prot · GM0949 · 1999-02-03 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1998/99:49Onsdagen den 3 februariKl. 09.00 - 11.42Det justerade protokollet beräknas utkomma ---------------------------------------------------------------------1 § Särskilt anordnad debatt om åtgärder förökad tillväxtAnf. 1 ():Fru talman! Under valrörelsen försäkrade social-demokraterna att går mot strålande tider.Enligt budgetpropositionen skulle den eko-nomiska tillväxten bli . sänkte såregeringen den siffran till . Häromdagenförutsade Nordbanken, som tidigare delat regeringensoptimism, att tillväxten stannar . Det nyatillväxtdepartementet har inte börjat bra.I december tvingades regeringen också medge attden öppna arbetslösheten inte når ned till målet 4 %år 2000. Enligt Nordbanken kommer den att liggaöver både och nästa år.Regeringen skyller på den internationella utveck-lingen. Men ekonomiska problem är i alltväsentligt hemmagjorda. Det framgår av att vi suc-cessivt förlorar i välstånd jämfört med andra länder.Nyligen bekräftades att vi fallit ned till 17:e platsbland industriländerna - under genomsnittet i OECDoch EU och sämst i Norden.Den tidigare konjunkturförbättringen har inte ut-nyttjats till att vidta åtgärder mot strukturfelen isvensk ekonomi, främst de höga skatterna och regle-ringarna på arbetsmarknaden. Statsministern brukarsäga att det växer så det knakar. Problemet är i ställetatt det knakar, när det växer - t.o.m. när det går såsakta som det gör . Så stelt är det i ekonomin.De senaste månaderna har varslen stått som spön ibacken. Svenska företag beslutar att flytta huvud-kontor och forskningsavdelningar utomlands. Detutländska ägandet breder ut sig - det senaste exemp-let är . lämnar välut-bildad arbetskraft för utlandsjobb med högrelöner och lägre skatter.Det måste därmed stå klart för var och en att detnödvändiga strukturella reformarbetet inte kan skjutaspå framtiden. Vi moderater har länge förutsagt attmed höga skatter och stelheter på arbets-marknaden kan inte tillväxten nå över de igenomsnitt som krävs för att arbetslösheten varaktigtskall kunna sänkas.Före juluppehåll begärde vi att rege-ringen skulle redovisa vilka åtgärder den avser attvidta för att inte fallet i jobb och välfärd skall blistörre än nödvändigt. Något sådant besked kom inte.Enligt propositionsförteckningen väntas under vårenfrån det nya, stora, fina endastfyra förslag, som dessutom är betydelselösa fråntillväxtsynpunkt. Och finansministern har meddelatatt inget är att vänta förrän i vårpropositionen i april.Det betyder att kan fatta beslut tidigast isommar.Men om nu inget görs åt tillväxten och jobben, såpratas det desto mer. fick miljöminister i uppgift att tillsammans med företrädare förVänstern och ta fram ett tillväxtpaket.Finansministern för skattesamtal med oppositionen.Sedan de s.k. tillväxtsamtalen mellan centralorgani-sationerna på arbetsmarknaden brutit samman skallbl.a. försöka resonera fram en sam-syn. Och efter det "rejäla snack" som näringsminis-tern ordnade i har han nutillsatt en alldeles egen grupp med företrädare förnäringslivet och facket. Min första fråga till BjörnRosengren blir: Hur tänker ni samordna allt dettaprat, och vad kan konkret komma ur det?Fru talman! De månader som gått sedan valet vi-sar tydligt att den parlamentariskt så svaga regeringeninte förmår samla sig till handling. Saken blir intebättre av att den söker stöd hos uttalat tillväxt- ochEuropafientliga krafter. Men det duger inte att passivtbetrakta den svagare utvecklingen av ekonomi ocharbetsmarknad samt flykten av företag och välutbil-dad arbetskraft från . Omläggningen av denekonomiska politiken måste påbörjas genast. Detbehövs snabba och kraftfulla åtgärder på främst fyraområden: Europapolitiken, skatterna, arbetsrätten ochlönebildningen samt energipolitiken. Jag skall ta demi tur och ordning.Regeringens beslut att ställa utanför euronskadar vårt land ekonomiskt och politiskt. Tydligastetecknet är att den svenska kronan drabbadesbetydligt hårdare än de blivande valu-tor av den finansiella oron under andra halvåret 1998.Sveriges utanförskap har naturligtvis en negativinverkan på företagens vilja att satsa och verka i Sve-rige. Ett snabbt beslut att införa euron i vårt land äringen garanti mot fortsatta förluster av företag ochjobb, men det skulle ge större möjligheter för attströmmen även kunde gå i motsatt riktning.Jag är naturligtvis medveten om att näringsminis-tern inte svarar för valutapolitiken. Men har snartalla statsråd utom de mest ansvariga - finansminis-tern och statsministern - bekänt färg. Där finns t.ex.de svurna motståndarna och , ochdär finns - något överraskande - skeptikerna Pag-rotsky och . Skulle lämna sitt personliga vittnesbörd huruvida hananser att ett införande av euron skulle vara bra ellerdåligt för ?Näringsministern har inte heller det direkta ansva-ret för skattepolitiken. Men det råder nu bred enighetom att höga skatter skadar tillväxt och sysselsättning.Det gäller exempelvis de marginalskatter som mot-verkar arbete och utbildning och som gör personermed hög kompetens benägna att flytta utomlands. Detgäller vidare dubbelbeskattningen av vinster i aktie-bolagen och den extra skatt på sparande och investe-ringar som ligger i förmögenhetsskatten och fastig-hetsskatten. Är näringsministern beredd att införfinansministern hävda att näringsklimatet förbättras,om man slutar att överbeskatta småföretagare och omman sänker skatten på hushållstjänster?Står för övrigt bakom linje, att skatterna kan börja sänkas först ?Hur många företag och hur många forskare och tek-niker skall vi förlora fram till dess? Är det inte få-fängt att passivt vänta på ett överskott i statsbudgetenatt använda till skattesänkningar, när det är beroendeav en tillväxt som inte kommer till stånd just på grundav de höga skatterna? Är näringsministern beredd attstödja oss moderater, när vi hävdar att utrymme förnödvändiga skattesänkningar måste skapas genomminskningar på statsbudgetens utgiftssida?Fru talman! Till strukturfelen i ekonomihör de stelheter på arbetsmarknaden som orsakas aven otidsenlig arbetsrättslig lagstiftning och starkafackliga organisationers benägenhet att sätta de ar-betslösas intressen åt sidan. Regeringen har längehoppats att arbetsmarknadens parter själva förhand-lingsvägen skall finna en lösning på problemen. Menutformningen av den arbetsrättsliga lagstiftningen kaninte göras till en förhandlingsfråga mellan parterna.Vi politiker har ett ansvar för att det arbetsrättsligaregelverket är så beskaffat, att det främjar en löne-bildning på samhällsekonomiskt försvarbar nivå ochsamtidigt underlättar för friställda och nytillträdandepå arbetsmarknaden att få jobb.I ett längre perspektiv krävs det en genomgripan-de reform av arbetsrätten. Utgångspunkten måste varaatt reglerna på arbetsmarknaden medger individuellahänsyn och att arbetets rättigheter skall tillfalla denenskilde och inte organisationerna på arbetsmarkna-den.En sådan arbetsrättsreform kräver visst förarbete.Men själva beslutet att starta detta ger en viktig sig-nal. Dessutom finns det ett antal mindre, men nog såbetydelsefulla, förändringar som kan genomförasomedelbart. Hit hör att slopa turordningsreglerna, attförbjuda sympatiåtgärder, att avskaffa det fackligavetot vid upphandling och att stoppa möjligheten attförsätta enmansföretagare i blockad. Är näringsmi-nistern beredd att lagstifta på basis av , och att skrinlägga alla planer på att lagstift-ningsvägen ytterligare begränsa arbetstiden?Näringsministerns huvuduppgift måste vara attskapa gynnsamma förutsättningar för arbete och fö-retagande i . Hans företrädare i ämbetet ägna-de sig åt motsatsen, när han drev igenom beslutet attstänga . Kärnkraftens förtida avveckling ärett hot mot företagen och därmed mot jobben. Särskiltutsatt är den elintensiva industrin, som ofta finns i dedelar av landet där många redan är arbetslösa.Näringsministern har varit landshövding och ärbosatt i . var där nära 50grader kallt. Trots att importerade el motsva-rande mer än produktionen från en stor kärnkraftsre-aktor var det nära att strömmen tog slut. Tänkte dåmöjligen det ansvariga statsrådet att det är skönt attavvecklingsbeslutet har fastnat i rättsmaskineriet ochatt fortfarande tickar och går? Tänktehan att det vore bäst att lyssna till en massiv folkopi-nion, till kraven från såväl företag som fack, och rivaupp beslutet att avveckla kärnkraften?Tänkte han inte det, då tänker han inte hellerfrämja en tillväxt som ger fler jobb och ökat välståndåt folk.(Applåder)Anf. 2 HANS ():Fru talman! Det var en sorglig drapa av en gnäll-sjuk stand-in för oppositionsledaren. Den berörde migganska illa. Jag har jobbat inom industrin,sysslat med strukturfrågor och för-handlat om internationalisering från ett fackligt per-spektiv. Jag känner inte igen den diskussion som LarsTobisson försöker att ta upp.Vi skall diskutera ökad tillväxt. Låt oss då disku-tera vad tillväxt är. Låt oss diskutera vilka drivkraftersom tillväxten har nytta av. I stället för tillväxt skullejag hellre tala om utvecklingskraft, att dra nytta avalla människors kapacitet i ett produktivt och repro-duktivt arbete, dvs. en balans mellan den offentligasektorn och den marknadsstyrda sektorn, en balansmellan stora företag och små företag, en balans mel-lan exportinriktning och hemmamarknad.I det sammanhanget har problem. Den re-gionala obalansen är ett tecken på att vi inte har lyck-ats att få en jämn ström av små företag att växa. Vihar problem med det stora oerhörda beroendesom vi har haft av stora företag som bygger på råva-ror, basindustri och/eller mycket gamla uppfinningar.Vi har duktiga sådana företag, men sådana företag imogna branscher har en tendens att göra sig av medfolk när de investerar. Där bygger konkurrenskraftenpå att konkurrera inom en mindre sektor på världs-marknaden.Utvecklingskraft tar hänsyn till ekonomisk till-växt, sysselsättningstillväxt och välfärdstillväxt. Närjag hör låter det så gammalt och natt-ståndet. Enligt honom är det kärnkraften och denelintensiva industrin som står för framtid.Den elintensiva industrin är viktig. Vi värnar om den.Därför tänker vi oss en differentierad elskatt.Men framtiden ligger i spjutspetsverksamheter.Det är den kunskapsintensiva delen av svenskt nä-ringsliv som växer, både på varuproduktionssidan ochframför allt på tjänsteproduktionssidan. Detta framgårväldigt tydligt i bilaga till långtidsutred-ningen, som publicerades . Där kan manockså läsa om alla fördelar som har haft.Sverige ökar exporten. har haft en bättreproduktivitetsutveckling än andra länder. Men vi harockså problem. Vi har sämre kompetensförsörjning ivårt näringsliv än vad man har inom de flesta - ett allvarligt memento.Vi i anser att det skall finnas enbalans mellan regional tillväxt, den offentliga sektornoch marknadssektorn. Vi måste få bort de ökandeklyftorna. Löntagarnas inflytande måste öka. Vimåste förstärka den politiska sfärens inflytande, omvi över huvud taget skall vara trädgårdsmästare somser till blommar i rabatten även på 2000-talet.Den produktiva rättvisan är vad vill ha.Den bygger på rättvisa mellan människor och mellanregioner, men den bygger också på att vi värnar omen ekologiskt hållbar utveckling. Det är motsatsen tillvad vill.Strukturproblemen är branschproblem, som jagsade. Strukturproblem ställer väldiga krav på förnyel-sekraft. Det handlar inte bara om att vräka på med entillväxt som i många fall inte alls leder till ökad sys-selsättning, som i många fall kan leda till att vi explo-aterar naturresurser och försämrar miljön. Vi får ensämre social sammanhållning. Hur är det med kvin-nor och deras deltagande i näringslivet? är detsom om man förordar ökad tillväxt - mera bruk ibaljan, boys - utan någon tanke.Det finns analyser av vad utvecklingskraft bety-der, och de pekar inte i den riktning som moderaternaförespråkar.Vi pratar om utflyttning. Ja, det har varit många varsel i . Detär till stor del beroende på de brister som jag harpekat på, dvs. bristande ansvar från stora företag. Sepå i - jag hinner inte gå in pådet i detalj - men det var inte oväntat. Framförhåll-ning, personalutveckling, kompetensutveckling, stra-tegier för att bibehålla krafter i de investeringar somman har gjort och i de orter där man har förlagt sinverksamhet, vad hände med det? Vad harmoderaterna för synpunkter? Låt marknadengöra vad den vill.Volvo och är bolag som säljs. Vem säljer?Jo, svenska intressen. Antingen är det Investor, ettstorföretag som representerar storkapitalet, eller småägare som finns i olika fonder. I har de småägarna majoritet. Redan nu har man ett stort ägandeutomlands. I övrigt har svenska småägares pengar -pensionspengar, löntagarpengar, aktiespararpengar ifonder - majoritet. Är det bra eller dåligt?Ja, jag är inte så säker på att det är dåligt. Kons-tigt, säger ni, en vänsterpartist som gillar . Nej,jag tar inte ställning. Det är en fråga som är för svårför mig som inte kan bolagens interna förhållanden.Jag har suttit i motsvarande diskussioner när dethandlade om ASEA och är ynkligt att höra och tala om dubbelbeskattningen. Det är som att varaonykter och hicka när man har ett helt annat problem.Om det nu blir en affär, går in i ett stort for-donsföretag. Det finns strukturfördelar. passarin i nischen - vad vet jag - men problemet är ett in-flytandeproblem. Har eller kristdemo-kraterna någonsin väckt frågan om inflytande försvenska politiker, för fackföreningsrörelsen?Det första som hände med Stora och var attPappers och tjänstemannaorganisationen förloradestyrelserepresentation. Var det bra? Tja, ni bryr erinte om det. Men vi bryr oss om i den me-ningen att vi vill ha sysselsättning i svenska regionerdär människor bor. Vi vill att man skall dra nytta avsvenska företags kompetens, konkurrenskraft ochtekniska landvinningar. Vi vill att människor skallkänna trygghet och ha sin beskärda del av inflytande.Vi slåss oavbrutet för förstärkt arbetsrätt, bättre ägar-bild, löntagarfonder, bevarande av statligt ägande, ettproduktivt utnyttjande av de besparingar som löntaga-re och pensionärer har för en produktiv långsiktigutveckling, också regionalt.Vad är den borgerliga synpunkten? Tja: Heja Sve-rige, Amazon var en bra bil! Det är ynkligt,hur ni har fört denna debatt. Och jagtycker att det är ynkligt att den politiska debattenskall vara sådan även här i riksdag.De krav som vi driver bygger på att sysselsätt-ningsmålet och arbetslöshetsmålet skall uppfyllas, detkan vara övertygad om. Vi har ettoerhört stort problem i . Det finns 450 000människor som är arbetslösa eller i åtgärder. Det ärett misslyckande utan like, särskilt i en situation,, när det är överskott i budgeten. Låtinte utgiftstak och den typen av manipulationer för-hindra bra insatser.Vad behöver vi? Vi behöver gynna småföretagen.Varför inte ta bort arbetsgivarinträdet, sjuklöneperio-den för små företag? Vi har föreslagit detta i tio olikaversioner. Svaret har varit nej. Vi tar upp frågan på nykula. Även om tidningarna tror att det är hemligt, kanjag väl avslöja en del av vad vi diskuterar. Det ärbland det bästa ni kan göra för att gynna små företagoch nyföretagande.Kompetensutveckling i arbetslivet: Vi kom över-ens om och det står i finansplanen att det skall kom-ma en proposition och att det skall gälla fr.o.m. den1 . Låt det vara en sådan skattereformsom vi kommer överens om, att ge möjlighet tillavdrag för arbetsgivaravgifterna när man genomförbra kompetensutvecklingsinsatser för personal. Detgynnar personal på arbetsmarknaden, och det gynnarföretagens produktivitet.Selektiva arbetsgivaravgiftssänkningar för lång-tidsarbetslösa - bra. Vi har diskuterat det - bra, mengör det bättre än det som vi kritiserade mycket, detsom kallades för RAS. Det måste riktas hårdare ochha en annan utformning.Riskkapitalfonder behöver vi som har kompetensoch som har ansvar och social bas inom regioner därnäringslivet skall utvecklas, för att få upp flera små-företag och för att få upp förädlingsgraden.Om man nu säljer och - vi är intehelt övertygade om att man skall göra dessa försälj-ningar - då, , skall man användaengångsbelopp, inte för att konsumera på lång siktoch inte för att sänka skatten, utan för att använda dettill grundkapital som kan förräntas i ett aktivt struk-turomvandlingsarbete i våra utsatta regioner.Vattenkraften som produceras i våra mest utsattaskogslän: Förslag finns att återföra. Vi har ofta dis-kuterat det i riksdagen.Jordbruket, en näring som finns i varenda län, li-der av mycket stora problem just nu lönsamhetsmäs-sigt.Miljöomställningsprocesser med miljöcertifieringoch ekonomiska styrmedel gör att vi får in etanol somdrivmedel i vårt trafiksystem etc.Jag återkommer senare med en mängd förslagsom gynnar företagande, arbete, ekologiskt uthålligutveckling, men också jämställdhet och social sam-manhållning. Däri ligger framtid.(Applåder)Anf. 3 ():Fru talman! Dagens debatt har tillkommit motbakgrund av den ekonomiskt sett allt dystrare framtidsom går till mötes och regeringens passivitetoch handlingsförlamning inför denna utveckling.Sverige befinner sig nu på 17:e plats i s.k.välståndsliga. 1970 låg vi på tredje plats.Socialdemokraterna har en gruvligt försummadtillväxtpolitik bakom sig - en tragisk historia. Förstvar det de företagarfientliga återställarna med GudrunSchyman efter valet , som bröt en stark tillväxtav både ekonomin och antalet jobb från våren 1994och framåt. Sedan var det dags att gömma sig bakomden s.k. Perssondoktrinen för att motivera sin passi-vitet. Den säger att det inte går att sanerastatsfinanserna och föreslå tillväxtfrämjande åtgärder.Sedan den tiden har regeringen vid inte mindre än tiotillfällen kommit till denna kammare med propositio-ner och motiverat den totala bristen på tillväxtfräm-jande åtgärder med att det kommer i nästa proposi-tion. Där befinner vi oss även i dag.Jag måste fråga : När tänker re-geringen samla sig och alla sina arbetsgrupper ochgöra något konkret och verkningsfullt för att öka desvenska tillväxtförutsättningarna?Det var ju så, som någon talare redan har sagt här,att regeringen efter en häpnadsväckande period avstrutspolitik tvingades att revidera sina tillväxtpro-gnoser från till . Det kan låta lite, men detär faktiskt en relativ minskning . Effekternaav detta är att den ekonomi som skulle ha vuxit med55 miljarder i stället bara växer med 40 miljarder. Detinnebär att de samlade resurserna minskade med4 per person i arbete jämfört med regeringensprognos. Antagligen är även regeringens december-prognos tilltagen i överkant. Om det blir som genom-snittet av prognosmakarna tror, i tillväxt, inne-bär det att resurserna minskar med per per-son i arbete jämfört med den budget som vänsterma-joriteten har beslutat om.Lägre tillväxt betyder också färre jobb. Dennabrist på en verkningsfull tillväxtpolitik försämrar påkort sikt möjligheterna att satsa på exempelvis enbättre vård, en värdig omsorg för våra äldre och enbättre skola. När ekonomin växer långsammare blirdet ju mindre att fördela helt enkelt.På ser det dessvärre inte heller ljust utför den svenska tillväxten med den nuvarande politi-ken. I den snabba globaliseringen kommer påefterkälken. Till den alltlängre listan meddelades i förrgår att nublir tyskt. Arbetsmarknaden fungerar dåligt. Lands-bygden avfolkas på ett fullständigt oacceptabelt sätt,som alltför mycket inom vården, omsorgenoch skolan fungerar otillfredsställande. Vi kunde sepå nyheterna i går och att man på Södersjukhu-set har fått inställa alla operationer. Detta är ju deverkliga effekterna av den socialdemokratiska bris-tande tillväxtpolitiken och vanstyret i detta avseendeunder . Motsvarande vårdkaos skaparotrygghet för gamla och sjuka över hela landet.Regeringens handlingsförlamning har blivit pin-samt uppenbar . Regeringen harju, fru talman, nästan helt upphört att regera i dentraditionella bemärkelsen att man presenterar propo-sitioner i centrala frågor för och sedandriver en opinion för en politisk inriktning som mantror på. I stället komposteras den ena frågan efter denandra i diverse mer eller mindre löst sammansattaarbetsgrupper. Jag räknade igenom dem, och jag fickdem, fru talman, till nästan dussinet fullt när jag in-kluderade de senaste som avslöjades av GudrunSchyman . Det finns t.ex. tre grupper,utöver regeringen själv, som var och en för sig skalldiskutera de svenska skatterna. Det skall bli mycketintressant att se hur dessa grupper, helt oberoende avvarandra, med olika tidsramar, skall kunna formuleraslutsatser som kan bli någon sorts genomtänkt helhetatt lägga fram för denna kammare.Jag kan bara berätta för att vidde skattesamtal som vi hade ladeVänstern och i stort sett in sina vetonmot många av de tillväxtfrämjande skatteförändringarsom jag antar att den tillväxtgrupp som du själv ledersätter i fokus. Tala med och medMiljöpartiet! Jag tror att du kan inställa dessa samtal.Deras veton har redan slagit till när det gäller deskatteförändringar som skulle kunna få företagenstillväxt att öka.Det som behövs är en tydlig politisk avsikts-förklaring från hela regeringen om en kvalitativ sats-ning på utbildning, åtgärder för ett bättre företagskli-mat, minskad byråkrati, enklare regler för företagandemen också på arbetsmarknaden, sänkt skattebelast-ning på arbete, sparande och företagande. Det ärkraftfulla och snabba åtgärder för att visa att en nyoch långsiktig inriktning faktiskt är allvarligt menadefter fyra förlorade år av förhalning och tvekan.Jag menar att regeringen har tillgång till ett antalkonkreta förslag som inte minst vi kristdemokraterhar motionerat om till denna riksdag, vilka regeringennär som helst kan ta till sig, skriva propositioner påoch få majoritet för i denna kammare. De skulle ska-pa entusiasm och framtidstro för svenska företag ochför de arbetslösa. Låt mig bara nämna några:För att klara den globala konkurrensen måste vianpassa våra kapitalskatter, oavsett vad Hans Anders-son tycker om detta. Däribland är dubbelbeskattning-en på risksparande och förmögenhetsskatten centrala.Straffskatten på högre utbildning, den s.k. värnskat-ten, är ju direkt tillväxtfientlig och borde snarastavskaffas.Våra mest konkurrensutsatta näringar, som lant-bruket, fisket och åkerinäringen, måste nu få en kon-kurrensneutralitet om inte utslagningen och avfolk-ningen av glesbygden och av våra skärgårdar skall blitotal.Vi kan stärka arbetslinjen genom att minska demarginaleffekter som uppstår för framför allt låg- ochmedelinkomsttagare. Arbetsrätten måste modernise-ras om fler företag, framför allt mindre företag, skallvåga börja nyanställa. En skatterabatt på lagliga ochvita hushållstjänster skulle ge såväl nya jobb ochökad livskvalitet som mindre svartjobb. Det är oer-hört angeläget att regeringen nu kommer till skottmed en reform på det området.Men jag tror också att det behövs en del beskapiller för att klara av det här. För att förbättra löne-bildningen borde nog egenfinansieringsgraden i a-kassan öka. Vad som krävs är alltså rakare rör där ettbra avtal leder till en lägre avgift och där ett dåligtavtal leder till en högre avgift.Småföretagardelegationens förslag ligger fortfa-rande, som så mycket annat, i träda. tycks ju rege-ringen vara helt fixerad vid de stora företagen ochderas - naturligtvis berättigade - krav på förändring-ar. verkar det som att de mindre företagensproblem riskerar att glömmas bort. Också när detgäller riskkapitalfrågorna väntar vi ju t.ex. förgävespå åtgärder.Det viktiga, fru talman, är slutligen inte i förstahand en enskild åtgärd utan det är ett helt batteri avåtgärder. behöver nu en förtroendechock föratt företagarna skall få luft under vingarna och för atttillväxten skall kunna ta fart och sysselsättningen öka.Ett okänt antal miljarder till en snabbstängning avBarsebäck riskerar ju inte enbart att spräcka utgiftsta-ket utan hotar också förtroendet för regeringens till-växtpolitik.Fru talman! har lagt fram ettstort antal förslag till jobbskapande och tillväxthöjan-de åtgärder här i kammaren. Det är bara för regering-en att bestämma sig. Det finns egentligen bara tvåmöjligheter.