prot · GN0940 · 1999-12-06 00:00:00 — Närvi nu efter krisåren ska åter till enprocentsmålet sam-tidigt som vi ska möta en serie eftersatta behov i vårteget land ser vi socialdemokrater regeringens förslagsom rimligt. Självfallet måste dock tempot i kom-mande treårsbudgetar höjas för att enprocentsmåletska vara möjligt att nå i rimlig tid.Jag noterar att det i båda reservationernautan omsvep utdelas kraftig kritik mot både Modera-ternas och agerande i frågan. Jag villbara påminna och omatt ni i andra sammanhang sluter dessa partier djupt ier famn. Vilken biståndsnivå kan ni tillsammansuppnå? Det är min fråga.Centerpartiet har i reservation 8 en mer realistiskhållning. Det jag inte kan förstå är dock varför partietså ofta skramlar så mycket när förslagen inte nämn-värt avviker från regeringens.I de särskilda yttrandena 6 av , 7 avCenterpartiet, 8 av och 9 av Kristdemo-kraterna redovisas partiernas förslag till anslag för år2000. Dessa har fallit i och med att nyligenantagit regeringens förslag till budget fördelat på deolika utgiftsområdena. Därutöver vill utskottsmajori-teten hävda att budgetförslaget för utgiftsområde 7 ärrimligt mot bakgrund av det statsfinansiella läget.Till detta vill jag bara tillägga att när jag tar del avModeraternas yttrande fortsätter de att lägga ut dim-ridåer. De vill ha ett snabbt utrotande av fattigdomeni världen och effektivare svenska insatser. Samtidigtföreslår de kraftigt sänkta anslag. Kring detta finnsdock inga motiveringar. Inte ett anslag tycks klarasig undan den moderata lien. Är det möjligen så att niskäms över att minska biståndsverksamheten på A1-anslaget med , eller näs-tan , på ett enda år? Baklänges kan man räkna utatt er biståndsram är , dvs. klart under den avFN rekommenderade nivån på av BNI. Minfråga till blir: Varför? Och vilka grund-läggande värderingar styr egentligen er biståndspoli-tik?I reservation 11 vill man stuva omett antal anslagsposter under det bilaterala samarbetet.Det är svårt att se vinsterna med sådana förändringar.Och i reservation 12 upprepar det gamlakravet på att avskaffa de s.k. landramarna. I ställetvill man ha ett avtalsbundet samarbete med striktavillkor vad gäller korruption, redovisning och effekti-vitet. Även här bygger in konstlademotsättningar. Inom landramarna och de flerårsavtalvi har inkluderas redan de krav efterly-ser. Det är inte fråga om ett antingen eller.Under betänkandets EU-avsnitt kan jag konstateraatt stor samstämmighet råder mellan partierna, bl.a.om en ökad fattigdomsinriktning av EU:s bistånd. Viär också överens om den priori-tering av miljö, demokrati, MR samt jämställdhet.Framför oss ligger ett omfattande arbete med att om-sätta EU-utvärderingens erfarenheter i ett förändratoch mer effektivt EU-bistånd där samstämmighetenmellan olika politikområden förbättras och där kon-trollen av hur biståndsinsatserna sköts radikalt för-bättras. Här kommer självfallet att vara ak-tivt. Utskottet förutsätter också att ställer sigpositivt till eventuella lokaliseringar till avbiståndsorgan inom EU.Fru talman! Jag ska nu be att få avsluta med Riks-dagens revisorers förslag angående utvecklings-samarbetet. Revisorerna har gjort en förtjänstfullgranskning som i huvudsak omfattar det bilateralautvecklingssamarbetet. Det man tar upp är frågor omstyrning, genomförande, samordning och uppföljning.Huvudämnena är formen för styrning, anslagsstruktu-ren, utvärderingsfrågorna och samarbetet med enskil-da organisationer och EU.Med anledning av förslaget föreslår utrikesut-skottet tre tillkännagivanden. Det första handlar omen översyn av det nuvarande systemet med bemyndi-ganden, dvs. rätten för regeringen att utlova bi-ståndsmedel och informa-tionen till i de här frågorna.Det andra handlar om hur den utvärderingsverk-samhet som finns utanför biståndsförvaltningen kanstärkas, i första hand genom en utvidgning av EG-DI:s, Expertgruppen för utvecklingsfrågor, funktion.Det tredje handlar om en övergripande översyn avde enskilda organisationernas roll i utvecklings-samarbetet och Sidas samarbete med organisationer-na.I reservation 27 från , är man inte nöjd med majori-tetens inriktning mot att EGDI kan vara lösningen påbehovet av en vidgad utvärderingsfunktion. Man vill istället återuppväcka en lösning liknande det nedlagdaSAU, dvs. Sekretariatet för analys och utvärdering,som man ser som en mer från biståndsförvaltningenoberoende organisationsform. uttalar sigi samma riktning i reservation 26.Utskottsmajoriteten ser dock fördelar med valetav EGDI. Det bli billigare. Det blir effektivare. Detblir större möjligheter för genomslag, mindre risk förmarginalisering och fördelar när det gäller tillgångentill utländsk expertis. Denna lösning, sedd i samman-hang med revisorer, och andra ut-värderingsorgan blir, som vi tror, en mycket bra hel-hetslösning.Moderaterna nöjer sig i reservation 26 inte medden avvikande uppfattningen om utvärderingsfunk-tionen. De reserverar sig på alla punkter till förmånför revisorernas förslag - utom där utskottsmajorite-ten tillstyrkt. Det förefaller märkligt att inte ett endaav majoritetens argument har fallit påläppen.Revisorernas första yrkande om en översyn av re-sultatstyrningen är redan på gång, vilket revisorernasjälva noterat. Samma sak gäller det andra yrkandet,om översynen av anslagsstruktur och tillhörandefrågor. Det fjärde yrkandet rör en utvärdering avSidas upphandling av konsulter. Där framstår det somonödigt att lösa problemen genom en särskild utvär-dering. Det sjätte gäller en utredning av samordning-en mellan det svenska utvecklingssamarbetet ochEU:s. Där framstår det också som mindre menings-fullt att göra så omfattande insatser.Det tredje yrkandet, om en utvärdering, har jag ti-digare kommenterat. Detsamma gäller yrkande 5, därvi är ense om behovet av en översyn av de enskildaorganisationernas roll. Vart syftar medsin omfattande reservation? Det är min fråga.Fru talman! Efter ett ganska långt anförande villjag avsluta med att återigen tillstyrka utskottsmajori-tetens förslag i sin helhet och yrka avslag på allareservationer fogade till betänkandet. Så är det gjorttvå gånger för säkerhets skull.Anf. 33 () replik:Fru talman! förvånar mig oerhört,fru talman. Han vet ändå att revisorer ärriksdagens kontrollorgan. När de griper in och grans-kar en verksamhet och lägger fram sex viktiga ochtunga förslag om hur man ska förändra verksamheteni biståndet är det ett helt och två halva av dessa för-slag som Socialdemokraterna kan tänka sig att varamed på.Jag tycker att revisorer är en viktigfunktion här, och ett viktigt medel för oss när detgäller att granska regeringens verksamhet. Jag menaratt man ska ta det revisorer kommer medsom förslag på allvar. Man ska inte försöka sopa dethär under mattan i alla fall utom då man är absoluttvungen att följa deras förslag. Jag är ganska upprördöver den behandling som revisorer får avSocialdemokraterna.Det andra jag vill ta upp är att stårhär och säger att inga anslag undgår Moderaterna.Det må vara. Men i så fall ska han också tala om attvi har en betydligt kraftigare satsning på änvad regeringen har. Vi har också en betydligt krafti-gare satsning på enskilda organisationer än vad rege-ringen har. Sedan är slutsumman lägre - ja. Men detär inte på det viset att allting är sänkningar, utan dettaär ett led i en ny inriktning, ett lärande i biståndet närdet gäller hur man får det effektivare.Anf. 34 () replik:Fru talman! Anklagelsen att vi i utskottet inteskulle ha tagit revisorernas förslag på allvar är nog enuppfattning som ingen som varit med i utskottet de-lar. Snarare skulle jag mycket väl kunna vänta migviss kritik riktad mot mig själv därför att vi vid dennagenomgång av riksdagsrevisorernas förslag varitalltför noggranna.Det finns många olika skäl att se väldigt seriöst påvad revisorerna gör; det tycker jag att vi också hargjort. Vi har faktiskt dissekerat vad man har skrivit.Regeringen, som är en klok regering, har lyssnatunder resans gång, som det brukar vara när det gällerrevisorernas arbete. Ett förändringsarbete har redansatts i gång.På en och annan punkt finns dock vad som kanskeskulle kunna kallas för missuppfattningar, eller näst-intill det, från revisorernas sida om hur saker och tingligger till. På några enstaka punkter skulle det kunnavara så att vi har olika politisk uppfattning, exempel-vis om hur utvärderingsfunktionen ska vara. Men detär nog inte någon av de sex punkter och underpunktersom finns som vi inte mycket noga har tittat på, så detär i sak åtgärdat. Ändå vill reservera sigoch slå in öppna dörrar - naturligtvis bara av partipo-litiska skäl, inte av sakskäl som jag ser det.När det gäller sänkta biståndsambi-tioner är det väl att ändå kan hitta nå-gon punkt där har lite starkare ambitio-ner än regeringen och socialdemokraterna. Men fak-tum kvarstår, nämligen att totala sänk-ning slår mot de allra flesta anslagen och mot totalenpå ett så kraftfullt sätt att t.o.m. K-G Biörsmark blirupprörd över ert förslag. Det är väl bara att konstateraatt ni mäler er ur den gemenskap som finns i när det gäller att värna biståndet.Anf. 35 () replik:Fru talman! Jag är beredd att hålla med BerndtEkholm i så måtto att för oss är utvecklingen, integivandet, det väsentliga i fråga om biståndet. Men närman står här och talar om att det har funnits enighet iutskottet om revisorernas förslag - detta i ett läge därdet finns reservationer - måste jag säga att jag inteförstår hur läser handlingarna.Det är utomordentligt viktigt att alla verksamhe-ter, även biståndet, utsätts för både extern revisionoch intern revision av controllertyp. Det är bra att detfinns ett utvecklingsorgan av typen EGDI, som dess-utom har kommit med väldigt många synpunkter somstämmer utomordentligt väl med vad jag har anförthär i kammaren, exempelvis att bra bistånd lyckasomgående och att dåligt bistånd inte blir bättre därföratt man håller på länge.Jag menar bestämt att man ska ta revisorerna påallvar och inte vifta bort dem, vilket faktiskt är vadden socialdemokratiska gruppen och majoriteten iutskottet har gjort. Jag tycker att revisorerna är ettalldeles för viktigt organ för att bara viftas bort ochför att i alla väsentliga avseenden få avslag.Anf. 36 () replik:Fru talman! blandar bort korten.Han säger att jag närmast ljuger om att det råder storenighet om någonting. Men vad var det som det råddestor enighet om? Jo, om att vi tar frågan på allvar. Jagtror faktiskt det. Vi har verkligen dissekerat reviso-rernas rapport och lagt ned mycket energi på detta.Det var den saken som jag uttalade mig om. Jag för-utsätter alltså att det råder stor enighet om detta. Se-dan vet jag mycket väl - jag kan läsa reservationernaoch också en del mellan raderna - att det när detgäller åtgärderna kan finnas delade meningar.Jag vidhåller vad jag har hävdat ochskulle kunna gå så långt att jag faktiskt säger att mo-deraterna inte tar revisorernas rapport på allvar. Kan-ske skulle jag våga mig på påståendet att de knappasthar läst rapporten. Men eftersom de är ett moderatparti och befinner sig i opposition är det väl säkrastatt klippa till rejält och reservera sig mot alltihop föratt få en ordentlig politisk strid om det här - så kanman faktiskt tolka vad ni har gjort. Det finns ju inganyanser i er reservation.Bertil återkommer till givandet som någotganska sekundärt men jag lade faktiskt märke till vadBertil sade i sitt huvudanförande. Han sadeatt givandet inte är viktigt. Jag tror att det inte är braformulerat men förstår att innebörden är att vad somär syftet att få genomfört är det centrala. Men givan-det är faktiskt ganska viktigt - svenskarna tycker det.Anf. 37 ()replik:Fru talman! Det gäller den utredning som Folk-partiet i motionssammanhang har krävt mendär vi fått nej. Tydligen ska regeringen nu äntligentillsätta en utredning. säger att det äratt slå in öppna dörrar när vi nu skriver om att utred-ningen ska titta på demokratimålet, biståndsmålen,oberoendmålet osv. Ja, jag vet inte. är det decembermen jag har ännu inte sett något direktiv så jag vetinte om jag slår in öppna dörrar eller inte. Vi får välse vad framtiden utvisar.Sedan till detta med att vi vill ha demokratimåletsom det övergripande. Jag har tidigare här försökt attförklara det och ska försöka göra det återigen. Syftetmed biståndet, utvecklingssamarbetet, är naturligtvisatt höja de fattiga folkens levnadsnivå. Men sedan harvi sex delmål. Av de sex delmålen vill vi, precis somdet står i reservationen, att demokratimålet ska varadet övergripande delmålet.Berndt ställde en fråga till mig och jagska besvara den. Frågan var: Vilken biståndsnivåskulle ni kunna uppnå med ? Jag kanbara peka på historien och svara: När vi har uppnått1 % av BNI till biståndet, som det varit i borgerligaregeringar. fick jag det positiva omdömet attFolkpartiet är bättre förhandlare i regeringssits. Dettar jag gärna till mig. Jag hyser alltså ingen större orodär.Sedan har jag en fråga till . Budgeten för biståndet är ungefär1,av statsbudgeten. Men när man skulle gå ned,för att klara utgiftstaket, tog man . 38 () replik:Fru talman! Det är bara att läsa det särskilda ytt-randet om , och det är vad jag harägnat mig åt. Men när jag läser det och ser vad detinnehåller har jag väldigt svårt att se att det som stårdär inte är det som har kommit till offentligheten närdet gäller vad utredningen ska handla om. Jag förstårinte behovet av att skriva ett särskilt yttrande om maninte tillför någonting nytt. Detta var orsaken till minkommentar.I fråga om demokratimålet försiggår det en formav tricksande eller också är det ett mycket dåligtspråkbruk från sida. Ni har faktiskt for-mulerat att demokratimålet finns som ett överordnatmål. Men det finns nu ett överordnat mål och det äratt höja de fattiga folkens levnadsnivå. Jag förutsätteratt diskuterar formuleringstekni-ken, alltså om det ska heta just så. harföreslagit en annan formulering som jag förutsätterkommer att diskuteras i utredningen. Fattigdomsbe-kämpningen som samlingsbegrepp kommer i alla fallatt vara det överordnade målet.Ni har här antytt att ni vill ha ett annat överordnatmål. Om ni menar någonting annat har ni uttryckt eroklart.När det gäller detta med att enprocentsmålet förbiståndet har nåtts under borgerliga regeringar kanjag säga att det vid åtminstone ett av de tillfällenaknappast var den borgerliga regeringens förtjänst. Enviss eftersläpning förekommer ju när man mäter hurenprocentsmålet uppnås i fråga om DAC-definitionerna. Det är ju inte riktigt så att man kan tabiståndsbudgeten och mäta rakt av, utan det är deutbetalda medlen som mäts.Slutligen gäller det begränsningen och . Det är självklart att det när man sitter iett extremt akut läge och är hårt trängd är lättare attge sig in på poster där det finns reservationer för attse var man kan skära än att ge sig in på att skära nedpå arbetslöshetsersättning, på bidrag till skolor osv.Det säger sig självt. Även vi i majoriteten kan kännaen viss tveksamhet inför den storlek på nedskärnings-beloppet som det blev.Anf. 39 ()replik:Fru talman! Först vill jag tacka fördet klara beskedet om utgiftstaket. Det var bra att detkom från en socialdemokratisk talesman i talarstolenhär i . Det betyder att ochåtminstone socialdemokraterna här i ställerupp på att de kraftiga nedskärningarna som skullevara med och sanera svensk ekonomin inte skulle tasfrån biståndet. Det var fel politik. Det är bra.Utredningen ska komma. Det är bra. Vi får väl sehur det ser ut när vi får direktiven. Då vet vi om vihar slagit in öppna dörrar eller inte. Det får vi väntamed tills de kommer.När det gäller demokratimålet kan jag bara läsavad som står i vår reservation. Vi har argumenteratför att demokratimålet är så viktigt, att demokratin ärfundamentet för utveckling och att bland de sex del-mål som vi har ska demokratimålet vara det övergri-pande. Det står: "Av dessa skäl bör demokratimåletbli överordnat delmålen inom biståndspolitiken." Detär bara att läsa innantill. Jag förstår inte varför detskulle vara något oklart med detta.Att de borgerliga regeringarna har lyckats med attuppnå enprocentsmålet försöker nu bort på något sätt, men faktum kvarstår. Detvar då det skedde. Den historiskt låga nivån på ,som dåvarande biståndsministern kallade för skam-mens gräns, uppnåddes under en socialdemokratiskregering. Om försvarar detta betyderdet att ställer upp på resonemanget attdet är världens fattiga som ska vara med och sanerasvensk ekonomi. Jag tycker att det är fel utgångs-punkt.Anf. 40 () replik:Fru talman! Jag sade faktiskt inte att vi inte tyckeratt också biståndet ska bära de bördor som krävs föratt lösa den ekonomiska krisen. Jag sade i mitt anfö-rande att det var självklart att det skulle göra det. Jagförstår inte var K-G Biörsmark har hört det. Det endajag sade var att det kan diskuteras om det var rimligtatt av dessa 8 miljoner ska bäras av biståndet.Visst kan det diskuteras, men jag har aldrig sagt att viinte ska ta vårt ansvar.Sedan finns det en naturlig förklaring till att detblir en högre andel på biståndet. Det är naturligt inriktar sig på de reservationsmedel som finns.Det skulle vilken regeringen som helst ha gjort, oav-sett färg.Låt mig sedan gå över till demokratimålet. Jaghävdar fortfarande att er text är väldigt oklar. Nukommer vi att få en biståndsutredning, därför behövervi inte slå varandra i huvudet alltför mycket meddetta.Å andra sidan skulle det vara mycket intressant atthöra K-G Biörsmarks åsikt om en sak. Ni brukar,liksom , hävda att utvecklingen i Stilla-havsområdet och är så lysande. tog upp det. Men det är inte tack vare demo-krati och mänskliga rättigheter som det varit en ly-sande utveckling där. Det är helt andra skäl till detta.Anf. 41 () re-plik:Fru talman! Jag vill börja med att yrka bifall tillvåra reservationer nr 2, 5 och 29, vilket jag inte gjor-de i mitt huvudanförande.Sedan har jag några frågor och kommentarer tillBerndt . En gäller demokratibiståndet ochbiståndet till länder som startar krig. Vi tycker egent-ligen inte att man ska ge bistånd till länder som startarkrig med sina grannar. Jag undrar vilka synpunkterBerndt och har på det.Vi kan ta och som exempel. Vi menaratt man måste tala ett språk som dessa ledare förståroch vara tydlig. Vi måste visa att vi menar allvar. Detär det instrument vi har. Jag har ställt samma fråga tillbiståndsministern, men det vore bra om också kunde utveckla detta.Låt mig sedan återgå till begränsningsbeloppenoch den stora neddragning som har skett . Förstvill jag säga att orsaken till att var med ochbidrog till en minskning av biståndet var att svenskekonomi då befann sig i fritt fall. Det vet naturligtvisBerndt om. är det inte så. befinner vioss i ett helt annat läge. Det är därför som vi tyckeratt man ska gå lite fortare fram när det gäller att återtaenprocentsmålet. har vi en god ekonomisk ut-veckling.Sedan gällde det begränsningsbeloppen. BerndtEkholm inledde väldigt fint med bibelcitat. Om manhar två skjortor ska med dela med sig den ena. Här iSverige har vi väl minst tio skjortor var, om inte fler.Det som hände var att vi inte delade med ossnågon. Det blev möjligen en T-shirt. Det var dettasom hände genom den här kraftiga neddragningen.Berndt argumenterar här för att det är natur-ligt att också biståndet får delta i upprustningen avSveriges ekonomi. Men det är inte försvarligt att draned det så oerhört mycket när vi inte har en akutekonomisk situation.Jag vill gärna ha ytterligare kommentarer till dettaav . Jag får inte hans resonemang attgå ihop. När kommer utvärderingen? Vilka kom-mentarer har till det?Anf. 42 () replik:Fru talman! Det gällde bistånd till länder somstartar krig. Det lär väl knappast utgå ett nytt biståndtill ett land som startar krig. I den meningen finns deten parallell till vapenexporten. Då går det garanteratvia det civila samhället. är den situationen kanskeinte så aktuell. Det handlar mer om att det startas ettkrig i ett land som redan får bistånd, t.ex. ochEritrea.Då får man göra en avvägning av vilken politiksom är den klokaste för de fattiga människorna. Vårtbistånd är ju inte riktat mot att åstadkomma brastatsmakter. Det är inte det primära. Det primära äratt vi ska nå en fattigdomsinriktning. Det har hitintillsvarit vår bedömning att gör man snabba avbrott kanman räkna med konsekvenser som kanske inte är såbra. Det får vägas från fall till fall. Vi har ju ett ex-empel där vi ha gjort en markering, nämligen i Indi-en. Det var väl i och för sig inte ett alldeles abruptavbrytande. När man bryter ett avtal går det något årinnan det händer något alla fall.När det gäller och handlar det heltenkelt om en bedömningsfråga. Vad gynnar bi-ståndsmålen bäst? Hitintills har vår uppfattning varitden att det är oklokt att göra snabba brott i de lång-siktiga samarbetsförbindelser som vi har. Jag tror attdet finns ganska goda skäl för att resonera på detsättet. Om det håller ut och år in kommer detnaturligtvis att få en effekt på biståndet.Jag tycker att det som kan sägas är sagt när detgäller begränsningsbeloppen. Även om vi hade haften borgerlig regering hade den gjort precis sammasak på grund av budgetprocesslagen. Den hade ocksåskurit i biståndet. Det som vi gör för är ju intesärskilt uppseendeväckande. Hela anslaget betalas ut,plus ett antal miljarder därutöver. Jag tycker att det ärett ganska rimligt tillvägagångssätt. Visst kan mandiskutera storleken på neddragningen , menjag tycker att det är ganska givet att man skulle göranågonting.Anf. 43 () re-plik:Fru talman! Det är självklart att biståndet ska varafattigdomsinriktat. Jag förstår precis resonemanget.Men det är ändå så att som man hjälper defattiga dör det många fler i kriget. Det är naturligtvissvårt att ta till sig detta. Man skulle kunna ge tydliga-re signaler i arbetet för att åstadkomma att konfliktentar slut. Det skulle kunna ske genom det instrumentsom vi har, nämligen biståndet. Jag förstår konflikten.Jag tycker också att det vore olyckligt att avbrytabiståndet på det sättet. Men om vi ser det på lite läng-re sikt, tror jag ändå att det är ett nödvändigt steg attta för att få till stånd ett bra styrelsesätt i ett land ochundvika att pengarna hamnar i svarta hål. Vi kommertydligen inte överens om detta.Till slut skulle jag vilja fråga ensak. Jag utvecklade vår syn på landsbygdsutvecklingoch jordbrukspolitik i ganska mycket. Hur serBerndt och på att läggaännu större vikt vid just den delen när det gäller bi-ståndet till ?Anf. 44 () replik:Fru talman! Detta att avgöra hur man ska ageraför att få stopp på krig är, som vet, en oerhört svår fråga. kan det somMarianne förelår säkert vara den rättaåtgärden. I andra sammanhang är det inte det. I ställethandlar det kanske om diplomatiska kanaler, omarbete i FN. Kanske ska man avbryta någonting an-nat, vapenleveranser eller vad det nu kan vara.Man måste alltså göra en bedömning från fall tillfall och i enlighet med den lagstiftning vi har i Sveri-ge och de regelverk vi följer. Det går inte att ge ettbra svar. Det enda man kan säga är bra är att vi förden här debatten, för då kommer ju regeringen ochandra aktörer att uppmärksamma att vi känner en vissosäkerhet på det här området.Sedan till frågan om stöd för ett hållbart jordbruk iAfrika. Jag vill hävda att det är precis det vi håller påmed. Vi gör omfattande insatser för landsbygdsut-veckling, inklusive ett hållbart jordbruk i . Jagutesluter inte att det kan gå att göra ännu mer. Detmåste rimligen vara en bedömning primärt från Sida,som har överblick över hur mycket man nu gör, omman kan göra mer och om det är en rimlig insats iförhållande till vad man får för utdelning. Men jagvill hävda som en grundläggande ståndpunkt att vigör mycket redan nu.Anf. 45 ()replik:Fru talman! tog tidigare upp dethär med målen - och . Medtanke på inledningsorden från och eftersomjag vet att varit broderskapsordföran-de förutsätter jag att det inte är så att anser att det behövs ett ökat bistånd, och att 2 %framöver faktisk skulle vara rimligt.2 % är ju ungefärligen vad vi använder för detsvenska försvaret, trots att vi inte ser någramilitära hot mot .