prot · GM0967 · 1999-03-11 00:00:00 — Vi jobbar hårt påatt få fram riktiga pengar som går att använda tilllöner och hyra för dessa lokaler, och det hoppas vikunna lösa för hela den tid som det kommer att behö-vas.Jag kan för dagen inte säga exakt hur många da-gar, månader och kvartal detta gäller, men jag är rättoptimistisk när det gäller att det skall gå att lösa. Mendet är inte så lättvindigt att en ledamot av ett utskott iriksdagen bara kan knäppa med fingrarna och säga attregeringen får fixa pengar till detta. Varsågod att tafram pengar! Så går det inte till. Det är somfattar beslut om budget. Om är enig om attvi skall öka utgifterna på ett område har ,tycker jag, också att ta fram finansiering för detta.Samhällspåverkan på barnAnf. 46 ():Fru talman! Min fråga handlar om barn, och jagriktar den till till sex och porr är större nu ännågonsin. Knappar du in ordet porno på den vanligaAlta Vista-uppkopplingen ger det ungefär två miljo-ner träffar. På Rädda Barnens barndagar berättadeBörje , som arbetar med barn och ungdomari kris, att de barn som utövar övergrepp på andra barnsällan själva varit utsatta för övergrepp. De kun-skapskällor och inspirationskällor som de anger ärvanliga medier som tidningar, t.ex. ,TV, t.ex. program, nyheter, t.ex. Rapport,och så Internet både hemma och på bibliotek.Då är min fråga: Hur ämnar statsrådet hanteradenna synnerligen allvarliga samhällspåverkan påbarn?Anf. 47 Statsrådet ():Fru talman! Det är en väldigt angelägen fråga somEwa ställer, och också en fråga där det intefinns några enkla lösningar att ta fram. Detta är nå-gonting som handlar väldigt mycket om attityder ochockså om hur vi vuxna agerar både som föräldrar ochi våra roller som förskollärare, lärare och fritidsleda-re. Vi måste stå för en motkraft mot det utbud sommöter barn.På något sätt har vi alla ett oerhört stort ansvar föratt mota de bilder som barn möts av. Vi måste alltidkunna svara på barns frågor, men också själva varaaktiva, förklara och, som jag sade, ta ett stort ansvarnär det gäller att motverka effekten av de bilder sombarn egentligen inte har någon möjlighet att försvarasig mot eller säga nej till. De möter dem på väldigtmånga olika sätt.Det har gjorts och görs naturligtvis en rad sakerfrån samhälleligt håll. Diskussionen som kan förasinte minst i alla skolklasser och mellan föräldrar ochbarn tror jag är oerhört väsentlig.Anf. 48 ():Fru talman! Det visar sig också att antalet över-grepp barn till barn ökar. kommer snart med enrapport. När nyheterna toppas av pedofili påverkardet självklart barnen. Jag delar statsrådets uppfattningom att det behövs motbilder. Det behövs många mot-bilder, och motbilderna måste naturligtvis anpassasutifrån barnens olika åldrar. Enligt FN-konventionenär barn barn tills de är 18 år.Är statsrådet beredd att nu verkligen satsa på bar-nen? Finns det stöd i regeringen för en sådan sats-ning?Anf. 49 Statsrådet ():Fru talman! Det som vi kommer att behandla här iriksdagen är regeringens strategi när detgäller barnpolitiken. Där har vi också avsatt resurserför framåt - 10 miljoner - för att kunnarikta speciella insatser på olika områden.Någonting som jag vill understryka är förstås denutbildning omkring som vi vill sekomma i gång för all personal som på något sättkommer i kontakt med barn. Då handlar det både omkommuner och landsting, men också om alla som ärverksamma i staten.Vi har precis påbörjat den utredning som rörbarnmisshandel. Det är en stor parlamentarisk utred-ning som också kommer att få särskilda medel - 3miljoner första året - för att kunna arbeta utåtriktatmed opinionsbildning och attitydpåverkan. Det är ettlite annorlunda grepp. Det är en utredning som fak-tiskt kan arbeta processinriktat för att få i gång dis-kussionerna när det gäller just utsatta barns situation.Ungdomars kroppsfixeringAnf. 50 ():Fru talman! Jag vill ställa en fråga till statsrådetMessing.Det skrivs och har skrivits mycket i tidningarnaom inte minst ungdomars kroppsfixering. Mediernapåverkar, modet påverkar osv. Det känns ibland litesom om det är en modenyck. Det är säkert inte heltriktigt, med tanke på att kroppsfixering funnits mereller mindre genom hela historien och i de flestakulturer. Men tyvärr är det inte bara ett modeproblem.Inom idrotten är detta också ett stort problem - någotsom i synnerhet tycks påverka kvinnliga idrottsutöva-re. Studier visar nämligen att det är betydligt flerkvinnor än män som drabbas av ätstörningar inomidrotten.Idrotten fostrar unga människor, men tyvärr stårvältränade kroppar i fokus. Det finns som sagt myck-et som fostrar ungdomar inom idrotten. Man lär sigregler, att samspela med varandra, gruppdynamik ochliknande, men det allvarliga är just denna kroppsfixe-ring.Min fråga till statsrådet är: Vad tänkerhon göra för att förbättra denna situation? I svaret påen fråga talade statsrådet om att manskall stärka folkrörelserna. Gäller detta också inomdenna bit? Kommer man att bedriva någon form avutbildning?Anf. 51 Statsrådet ():Fru talman! Vi gör redan flera saker. Jag tyckeratt den fråga som tar upp äroerhört viktig.Om kroppsfixering är en modenyck eller inte vå-gar jag inte svara på, men jag tycker att fixeringenblir allt tydligare. Dels blir den alltmer exploaterad,dels går den allt längre ned i åldrarna. Vi kan se detinom den organiserade idrotten och också utanfördenna - i skolan, på fritidsgårdar och i andra före-ningar. Jag tror att vi som vuxna måste ta en diskus-sion om detta på alla dessa områden.Maj-Inger nämnde i sitt svar på förrafrågan ett perspektiv på det här problemet: kroppsfix-ering hos barn. Vi kan se det när det gäller ungdoms-gårdar. Här har vi en ungdomspolitik som aktivtagerar för jämställdhets- och könsrollsfrågor blandkillar och tjejer.Vi har också samma debatt inom idrottsrörelsen.Regeringen har stöttat ett projekt som Riksidrottsför-bundet har genomfört, som heter Tjejer på arenan.Projektet handlar bl.a. om att tjejer skall utveckla sittidrottande men också om vilka villkor man idrottar påoch att hjälpa tjejer att våga stå på sig som tjejer ochinte acceptera den fixering de utsätts för. Vi kommeratt fortsätta med den typen av stöd.Anf. 52 ():Fru talman! Tack för det svaret. Det gläder mig atthöra. För det är väl ändå så att idrotten, precis som såmycket annat i samhället, tyvärr styrs av manligaideal. Tyvärr börjar man också med elitidrottsträningi alldeles för unga år.Jag hoppas att det statsrådet har sagt också kom-mer att drivas vidare och nå ut inte minst till tränare.Tydligen är det så att när flickor har ätstörningar - detgäller även en del pojkar men framför allt flickor -upptäcker man det först vid vägning. Det finns jutecken på detta . Det här borde vara enupplysningsfråga. Vi borde se till att det finns en godutbildning för de tränare som handhar våra ung-domar.Anf. 53 Statsrådet ():Fru talman! Jag tror att det ligger ett stort ansvarhos den organiserade idrotten - både när det gäller attvara förebilder och att som ideella ledare vara obser-vanta på de signaler som kan finnas i klubbar ochföreningar. Jag tror att man skall vara observant påbåde killar och tjejer. Tjejerna har sin anorexi, sinsjälvsvält, men vi kan se killarnas motsvarighet i t.ex.missbruket av anabola steroider.Både killar och tjejer möts av ett stort trycknär det gäller bilderna av vad de skall prestera ochvilka mönster de skall leva upp till. Jag tycker att visom vuxna har ett gemensamt ansvar att agera i dehär frågorna på olika sätt. Att barn och ungdomarskall få idrotta på jämlika och jämställda villkor är enviktig förutsättning. Vi måste också låta barn ochungdomar behålla bredden inom idrottandet och und-vika specialiseringen , så att mankan utvecklas både som människa och självklart ock-så kroppsligt. Jag tror inte att det råder några deladeuppfattningar om det. Detta arbete skall pågå bådeinom idrotten och utanför, i resten av samhället.UpphovsrättenAnf. 54 ():Fru talman! Jag har en fråga till handlar om handelsfrågor och musik.Vi vet alla att och övriga har ettsystem som skyddar upphovsrätten, dvs. att textför-fattare och artister får ersättning när deras musikspelas i restauranger, butiker och andra sammanhang.Enligt uppgift fungerar nu inte det här systemet iUSA, en väldigt stor och viktig marknad för musik-branschen. Det handlar naturligtvis om väldigt storapengar som försvinner , bl.a. för de svenskaartisterna.Jag skulle vara mycket intresserad av att veta påvilket sätt vi kan se till att amerikanerna i detta fallordentligt följer samma regler som vi har i Europa.Anf. 55 Statsrådet ():Fru talman! Vi har ett internationellt handelsavtalför den här typen av betalningar. Där har , precissom 134 andra länder, skrivit på att man skall betalaersättning till artister när man utnyttjar deras alster såatt dessa får betalt för sitt arbete. Vi i leverupp till detta efter bästa förmåga, och såvitt jag vetgäller det också övriga . visar det sig dockatt inte har ett system för att hålla ordning pådetta och se till att artister får den betalning de hargjort sig förtjänta av.Vi i bör driva det här mycket hårt motamerikanerna. Vi bör anmäla detta till , , för att få en ändring - inteminst med tanke på att självt så oerhört offen-sivt driver att skall ändra i sin offentlighets-princip så att den amerikanska scientologirörelsenskall få ersättning varje gång någon går in till Justi-tiedepartementet eller och begär att få tittapå dess skrifter som har lämnats in här.Vi kan inte acceptera att ställer långtgåendekrav på som man själv inte leverupp till de åtaganden man har gjort i internationellahandelsavtal. Det är helt otänkbart - särskilt i enbransch där nu är så expansivt och där svens-ka yrkesutövare har stora inkomster att fordra avamerikanska användare av de jobb de uträttat.Anf. 56 ():Fru talman! Jag tycker att det är bra om vi kan fåen ändring på detta. Musikbranschen är viktig förSverige, och den blir allt viktigare. Då är det själv-klart att se till att vi kan få de här intäkterna och attdetta verkligen fungerar. Man tycker att ett land somUSA skulle kunna se till att sådana här regler följslika bra där som i och Sverige.Anf. 57 Statsrådet ():Fru talman! Jag kunde inte ha sagt det bättre.Vi har i någonting som kallas för ,som med minutiös noggrannhet samlar in uppgifterom varje gång ett svenskt spelmanslag eller en svenskkyrkokör framför verk av amerikanska kompositöreroch ser till att dessa får den ersättning de skall ha. Vimåste ställa samma krav på de amerikanska motsva-righeterna till och de amerikanska lagstiftarna.Dessa måste se till att motsvarande gäller i andrariktningen: när svenska artisters verk framförs i ame-rikanska restauranger, barer, varuhus, danslokaler ochvar det nu kan vara någonstans. Vi kan inte accepteraatt de stjäl frukterna av svenska musikers arbete.Sveriges ordförandeskap i EUAnf. 58 ():Fru talman! Jag har en fråga till vice statsminis-tern.Den 1 januari 2001 blir ordförandeland iEU. Det är , tycker jag. Dessutom kom-mer vi att vara med i den s.k. trojkan innan,alltså om . Vi i har i motio-ner och även här i kammaren efterlyst en strategi ochen målsättning för detta ordförandeskap. Vi har ocksåvelat se en förankring av denna målsättning här iriksdagen. Dessutom har vi efterlyst en strategi förhur vi skall kunna involvera det svenska samhället iordförandeskapet, t.ex. Folkrörelsesverige.Vi har fått svar på frågorna från utrikesministern,men vi har inte hört någonting om tidpunkten för närdet här skall ske. Jag tycker att det är ganska bråttom.I januari fick jag svaret från en socialdemokrat att detär gott om tid. Den uppfattningen delar inte jag.Därför vill jag fråga: När kommer en strategi förordförandeskapet? Hur och när skall den förankras iriksdagen? Och - mycket viktigt - hur skall detsvenska samhället kunna involveras i den här proces-sen?Anf. 59 Vice statsminister ():Fru talman! Från regeringens sida är vi mycketmåna om att vårt ordförandeskap i EU första halvåret2001 inte bara är någonting för regeringen och Rege-ringskansliet. Vi skall se till att det civila , omvi använder det ordet, blandas in ordentligt. Det gällernaturligtvis , men det gäller också kommu-ner och landsting, näringsliv, fackliga organisationer,handikapporganisationer osv. Jag har själv kontaktermed många i den här kretsen.Vi har planerat att till ge en första in-formation om det ganska omfattande arbete somredan har bedrivits inom . Detkommer en sådan information . Vi villdock försöka fylla denna med så mycket innehåll sommöjligt, och vill vi inte gärna komma tillriksdagen. Men jag lovar: Jag kommer under våren.Anf. 60 ():Fru talman! Jag tackar för det svaret. Det kändesganska betryggande.Att jag är så angelägen om att det här skall skesnabbt beror på att vi vet att en sådan här förank-ringsprocess tar . Med tanke på detbristande intresse som finns inför valet till är det än viktigare att vi kommer i gångmed denna process, för då kan vi så att säga få dubbelnytta av den. Därför är det viktigt att vi kommer igång nu.Jag har en följdfråga. Hur kommer mötena attförläggas i landet? Vi vet ju att toppmötet skall vara iGöteborg. Jag tycker att det är väldigt viktigt att flerorter än och lite tydligare kom-mer på den europeiska kartan. Finns det några planerpå det?Anf. 61 Vice statsminister ():Fru talman! Många möten kommer förvisso attförläggas till andra orter än och Stockholm.Det skall ju vara ganska många informella minister-rådsmöten. Dessutom kommer det att vara andratyper av möten. Vi vill ju gärna visa upp olika delarav , och många län och kommuner har redanhört av sig. Men vi måste först se vilka möten som vifaktiskt kan planera. Detta skall ju äga rum ,och då förstår alla att vi inte kan vara så väldigt ex-akta redan i dag.ForskarutbildningenAnf. 62 ():Fru talman! Jag har en fråga till utbildningsmi-nister . Jag var med på ett seminariumpå KTH som handlade om forskarutbild-ning. Då framkom det att av studenterna anseratt den handledning de får inte är tillräckligt bra, atttiden för handledning har urholkats och att det intefinns någon forskning om högskolans egen utveck-lingsprocess. framhölls också att det fannsväldigt lite tid för egen forskning, brist på postdokto-rala tjänster, osv. Jag undrar därför hur utbildnings-ministern arbetar med just dessa frågor.Anf. 63 Utbildningsminister ():Fru talman! tar upp en myck-et angelägen fråga inom utbildningspolitiken, nämli-gen forskarutbildningen. Den spelar en mycket storroll på flera olika sätt. Det handlar om utbildningenav framtidens forskare och framtidens högskolelärare.Men efterfrågan på forskarutbildade människor ökarockså i det övriga samhället - i näringslivet och ioffentlig sektor - därför att man genom forskarut-bildningen får analysverktyg som är mycket viktigaför att kunna hantera olika problem.Vi är ju i början av en process där forskarutbild-ningen reformeras ordentligt och går från att vara enganska odefinierad utbildning till att bli en sådanutbildning att man så att säga får ett körkort eller enlicens för att fortsätta forska, dvs. att man skall varagaranterad handledning och försörjning och att fors-karutbildningen skall kunna genomföras under enrimlig tidsperiod. Det är ju en reform som riksdagenfattade beslut om förra året, och jag har stora förvänt-ningar på att den kommer att få effekt på forskarut-bildningen på ett mycket positivt sätt. Det är också ettsätt att se till att vi framöver kan öka antalet for-karsutbildade både i våra högskolor och i samhället iövrigt.Anf. 64 ():Fru talman! Det framkomockså att en stor andel av lärarna på universitet ochhögskolor saknar forskarutbildning. Och när mansedan tittade på Forskning 2000 redovisade den fak-tiskt en underskattning, så att det kommer att bliframtida problem också om vi skulle acceptera den.Då behövs det också stimulans. Det framkom ocksåatt det behövs stimulans mellan högskolor och uni-versitet, så att de samverkar. Två områden som ocksåvar ytterst angelägna och som ligger risigt till ifråga om forskning är vård- och lärarutbildningen. Dåundrar jag om utbildningsministern kommer att gå ini de olika vetenskaperna, disciplinerna och ämnesom-rådena.Anf. 65 Utbildningsminister ():Fru talman! Min uppfattning är att vi behöver flerforskarutbildade. Reformen är ett sätt, och sedanhandlar det naturligtvis på också om resur-ser. Vi behöver fler forskarutbildade för att täcka uppmed fler lärare som har forskarbakgrund. Det är ju detsätt vi har att se till att utbildningen på högskolan äranknuten till forskningen som sker på våra universi-tet.Det är klart att det finns områden där tradi-tionen är sådan att det finns väldigt litet av forskarut-bildning och väldigt litet av forskning. Man kan tyckaatt det är märkligt på en del områden. När det gällerlärarutbildningen är det ju så. När det gäller vårdut-bildningarna är det också så. Jag hoppas att vi kan gåin i en period där vi också kan fokusera på att stegmåste börja tas för att dessa utbildningar skall få merav forskaranknytning. Det handlar givetvis om resur-ser, och de innebär att takten får stämmas av mot deresurser som vi har. Men visst är det angeläget att viser till att det också på dessa två områden blir merforskaranknytning och forskarutbildning.Mänskliga rättigheter i VitrysslandAnf. 66 ():Fru talman! Jag vill ta upp frågan om mänskligarättigheter och riktar mig då naturligtvis till PierreSchori. Jag tänker på det land som ligger bara ett partimmars flygresa österut, nämligen därpresidenten, som i och för sig är folkvald, 1996 ge-nom mer eller mindre statskuppsliknande operationertillskansade sig makten och satte det valda parla-mentet ur spel. Han har sedan dessutom på olika sättinfört regler och system som innebär att det trampasganska ordentligt på de mänskliga rättigheterna ilandet. Det är vanligt med trakasserier mot journalis-ter och regimkritiker. Det är också vanligt att opposi-tionella utsätts för rent provokativa överfall av civil-klädda personer.Min fråga är vilka åtgärder som ärberedd att vidta inom ramen för arbetemen också naturligtvis inom ramen för EU:s arbeteför att försöka vända utvecklingen i just ,eftersom det är det enda land av de frigjorda f.d.Sovjetstaterna som har en alldeles negativ utveckling.Anf. 67 Statsrådet ():Fru talman! är ett stort problembarn,vilket antytts här, i det europeiska samarbetet. Ochdet är väldigt svårt att nå fram i en riktig dialog medden nuvarande regimen. Därför har vi förutom attförsöka ha en uppriktig dialog med president också valt att genom våra folkrörelser stödjaolika organisationer för mänskliga rättigheter ochdemokrati. Vi har också i utbildning av jour-nalister för de nya demokratierna, och där deltar ävenmänniskor från . Men det är utomordent-ligt svårt att nå fram. Presidenten har också utmanatpresident i och gör anspråk på att endag bli president i , ett . Det äralltså den typen av politiker som vi har att göra med.Det är svårt. Vi får jobba målmedvetet för att stärkade demokratiska krafterna på andra sätt, och det görvi också.Anf. 68 ():Fru talman! Jag tackar för svaret. Jag är ocksåmedveten om att det är lite grann som att tala fördöva öron att försöka få kontakt med president och regimen i . Icke desto mindremåste vi naturligtvis på olika sätt göra allt vi kan.Min fråga gällde de mänskliga rättigheterna. Mentillåt mig också att konstatera att företrädare för bådePolen och alldeles har uttryckt oroför den rent säkerhetspolitiska situationen i denna delav just beroende på bristen på insyn, bris-ten på mänskliga rättigheter och bristen på demokra-tisk debatt som råder i . Jag är tacksam fördet som jag vet har gjorts och som görs på olika sätt.Men det skulle också vara väldigt bra att få mer kon-kreta insatser formulerade genom regeringens arbetebåde i EU och i Europarådet.Nyhetsbevakning i hela landetAnf. 69 ():Fru talman! Jag vill ställa en fråga till kulturmi-nister . I är det inte barajobben som försvinner utan även viktiga samhälls-funktioner håller på att flyttas från länet. En sådanviktig funktion är mediebevakningen och speglingenav medierna. har ju be-slutat att dra in Ekoreportertjänsten i och Öster-sund . Bevakningen av hela ,och - två tredjedelarav yta - skall göras av en enda reporter iUmeå.Min fråga till kulturministern är: Uppfylls kravenfrån regeringen i anslags- och sändningsvillkoren motbolaget om den planerade förändringen genomförs?Av kraven framgår att hela landet skall speglas ochatt nyhetsförmedling och samhällsbevakning skallutgå från olika perspektiv så att händelserna inteenbart värderas från Stockholmsregionen.Anf. 70 Kulturminister ():Fru talman! Jag vill varmt tacka för denna frågapå ett mycket viktigt område. Det är, precis som Er-ling Wälivaara beskriver, ett mycket viktigt uppdragför public service-radion och public service-televisionen att spegla hela landet.Jag kan inte ge något enkelt svar på frågan om fö-retagen lever upp till detta. Det kommer att göras enmycket noggrann utvärdering i samband med att viinom kort skall ta ställning till de nya sändningstill-stånden för public service-bolagen. Detta kommer attske i ett sammanhang där samtliga partier är repre-senterade.Tittar man bara på de årliga public service-avrapporteringarna kan man inte se att uppdraget intefullföljs på bästa möjliga sätt men vid den meragrundliga genomgången kommer vi naturligtvis attgenomlysa frågan mera detaljerat. Detta gäller fråganummer ett.Fråga nummer två är hur man gör för att nå upptill detta. Där tror jag att det vore farligt om vi somsitter i riksdag eller regering började tala om för re-daktionerna hur de skall leva upp till uppdraget.Anf. 71 ():Fru talman! Först och främst vill jag tacka kul-turministern för svaret. Det var ett bra svar. Men denhär förändringen sker . Det är viktigt, tyckerjag, att vi från riksdagshåll ser till att hela landetbevakas och speglas. Det kan inte vara rimligt att tvåtredjedelar av landet skall bevakas och speglas av enenda människa.Anf. 72 Kulturminister ():Fru talman! Jag tror att det vore fel om vi gick inoch talade om exakt hur styrkorna skall fördelas, hurredaktionerna skall arbeta - om man använder sig avmänniskor som finns på plats eller om man använderandra arbetsformer. Frågan är om man klarar att full-göra uppdraget genom att ha så få placerade norr omGävle. Det kommer att bli en fråga för ochför den public service-beredning, eller något liknan-de, som kommer att ägna sig åt att utvärdera om pub-lic service-bolagen uppfyller sina uppdrag.Anf. 73 TALMANNEN:Detta var det sista inlägget i dagens frågestund,som är avslutad. Jag tackar regeringens och kam-marens företrädare för deras medverkan.6 § Information från regeringen om FN:s barn-rättskommittés andra utfrågning av SverigeAnf. 74 Statsrådet ():Fru talman! är det kom till. var en av påskyndarnatill konventionen. är i princip alla länder anslut-na till den. Konventionens budskap kan sammanfattasi tre ord: Barn skall respekteras. Konventionen byg-ger på fyra grundläggande principer: förbud motdiskriminering, barnets bästa, rätten till liv och ut-veckling samt rätten att uttrycka sina åsikter.När ratificerade konventionen om barnetsrättigheter åtog vi oss att även rapportera till för barnets rättigheter. I september 1997lämnade sin andra rapport om hur vi uppfyl-ler förpliktelserna enligt . Rappor-ten har behandlats vid ett möte mellanBarnrättskommittén och svenska regeringsrepresen-tanter under ledning av statssekreterare i Socialdepartementet.Kommitténs kommentarer till spänneröver flera områden och har olika karaktär. Vi fickbåde beröm och riktningsangivelser. Men det fannsockså kritik som vi måste ta fasta på. Trots att kom-mitténs slutsatser ännu inte är slutliga finner jag detangeläget att i korthet informera kammaren dels ommötet i , dels om kommitténs synpunkter ochrekommendationer samt om regeringens åtgärder somdessa föranleder.FN-kommittén ser oss som ett föregångsland närdet gäller att genomföra barnets rättigheter. Kommit-tén var angelägen om att få ta del av vårt arbete, deproblemområden vi har identifierat och hur vi har valtatt gå vidare i arbetet med att genomföra barnkon-ventionen.