prot · GM0945 · 1999-01-26 00:00:00 — Det som är svårigheten iden praktiska rättstillämpningen är det som har attgöra med att det krävs bevisning för att människorskall bli dömda för ett brott. Det är ett grundläggandekrav i en rättsstat.När det gäller synen på vilka krav som skall varauppfyllda för att ett visst brott skall anses föreliggaligger det i uppdraget till utredningen att övervägat.ex. det som jag nämnde i mitt svar, huruvida fråganom kravet på motstånd och våld skall vara avgörandeför att brottet skall betecknas som våldtäkt.Jag tror egentligen att kan va-ra ganska nöjd med de förändringar i lagstiftningensom skett och framför allt med uppdraget till densärskilda utredning som ser över hela sexualbrottska-pitlet.Anf. 23 ():Fru talman! Man blir ändå frågande när säger att det är cirka tio grupp-våldtäkter - jag hittar åtta domar - . Om det nuvarande kravet på tvång ochvåld skulle kunna bytas ut mot att bristen på sam-tycke skulle kunna vara avgörande så skulle det sä-kerligen bli bättre. Då är jag också glad över attkommittén skall undersöka domstolarnas straffmät-ning och bedömning av straffvärdet i mål om sexual-brott, som justitieministern sade. Även om en flickaär alkoholpåverkad kan det över huvud taget intefinnas något argument för att män skall kunna ut-nyttja henne genom våldtäkt utan att bli dömda somom hon inte hade varit alkoholpåverkad.Jag tycker att det handlar, som justitieministernockså sade, om varje människas lika och unika män-niskovärde. Den etiska diskussionen tror jag är ettsteg att förnya detta. Värderingsfrågorna borde merafå genomsyra samhällsdebatten. Jag har många gång-er sagt att det är synd att statsminister nämnde ordet etik i regeringsförklaringen.Sedan vet jag att massmedierna måste ta sitt an-svar och inte så extremt inrikta sig på unga kvinnorssexualitet. Killar måste lära sig vad man har rätt ochinte rätt till. I skolan måste vi - jag är lärare själv -sluta att låtsas att vi är jämställda. Samlevnadsunder-visningen i skolan måste fokuseras mera.Fru talman! Jag sade tidigare - det kanske vardrastiskt - att man kan säga att vi i vårt land egentli-gen har en starkare lagstiftning för djur än för ungaflickor. Vi får inte ta upp enskilda mål, det vet jag.Men ingen skulle någonsin säga att djuret inte hargjort motstånd. Men när flickor blir utsatta för våld-täkt diskuteras om hon gjort motstånd eller inte.Därmed får de ta skulden.Ett område som också är viktigt att ta upp är fa-miljens roll. Vi måste påminna varandra om att för-äldrarna är nyckelpersoner. Föräldrautbildningarmåste kunna omfatta tonårsproblematiken. Jag tyckeratt vi lever i en värld där vuxna har abdikeratfrån sin föräldraroll.Man kan också ta in den aspekten att om jäm-ställdhetslagen skulle gälla för alla i skolan, oavsettom man är anställd eller elev - detta kanske är enfråga för sig - kunde vi kanske på ett annat sätt slippasexuella trakasserier bland elever. Det förekommerockså inom skolans värld.När jag följt den här debatten har jag hört Brotts-förebyggande rådets generaldirektör säga sig varaövertygad om att våldtäktsbrott och även andravåldsbrott där förövaren och den drabbade är unga iflertalet sker då den ena eller båda är påverkade avalkohol eller andra droger. Arbetet med att förbättraungdomars alkoholvanor och attityd till alkohol ärdärför viktigt. Det tycker jag är jätteviktigt, men jagtror inte att det räcker. Det handlar, som justitiemi-nistern faktiskt sade, om att öka förståelsen för de-mokrati och solidaritet, att få ungdomar att kännaempati för varandra.Om lagstiftningen är otydlig och om det kommeratt dröja länge innan vi får de nya delarna oss tillhanda är det nu viktigt att få lojaliteten mot ett gängatt gå över till lojalitet mot offret i stället. Skullejustitieministern kunna tänka sig att vara med påKristdemokraternas idé om att tillsätta en värdekom-mission där värderingar kan diskuteras?Överläggningen var härmed avslutad.11 § Svar på interpellation 1998/99:51 om för-söksverksamhet med sjöbefälsutbildning i Skär-hamnAnf. 24 Utbildningsminister ():Fru talman! har frågat mig omjag avser att vidta några åtgärder för att sjöbefälsut-bildningen i skall uppfylla STCW ochövriga behörighetsföreskrifter.Jag har tidigare fått frågor som gäller sjöbefälsut-bildningarna, särskilt den pågående försöksverksam-heten med kvalificerad yrkesutbildning i ,och om vad som krävs för att få behörighet som sjö-kapten, sjöingenjör, styrman och maskintekniker.Därför vill jag nu samlat redogöra för de regler somgäller.Det är högskolans uppgift att ge utbildning somleder till sjökaptens-, sjöingenjörs-, styrmans- ochmaskinteknikerexamen. Sådan utbildning ges vidChalmers tekniska högskola AB och vid iKalmar. För högskolornas planering, genomförandeoch kvalitetssäkring av sjöbefälsutbildning är deninternationella konventionen, STCW, av grundläg-gande och tvingande natur. Svensk utbildningstradi-tion och svenska krav på sjösäkerhet har medfört attsvensk sjöbefälsutbildning håller en högre standardän konventionens föreskrivna miniminivåer.Enligt förordningen (1998:965) om behörighet försjöpersonal krävs för att få behörighet som fartygsbe-fäl klass III och IV respektive maskinbefäl klass IIIoch IV styrmansexamen respektive maskintekni-kerexamen som avlagts inom högskolan samt praktisktjänstgöring av olika längd och form. För de högrebehörigheterna klass I och II krävs sjökaptensexamenrespektive sjöingenjörsexamen som avlagts inomhögskolan samt praktisk tjänstgöring. Sjöfartsverkethar till uppgift att pröva om behörighetsvillkoren äruppfyllda samt utfärdar, efter skriftlig ansökan, behö-righetsbevis och certifikat.Kommittén för kvalificerad yrkesutbildning be-slutade att försöksverksamhet,avseende två antagningsomgångar, med kvalificeradyrkesutbildning med inriktning mot behörighetsut-bildningar för sjöpersonal behörighetsklass III ochIV, 120 poäng, får anordnas av , numera AB, är enprivat utbildningsanordnare som i bedriverKY-utbildning med både nautisk och maskintekniskinriktning.Sjöfartsverket kan med stöd av 1 kap. 5 § behö-righetsförordningen, som är en undantagsbestämmel-se, förklara viss utbildning som behörighetsgrundan-de. har dock meddelat att KY-utbildningarna i endast kan bli behörig-hetsgrundande om får tillstånd att utfärdaexamina på högskolenivå, alternativt om examinatio-nen av de studerande överlåts till eller till . De stude-rande vid KY-utbildningarna informerades av deutbildningsansvariga om detta först efter det att ut-bildningen pågått under mycket lång tid.Comet AB ansökte hosregeringen om att få utfärda examina för sjökaptenrespektive sjöingenjör. har genomförten utvärdering av de utbildningar vid somangetts syfta till sjökaptensexamen och sjöingenjörs-examen. Enligt utvärdering nårutbildningarna kunskapsmässigt inte den nivå somkrävs för sjökaptens- respektive sjöingenjörsexamen.Utbildningarna har, enligt utvärderingen, inte hellererforderlig organisation, tydlighet, långsiktighet ochstabilitet i tiden.Efter verkets utvärdering har SjöfartsseminarietAB (f.d. ) återkallat sin ansökan om exa-mensrätt och har avskrivit ärendet.För att finna en möjlighet för de KY-studerande iSkärhamn att avlägga erforderlig högskoleexamenkallade berörda till ettmöte . Vid mötet överenskomsatt företrädare för AB, de KY-studerande, ochHögskolan i i samråd skulle utveckla enhandlingsplan för examination av de studerande. Detuppdrogs åt förre rektorn vid vidChalmers tekniska högskola AB, , attleda denna process och att rapportera till Utbild-ningsdepartementet. Samrådsgruppen lämnade sinslutrapport . Planen för organi-sation av och innehåll i studierna för att uppnå aktu-ella examina har godkänts av de berörda. De KY-studerande kan efter godkänd examen vid högskolaansöka hos om behörighetsbevis.Anf. 25 ():Fru talman! Jag vill tacka utbildningsministerThomas för svaret.Statsrådet säger i sitt svar att det är högskolansuppgift att ge den utbildning som leder till sjökap-tens-, sjöingenjörs-, styrmans- och maskinteknikerex-amen och att den finns i och i Kalmar.Utbildningsministern säger vidare att svensk ut-bildningstradition och svenska krav på sjösäkerhethar medfört att svensk sjöbefälsutbildning håller enhögre standard än den reviderade . Detta håller jag inte helt med om.Målutfästelsen är bl.a. att skola, rederi och certifi-erande myndigheter bör samarbeta i en helt annanomfattning än . Den reviderade är i högsta grad ett kvalitetsdokument.Det är tveksamt om det etablerade utbildningssystem-et lever upp till konventionens krav. Sjöfartsse-minariets KY-utbildning i visar att detfinns ett behov av en utbildning för de elever som harsjöerfarenhet men inte behörighet att söka in på hög-skolans sjöbefälsutbildning.Det finns inte något som heter styrmansex-amen klass III och IV respektive maskinteknikerexa-men klass III och IV, som statsrådet talar om i sittsvar. Detta har upplysts för mig. Det är också ettexempel på den begreppsförvirring som rådergenom den utformning som den senaste behörigehets-förordningen har fått. Anledningen till denna oklarhetär att begreppet styrmansexamen och maskintekni-kerexamen har behållits i den nya förordningen, sam-tidigt som saknar uppgifter om hurden enskilde kan skaffa sig denna examen.Fru talman! Min fråga till statsrådet är om han kanse till att behörighetsförordningen med det snarasteses över.Anf. 26 ():Fru talman! Den fråga som hartagit upp är föranledd av de bekymmer som sjö-fartsnäringen har - och jag har själv tidigare tagit uppdetta i en motion - i och med att det råder befälsbrist iden svenska handelsflottan. Svenska sjöbefäl tar i storomfattning anställning i utländska rederier. Tillgång-en på sjöbefäl minskar.Vi är på väg att hamna i en situation där det råderbrist på sjöbefäl. Det finns en utbildning på ochpå . De som går på dessa utbildningar är väl-digt nöjda. Utbildningen har initierats och bekostasdelvis av näringen. I många fall rör det sig om männi-skor som har varit ute till sjöss ochsom har sjökunskaper. Därmed vet vi att de kommeratt fortsätta som sjöbefäl.Problemet är att det saknas examensrätt. sade fick man inte vetskap om detta förränefter det att utbildningen hade startats. Risken finns juatt ungdomar inte kommer att söka till utbildningarnapå och när de inte kan ta någon examen.Befälsbristen ökar därmed alltmer.Enligt statuterna får medge att lik-värdig utbildning som inte sker vid högskola skall gebehörighet. Den utbildning som finns utomlands -t.ex. i och på andra ställen - kan bedömas somlikvärdig av . Dock prövar man inte omsvensk utbildning som inte är högskoleutbildning ärlikvärdig.Det innebär att det blir en form av diskrimineringav svensk utbildning. Utbildning som inte sker vidhögskola utomlands prövas, men utbildning som skeri , men inte vid högskola, prövas inte. Mankan alltså genomgå en utbildning utomlands ochdärefter få behörighet, men utbildningarna på Tjörnoch , som näringen ser väldigt positivt på, kaninte ge denna behörighet.Varför skulle man då inte kunna ge Sjöfartsverketde resurser som behövs för att se över om denna ut-bildning håller den standarden? Jag ser det som posi-tivt att - som statsrådet tog upp i sitt svar - man harkommit fram till en överenskommelse om hur manskall hantera situationen, men det är en hanterings-verksamhet som man måste ha eftersom det inte gesmöjlighet att medge en kompetens vid och vidDonsö.Av detta svar kan man tyvärr dra den slutsatsen attministern inte är beredd att gå vidare. och Don-sö får tydligen även i fortsättningen räkna med att detinte ges möjlighet att där utbilda sjöbefäl.Anf. 27 Utbildningsminister ():Fru talman! Jag är rädd att jag måste tolka RositaRunegrund och så att det bara handlarom en hanteringsfråga när det gäller om en utbildningskall ge behörighet eller inte. Så är det icke för mig.Det är i högsta grad en kvalitetsfråga och en inne-hållsfråga.Denna utbildning är grundligt utvärderad, och re-sultatet av utvärderingen är att den icke uppfyller devillkor för högskoleexamen, som krävs för dessayrken. Därmed är det inte en hanteringsfråga. Mankan inte bara säga att kraven i förordningen skallsänkas eller att det fordras lägre utbildningsbakgrundför eleverna för att de skall släppas igenom.Utbildningsdepartementet tog initiativ till att ord-na upp en situation som blev väldigt olycklig föreleverna. Den information som jag har är att CometAB efter det att beslutethade fattats i informerades om att detkrävdes högskoleexamen för behörighet som sjökap-ten, sjöingenjör, styrman och maskintekniker. Dennainformation borde naturligtvis av de utbildnings-ansvariga ha förts vidare till de studeran-de. Därefter borde man ha tagit kontakt med de behö-riga utbildningsanordnarna, tekniska hög-skola AB och för att diskuterahur studierna skall leda fram till högskolebehörighet.Sjöfartsverket klargjorde vid ett mötemed och attbehörighet för sjöbefäl skall baseras på examen frånhögskolan.Sjöfartsverket gjorde också klart att verket inteansåg sig kunna tillämpa en undantagsbestämmelseför en i praktiken permanent utbildning.Sjöfartsverket förhörde sig även vid detta möteom hade möjlighet attexaminera de KY-studerande i Skärhamn.Det är inte aktuellt från regeringens sida att ändrai behörighetsförordningen. Den kräver ju högskoleex-amen, och det kravet kommer att finnas kvar. Denutbildning som finns inom högskolan uppfyller medgoda marginaler STCW-kraven. Det är klart att denutbildningen kan fortsätta att utvecklas när det gällerkvalitet. Man får naturligtvis också diskutera omfatt-ningen av utbildningen i takt med att det sker föränd-ringar i efterfrågan på den här typen av yrkesgrupper.Det är inte en fråga som kan hanteras genom att viminskar kraven på utbildningen.Utbildningen är grundligt utvärderad, och resul-tatet är att den inte uppfyller kraven för högskoleex-amen. Därmed är saken klar ur den aspekten. Utbild-ningsdepartementet har tagit sitt ansvar för att se tillatt dessa elever, som drabbades mycket hårt av attinte få information i rätt tid, nu ändå får en reell chansatt ta sig igenom och få sin högskoleexamen.Anf. 28 ():Fru talman! Jag håller med utbildningsministern ifråga om kvaliteten och det sätt på vilket man be-handlade eleverna på och att dettahar lösts. För flertalet av dessa elever har det lösts påett bra sätt. Visserligen får de gå en termin längre påsin utbildning, men de företag som de är anställda avhar stöttat dem och låtit dem vara lediga. Men en delav dessa elever har fått ta lån en termin längre, ochdet är ganska kännbart för en familj.Utbildningsministern gav mig inte något svar närdet gällde just styrmansexamen klass III och IV enligtbehörighetsförordningen.Fru talman! Det är en annan fråga som innebär enlåsning, och det är att det bara är en högskola som fårmeddela sjöbefälsutbildning. Men Sjöfartsverkettillämpar numera en möjlighet att likställa annanutbildning, precis som tog upp, medhögskoleutbildning av dem som kommer från andraländer. I princip kan man göra undantag för en personmed viss typ av utbildning som är likvärdig, men inteför ytterligare ett antal om det skulle komma fler medsamma utbildning.Det finns ett stort uppdämt behov av vidare-utbildning för att öka behörigheten som fiskare. Fis-kare kan inte lägga sina båtar vid kaj och sedan gåden utbildning som en högskola kräver, utan härbehövs en annan typ av grundutbildning för att deskall kunna höja sin kompetens och föra sina båtar.Här ser jag att det haltar mellan Sjöfartsverketskrav på behörighet och utbildningen.Anf. 29 ():Fru talman! Att det skall vara kvalitet på svensksjöbefälsutbildning tror jag att vi alla i den här de-batten är helt överens om. Det vore skrämmande omvi inte vore det. Man kan dock notera ett antal saker.Det finns möjlighet för svenska sjömän att utbildasig i andra länder, där man inte har högskolekrav mendär man kontrollerar att utbildningen når upp till dehär nivåerna. Vi har en skola på , på ,som är startad av näringen. Det är onekligen så attnäringen inte har någon som helst anledning att ställalägre krav på en utbildning. Jag tror inte att vi kansäga att skulle vara specielltglada om vi hade dåliga sjökaptener. Det är faktisktde som har initierat den här utbildningen, beroende påatt vi har ett stort behov av att få fler befäl inom densvenska sjöfarten, i den situationen där alltfler sjöbe-fäl jobbar utomlands. Jag tycker att det är viktigt ger svenska sjöbefäl möjlighet till samma ut-bildning både i och utomlands.Det står i ministerns svar att man inte har långsik-tighet och stabilitet i tiden i den utbildning som drivsav AB . En anledning till att man inte har sta-bilitet är bl.a. att utbildningen är nystartad, men manhar också haft svårigheter att få den examination somman skulle vilja ha. Om man hade haft den hade detvarit betydligt enklare.Jag noterar att det tyvärr är en stor skillnad mellantillämpningen av reglerna i och utomlands.Anf. 30 Utbildningsminister ():Fru talman! Som säger, är deten mycket kännbar erfarenhet för de elever som harbörjat en utbildning under förespeglingen att denskulle leda till någonting annat än den verkligen harlett till. Därför har det varit viktigt för oss att med-verka till att de parter som är inblandade i detta rederupp det och gör det möjligt för eleverna att få sinexamen. Jag är glad att kunna säga att vi har kommitså långt.Däremot kan vi inte säga att det skulle leda till attvi skall införa ett undantag för denna utbildning somgäller vilka kvalitetskrav och kunskapskrav vi skallställa. Så kan vi naturligtvis inte bedriva utbildnings-politik. Vi har ett krav på högskoleexamen för denhär typen av utbildning. Denna utbildning är utvärde-rad av , och man har funnit att deninte uppfyller kraven för högskoleexamen. Därmed ärden saken klar för regeringens del. Det går inte attbevilja undantag för en utbildning som inte når upptill de krav som vi ställer för en yrkesgrupp som manlär upp.Kent säger att näringen står bakom dennautbildning. Det är bra att det finns ett engagemangfrån näringens sida. Det är också fullt möjligt förnäringen att beställa uppdragsutbildning från de sko-lor som har behörighet att utbilda för högskoleexa-men på de här områdena, dvs. De utbildningar vihar för sjöbefäl skall naturligtvis också dimensionerasmed beaktande av hur arbetsmarknadsläget ser ut.Blir det en ökad efterfrågan och en så god aktivitetinom sjöfartsnäringen i att vi får en ökadvalfrihet på sjöbefäl skall det också avspeglas i di-mensioneringen av den här typen av utbildningar,liksom i andra typer av utbildningar.Det är icke en framkomlig väg att säga att en ut-bildning som har befunnits icke uppnå kraven förhögskolebehörighet skall beviljas ett undantag. Dettycker jag inte. Det är viktigt att säkra framtiden förde elever som fick en ganska omild upplevelse av vadutbildningssamhället kan ställa till med när det visarupp sig från en dålig sida. Det innebär naturligtvis enextra insats från deras sida, men de kan komma framtill en examen.När det gäller de utbildningar som är försöksut-bildning har de icke befunnits uppfyllade krav som ställs för högskoleexamen.Anf. 31 ():Fru talman! Det är ingen ny utbildning på gång påSjöfartsseminariet på , just med anledning av attdet är endast högskolan som får meddela den formenav utbildning.Jag har fortfarande inte fått svar på min fråga omjust styrmansexamen klass III och IV. Högskolever-ket saknar uppgifter om hur den enskilde kan skaffasig denna examen. Det är enbart högskolan som kanmeddela denna utbildning.Jag var med när utbildningen ladesom förra gången. Min man var en av de första somfick gå in på just för styrmansut-bildning och vara med på preparandutbildningen där.Jag tycker, fru talman, att det nu är dags attgöra en utvärdering och se hur det är med sjöfartsut-bildningen, om den behöver omprövas. Kvalitetenskall inte sänkas, men vi skall se på det här med andraögon, utifrån marknaden, och se vad som krävs för attvi skall få en livskraftig sjöfart i vårt land.Överläggningen var härmed avslutad.12 § Svar på interpellation 1998/99:56 om be-sparingarna på internationell forskningssamver-kanAnf. 32 Utbildningsminister ():Fru talman! Per har frågat om regeringen ärberedd att ompröva besparingar avseende internatio-nell forskningssamverkan.Av statsfinansiella skäl har under de senaste årenvissa besparingar varit nödvändiga på forskningsom-rådet, liksom på i stort sett alla samhällsområden. Dethar gällt både resurser för nationell forskning och förinternationell forskningssamverkan. harbeslutat om besparingar för uppgående till ca150 avseende bl.a. resurserna förinternationell forskningssamverkan och för dyrbarvetenskaplig utrustning. Det finns ingen möjlig-het att ompröva dessa besparingar.Av budgetpropositionen för framgår att avbesparingen om bör 77 miljonerkronor avse resurser för medlemskap i internationellaforskningsorganisationer. Besparingen på de interna-tionella resurserna har under kom-penserats och kommer likaså att kom-penseras med tillfälliga medel. Vidare beslutades omen permanent minskning med avmedlen för dyrbar vetenskaplig utrustning och hög-presterande datorsystem. En omläggning av finansie-ringssystemet för denna utrustning har gjort det möj-ligt att senarelägga effekterna av besparingarna till år2000.För att säkerställa en god vetenskaplig prioriteringmellan resurserna för nationella och internationellaåtaganden har de myndigheter som ansvarar förmedlemskapen i de internationella forskningsorgani-sationerna fått i uppdrag att granska avvägningenmellan dessa resurser. Detta är särskilt angeläget föratt ge regeringen ett gott beslutsunderlag för var debeslutade besparingarna bör tas ut år 2000.Naturvetenskapliga forskningsrådet, som ansvararför flera av dessa medlemskap, har gjort bedömning-en att den internationella samverkan långsiktigt ärmer värdefull än en oförändrad satsning på vissanationella åtaganden, s.k. nationella anläggningar.Denna syn delas i huvudsak av berörda universitetoch högskolor.Jag anser, vilket Per riktigt citerar, att forsk-ningsfrågorna hör till de allra viktigaste framtidsfrå-gorna. Kunskap och kunskapsutveckling i vid bemär-kelse kommer att få en allt centralare roll i framtiden.Genom forskningens internationella natur och denmoderna forskningens komplexitet är det internatio-nella forskningssamarbetet mycket viktigt för Sveri-ge. Det ger oss möjlighet att delta i samarbetet vidforskningsfronten i internationella forskningsprojektav hög kvalitet. Det är därför inte aktuellt att lämnanågon av de naturvetenskapliga forskningsorganisa-tionerna. Detta innebär att de besparingar som beslu-tats för måste tas ut på annat sätt. Jag ärövertygad om att frågan kan lösas så att konsekven-serna blir hanterbara för forskningssystemet. Fråganom hur de tidigare beslutade besparingarna skallhanteras bereds och regeringen avseratt presentera sitt förslag i budgetpropositionen för år2000.Det är angeläget att det inledda arbetet med att gö-ra avvägningar mellan nationella och internationellainsatser fortsätter. För att åstadkomma detta anvisas medel för internationellt forskningssamarbete ochnationell forskning inom samma anslag. Forskning2000 har i sitt betänkande berört frågan om särskildamedel, och regeringen avser att återkomma till frågani samband med ställningstagandet till detta betänkan-de.Anf. 33 PER ():Fru talman! Vi diskuterar besparingar på interna-tionell forskningssamverkan. Forskning är till sinnatur internationell. Både ens konkurrenter och sam-arbetspartner kan ju finnas precis var som helst påjordklotet.Inom det medicinska området, där jag själv hardoktorerat, var det en självklarhet för oss att tävlamed forskargrupper från , eller från någotannat EU-land, som vi naturligtvis hadesamarbete med många av dessa grupper.Fru talman! är ett litet land, och det ärväldigt viktigt för ett litet land att vara med i de storainternationella sammanhangen och i den samverkansom finns.