prot · GM0966 · 1999-03-10 00:00:00 — En viktig förutsättning för bosättning pålandsbygden är en väl fungerande postservice. En deli denna funktion är den s.k. kassaservicen. har sedan i betänkandetKassaservice lagt fram förslag om att dra ned dennaservice till . Det ingerstarka betänkligheter. Jag och min familj bor sedan30 år på landsbygden och har betjänats avlantbrevbärare - en service som fungerar alldelesförträffligt. Posten betalas med 200 miljoner kronorur statskassan för upprätthållande av nuvarandeservicenivå. Vi noterar att Posten och tidningsutbär-ningsföretagen på många håll i vårt land användersamma brevlåda, i vilken man med några timmarstidsskillnad lägger post respektive tidningar. Detta, atttvå bilar kör samma vägsträckor med likartade ar-betsuppgifter, kan knappast betecknas som rimligtoch är definitivt inte miljömässigt försvarbart. Vikristdemokrater menar att en samordning av dessa tvåtjänster borde vara en möjlighet att sänka statenskostnader utan annan försämring av servicenivån änatt tidningarna hamnar i prenumeranternas brevlådornågra timmar senare på förmiddagen.Vidare vill jag nämna att den kristdemokratiskakommittémotionen N274 pekar på lanthandelns bety-delse liksom på vikten av stöd till annan kommersiellservice. Den pekar också på de samverkansmöjlighe-ter det finns med verksamheter som apotek, post,försäkringskassa och service. Jag villockså lägga till bensinstationer i den mån de finns.I ett annat avsnitt tas i motioner av Vänsterpartietoch upp frågan om återförande av en delav vattenkraftens vinster till de elproducerande länen.Denna fråga har varit och är fortfarande fråga för , särskilt i norra . Vi har i en motion till skatteutskottet tagit uppfrågan ur ett något annat perspektiv.I reservation nr 22 i betänkande 1998/99:SkU10anför de kristdemokratiska reservanterna följande:"Den fastighetsskatt som tas ut på elproduk-tionsenheter aktualiserar ett kristdemokratiskt förslagsom skulle gynna de vattenkraftsproducerande länen.Vårt förslag är att fastighetsskatten i ett längre per-spektiv växlas över till en fastighetsavgift.Detta skulle bli en mycket kraftfull regionalpolitiskinsats, inte minst för de län som producerar el baseradpå vattenkraft. "Herr talman! I avsnittet om den allmänna inrikt-ningen av regionalpolitiken sägs det: "I stället för denhittillsvarande inriktningen på många olika ochkomplicerade bidragsformer bör inriktningen vara attnäringslivet ges mera generella villkor för ett bättreföretagande och entreprenörskap." Det sägs också:"Bidrag bör växlas mot sänkta skatter och avgifter. "Och vidare: "Näringspolitikens uppgift är att skapaförutsättningar för ett väl fungerande näringsliv. "Javisst är det så. Detta är ett tillkännagivande som jaghoppas att kammaren kan rikta tillregeringen.Släpp fångarna loss det är vår, sjöng ochTage . Med deras bildspråk som hjälp villjag ropa ut: Låt människor få känna att det är vår, attde släpps ut i frihet för att ta ansvar. Det viktigaste förlandsbygdens utveckling är ett friskt och livaktigtnäringsliv. Släpp loss med en ny inriktning av villko-ren för företag och företagande! Låt oss få uppleva ettperspektivskifte. Huvudspåret för tillväxt är att tro påmänniskors vilja och förmåga, att visa dem ett genu-int förtroende, att ge förutsättningar och möjligheter.Då kommer människor att visa att det fungerar. Detblir tillväxt när man inte krånglar till det i onödan.Anf. 166 () re-plik:Herr talman! Jag har en fråga angående tillväx-tavtalen.Harald uttryckte en ganska stor tvek-samhet till om tillväxtavtalen över huvud taget kundeåstadkomma någonting. Jag uttryckte i mitt anförandeatt man kanske inte skulle ha en alltför stor förhopp-ning, men det finns i alla fall en stor skillnad mellanvåra sätt att uttrycka oss.Jag tycker att det finns en viktig princip i tillväx-tavtalen, nämligen den att man har en ambition att gestörre möjligheter för regionerna att besluta om resur-serna. Man för ut beslut regionalt och lokalt till regi-onerna. Det tycker jag som vänsterpartist är positivt.Min fråga är: Delar den upp-fattningen att det är väsentligt att föra ut beslutsfat-tande lokalt och regionalt?Anf. 167 () re-plik:Herr talman! Ja, det gör jag. Jag noterade tveksamhet - om jag får kalla det så -inför tillväxtavtalen. Men jag noterade också LennartGustavssons tal om underifrånperspektivet. Vi ser risk för att det inte blir något underifrånperspek-tiv utan att det på många håll i landet - men det vetjag inte så noga - blir ett ovanifrånperspektiv ävennär det gäller tillväxtavtalen. Då tror jag att de slårslint. Det är nog den stora risken för att tillväxtavtaleninte lyckas så väl. Det vore bra om tillväxtavtalenlyckades, men jag är tveksam. Jag tror att man äröveroptimistisk.Vidare: Det s.k. regionala tillväxtkapitalet har de-finierats. Jag ifrågasätter verkligen om de stora be-lopp som det handlar om är tillgängliga för omdispo-sition såsom man på många håll vill göra gällande ifråga om tillväxtavtalen.Anf. 168 () re-plik:Herr talman! Jag kan bara kort redogöra för minegen erfarenhet som jag har från arbete med tillväx-tavtal i . Där har vi lyckats att hanterafrågan om ett ganska brett partnerskap.Förra veckan var 200 personer samlade i Lyckseleför att diskutera just tillväxtavtal. Det är intressant attnotera att en stor andel företagare var närvarande. Dethar tillsatts en mängd olika arbetsgrupper runtom ilänet. Det viktiga i den tillväxtavtalsverksamhet somhar pågått i har varit den process somdenna verksamhet har utlöst. Det pågår diskussioneroch en mängd aktiviteter som är knutna till tillväx-tavtalet. Detta kommer att ha positiv betydelse ävenom det inte syns i tillväxtavtalet.Anf. 169 () re-plik:Herr talman! Jag vet att det finns ett bra regionaltpartnerskap i flera län. Jag har också noga följt detsom sker i mitt eget hemlän, . Men jaghar också registrerat den tveksamhet och den ovanasom företagarna känner vid samtalen med det som deibland uppfattar som myndighet.Jag har också från andra län hört att man inte allshar det angreppssättet på problemställningen somman möjligen har haft i våra båda hemlän, och detgör mig tveksam. Lyckas det, då är det bra. Menmisslyckas det, ja, vad händer då?Anf. 170 ():Herr talman! Syftet med regionalpolitiken kännervi alla till. Det är att utjämna skillnader, att så långtdet är möjligt skapa rättvisa villkor, att ge gemen-samma förutsättningar för företagande och entrepre-nörskap. Detta skall gälla för både kvinnor och män,för både inland och skärgård. Jag tror inte att deträcker med glada tillrop om självständighet för attskapa denna förutsättning för tillväxt. Det måste ock-så skapas någotsånär lika förutsättningar.Enligt vår mening är en fungerande regionalpoli-tik beroende av en mängd olika faktorer.Till att börja med måste man ha en politisk led-ning som har en vilja att driva en kraftfull regional-politik som gör skäl för namnet. Detta är det grund-läggande.Vi från vill betona att det är dags attse över fler än de ordinarie verksamheterna. Jag tän-ker då i första hand på den nya tekniken inför framti-den.Vi måste på något sätt skapa en form av digitalallemansrätt eftersom bristen på tillgång till den nyainformationstekniken eljest kan skapa nya klyftormellan kunskapssamhällets överklass som har till-gång till information och kunskap och de som inte harsamma möjligheter. vill ge förutsätt-ningar för att tekniken skall komma alla till del tillrimliga kostnader.Vi från anser att tillgängligheten tillden nya tekniken är en ödesfråga för morgondagensförutsättningar att bedriva verksamhet runtom i vårtland. Vi anser också att staten har ett grundläggandeansvar, inte enbart för utbyggnad av elektroniskamotorvägar utan även för s.k. mindre vägar - om jagfår göra den jämförelsen. Att tro att enbart marknadenskall klara av en regional utveckling av den nya tek-niken är enligt vår mening orealistiskt.Vi betonar också att man på allvar måste ta itumed frågan om en likvärdig grundservice, t.ex. inompost och tele i vårt land. Utvecklingen pekar på ettsådant behov.När det gäller kommunikationsområdet har själv-fallet våra vägar - de mera vanliga vägarna - storbetydelse. Det finns mycket övrigt att önska beträf-fande drift, underhåll och bärighet i vårt vägsystem, ipraktiskt taget hela landet. Dessa brister kostar årli-gen våra basnäringar mycket stora belopp. Jord- ochskogsbruket är också en utomordentligt viktig förut-sättning för regional utveckling. Dessa näringsgrenarmåste ges konkurrensförutsättningar som är likvärdi-ga med våra grannländers. Lantbrukarna är ocksåmotorn i landsbygdsutvecklingen.Herr talman! En utredning om den framtida regio-nalpolitiken skall starta. Det är bra, men den politiskadiskussionen om dessa frågor får därmed inte stoppasundan. Utredningen har enligt min mening mångaangelägna uppgifter, bl.a. att se över bristerna i sam-ordning mellan olika samhällssektorer. Bolagisering-ar, regionaliseringar, avregleringar och privatiseringarhar skapat ett svåröverblickbart lapptäcke av organi-sationer.När det slutligen gäller regionalpolitikens allmän-na inriktning är det uppfattning att visjälvfallet fullt ut skall nyttja de möjligheter somEU:s strukturfonder ger för regionala projekt.Herr talman! Betänkandet innehåller även ett av-snitt om återförande av en del av vattenkraftens vins-ter till regionerna. Denna fråga är inte ny i riksdagen.Den har också berörts här tidigare. har påinitiativ av kommunförbunden i de sju skogslänenstartats en samverkan för att finna former för hur ensådan regional återföring av medel kan ske.I vårt grannland har man ett organiseratsystem som tar hänsyn till olika faktorer förutomvinsten. Det gäller bl.a. upplåtelse av ledningsmark,uppdämda arealer m.m. Det är enligt min meningmycket märkligt att ett så starkt och gemensamt regi-onalt intresse från över 70 kommuner har fått ett såröstmässigt svagt utslag i näringsutskottets behand-ling.Det är vårt förslag att ge regionalpolitiska utred-ningen i uppdrag att utreda frågan och studera olikamöjligheter till lösningar. T.ex. skulle medel frånvattenkraften kunna komplettera andra former avregionalpolitiska insatser. Det borde vara möjligt föralla parter att ställa upp på ett sådant utredningsför-slag.Systemet fungerar väl i , och visst bordedetta också vara möjligt i vårt eget land. Eller ärnorrmännen duktigare även på detta område? Fråganhar tidigare ställts här i kammaren i dag.Herr talman! Jag yrkar bifall till reservationerna 3och 4 i detta betänkande.Anf. 171 ():Herr talman! I dagens debatt om vissa regional-politiska frågor, betänkande NU7, tas allt viktigareoch mer och mer angelägna frågor upp för diskussionoch beslut.Jag vill först yrka bifall till reservationerna 4 och5.Regionalpolitik handlar ju i grunden om synen påfördelningen av landets gemensamma resurser.Vi skall leva för varandra och ta vara på de möj-ligheter som våra gemensamma insatser ger - priva-ta, kommunala eller statliga satsningar inräknade.Fördelningspolitik och regionalpolitik är det svårtatt skilja på i mina liberala ögon och i vad jag hör imina liberala öron. Några exempel är: Varför skallallt lokaliseras till eller nystartas i storstadsområdena?Varför finns det inga oasfalterade vägar i ?Varför är kulturutbudet så ojämnt fördelat? Varför ärkommunalskatten så ojämnt fördelad?Som nybliven riksdagsledamot och boende iStockholm kan man ju inte förneka att det finnsmycket sanning i de frågor som jag räknat upp. Ensom själv har ställt frågorna - då utanerfarenhet - kan intyga för likatyckare att påstående-na i stora stycken är riktiga.Att utlokalisera mera är nog den bästa vägen motett jämställt samhälle. I är vi motståndaretill selektiva stöd som förstör konkurrensmöjligheten,men vi är ett parti som är för en jämlik politik även ifördelningshänseende. Vi vill att det skall finnasarbete, skola, vård och omsorg i god miljö var man änbor i landet.För att köpa biljetter till flyg- eller tågresan ellerför att låna pengar hos kan man bara slå etttelefonnummer och hamna i , ellerKarlstad. Servicen är lika god för kunden, och denservicekvinna eller -man som svarar bor i en bra ort,kanske där hon eller han är uppväxt. Hon eller hantrivs på orten, skapar öppet landskap och uppfostrarlyckliga barn i en sund miljö.Med detta säger jag att förordar enfortsatt utlokalisering av både privata och statligaföretag till Lands- och Glesbygdssverige. I de privataföretagen måste det dock ske efter företagarens egenbedömning. Men statens möjligheter till utlokalise-ring bör styras även av politiska beslut. Annars skeringa utlokaliseringar. Detta är fullt förståeligt om mani sitt arbetsliv aldrig har sett längre än till Södertäljeoch Uppsala.En satsning bör ske på infrastruktur, i första handpå vägar. är det nästan lika viktigt med IT-struktur. Att ge lika chans till lokalisering runt om iRegionsverige är mycket viktigt.Värmland, mitt hemlän, skall nu vara med i dennya regionalpolitiken och skall räddas med tillväx-tavtal. Jag kan inte förstå hur det skall bli möjligt atttävla på lika villkor.E 18 genom pulsåder har åderbråck påmånga ställen. Vägarna 45, 61, 62, 63 samt grusväg-nätet i sin helhet är beviset för en ojämlik satsning påen regionalpolitik som vi har haft i detta land.Jag hoppas att alla har sett en tjällossning vid ettbesök i rännarbanan, där vägar visa-des på video. Så ser det ut i Regionsverige.Låt oss satsa våra gemensamma medel på att ska-pa ett företagsklimat som inger glädje i företagandetoch som ger företagare legitimitet som viktiga sam-hällsbyggare. Ge småföretagare ett regelverk som ärhanterbart. Fördela våra gemensamma regionalpoli-tiska resurser så att man kan nyetablera i ,, och på lika villkor som istorstadsområdena, eller rättare sagt de positiva till-växtområdena som , , ochUmeå och ytterligare några platser som räknas sompositiva tillväxtområden.Tävla på lika villkor i hela landet, så skapas enpositiv tillväxt för hela . Det är min övertygel-se.Anf. 172 () replik:Herr talman! Jag vill närmast ställa frågan tillFolkpartiets företrädare om jag hörde rätt eller fel. Ärdet rätt uppfattat att man skulle satsa på ett fåtal orter,så skulle vi få tillväxt i hela landet?Anf. 173 () re-plik:Herr talman! Det är inte rätt uppfattat. Jag räknadeupp några orter som var satsningsbara, bl.a. ,, och . Jag vet att ÅkeSandström bor i närheten av liknande orter som be-höver såväl väg som järnväg och IT-satsningar för attde skall överleva . Det handlar om tillväxtpå lika villkor.Anf. 174 ():Herr talman! Befolkningen i skogslänen minskadeförra året med närmare 14 000 personer. Det är na-turligtvis ytterst allvarligt, särskilt som det verkarvara en accelererande utveckling.Lennart har gjort en bra genomgångav många av problemen för skogslänen, och även aven del av möjligheterna. Jag skall inte upprepa dethan sade, men det är utan tvekan viktigt att göra engenomgripande, ordentlig översyn av regionalpoliti-ken. Den utredning som tillsätts har fått omfattan-de direktiv, och det är bra.Eftersom en stor del av betänkandet handlar omutredningen vill jag uppehålla mig lite vid den. Denskall behandla både den stora och den lilla regional-politiken, och dessutom samordningen med EU-politiken. Den skall handla om förutsättningarna förutveckling i glesbygd såväl som i andra områden ilandet som har problem. Den skall behandla utbild-ning, kultur och företagsamhet i vid bemärkelse. Alltskall ses i ljuset av att jämställdheten mellan kvinnoroch män skall öka och att miljöutvecklingen måstevara hållbar.Bl.a. skall kommitténs arbete utgå från lokala ar-betsmarknader som minsta enheter och utvidgas tillatt avse förhållanden inom större regioner. Det låterför mig som ett underifrånperspektiv.Den skall ta upp glesbygdens och landsbygdensframtida utvecklingsmöjligheter och näringslivsförut-sättningar. Det gäller bl.a. småskalig livsmedelsför-ädling och andra verksamheter som behöver vidare-utvecklas med hänsyn till bl.a. sysselsättning, miljöoch turism. Den skall även lämna förslag vad gällerglesbygdens och landsbygdens roller vid omställ-ningen till ett ekologiskt och kulturellt hållbart sam-hälle.Den skall belysa de särskilda behoven hos mycketsmå företag, s.k. mikroföretag, och kooperativa före-tag. Den skall i alla väsentliga frågor beakta hur denframtida regionalpolitiken kan bidra till en ekologiskthållbar utveckling och till ökad jämställdhet mellankvinnor och män. Utredningen skall också ta frammål och effektmål så att den framtida regionalpoliti-ken blir möjlig att utvärdera.Herr talman! Något som jag skulle önska är att ut-redningen tog upp hur viktigt det är med vildlaxensfortlevnad, älvdalarnas laxfiske och den betydelsesom detta skulle kunna ha för turismen och försörj-ningen i norr. Tyvärr får inte sådana motioner be-handlas under ämnet regionalpolitik, men jag hoppasatt utredningen ändå tar tag i dessa frågor.Herr talman! Något som bör glädja alla partier iriksdagen är att den idoge från ,vars företag gick i konkurs på grund av myndigheter-nas agerande, får vara med och vända utvecklingennu. Hans fall ger resultat i majoritetsförslaget och ireservation 1. Lydelsen är i båda fallen densamma.Jag citerar: "Enligt utskottets sätt att se är det viktigtatt förhindra att företagsstöd kan sättakonkurrensen ur spel på ett sådant sätt att företag utanstöd slås ut. Utskottet utgår från att denna fråga ana-lyseras av utredningen med syfte att strama upp poli-tiken på detta område." Det här är viktigt och ett stegframåt. Det är mycket bra.Riksdagen kommer snart i ett annat sammanhangatt ta upp kapitalförsörjningen till små företag, regel-förenklingen och även den tredje sektorns, koopera-tivens och den sociala ekonomins, möjligheter. Dess-utom kommer en redovisning av kartläggningenav vilka särskilda svårigheter som kan möta invand-rarna när de vill starta och utveckla egna företag.De här uppdragen, och dessutom helheten av deuppdrag som utredningen har fått eller som är i gångpå annat håll, gör att jag ändå känner ett visst hoppom att den negativa utvecklingen i glesbygden skallgå att vända. Jag yrkar därför bifall till reservation 1.Jag yrkar också bifall till reservation 3. Jag vill attregionalpolitiken ändras så att vinsterna från vatten,skog och malm får stanna i de regioner där de genere-ras. Det känns som en kolonial situation när vinsternafrån våra naturresurser går till statskassan och visedan måste stå med mössan i hand och be om bidragför att klara oss. Nej, låt oss behålla det som egentli-gen tillkommer oss så kanske vi slipper käxa ombidrag.I denna reservation handlar det om vinsterna frånvattenkraften. Vi har naturligtvis en del olika tankarom hur återföringen skulle kunna göras och om hurmycket av resurserna som borde återföras, men jagtycker att denna fråga med fördel borde kunna utredasav den regionalpolitiska utredningen.När det gäller reservation 4 har jag faktiskt sam-ma åsikt som de borgerliga partierna och de övriga iutskottet. Alla vill se utflyttningar och effektivise-ringar av statliga verk och verksamheter, och jaguppfattar att alla krav är tillgodosedda genom tidiga-re, pågående och planerat arbete. Därför tycker jaginte att reservation 4 behövs.Det finns ett smolk i bägaren, men det tas inte uppi någon av de aktuella motionerna. att omlokalisering av central statlig verk-samhet i första hand borde ske till stödjepunkterna,dvs. till länscentrum eller vissa andra orter i anslut-ning till stödområdet. Jag tycker inte att omlokalise-ringar i första hand skall ske till länscentrum. Det kanfinnas andra viktiga saker att ta med i beräkningen.Det beslutet skulle jag alltså gärna stryka, men någotsådant förslag finns inte med.I reservation 5 säger tre av de borgerliga partiernaatt regeringen har en övertro på tillväxtavtalen. Detvisar sig väl. Jag tycker inte att det är mycket att röstaom egentligen. Men med anledning av det här, ochmed anledning av jämställdhetsdebatten tidigare, villvi att det tillförs ett jämställdhetsperspektiv på till-växtavtalen. Vi vill att regeringen följer upp dennafråga.Kommer kvinnorna med i processen med att utar-beta de regionala tillväxtavtalen? Nationellt resur-scentrum för kvinnor gjorde enkartläggning av hur kvinnorna är representerade i deregionala partnerskapens beslutsgrupper. Det finnsklara signaler om att det är alldeles för få kvinnormed i detta arbete. Vill man nå bestående resultatmed de regionala tillväxtavtal som regeringen nusatsar på gäller det att skapa en bra social infrastruk-tur och jämlika könskontrakt.(forts. )AjourneringKammaren beslutade på förslag av förste vicetalmannen att ajournera förhandlingarna till kl. 19.00för middagsuppehåll.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 19.00.Anf. 175 ():Fru talman! Det har varit en intressant och spän-nande debatt fram till middagsuppehållet. Det återståratt se hur det blir i fortsättningen. Jag har förstått, frutalman, att vi kan hålla på till . Men det skulleinnebära att vi får begära en väldig massa nya anfö-randen för att detta skulle kunna genomföras.Ola ställde ett antal frågor inledningsvisom vad som görs för företag och de arbetslösa runtom i vårt land. Han var kritisk mot den politik som visocialdemokrater för. Jag får ha respekt för uppfattningar.Om jag skulle räkna upp alla de åtgärder som densocialdemokratiska regeringen har vidtagit sedanregeringsskiftet och i och med det senaste valetkanske vi skulle kunna hålla på till . Det ärmängder av åtgärder på det arbetsmarknadspolitiskaområdet där vi skall betvinga arbetslösheten. Målet ärfortfarande att arbetslösheten skall vara halverad år2000, ned till . Vi har lagt fram mängder medkonkreta förslag och åtgärder för att förbättra företa-gens situation.Vi kan konstatera att vi har ett rekordhögt nyfö-retagande. har det startat 28 720 nyaföretag. Det är den högsta siffra som har uppmätts avSCB sedan man startade mätningar. Vi ser att antaletföretagskonkurser nu är de lägsta . I genomsnitt har konkurserna minskat med4 000 1994.Av de 47 största företagen på tidningen har 25 valt att lägga sina regionala huvudkontor iSverige. har det bästa innovationsklimatet iEU. Det har kommit fram till när man harmätt antal registrerade patent, satsning på forskningoch utveckling, antal artiklar i ansedda vetenskapligatidskrifter samt andel av industrin som är högtekno-logisk.Den här listan, fru talman, skulle kunna göras väl-digt lång i fråga om vad som faktiskt har gjorts ochgörs när det gäller att skall vara ett bra landatt verka i som företagare, ett bra land att arbeta i somlöntagare och ett bra land att leva i som människa.Regeringen beslutade att tillsättaen parlamentarisk kommitté som skall lämna förslagom på vilket sätt den framtida regionalpolitiken skallutformas och inriktas under 2000-talets början.Skälet till att utse en utredning är bl.a. att de för-utsättningar som ges för att bedriva regionalpolitik ivårt land och i vår omvärld är annorlunda . Vikan konstatera att faktorer som en snabbare utveck-ling av informations- och produktionsteknik samt deninternationaliserade ekonomin och medlem-skap i den europeiska unionen gör att också regional-politik påverkas av förändringsprocessen.Vi ser nu också att den stabila befolkningsutveck-ling som vi hade under delar av 1970- och 1980-talenhåller på att förändras med kraftiga befolkningsom-flyttningar som följd. Folkmängden har på senare årminskat kraftigt, inte bara i de områden som vi brukarkalla glesbygd och småkommuner.