prot · GN0940 · 1999-12-06 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1999/2000:40Måndagen den 6 decemberKl. 10.00 - 16.55Det justerade protokollet beräknas utkomma -----------------------------------------------------------------------1 § Justering av protokollJusterades protokollen för den 29 och30 november.2 § Hänvisning av ärende till utskott och beslutom förlängd motionstidFöredrogs och hänvisadesProposition1999/2000:29 till näringsutskottetKammaren biföll talmannens förslag att motions-tiden för ovanstående proposition skulle förlängas tillfredagen den 21 januari 2000.3 § Förnyad bordläggningFöredrogs men bordlades återArbetsmarknadsutskottets betänkande1999/2000:AU14 § Utgiftsområde 5 ochinternationell samverkanFöredrogsutrikesutskottets betänkande 1999/2000:UU1Utgiftsområde 5 och internationellsamverkan (prop. 1999/2000:1 delvis)Anf. 1 ():Fru talman! Vi ska nu debattera utrikesutskottetsbetänkande om utrikesförvaltning och internationellsamverkan. Låt mig först yrka bifall till reservation 1.Det är en reservation som handlar om vikten av att haen översyn av . Utrikesde-partementet har gjort en ordentlig översyn ochomorganisation på hemmaplan. är tiden kommenatt också göra en motsvarande och ganska ordentligöversyn av utlandsrepresentationen inom Utrikesde-partementet.Vi menar att , och inte minst ,måste se över de principer som gäller för utrikesre-presentationen. I princip bör vara represente-rat i hela . Vi har förespråkat attSverige borde ha en ambassad i i Vitryssland.Det är ett nära grannland och dessutom ett grannlandsom har stora bekymmer. Det är på väg moten allt hårdare diktatur. Därmed skiljer det sig frånövriga länder i som faktisktrör sig mot demokrati. I de flesta fall har de t.o.m.nått demokrati och konsoliderat den.Vi menar också att det i en alltmer globaliseradvärld, en värld där de olika kontinenterna kommervarandra närmare, finns anledning för attförstärka sin utlandsrepresentation också utanförEuropa. Vi har varit mycket irriteradeöver att lade ned sin ambassad i iNya . Vi menar att den ska återupprättas.Men det handlar inte bara om det. kan be-höva en förstärkt representation i många ochländer som växer fram som viktiga. Vi anslårockså mer för att kunna möjliggö-ra högre ambitioner när det gäller utlandsrepresenta-tionen.Fru talman! Låt mig sedan gå över till en del avdetta. Det gäller främjandeverksamheten, eller i klar-text exportfrämjandeverksamheten. Det är en verk-samhet som vi specifikt behöver se över. Inte minsterfarenheten från det senaste besöket i visarhur viktigt det är att har en medveten ochgenomtänkt politik när det gäller exportfrämjandeverksamhet. Det är ingenting som ska smygas in vidsidan av annat. Det ska inte finansieras via bistånds-medel. Det ska vara en rak och öppen verksamhet.Den är viktig och riktig att ha, men den ska ske påklara premisser. Vi behöver verkligen se över dennaverksamhet för att få en förstärkning och en renodlingav den exportfrämjande verksamheten.Biståndsmedel ska gå till fattigdomsutrotning ochinte till andra saker. De får inte användas som någotslags fickpengar i statsförvaltningen.Vi har ytterligare ett förslag som gäller en bespa-ring på . Det är en gammal bekant.Vi menar att det är viktigt att värna de fria och frivil-liga organisationernas oberoende. Därför vill vi av-skaffa det speciella bidrag som finns inom UD för endel organisationer. Detta är en viktig principfråga.Det kan kanske tyckas att det inte handlar om såmycket pengar, men principen är viktig. Vi måstenämligen värna NGO:er, non-governmental organi-zations. De bygger helt och hållet på att man inte skavara beroende av statsmakterna. Detta är ett stortbekymmer på många håll i världen. Dessa organisa-tioner tenderar ibland att bli alltför beroende avstatsmakten, och därmed tappar de sitt oberoende ochsin roll som granskare av den offentliga makten.Vi har också ett förslag som gäller att flytta detfredsfrämjande anslaget och sammanföra det somfinns inom UD med det som finns på Försvarsdepar-tementets område. Vi menar att det är klokt att ha ettsamlat anslag för all fredsfrämjande verksamhet. Detbör dessutom finnas en bättre beslutsmekanism bak-om detta så vi inte hamnar i sådana pinsamheter somvi gjorde när vi skulle skicka den svenskastyrkan till Kosovo. Där gjorde svårigheterna att finnaen finansiering att kom bland de sista länder-na. Det är möjligt att vi var det sista land som anländemed sina fredsfrämjande styrkor till Kosovo. Det varinte en upplyftande syn. Vi måste ha en ordning somgör att vi kan fatta beslut i frågor som är av centralbetydelse för internationell fred och säkerhet.Fru talman! Detta betänkande handlar också ominternationell samverkan och internationella organi-sationer. Jag vill avslutningsvis ta upp en fråga somär väldigt central och väldigt aktuell. Det gäller deninternationella handeln och världshandelsorganisatio-nen WTO. I nästa omgång ska biståndet debatteras.Bistånd är förvisso viktigt, även om det kanske är enmindre andel av de externa inkomster får.Det motsvarar kanske 3-4 %.Den stora och viktiga frågan för ut-veckling är handeln. Det är handeln som ger den stora volymen intäkter. Därför är ocksåhandelsvillkoren i världen så oerhört viktiga. Vi harsett en glädjande utveckling därmånga länder minskat sina tullskydd. Protektionis-men har minskat i ganska betydande omfattning.Kina, och har minskat sina genom-snittliga tullar från till . Över halva u-världens befolkning bor i dessa tre länder.Vi har lång erfarenhet av protektionism, vi har jusjälva erfarenhet när protektionismenmer eller mindre massakrerade ekonomier.Vi har sett den iLatinamerika, , , , ochhela socialistblocket. Denna protektionism är på vägatt vika. Därför var det så viktigt att ta ett ytterligaresteg i frigörelsen av den internationella handeln viddet som var i . Det skulle ju varainledningen på denna millennierunda som EU tagitinitiativet till.Den här liberaliseringen är viktigast för de fatti-gaste länderna. Därför blev det en stor besvikelse vid sitt första möte inte kunde komma fram mer ordentlig slutsats om det fortsatta arbetet påhandelns område.Dagens Nyheter hade , defattiga förlorade. Jag tror att det är en ganska korrektbeskrivning av vad som skedde i . Det som vialla fruktade hände. I spreds föreställningenom att det handlade om att införa sanktioner mot . Om det blev uppfattning att denrika världens syfte bakom alla vackra ord är att införasanktioner mot , är det naturligt att helaWTO-rundan blev ett fiasko. Det får naturligtvis intevara så att man använder en frihandelsrunda för att islutändan hitta mekanismer och motiv till varför manska skära ned på importen från u-länderna.Man får också säga att det var ett fel från svensksida. Den valde inom EU, det ärju EU som är aktören i detta, att gå de protektionistis-ka krafterna till mötes. Vi moderater kritiserade detta,men det blev likväl EU:s position att ta ett steg i rikt-ning att möta de protektionistiska krafter som manvisste låg bakom kraven på att föra in arbetsvillkoroch miljöfrågor i förhandlingarna. Syftet var ju inteatt underlätta handeln utan att finna motiv för attskära ned handeln med . Det visade sig jumycket riktigt att det blev resultatet. Vi vet ju att denamerikanska vänstern och den amerikanska fackföre-ningsrörelsen är starkt protektionistiska och motver-kat praktiskt taget alla försök att liberalisera handelnalltifrån till tidigare handelsomgångar.Därför var det fel strategi från EU. EU borde förövrigt självt ha kunnat komma med ett bättre bud tillu-länderna, inte minst vad gäller att liberalisera im-porten både från de fattigaste länderna och i fråga omjordbruket.Fru talman! Det finns därför anledning att betonahur viktigt det är att vi har internationella organisa-tioner som fungerar och vars syften medlemsländernafaktiskt sluter upp bakom. Så har inte skett i Seattlede , och det är bara att beklaga.Anf. 2 TALMANNEN:Jag får meddela att på grund av tekniskt fel finnsdet ingen talarlista på skärmen. Vi arbetar med attlösa problemet och hoppas att det löser sig snart.Anf. 3 ():Fru talman! Det utgiftsområde vi ska debat-tera heter A1, utrikesförvaltning och internationellsamverkan, och det är alltså utgiftsområde 5.Det finns ytterligare ett förvaltningsanslag i stats-budgeten, och det heter C1. Förvaltningsanslaget A1rymmer förvaltningsutgifterna för UD och de 103ambassaderna runt om i världen, våra 400 honorär-konsulat och våra 2 400 anställda på dessa myndig-heter. Av dessa 2 400 anställda är 1 000 lokalanställ-da.Vidare rymmer utgiftsområdet vissa bidrag tillinternationella organisationer. Det är ,, , m.fl. Utifrån det här anslags-området finansieras också den gemensamma utrikes-och säkerhetspolitiken i EU, GUSP. Det rymmerinformation om i utlandet och vissa nedrust-nings- och säkerhetspolitiska frågor, samt en delandra övriga utrikespolitiska frågor, såsom t.ex. stra-tegisk exportkontroll och EU-information.Det är vi talar om förallt detta. Jag menar att vi har en oerhört effektivutrikesförvaltning och att den är slimmad. Det finnsen motion som behandlas i betänkandet som går ut påatt man ytterligare ska skära ned i utrikesförvaltning-ens utgifter och framför allt på ambassaderna. Manska på våra ambassader runt om i världen inte levaunder andra omständigheter än de som råder i deländer man har att verka i. Motionen är enskild, menutrikesutskottet har avslagit den och motiverar dettamed den väldigt utgiftsslimmade organisation somutrikesförvaltningen utgör.Jag sade inledningsvis att det finns två förvalt-ningsanslag, C1 och A1. Det ligger ett vilandeförslag om en sammanslagning av dessa båda förvalt-ningsanslag, dvs. utgiftsområde 5, A1-anslaget, skulleföras ihop med , C1.Vi resonerar kring det i betänkandet. Vi erinrarom att vi har påtalat betydande svårig-heter med en sådan sammanslagning. Den ska verk-ställas enligt planerna våren . Senast i vårbud-geten skulle man kunna få ett sådant förslag.Men redan i det här betänkandet - liksom vi hargjort tidigare - skriver vi i utskottet att vi visst ser attdet kan finnas samordningsvinster att göra och att vitycker att det är viktigt och angeläget att effektiviseraså långt det går. Men det får inte gå ut över utrikes-verksamheten.Redan i dag har man gjort vissa samordnings-vinster vad gäller biblioteksverksamheten. Översät-tarservicen från UD gäller nu hela Regeringskansliet.Man har även en språkutbildning som alla får del av.Men att slå ihop de här båda anslagen när detgäller utlandsverksamheten menar vi skulle betyda attvi här i skulle få stora svårigheter att hante-ra de här frågorna. Det innebär att budgeten ochpengarna skulle behandlas i ett utskott, medan utri-kesutskottet fortfarande skulle ha att hantera policy-och sakfrågorna.Det kan aldrig vara en bra ordning. Det liggeroerhört mycket utrikespolitik t.ex. i var, hur och närman etablerar ambassader. Det är en signalverkan iresursallokeringen som vi inte kan förbise. Därför harvi återigen skrivit om hur vi ser på frågan i hopp omatt regeringen ska ta intryck och avstå från att slå ihopde båda anslagen.Det här betänkandet rymmer bara tre reservationeroch ett par särskilda yttranden. Det finns en betydan-de enighet om att vi har en god utrikesförvaltning.Men det finns några skiljelinjer som var inne på i sitt anförande och som jag ytterligareska kommentera.Mellan och övriga går en skiljelinjenär det gäller synen på Sidas verksamhet. Man anseratt ska ta över biståndsverk-samheten i större omfattning och att en del av utri-kesverksamheten också ska lokaliseras till . Iprincip skulle UD syssla med allting som handlar omplanering, uppföljning och kontroll, och verksamhe-ten på fältet skulle utlokaliseras till fältet. Det här ären nedmontering av Sida som vi övriga kraftfullttillbakavisar.En annan skiljelinje är att man inte anser att am-bassaderna främjar svenskt näringsliv tillräckligtkraftfullt. Det finns säkert mycket mer att göra, ochman kan säkert förbättra verksamheten. Men väldigtmycket har gjorts. På främjandeområdet har man satti gång utredningar som handlar om att samordnaverksamheten vad gäller alla de aktörer som finns.Exportrådet kommer kanske att få en samordnanderoll. Man gör en preliminär utvärdering av Invest inSweden och dess verksamhet.I övrigt när det gäller personalrekrytering - vilketmoderaterna också är missnöjda med - presenteradesen utredning . Den handlar just om rekryte-ring, kompetensutveckling och karriärvägar inomUD. Därmed anser vi för vår del att en hel del är gjortmen att man fortlöpande inom verksamhetsplanering-en kan se över de här frågorna. Jag skulle vilja frågaGöran Lennmarker om han kan ge några exempel påatt ambassaderna har misskött detta. Vilket land,vilken ambassad, ska i första hand få del av den härkritiken?En tredje skiljelinje är att - som Gö-ran Lennmarker här också anförde - inte anser attanslaget D2 ska få finnas kvar. Anslaget D2 går tillenskilda organisationer för deras verksamhet på detfredsfrämjande och nedrustningsfrämjande området.Många viktiga insatser görs av NGO:er i det härsammanhanget. Det handlar om att ge en folklig kun-skap, en bred kunskap, i skolor och ute i samhälletom FN och om fredsfrämjande insatser för att, inteminst nu när vi vill satsa på det konfliktförebyggandearbetet, i större utsträckning och mer systematisktsälja in sådana frågor. Vi tycker att det är viktigt attdet finns en möjlighet att ansöka om medel för de härviktiga projekten. De här organisationerna skullealdrig klara av att ha en sådan verksamhet om interegeringen sköt till medel.Man tycker att det är lite underligt eftersom mo-deraterna ju inte har några som helst synpunkter på depengar som på samma vis ges till EU-information.125 enskilda organisationer fick fördelade projekt-medel för att informera om och främja kunskapen omEU . Det är väl precis en paral-lell till anslaget D2, men inom ett annat område.Jag undrar därför om det bara är ett uttryck för attmoderaterna egentligen inte tycker att freds- ochnedrustningsarbete är särskilt viktigt, i alla fall intelika viktigt som EU-information. Vi tycker att båda-dera är viktiga, och vi anser att anslaget D2 ska varakvar.Marianne , som skulle ha deltagit i denhär debatten, är inte här, och jag ska inte gå in i po-lemik med henne. Jag hade hoppats att få ett motivtill reservation för en minskning med 82miljoner kronor av anslaget på det här utgiftsområdet.I motionen ges inte några som helst motiv till detta.Vi har inte heller under beredningen i utskottet fåttnågra som helst motiv för minskningen. Jag hadehoppats att den här debatten möjligen skulle klargöravarför man vill undandra sammanlagt 82 miljonerkronor. Det är möjligt att , omhon kommer hit senare, kan ge ett svar på de härfrågorna.Slutligen, fru talman, vill jag yrka bifall till ut-skottets hemställan och avslag på samtliga reservatio-ner.Anf. 4 TALMANNEN:Jag vill informera om att hardrabbats av efterverkningarna av stormen i Sydsveri-ge och sitter fast i trafiken. Det var hennes avsikt attdelta i debatten, och jag hoppas att hon kommer hit.Anf. 5 () re-plik:Fru talman! Huvudpoängen i vår reservation ärnödvändigheten av en översyn av Utrikesdeparte-mentets utlandsrepresentation. Vi menar att det voreklokt att ha en mer samlad syn på detta och att läggafast principerna för var ska vara och inte skavara representerat och för hur verksamheten ska be-drivas. Detta behöver man göra med jämna mellan-rum, och efter den översyn som har gjorts av UD påhemmaplan är tiden för att göra detta kommen, sär-skilt som vi nu har erfarenhet av EU-medlemskap och vad det har inneburit för svenskutrikesrepresentation av olika slag.I detta ingår att också göra en översyn av främ-jandeverksamheten. Vi menar att den inte ska vara ettlappverk utan tvärtom en mycket medveten verksam-het. Jag använde den genomförda Sydafrika-resan som ett exempel på hur man inte ska förfara.Det kan inte vara meningen att främjandeverksamhetska bekostas med biståndspengar, som har ett heltannat syfte, nämligen att utrota fattigdom, för främ-jande av svenska intressen av kommersiell art utom-lands. Det är viktigt att det görs, men det ska ske påett snyggt och propert sätt, i enlighet med en policysom vi alla kan stå bakom.Jag får slutligen beträffande Sidas verksamhet sä-ga att den kommer att beröras av inästa debatt, som ju handlar om biståndsverksamhe-ten. Låt mig här bara säga så mycket att vi tror att detär viktigt att utvecklingsverksamhet på biståndsområ-det ska bedrivas i den miljö som det handlar om, intei ett i-land utan i ett u-land. Det är huvudmotivetbakom det hela. Men kommer somsagt senare att utveckla detta.Jag skulle slutligen vilja fråga våra synpunkter på och . Detvore intressant att höra utskottets ordförande utvecklavarför vi inte nu ska se till att vara representerade påtvå viktiga ställen - det finns säkert också fler - därSverige lyser med sin frånvaro.Anf. 6 () replik:Fru talman! undvek nogsamtatt svara på den fråga som jag ställde. I vilken del avverksamheten känner att den här kritikenär berättigad? Det pågår utredningar och det har be-slutats om direktiv för en översyn och en viss sam-ordning av främjandeverksamheten, men jag har inteunder min tid hört någon företagare eller någon annanfrån näringslivet klaga på den svenska utlandsrepre-sentationen eller på hur främjandefrågorna har skötts.Jag skulle gärna vilja veta lite mer konkret, GöranLennmarker, vari den här kritiken består. Vilka före-tag och vilka branscher är missgynnade, och i vilkadelar av världen finns de ambassader som man harriktat kritik emot?När det sedan gäller ambassader i ochMinsk skriver vi beträffande att vi också frånutskottsmajoritetens sida anser att en direkt represen-tation i skulle vara att föredra. Vi anser ocksåatt man ska etablera en sådan där så snart det bara ärmöjligt. Men situationen i är , somGöran Lennmarker vet, sådan att det är mycket svårtatt nu upprätta en ambassad där. Den signal somutskottet ger är dock mycket tydlig: Vi anser att ensådan ska inrättas så snart det bara är möjligt.När det å andra sidan gäller föregicksställningstagandet av en mycket noggrann utredning,och vi har skrivit om detta i många betänkanden. Vitycker att det fungerar bra med en sidoackrediteringfrån Canberra.Anf. 7 () re-plik:Fru talman! När det gäller utlandsrepresentationenär vår grundläggande synpunkt just att denna ärmycket viktig. Den innehåller, precis som framhöll, betydande inslag av politiska över-väganden. Därför är det naturligt att man ska görasådana överväganden i parlamentariska former. Detär en stor och viktig principfråga, och vi har från vårthåll framfört missnöje med att är underrepre-senterat i vissa specifika länder och möjligtvis ocksådärutöver. Det är motivet bakom vårt krav på för-stärkning.När det gäller främjandeverksamheten är det möj-ligt att har rätt i att berörda företagkänner sig nöjda. Det har jag svårt att bedöma. Vad vibehöver är väl en genomlysning av denna verksam-het. Det finns en utredning som är under tillsättande,och det är väl bra, men det är framför allt viktigt attreglerna för främjandeverksamheten är klara, så att viinte hamnar i de pinsamheter som just har förekom-mit, där främjandeverksamhet smygs in med finansie-ring av andra medel och där det sker en samman-blandning av rollerna.Jag tror att det är oerhört olyckligt att blanda ihoprollerna. Man ska ha renodlade roller, så att man vetvad man gör och varför.Slutligen skulle jag vilja besvara det som ViolaFurubjelke sade om fria och frivilliga organisationer.Det är ett bekymmer om NGO:er, non-governmentalorganizations, som per definition icke är regeringsbe-roende, blir alltmer beroende av bidragsverksamhet.Det kan gälla på EU-sidan, och det kan gälla freds-främjande verksamhet och många andra viktiga om-råden av samhällslivet. Vi får vakta noga så att vi intefår ett Organisationssverige som blir beroende avstatsmakterna och som därmed utsätts för den storarisken att följa statsmaktens intentioner i stället för attkritisera dem när det behövs.Anf. 8 () replik:Fru talman! Jag konstaterar att allt inte riktar så stark kritik emot utrikesförvalt-ningens arbete med främjandefrågorna. Vi har natur-ligtvis inte någonting emot de verkningar som GöranLennmarker vill uppnå, så att man får en effektivfrämjandeverksamhet med tydliga spelregler. För densakens skull behöver man dock inte tillsätta en parla-mentarisk utredning. Det räcker mycket väl med deinsatser som regeringen fortlöpande gör och de delut-redningar som redan har tillsatts och som ska börjaarbeta. Det sköts också successivt inom ramen förverksamhetsplaneringen. Vi tycker att det fungerarväl.I den andra fråga som tog upp,organisationernas beroende eller oberoende, är detsjälvfallet oerhört viktigt med ett oberoende. Såvittjag känner till har man aldrig villkorat de här medlenannat än med de kriterier som är uppställda för ända-målet med verksamheten. De allra ivrigaste belackar-na av regeringens politik har fått bidrag av det var un-der den aktör som hårdast attackerade rege-ringen i medierna och i opinionen mot krigsmaterie-lexport. Den levde då i stort sett på statsmedel, mendet hindrade den inte från att ändå bedriva en kraftfullopinionsverksamhet mot regeringens politik.Detta är också det som är åsyftat. Regeringen skage medel för en viktig verksamhet, men den ska integå i regeringens ledband utan ska främja åsiktsutbytei och kunskap omkring de viktiga frågorna om freds-och nedrustningsarbete och EU-information.Anf. 9 ():Fru talman! I det här betänkandet som berör utri-kesförvaltningen och en del av den internationellasamverkan har inte någon reservation,och vi har heller inte väckt någon motion utan vistöder regeringens budgetförslag. Dock tycker jag attdet finns anledning att kommentera en hel del av detinnehåll som finns i verksamheten.Det gäller inte minst FN:s roll. Väldigt ofta när vii utskottet behandlar utrikesförvaltningen hamnar vi idiskussionen om vilka ambassader som ska vara ellerinte vara och vikten av dem. Men vi tar mycket sällanen längre ingående diskussion om FN:s roll och FN:sframtid. Det är kanske lite behövligt.Vi i tycker att FN:s roll är oerhörtviktig. Vi skulle därför vilja lyfta det lite extra. Vi harhört ganska mycket om att reformarbetet måste fortgåoch att FN måste reformeras. Det finns rapporter därbl.a. förre statsministern har varitmed och tagit fram förslag till reformarbetet.Framför allt har man diskuterat säkerhetsrådetsframtida roll. Det gäller vetorätten och de ständigamedlemsländernas representation. Det skulle vara liteintressant om vi möjligen kunde få veta lite grannmera om hur regeringen driver på i dessa frågor ochvad som händer och sker på området.Förutsättningen för att vi ska kunna fortsätta att haett starkt och viktigt arbete på den internationellaarenan är att FN:s roll stärks och att FN blir mer ef-fektivt och får större möjligheter att agera internatio-nellt. Det gäller konfliktlösninginstrumentet menockså möjligheten att gå in och agera i de konfliktersom uppstår framför allt inne i länder. Där harman mycket små möjligheter att agera från FN:ssida.Många gånger har det klagats på att FN inte hakunnat göra någonting. Så har tyvärr varit fallet. Menså länge regelsystemet är som det är har FN inte sålätt att agera. Som jag ser det måste vi från svenskthåll agera väldigt kraftfullt för att FN ska få en viktigoch bra roll och en möjlighet att agera.Annars riskerar vi att andra organ stärks och tar överden rollen.Det gäller inte minst Natos framtida ställning. Detlyfts ofta fram som ett effektivt organ för att gå in ochagera. Det vore väldigt tragiskt om det är den vägenvi internationellt väljer att gå. Det är i stället via FNoch genom att ge FN större möjligheter som vi böragera.De andra delarna som jag tycker är oerhört ange-lägna i betänkandet är freds- och nedrustningsfrågor-na, och de organisationer som jobbar med fred,nedrustning och konfliktlösning och forskning på detområdet. Vi måste se till att de har möjligheter.Inte minst konfliktkunskap och konfliktlös-ningsinstrument är något som vi måste arbeta väldigtmycket internationellt med.