prot · GM0946 · 1999-01-28 00:00:00 — Jag måste erkänna att jag enbart harföljt den här frågan i medierna. Jag skall noggrantsätta mig in i den. Jag skall också be att få återkommai frågan. Jag kan inte här och svara på detta. Jaghar, om jag får uttrycka det så, en positiv syn påvindkraften.Anf. 79 PER ():Herr talman! Det finns ett krux här. Det handlarnämligen om en försening av de här projekten påminst . De är oerhört viktiga i energiomställ-ningen, om vi nu skall, och det skall vi, satsa på deförnybara och miljövänliga energikällorna.Därför är det så viktigt att regeringen visar att in-tentionerna måste slå igenom i lagstiftningen. Det fårinte vara så att det finns snubbeltrådar av det härslaget som försenar projekt i , och kanskemer.Anf. 80 Näringsminister ():Herr talman! Det är viktigt att vi alla, och då inteminst regeringen, lägger ned stor kraft när det gällerförnybar energi inom alla områden, och även när detgäller vindkraften.Vård på lika villkorAnf. 81 ():Herr talman! Min fråga riktar sig till socialminis-tern. Vi har ju en hälso- och sjukvårdslag som ger allarätt till vård på lika villkor. Detta skulle vi kunna varaväldigt stolta över om det fanns verklighet bakomorden.I tisdags morse kunde vi höra ett program på radi-on där barnlösa par redovisade kostnaderna för denhjälp de ville ha av hälso- och sjukvården. Kostnadenför provrörsbefruktning varierade från normal sjuk-vårdsavgift till . Hur ser socialministern ochregeringen på den orättvisan? Jag anser att man intelever upp till lagens intentioner.Anf. 82 Socialminister ():Herr talman! Jag har faktiskt ingen informationom detta radioprogram eller det material som radio-programmet grundar sig på. Jag ber att få återkomma.Jag rekommenderar att ställa eninterpellation. Jag har ingen kunskap om detta.Anf. 83 ():Herr talman! Då vill jag fylla på med att säga attdetta inte är det enda område där orättvisor råder. Jagställer gärna upp på en interpellationsdebatt om det iett vidare perspektiv. Man skall inte, som det ladesfram här, behöva skriva sig hos moster eller någonannan släkting i ett annat landsting för att få en berät-tigad hjälp av hälso- och sjukvården till en rimligkostnad.Anf. 84 Socialminister ():Herr talman! och jag har san-nolikt precis samma grundinställning i frågan. Deuppgifter som kommer med ver-kar alldeles orimliga. Jag vill bara påpeka att jag intehar någon kunskap om detta inslag i radion. Jagskulle gärna se att vi tillsammans fördjupar oss i frå-geställningen genom en interpellation.TillväxtsamtalAnf. 85 ():Herr talman! har inbjudit tilltillväxtsamtal med representanter från storföretag ochfack. Varför inbjuds inte representanter från vare sigsmåföretagarna eller jordbruket till skatteöverlägg-ningarna?Bilindustrin, elektronikindustrin och läkemedels-industrin har tillsammans 250 000 anställda. Jordbru-ket och livsmedelsindustrin sysselsätter 270 000.Statsminister har förut sagt att lantbru-ket är en framtidsnäring. Borde då inte dessa få varamed i samtalen?Anf. 86 Näringsminister ():Herr talman! Anledningen till att vi nu för en dis-kussion med, som det sägs, storföretagens företrädareoch de fackliga organisationerna har att göra med dendiskussion som har uppkommit med anledning avhuvudkontoren. Det har att göra med den globalise-ring vi upplever och den internationalisering dessaföretag lever i. Det skall ses isolerat till detta.Men självfallet har vi ingående kontakter och dis-kussioner med företagarna, med småföretagarna, medjordbruken. Det har vi och stundligen i olikagrupper.Anf. 87 ():Herr talman! Det här är en väldigt stor näring. Imin hemkommun, , sysselsätts i jord-bruks- och livsmedelsindustrin.Lantbruket behöver få tillbaka framtidstron. Envändning skulle vara att få bli av med skatterygg-säcken. Då tänker jag framför allt på den speciellasärskatten på el, eldningsolja och diesel.Vi behöver få en vändning när det gäller jordbru-ket. Jag tror att det skulle vara en vändning om manfick representanter till förhandlingarna. Det vore envändning om man kunde visa på att om det skallkunna bli en framtidsnäring måste man få den hjälpoch det stöd man behöver för att få ett fungerandelantbruk.Anf. 88 Näringsminister ():Herr talman! De här frågorna har tagitupp i de skattesamtal som förs. Jag förutsätter att allafrågor av den här typen som gäller skattepolitiken tasupp av de inbjudna partierna i de diskussionerna.Sedan vill jag säga att jag delar uppfattningen attjordbruket, livsmedelssektorn och, som vi sade tidiga-re, småföretagarna har en oerhört stor betydelse förvår tillväxt. De är viktiga, minst lika viktiga somstorföretagen. Men vi har begränsat frågan till storfö-retagen den här gången.JordbrukspolitikenAnf. 89 ():Herr talman! Jag är ledsen, men min fråga berörockså företagsklimatet här i landet, som har stått icentrum för debatten en tid.Den här veckan har ju också regeringen, somBjörn har erinrat om, tillsatt en arbets-grupp för att presentera förslag för att stärka tillväxtoch företagsklimat.Dock håller jag med om förefaller ensidigt inriktad på de stora företagen.De mindre företagen ger ju också mycket viktigabidrag till ekonomi och sysselsättning. Men regering-en verkar inte riktigt ta deras bekymmer på sammaallvar.En viktig sektor inom småföretagsamhet är, precissom också underströk, just jordbruket. Härhotar inte bara utflaggning och utflyttning som inomandra områden, utan här hotar nedläggning i storskala på grund av dålig lönsamhet.Det innebär, utöver utarmad landsbygd, också attkonsumenterna efterhand inte kan välja svenska livs-medel av hög kvalitet.När stora manifestationer för jordbruket hölls runtden gångna helgen skickade jordbruksministern,, en hälsning till dem som mani-festerade och demonstrerade, där hon underströk:"Hela skall leva. Det ekologiskt hållbarasamhället och aktiva konsumenter gör lantbruket framtidsnäring. Jordbruket skall ges villkor som ärlikvärdiga med andra näringars. Dessa ord förplikti-gar. "Då undrar jag bara: När kommer regeringens för-slag?Anf. 90 Jordbruksminister ():Herr talman! Jag kan instämma till fullo i det somjust lästes upp. Jag har själv formulerat det. Det är ettcitat från regeringsförklaringen. Citatet skrev jag idenna hälsning till ett möte som jag själv tyvärr intekunde närvara på, men som jag fick tillfälle att hälsatill. Jag utvecklade där regeringsförklaringens tankar.Det är precis som säger, att helaSverige skall leva. Och för att hela skall kun-na leva måste vi ägna jordbruket en särskild omsorg.Om läser vidare står det så här: Idet kortsiktiga perspektivet handlar det om skatte-systemet, och i det långsiktiga perspektivet handlardet om den förändring av hela den europeiska jord-brukspolitiken som vi nu diskuterar i , ochsom jag är rätt så orolig för.Om vi inte kan kombinera den avreglering somSverige i och för sig driver - en avreglering av detmycket centraliserade och hårt reglerade systemet -med en kraftfull satsning på regionalpolitik och mil-jöpolitik skulle det vara en dödsstöt för vissa delar avvårt land.De här två delarna, som jag tog upp i min häls-ning, vill jag gärna här också understryka. De är oer-hört viktiga. Som vi hörde sägaalldeles : Det ena - skattesystemet - har Center-partiet aktualiserat. Det tycker jag är mycket bra.Anf. 91 ():Herr talman! värnar om landsbygdenoch vill att hela skall leva. Det är känt.Det som är intressant är att regeringen talar väl,och har talat väl, i regeringsförklaring och annat. På60-talet var det en uttalad socialdemokratisk åsikt attjordbruket i stort sett skulle utraderas - på Holm-qvists tid. talar man väl. Men handling väntar vipå.Det är det jag undrar över. Det är ett akut blöd-ningstillstånd i denna näring. Vi vet att man har enryggsäck på 1 ½ miljard extra som man bär på, jäm-fört med konkurrentländerna i . Det borde varaen första och enkel åtgärd att lyfta av detta, så att manfår likvärdiga villkor.Jag vill ändå ha ett besked av ,eller om möjligen statsministern kan hjälpa till.Kommer detta nu i vårpropositionen, eller kommerman att dra ytterligare på det? I så fall är jag mycketorolig för näringens framtid.Anf. 92 Jordbruksminister ():Herr talman! Några invändningar måste jag göra.1 ½ miljard, som nämndes, är det inte någon enkelåtgärd att ta bort. 1 ½ miljard är väldigt mycket peng-ar. Skall man göra någonting måste det finansieras.Nu pågår samtalen, och det får ta sin tid. Det är denena invändningen jag vill göra.Den andra invändningen gäller att vi socialdemo-krater uttalade att jordbruket skulle rade-ras ut. Det är inte sant.Vad som skedde då var att vi fick en industrialise-ring i vissa delar av som innebar en koncent-ration av jobb och därmed också av människor. Motdet ställde det socialdemokratiska partiet då, 1968, enregionalpolitik för att motverka den koncentrationsom vi såg komma. Det var inte alls så att det varnågot uttalat mål att radera ut jordbruket, lika lite somvi har det målet nu.Det är därför jag säger att det är så viktigt att vi iarbetet med den europeiska jordbrukspolitiken ocksåkombinerar den avreglering och reformering av jord-bruket vi nu är i färd med att försöka åstadkommamed en kraftfull regionalpolitisk satsning, så att helaSverige kan leva.DiskrimineringslagstiftningarAnf. 93 HANS ():Herr talman! Jag har en fråga till statsministern.Riksdagen behandlar nu diskrimineringslagstift-ningar. Det är tre stycken propositioner. Det är myck-et glädjande att de kommer. Det är en väsentligskärpning vad gäller etnisk diskrimineringslagstift-ning och det är två nya förslag om funktionshinderoch sexuell läggning.Jag har två frågor med anledning av detta. Denena frågan är vilka skäl regeringen hade för att intepröva en samlad lagstiftning.Den andra är: Vad är det som gör att man ändrardiskrimineringsombudsmannens ställning? Det var enlagreglering lag. kommer det bara attbli en förordning.Med tanke på Parisprinciperna om självständighethos ombudsmän som hanterar mänskliga rättighetertänkte jag fråga om det är någon särskild synpunkt.Jag tycker att det är av oerhört stor demokratisk viktatt man har en så självständig och stark ställning sommöjligt.Här är en skillnad i lagstiftningen som egentligeninte är motiverad och jag tror heller inte alldeles klok.Men som sagt, den är under behandling. Och så längenågot inte är klart kan det ändras, om inte annat avriksdagen.Anf. 94 Statsminister ():Herr talman! Det är naturligtvis en lämplig frågaatt ställa till fackministern.Det övervägande som skedde i regeringen var avdet slaget att vi ser den här lagstiftningen som oerhörtcentral. Vi skärper ju också lagstiftningen. Det ärolika typer av diskriminering, och vi vill naturligtvisse erfarenheterna av den ordning vi nu har valt innanvi tar ytterligare ett steg och lägger ihop det på detsätt som antyder.Jag utesluter inte en sådan ordning längre fram.Men låt oss först vinna de erfarenheter som den nyalagstiftningen ger innan vi kliver vidare till nästa steg.Jag tror att det är en rimlig ordning och jag tror vi görsaken störst tjänst på så sätt. Det är i huvudsak detsom har legat bakom regeringens övervägande.Anf. 95 HANS ():Herr talman! Jag kan förstå den synpunkten. Dethar vi också sagt i motionen. Det kan vara en om-ständlig fråga att lägga ihop det på ett bra sätt, så därkan man måhända avvakta.Den andra frågan gällde ombudsmannens ställ-ning som var lagreglerad. kommer om-budsmannen att lyda under en förordning och fårdärmed en osjälvständigare ställning i förhållande tillregeringen. Vad är motivet till detta?Jag tror att det finns internationella konventionersom talar om den oerhörda vikten av att i sådana härfrågor ha självständiga institutioner. Det lämpligavore en sådan under riksdagen.Anf. 96 Statsminister ():Herr talman! Det sista tror jag inte alls vore lämp-ligt, dvs. att det skulle läggas under . Det äruppenbarligen inte heller regeringens uppfattning,med tanke på den ordning som är föreslagen.Skulle det visa sig att en förordningsreglering integer självständighet, att det är det kritiska i samman-hanget, tänker vi självklart se till att vi genomförförändringar som klarar självständigheten.Ingenting annat än självständighet, oväld, opar-tiskhet skall utstrålas från dessa ämbeten. Vi tror att denna ordning tillgodoser det.Har vi fel där ändrar vi oss. Det är ingen prestige idet. Detta är i huvudsak en praktisk åtgärd.Förmåner för svenska EU-tjänstemänAnf. 97 ():Herr talman! Jag har en fråga till utrikesministernmed anledning av hur reglerna för bl.a. familjeförmå-ner är utformade för svenska tjänstemän inom EU.Det är uppenbart att de regler som finns för Brys-selanställda med familj inte omfattar dem som lever iett svenskt partnerskapsförhållande. Bl.a. framkomvid ett nyhetsinslag att en svensk anställd iBryssel nekas de förmåner som kommit honom tilldel om han hade varit gift på traditionellt sätt.Avser utrikesministern att gentemot EU drivakravet att svenskar som har ingått svenskt partnerskapenligt svensk lag vid anställning skall jämställas medövriga gifta svenskar?Anf. 98 Utrikesminister ():Herr talman! Principfrågan är helt klar. I det härfallet skall man jämställas med övriga traditionelltgifta personer. Jag får ta upp frågan även med minakolleger för att se på vilket sätt vi lämpligt kan få enförändring i detta fall.Anf. 99 ():Herr talman! Jag tackar för ett positivt svar. Det ärviktigt att visar att vi tar vår egen lagstiftningpå allvar. Jag ser fram emot att utrikesministern dri-ver den frågan.EricssonAnf. 100 ():Herr talman! Jag vill rikta min fråga till närings-minister . Mer är 3 000 anställdaskall bort från i . Fruktansvärt mennödvändigt, säger vd . bryr sig inte om hur människorna mårutan är enbart ute efter att få aktiemarknadens förtro-ende.Vi i vägrar att acceptera attvinstintressena går före alla människors rätt till arbe-te. Vi vägrar att passivt stå och titta på medan klas-sklyftorna och orättvisorna växer.Min fråga är därför: Anser regeringen att en na-tionell ekonomisk politik som möjliggör Ericssonsagerande är till gagn för arbetarna? Om inte: Vadtänker regeringen göra för att förhindra dessa, intelängre alltför ovanliga, ageranden? Vilka krav påansvar kommer att ställas till ?Anf. 101 Näringsminister ():Herr talman! När man talar om 2 000-3 000 an-ställda och de varsel som har lagts handlar det omen period . Det som är aktuellt är600 i , 250 i och 100 i Skellefteå.Ericsson har ungefär 110 000 anställda. Under desenaste åren har man ökat antalet anställda med unge-fär 30 000. Jag tycker att har varit ett braföretag som har utvecklats väl och betytt väldigtmycket för . Men jag delar uppfattningen attEricsson har hanterat denna fråga utomordentligtolyckligt för de anställda och för Norrköping.Vi kommer att föra en diskussion med Erics-son, och jag för en diskussion med kommunen. , som är landshövding, kommer att få i upp-drag att just hantera den här frågan. Jag delar uppfatt-ningen att ett företag som icke får bete sigpå det sätt man har gjort här. Men kommerEricsson med all sannolikhet att anställa ett tusentalpersoner som vi talar om.Anf. 102 ():Herr talman! I internationell jämförelse har Sveri-ge en alltför liberal lagstiftning när det gäller detta.Det är mycket billigare att lägga ned en fabrik i Sve-rige än i något annat EU-land, undantaget de nordiskaländerna.Dessa länder har en lagstiftning som gör att ägar-na får betala stora skadestånd om fabriken flyttar.Dessutom kan de fackliga organisationerna förhandlafram skadestånd till arbetstagarna.När t.ex. lade ned sin fabrik i Tysk-land fick man betala per anställd. Detskulle i det aktuella fallet innebära omkring en och enhalv miljard för Ericsson.I dessa EU-anpassningsdagar, näringsministern,vore det inte rimligt att också införde enliknande lagstiftning?Anf. 103 Näringsminister ():Herr talman! Vi för som jag tidigare sade en ingå-ende diskussion med företaget, med kommunen ochmed de regionala myndigheterna för att kunna hante-ra denna fråga.Jag vet inte, sett till näringsklimatet, om det är deträtta att välja den här typen av lagstiftning. Men jaghar lyssnat på det som sades, jag har tagit till migdetta och skall självklart se om det är någonting förSverige.Jag vill ändå säga följande. när det gällerden här typen av nedskärningar har vi hanterat detganska väl. Den här gången tycker jag att det är rim-ligt att ställa frågan om det nu kanske har gått förlångt. Man har hanterat denna fråga lite för våldsamt,om jag skall använda det uttrycket.AdoptionskostnadsbidragAnf. 104 ():Herr talman! Jag har en fråga till socialministerLars Engqvist.I ett brev jag fick ställdes frågan om det ärmeningen att adoption åter skall bli en klassfråga.Brevskrivaren och många fler reagerar på att genom-snittskostnaden för en adoption ökar, vilket däremotinte adoptionskostnadsbidraget gjort.Två av de stora adoptionsländerna 1997 var Co-lombia och med enligt uppgift en kostnad på111 respektive per barn.Med ett adoptionskostnadsbidrag på blirden genomsnittliga nettokostnaden onekligen hög.Troligen är även de ökande kostnaderna en förkla-ring till att antalet adoptioner halverats . Jag skulle vilja fråga socialministern:Förbereder regeringen någon höjning av adoptions-kostnadsbidraget?Anf. 105 Socialminister ():Herr talman! Nej, det finns ingen beredning i Re-geringskansliet som förbereder en höjning av ersätt-ningen. Däremot förväntar jag mig att vi kommer attfå ett material från på området somkan peka på vad det är som sker.Jag har fått ungefär samma oroliga frågor. I denmån vi misstänker att stödet faktiskt innebär att ad-option blir en klassfråga, som , är vi naturligtvis beredda att överväga åtgärder.Anf. 106 ():Herr talman! Jag tackar socialministern för svaret.Jag tycker att de reaktioner som har kommit är väl-motiverade och förståeliga. Det finns självfallet allanledning att undvika situationen att adoption blir enklassfråga.Det faktum att antalet adoptioner minskar bör ledatill eftertanke. Rimligen bör bidraget täcka åtminsto-ne halva genomsnittskostnaden, vilket talar för unge-fär en fördubbling av nuvarande bidrag.Jag ser fram emot att regeringen ser på detta ochförhoppningsvis återkommer med förslag.Anf. 107 FÖRSTE VICE TALMANNEN:Därmed är frågestunden avslutad. Jag tackar före-trädarna för regeringen för att de har velat komma hitoch svara på kammarledamöternas frågor.Anf. 107 FÖRSTE VICE TALMANNEN:Därmed är frågestunden avslutad. Jag tackar före-trädarna för regeringen för att de har velat komma hitoch svara på kammarledamöternas frågor.13 § Svar på interpellation 1998/99:33 om lo-kalisering av EU-organ till SverigeAnf. 108 Utrikesminister ():Herr talman! har frågat statsrådetSchori om han avser verka för att få ett EU-organ påbiståndsområdet lokaliserat till . Då frågan omlokalisering av EU-organ till ingår i minaarbetsområden svarar jag på interpellationen.Inledningsvis kan konstateras att regeringen fästerstor vikt vid frågan om lokalisering av EU-organ tillSverige. Det är rimligt att kommer i fråga närbeslut skall fattas om att inrätta ett nytt EU-organ.Endast och står utan ett sådant.En förutsättning för att lyckas är emellertid att detinom EU råder bred enighet rörande behovet av attinföra myndigheten i fråga. Dessutom är oftast fleramedlemsstater intresserade av att erbjuda säte för ettorgan när EU fattar beslut om ett inrättande. Detuppstår därför en konkurrenssituationsom gör att ett land inte kan räkna med att en vissmyndighet skall tillfalla just det landet.Frågan om lokalisering av EU-organ till Sverigebefinner sig under beredning i Regeringskansliet.Olika förslag till EU-organ har diskuterats för attfastställa om det finns sakligt behov av att införa enny myndighet på ett visst område. Vidare övervägsvilken myndighetstyp som är av störst intresse förSverige samt vilka effekter en lokalisering till Sverigeav olika slag av myndigheter skulle få. Ett långsiktigtsynsätt bör styra det svenska agerandet.Regeringen följer diskussionen, som förnärvarande pågår inom EU, om hur den framtidaorganisationen av kommissionen skall se ut på bi-ståndsområdet. Om den diskussionen leder fram tillatt en ny biståndsmyndighet är den bästa lösningenkommer regeringen att pröva frågan om lokaliseringtill Sverige.Anf. 109 ():Herr talman och utrikesminister ! Dethär är en fråga som vi har levt med . Dethar funnits frågetecken när det gäller ett EU-organslokalisering till och om det, om det blir ettbiståndsorgan, finns möjlighet att det blir lokaliserattill . Därför känns det skönt att den härfrågan nu kom upp till diskussion. Då kanske någraav de frågetecken som vi har levt med så länge kanrätas ut. Förhoppningsvis kan jag få ta med mig ettpositivt svar hem till län.Dessa biståndsfrågor inom EU är för närvarandeuppdelade i ett antal generaldirektorat. Detta ansessedan länge som otympligt, varför EU-kommissionenhösten 1996 kom med några olika förslag på omorga-nisation. Bland förslagen fanns ett om att indela an-svaret för biståndsfrågorna enligt svensk modell, dvs.med ett samlat Sida, där de tidigare fristående bi-ståndsorganisationerna - BITS, , ,Sida och - ingår. Under dessa dis-kussioner fanns även planer på att utlokalisera EU:sbiståndsfrågor till något annat land. Och det var isamband med detta som frågan väcktes om att Sveri-ge skulle kunna vara ett utmärkt land för den häretableringen.Det är angeläget att lyfta fram just län.Där har man en tradition när detgäller detta. Det finns en stor förståelse för och ettstort engagemang i biståndsfrågorna. Inte minst motbakgrund av den kristna missionärstraditionen harman en mycket stor förståelse för de här frågorna.Lokala politiker i olika kommuner, framför allt iJönköpings kommun, har skrivit ett brev om detta tillstatsminister . Han tackade naturligtvisför ansökan om att lokalisera en eventuell bistånd-sadministration inom EU till . Statsminis-tern tog del av skrivelsen, och därefter överlämnadehan den till bistånds- ochmigrationskansli för vidare hantering. Det var litegrann därför som jag i min interpellation vände migtill , men jag är naturligtvis precis likatacksam över att utrikesminister tar tillsig frågan och är intresserad av den.Jag skulle vilja veta en del kring den interna prio-riteringen. Har man från ochfrån bistånds- och migrationskansliets sida prioriteratden här frågan i de interna regeringsöverläggningar-na? Jag vet att det finns andra departement som serandra frågor som mer naturliga att arbeta för. Men jagtycker att detta är en svensk fråga som skulle kunnaligga väl i linje med våra övriga profiler på det härområdet. Vi är väldigt duktiga på biståndsområdet.Inte minst mot bakgrund av de stora problem somfinns på biståndssidan nere i EU skulle vi kunna bidratill att skapa en positiv grund för det fortsatta bi-ståndsarbetet. Jag vill alltså gärna veta mer om deninterna prioriteringen.Anf. 110 Utrikesminister ():Herr talman! Först och främst kan jag säga att viär överens om att det är viktigt att vi kan få ett EU-organ till . Men om vi skall få ett EU-organtill är det nog också viktigt att vi inte nu bin-der oss för exakt vilket EU-organ det skall vara.Flera nya institut och organ diskuteras. Man hardiskuterat att eventuellt inrätta någon ny form avbiståndsmyndighet. Vi har också haft diskussionerom någon form av nytt hälsoinstitut i EU. En eventu-ell teleregleringsmyndighet eller ett teleregleringsin-stitut har diskuterats. Detta är bara några av alla dediskussioner som har förts i EU om nya organ, nyainstitut.Så småningom ser vi vilka förslag som finns i EUoch som vi kan ta fasta på när det gäller vilket ellervilka organ vi skall försöka få till . Då måstevi naturligtvis också titta på hur väl det sammanfallermed svenska intressen. Vilken erfarenhet och kun-skap har vi i på det här området? Hur kan dethär få en positiv effekt också när det gäller svenskförvaltning, sysselsättning, spin-off-effekter och lik-nande? Därför har vi i den intetagit ställning än till vilket eller vilka organ som vivill fortsätta att föra en diskussion om när det gälleratt få dem lokaliserade till Sverige.Frågan om en speciell biståndsmyndighet är enintressant diskussion. Men det är inte klart .