prot · GM0966 · 1999-03-10 00:00:00 — Det finns ingetbra internationellt facit. I det avseendet har den lik-heter med regionalpolitiken. Det finns inga färdigaförebilder. Dessutom finns det en slående likhet mel-lan just jämställdhet och regionalpolitik: i båda fallenhandlar det om att undanröja hinder och se till att manfår lika och jämställda villkor. En tredje jämförelseskulle kunna vara att på båda dessa politikerområdenär det de svagaste som behöver den starkaste insatsen.Detta är ett samhälleligt och politiskt ansvar som vihär i inte får rygga tillbaka för.Nu har regeringspartiet med stöd av sina suppor-tergrupper nöjt sig med att det pågår en översyn avvissa delar av jämställdhetslagen. Jag tror att det ärviktigt att vi från sätter tryck på regeringennär det gäller både tempo och innehåll. Vi måste inseatt den första och stora entusiasmen under 70- och80-talets reformperiod på jämställdhetsområdet harblåst över.Jämställdhetsarbete går inte av sig själv. Det be-hövs en ständig uppbackning och därför också enaktiv politik på dessa områden. Men jag tror också,fru talman, att denna politik bör drivas av både kvin-nor och män. Därför skulle det vara önskvärt att flerriksdagsmän - med betoningen på män - och flerinom regeringen starkare gick i bräschen när jäm-ställdhetsfrågor skall drivas. Jämställdheten är alltförviktig för att kunna skötas med vänsterhanden ellerför att man avdelar ett fåtal - ofta kvinnliga - företrä-dare att hävda jämställdhetens ideal.Med det anförda ställer jag mig bakom Folkparti-ets förslag i de motioner som har utmynnat i reserva-tioner. Men jag nöjer mig med att yrka att enbartreservationerna 3 och 9 kommer under kammarenssärskilda prövning genom omröstning.Anf. 10 () re-plik:Fru talman! Som kvinna kunde jag inte låta bli attreagera starkt när talade om att kvinnorär den svagare parten som måste hjälpas och stöttas.Det är politiskt korrekt att man skall vara snäll motinvandrare, handikappade och kvinnor. Det är precisden typen av gamla fördomar som vi måste försökaatt utrota. De leder också till att jämställdheten intefår allmän acceptans.I övrigt är jag helt överens med omatt den offentliga sektorn måste reformeras. Kvinnorär inte svaga i sig, men det är de strukturer som vi harbyggt upp i vårt land som binder och förslavar kvin-norna. Genom skatte- och avgiftssystemet tvingas deut i förvärvslivet även när de har barn i småbarnsål-dern, vare sig de vill det eller inte. Det tvingar majo-riteten av kvinnor till den enda arbetsgivarenpå området, nämligen den offentliga sektorn somgenom sin monopolställning effektivt kan förhindraen anständig löneutveckling och som även i övrigt gerkvinnorna usla arbetsförhållanden.Om inte kvinnorna trivs med sina arbetsförhållan-den kan de inte säga upp sig och söka ett annat jobb,därför att det inte finns några andra arbetsgivare. Tilldetta kommer att den offentliga sektorn effektivthåller nere lönerna så att kvinnor känner den otrygg-heten att de har låga löner och inte kan försörja sig påsin lön.Anf. 11 () replik:Fru talman! kände sig illa be-rörd av att jag antydde att kvinnor var den svagareparten. Det sade jag inte för att kvinnor i sig är svaga-re utan för att de ofta har en svagare position som deär helt utan skuld till och som inte minst den manligadelen av befolkningen får ta på sig ansvaret för ge-nom den tradition och det kulturmönster som har varitunder mycket lång tid.Christel sade i sitt tidigare inlägg kan-ske något lättsinnigt att många vill ha symboler ochpolitiska inhopp. Det räcker inte med det, men det ärnog inte utan värde. har de s.k. signalvärdenaen real betydelse.När det gäller både anförandeoch inlägg i repliken anser jag att det är alltför be-gränsat till det skattemantra som man från moderathåll ofta upprepar. Vi från har i och försig likartade synpunkter, men det finns bitar där mo-deraterna borde engagera sig mera. Det gäller t.ex.opinionsbildning för föräldraledighet, JämO:s möj-lighet att driva diskrimineringsmål och kravet på enutredning som ser över just lönediskriminering. Dessadelar bör också finnas med om man skall anse att manhar ett fullödigt jämställdhetsbudskap.Anf. 12 () re-plik:Fru talman! Jag tror inte alls att en majoritet avSveriges kvinnor efterfrågar någon symbolpolitik frånoss här i riksdag. Vad de efterlyser är kon-kreta förslag som syftar till att människor får detbättre i sin vardag.Människor har mycket stora problem. Kvinnorslits mellan dubbla eller tredubbla lojaliteter. Svenskakvinnor håller på att jobba ihjäl sig. Svenska barn ärförmodligen fysiskt de friskaste i världen, men demår psykiskt mycket dåligt. Våldet bland ungdomartilltar och går ned i åldrarna. begår ettbarn självmord. Många experter anser attskälet till denna utveckling är att ungdomar kännersig övergivna av vuxengenerationen. De är ensammaoch känner sig inte behövda. Denna ensamhet harman uppenbarligen inte kommit till rätta med genomatt institutionalisera hela deras uppväxttid.Vi måste ta ett helhetsgrepp om människors var-dag och deras olika problem. Vi måste se till att skapaförutsättningar så att människor orkar och kan räckatill både i familjelivet och i förvärvsarbetet.Anf. 13 () replik:Fru talman! Jag delar upp-fattning om att vi behöver ta ett helhetsgrepp. I detingår t.ex. ett större vuxenansvar. De påpekandensom görs här är också riktiga, att barn trots stor mate-riell standard kan fara väldigt illa. själv det ökande våldet. Men det är där somjag tycker att konservativa politiker inte tar det andraoch det tredje steg som behövs. Våld kan också ha enorsak i en svår socialsituation som kan förstärkasgenom droger och alkohol. På dessa områden har viinte kunnat ställa upp och kämpa gemensamt, libera-ler och konservativa.Jag tror alltså att behöver bygga utsitt jämställdhetsprogram och göra det till den dygdsom man påstår sig vilja göra det till, nämligen attbidra till att människor får en . Men dåbehövs det också insatser för män, t.ex. att man be-driver en opinionsbildning som gör att männen tar ettstörre ansvar i jämställdhetsarbetet. Då behövs detpolitiska signaler och kanske rentav symbolvärden.Jämställdhetsfrågor är alltför viktiga för att avde-las till kvinnoförbund eller andra särskilt intresserade.Här behövs också männen engageras. Det kan välvara ett memento att det behövs bättre uppställning ivåra kammardebatter från det kön som jag själv till-hör. Här återstår ett outröttligt arbete. Det gäller poli-tisk opinionsbildning där vi driver frågor som innebärett delat ansvar mellan män och kvinnor för en ökadjämställdhet.Anf. 14 () replik:Fru talman! Till att börja med vill jag tacka ElverJonsson för hans betoning att det är viktigt med mänsansvar. Sedan delar jag reaktionnär talade om kvinnor som den svagaregruppen. Men jag förstår nu att det inte var ElverJonssons avsikt att få det att låta så. Det finns iblanden tendens att tala om kvinnor som någon sorts ex-klusiv minoritet, när det faktiskt är halva befolkning-en som vi talar om.Jag delar inte heller och Moderater-nas syn på offentlig sektor. Jag förstår att det tar emotideologiskt att konstatera att offentlig sektor är enförutsättning för att vi har kommit så långt som vi hargjort i . Det är bara att se hur det ser ut i övri-ga Europa.Det jag egentligen tänkte ta upp är lösningar föratt jämställdheten skall komma vidare när det gällerdet oavlönade hemarbetet.Folkpartiets och för all del också Moderaternaslösning är att skattesubventionera hushållsnära tjäns-ter. Man skall alltså med skattepengar uppmuntrafamiljerna till en lösning där en tredje person kommerin i familjen för att ta hand om tvätt, städning osv.Det betyder att man helt lämnar grundkonflikten åtsidan och att man tvärtom, menar jag, konserverar deskillnader som finns, därför att löser man problemetmed att ta in en tredje person så ställer man inga somhelst krav på att mannen skall gå ned i arbetstid ochta ett större ansvar för hemarbetet. Därför anser jagatt förslaget om hushållsnära tjänster är att direktmotarbeta jämställdhetsarbetet.Anf. 15 () replik:Fru talman! Det är bra att det blev förtydligat attmin avsikt inte var att tala om kvinnan som en svaga-re part i sig. Men hon har ofta en svagare position.Det är bra om vi kan vara överens på den punkten.Camilla säger att den offentliga sektorn harvarit en så oerhörd tillgång. Jag vill då påminna omden väldiga nedrustning som har skett under densocialdemokratiska regeringens period, trots att mant.o.m. fick en valvinst genom att tala om att man inteskulle rusta ned. Nedrustningen beror på att vi har enför svag skattebas. Det är ju inte att det är ont omjobb på sjukhusen som gör att sjuksköterskor ochundersköterskor avskedas. Vi har ont om pengar, ochdärför behöver vi en större skattebas.Sedan är bekymrad över att vi för-fäktar att hushållsnära tjänster skulle få sin chans.Den finns . Det är bara det att den finns i en svartsektor. Socialdemokrater och vänsterpartister talar omatt tjänsterna skall subventioneras. Men det är eningen subvention, för det kommer inga skattepengar . I en svart sektor ingår inte något skatteflöde.Därför behöver denna sektor få bli vit. Jag tror att viskulle få ett mer avspänt förhållande till dessa tjäns-ter, och det skulle hjälpa kvinnor loss för deras egenkarriäruppbyggnad.Anf. 16 () replik:Fru talman! Det stämmer att jag är bekymrad överatt man skall föra en aktiv statlig politik för att skapaen ny sektor med människor som jobbar med hushåll-snära tjänster. Det är inte bara det att de hushållsnäratjänsterna helt och hållet bommar jämställdhetspers-pektivet, utan de har dessutom en tydlig klassprofil.Till skillnad från om man anlitar en målare elleren bilreparatör, som man ju hyr in på grund av hanseller hennes kompetens, har jag inte hört någon somsäger att man hyr in en städhjälp därför att hon - fördet blir ju en kvinna - är duktigare på att städa. Vaddet handlar om är värdering av tid, att min tid är förviktig för att använda till tvätt och städning, medan enannan persons tid går bra att använda.Jag vill påminna om det som sa-de i partiledardebatten här , attdet handlar om att skapa en arbetsmarknad för in-vandrarkvinnor med bristande språkkunskaper. Detfångar ju i ett nötskal vad det handlar om. Det bom-mar jämställdhetsperspektivet, och det har en tydligklassinriktning. Jag tycker att det är bra att Folkparti-et är tydligt här.Anf. 17 () replik:Fru talman! Jag är förvånad över vänsterpartistersoro för att den hushållsnära sektorn skulle bli vit, attden också skulle bidra till folkhushållet med skatte-medel och att de som arbetar i denna sektor skullekunna få både ATP-poäng och en anständig sjukför-säkring. Jag har svårt att förstå detta bekymmer. Detkanske trots allt har att göra med fördomar.När jag lyssnar på både repliker och inlägg frånCamilla kan jag inte undgå att höra hur manhar tonat ned de ofta radikala och tydliga kraven i detförgångna. är man tyst som en kyrkråtta ellerdiskret som en legationssekreterare när det gäller sinakrav. Det kanske är så att det är närheten till maktensköttgrytor som söver eller rent av bedövar, vad vetjag? Men mycket av den radikalitet i pådrivandefrågor som har presenteratsaknas både i dagens betänkande och i dagens debatt.Anf. 18 ():Fru talman! publicerade fransyskan boken and Wo-men. , , står vi här i riks-dag och debatterar jämställdhet och hur långt vi harkommit.Tanken svindlar, fru talman, när jag nu i mitt talkommer att återkomma till de olika steg som hartagits i världen för att främja jämställdheten mellanman och kvinna.Nära är det sedan boken utkom. Och varstår vi ? På imåndags var tidningarna fulla med olika aspekter påjämställdheten. Bl.a. fanns det uppgifter om antaletkvinnliga chefer som finns inom näringslivet och påvåra myndigheter.DN berättar att av börsbolagens direktörervägrar att svara på frågan om inställningen till kvin-nor som chefer. Bara en procent av tusen bolag harkvinnliga vd:ar. Trots detta, fru talman, fick svenskakvinnor rätt att idka handel, men kvin-norna har inte kommit längre upp i hierarkin i nä-ringslivet på de 189 åren.TCO:s kampanj för lika lön för lika arbete, somfokuserade på löneskillnader mellan kvinnor ochmän, fick mycket kritik, mycket på grundval av attdet var mäns kön som hängdes ut, bildligt talat. Mil-jöpartiet har stött kampanjen. För alla dem som intevill se att skillnaden mellan män och kvinnor ochbristen på jämställdhet beror på mäns överordningoch kvinnors underordning är varje kampanj somfokuserar på kön ett hot, enligt år 1908, fru talman, stiftades en lag i vårtgrannland om lika lön för lika arbete. Mensanningen är ju att manligt kön ger högre lön,vilket också ville visa.Av de antagna till läkarutbildning vid landets hög-skolor är kvinnor just nu i majoritet. Lönerna förläkare har sjunkit, och yrkets status blir lägre i ochmed att fler kvinnor än män utbildar sig till läkare.Samma sak har skett med läraryrket.Ett problem är att statusen på yrken sjunker närkvinnorna tar över, speciellt om man betänker att enny konstitution i erkände att kvinnanvar jämlik mannen och därför gav henne rätt att ar-beta.Fru talman! efterfrågades att flickorna iFrankrike skulle ha rätt till samma utbildning sompojkarna. i tar fler kvinnor än mänhögskoleexamen, men av professurernapå universiteten innehas av kvinnor.Att kvinnor traditionellt inte innehar lika högaposter i samhället som män medför att kvinnors ge-nomsnittslön är av mäns löner. Att löneskill-naderna nu ökar, enligt en undersökning av SCB, ären backlash för samhället, tycker jag.Fler kvinnliga chefer skulle leda till rättvisare lö-ner, fru talman. Lika lön för lika arbete ger ekono-misk självständig. Det har länge varit ett mål förjämställdheten och är ett steg att försöka uppnå.I vår motion tar vi upp frågan om att belysa mans-rollen. Det är dags att kvinnorollen och mansrollenförändras. Mäns våld mot kvinnor är ett problem,men också de fredliga männens tystad och passivitet.Vi har inte nått någon jämställdhet så länge som våldmot kvinnor "accepteras" med tystnad av den storamajoriteten män.År 1864, fru talman, förlorade den svenske man-nen sin lagstadgade rätt att aga sin hustru. , 135år senare, visar det sig att 20 000 fall av kvinnomiss-handel polisanmäldes . De flesta fal-len inträffar i hemmen.Sexualbrotten mot kvinnor har ökat desenaste tio åren. Gruppvåldtäkterna ökar i antal. Mänbör sluta sig samman och markera att andra mänsvåld mot kvinnor inte accepteras. var år1977 det första land i världen som gjorde våldtäktinom äktenskapet straffbar.Arbetstidsförkortning och genomgripande attityd-förändringar kan få män att engagera sig med mer tidför sina barn och öka deras engagemang i vårdandeyrken. Detta kan också förändra synen på mansrollen.Miljöpartiet vill att tar initiativtill en om män där världens män får ettforum för att diskutera den moderna mansrollen ochmanssamhället.Fru talman! har motionerat om attkunna jämställdhetsmärka arbetsplatser inom nä-ringslivet och om att kunna jämställdhetsmärka pro-dukter. Detta kommer att kunna vara ett konkurren-smedel i framtidens företag. Det gläder oss nu attregeringen ger tid till en utredning som tar tag i dehär frågorna.Ett sätt att se över jämställdheten inom myndig-heter är bl.a. den s.k. 3 R-metoden som Kommunför-bundet har tagit fram. 3 R står för representation,resurser och . Det blir ett utmärkt verktyg attanvända inom statliga myndigheter och utredningar.Strategin bygger på mainstreaming, dvs. att jäm-ställdhet inte är en särskild fråga. Det är en aspekt påjämställdheten.På fredagar när jag åker hem med tåget mot Göte-borg brukar jag gå in i pressbyrå.Jag tittar på tidningshyllan, och då ser jag på mer änhundra tidningsframsidor bilder av leende kvinnor iutmanande poser. En snabbräkning visar att bland146 vecko- och månadsmagasin ler 65 kvinnor, 29kvinnor intar en sexig pose, 22 kvinnor visar bröstenoch 5 kvinnor ser rädda och hotade ut. Andra tid-ningar visar bilar, möbler, bakverk eller datorer.I reklamen visas mannen fram som stark, kompe-tent, utåtriktad. Han är chef eller politiker, hjälte ellerbrottsling. Kvinnan är smal, vacker, inåtvänd. Hon ärmor, maka, sexobjekt eller offer.Mediernas bild av kvinnan är stereotyp och på-verkar våra attityder och möjligheter att bli jämställ-da. I konsumerar vi i medeltal nästan sextimmar medier . Medierna påverkar ocksåhur unga flickor uppfattar sig själva. I går kunde viläsa i tidningarna att av alla femtonårigaflickor vill ändra på sina kroppar. Vi kunde läsa omhur flickor redan i årskurs fem börjar banta och omatt drygt var tjugonde flicka befinner sig i riskzonenför att utveckla en allvarlig ätstörning.Utskottet tar upp att i lagstift-ning som rör TV och radio beaktat vikten av jäm-ställdhet mellan könen, att pressen antagit etiskariktlinjer om vad som trycks i tidningar och att rege-ringen har beviljat medel för detta. Jag undrar , frutalman, vad som har hänt. Det behövs ju bara att varoch en går och ser på tidningshyllor och kritisktgranskar TV- och bioreklamen för att bilda sig enuppfattning och se att läget blir värre och värre vadgäller jämställdhetsaspekterna och synen på kvinnan.För inte så länge sedan var det lagar och reglersom begränsade kvinnors möjligheter. får vi röstai fria val, utbilda oss och arbeta med vad vi vill. 1990 protesterade 47 kvinnor i Sau-diarabien mot förbudet mot kvinnliga bilförare där. ISverige ges av löneförmånen tjänstebilar tillmän, och i dagsnyheterna i TV uppges att kvinnorlever farligare i trafiken på grund av att kvinnor inne-har mycket äldre bilar än männen.År 1921 fick svenska kvinnor rösträtt, men detskulle dröja , alltså ända till 1971, innanSchweiz införde kvinnlig rösträtt.Arbetsvärdering, jämställdhetsplaner som följsupp och ett vidgat kompetensområde för JämO ärnågra mycket viktiga verktyg för att kvinnor och mänskall vara jämställda i arbets- och privatlivet.Härmed vill jag, fru talman, yrka bifall till reser-vationerna 15 och 20 och peka på Miljö-partiets särskilda yttrande i betänkandet.Anf. 19 ():Fru talman! utnämndes av till det land i världen därkvinnor har mest ekonomiskt och politiskt inflytande.Sverige är bäst i världen på att ge kvinnor derassjälvklara rätt till ett yrkesarbete. Egen inkomst ärgrunden för självständighet och jämlikhet. Den egnainkomsten ger handlingskraft och oberoende i detdagliga livet. Den innebär självförtroende och förmå-ga att påverka sitt eget liv. Den innebär dessutom attmakar möts på lika villkor.Detta är resultatet av ett träget politiskt arbete lettav socialdemokrater genom decennier. Gemensammasatsningar på dagis, på äldreomsorg, på särbeskatt-ning och på jämställdhetslagar har bidragit till att gekvinnor möjlighet till yrkesarbete och därmed ökadjämställdhet. Trots den höga arbetslösheten har kvin-norna klarat sig förhållandevis bra på arbetsmarkna-den . Kvinnor arbetar fler tim-mar, kvinnor utbildar sig mer än tidigare, och ocksåmer än männen, och allt fler kvinnor arbetar heltid.Fru talman! har det skett en vik-tig historisk förändring. Mannen har blivit far i sam-ma bemärkelse som kvinnan alltid tidigare varit mor.På 1950- och 1960-talen blev det allt vanligare att semän dra barnvagnar. De tog också mer del i vårdenav sina barn. När kvinnorna fick ökad självständigheti såväl samhälle som familj blev också obalansenmellan kvinnors och mäns ansvarstagande iögonen-fallande - kvinnornas dubbla ansvarstagande i yrkes-livet och i hemmet och männens enkla.I dag kan vi konstatera att svenska män aldrig nå-gonsin tagit ett så stort ansvar för sina barn som degör . Vi ligger bäst till i världen. Det är någotsom vi kan vara stolta över, men naturligtvis intenöjda med, eftersom det är stora skillna-der mellan mäns och kvinnors uttag av föräldraför-säkringen.Fortfarande tar kvinnorna ut av för-äldraledigheten och männen . Fortfaran-de är oskäliga löneskillnader mellan kvinnor och mänregel snarare än undantag. jobbar långtfler kvinnor än män deltid trots att de vill arbeta hel-tid. Det är detta jämställdhetsarbetet är inriktat på ; mäns och kvinnors lika ansvar och delaktighet isamhället, på arbetsplatsen och i familjen.Fru talman! Jämställdheten mellan kvinnor ochmän berör alla delar av samhället. Vi i harkommit långt då det gäller att skapa lika villkor ochförutsättningar för kvinnor och män, inte minst på detformella planet. I den svenska grundlagen finns in-skrivet att "lag eller annan skrift ej får innebära attnågon missgynnas på grund av kön. "regleras jämställdhetsfrågor i arbets-livet i jämställdhetslagen, som innehåller dels reglerom diskrimineringsförbud, dels regler om arbetsgiva-res skyldigheter att bedriva ett aktivt jämställdhetsar-bete. Alla arbetsgivare med minst tio anställda skallgöra en årlig jämställdhetsplan. Jämställdhetsom-budsmannen skall se till att jämställdhetslagen efter-levs och kan vid tvist också föra talan i Arbetsdom-stolen när det gäller könsdiskriminering.Målen för jämställdhetspolitiken ligger fast. Detär en uppfattning som slogs fast av regeringen i bud-getpropositionen och som delas av utskotts-majoriteten. Det innebär att kvinnor och män skall hasamma möjligheter, rättigheter och skyldigheter inomalla väsentliga områden i livet.Det innebär vidare en jämn fördelning av maktoch inflytande mellan kvinnor och män, samma möj-ligheter till ekonomiskt oberoende och lika villkoroch förutsättningar i fråga om företagande, arbete ocharbetsvillkor.Det innebär också att kvinnor och män skall hasamma tillgång till utbildning och möjligheter tillutveckling av personliga ambitioner, intressen ochtalanger. Det innebär delat ansvar för hem och barnoch också frihet från könsrelaterat våld.Insatserna för att öka jämställdheten måste kän-netecknas av en stor bredd. Jämställdhetsperspektivetmåste införlivas på alla politikområden. Det gällerfortsatt metodutveckling och utbildning och satsning-ar på information och kunskapsutveckling.Fru talman! Arbetsmarknadens parter måste hittaformer för att komma åt oskäliga löneskillnader mel-lan kvinnor och män. Regeringen har därför tillsatt ensärskild utredare som bl.a. skall analysera frågor omarbetsvärdering och bedöma om det behövs ytterliga-re åtgärder för hur arbetet med att bestämma lika lönför lika och likvärdigt arbete skall underlättas i prak-tiken. Det handlar bl.a. om att föreslå andra eventu-ella åtgärder mot lönediskriminering, att göra enanalys och komma med förslag om förtydligande avarbetsgivarens lönekartläggning och se över jäm-ställdhetslagen utifrån nya krav från EG-rätten. Lagenskall dessutom ses över för en eventuell skärpning dådet gäller diskriminering på grund av kön.Arbetet skall bedriver i nära samarbete med ar-betsmarknadens parter och uppdraget skall redovisasden i år.En korrekt och ändamålsenlig könsuppdelad sta-tistik är nödvändig för att tydliggöra löneskillnadernamellan män och kvinnor i samhället. SCB har därförfått extra för en vidareutveckling avlönestatistiken under budgetåret 1999.JämO har fått ytterligare för attutöva tillsyn över de delar av jämställdhetslagen somjust rör löneskillnader mellan män och kvinnor.Fru talman! För att tydliggöra hur jämställdhetenser ut i olika arbetsorganisationer behövs det inteenbart statistik utan också bra metoder.Kommunförbundet har därför fått ett ekonomisktstöd från regeringen för att ta fram en metodbok närdet gäller den s.k. 3 R-metoden. Den är ett redskapför att systematiskt inventera, analysera och diskuteraolika aspekter av jämställdhet. De tre R:n står förrepresentation, resurser och . När man analyse-rar de två första R:en kan man urskilja det tredje, dvs.vilka normer som formar verksamheten. börja utforma en jämställd politik. Det är enmycket bra metod som på olika sätt bör spridas ilandet. De myndigheter som anser att den passar justderas verksamhet skall kunna ta den till sig genomden metodbok som kommer att tas fram.Fru talman! Jämställdhet är ett av fyra områdensom särskilt prioriterar i det fortsatta EU-arbetet. Enligt svensk uppfattning bör klara mål utar-betas för jämställdhetsarbetet, på motsvarande sättsom vad gäller för EU:s sysselsättningsarbete.