prot · GN0929 · 1999-11-18 00:00:00 — Det finns enpreliminär nationell handlingsplan från Rikspolissty-relsen, och det är den som ligger till grund för dediskussioner som pågår mellan ochpolismyndigheterna. Man upprättar nu länsvisa ge-nomförandeplaner.I tidigare budgetsammanhang har särskilda resur-ser angivits för genomförandet av vår förberedelse föratt kunna klara , och jag utgårifrån att kommer att återkomma tillregeringen med ytterligare begäran om de resursersom anvisats inte bedöms räcka till.Anf. 92 (mp):Fru talman! Finns det också konsekvensbeskriv-ningar i detta uppdrag? Undersöker man vilka kon-sekvenserna blir för den kommande budgeten när detgäller de resurser som eventuellt tas från nuvarandepolismyndigheter? Rådande situation är väldigt an-strängd.Anf. 93 Justitieminister ():Fru talman! ansvarar inte baraför att säkerställa genomförandet av Schengensamar-betet. har ansvar för polisverksam-heten över huvud taget. När man har budgetdialogmed polismyndigheterna om fördelningen av de re-surser som regering och riksdag har beslutat om ingårnaturligtvis ett behov av att göra bedömningar avvilka konsekvenserna blir av en viss fördelning.EnergiskattenAnf. 94 ():Fru talman! Jag har en fråga till finansministernangående de haltande men trots allt pågående skatte-samtalen. Hur fortskrider beredningsarbetet i kansli-huset när det gäller den omgång kring energibeskatt-ningen som vi var överens om för ett litet tag sedan?När bedömer finansministern att fortsatta överlägg-ningar kan komma att äga rum?Anf. 95 Finansminister ():Fru talman! I överläggningarna mellan de sjuriksdagspartierna kring skatterna senast var vi över-ens om att det var två områden som vi skulle fortsättasamtal om. Det ena var, som säger,energibeskattningen. Det andra handlar om beskatt-ningen av tjänster. Jag hoppas att vi kan tafram ett material på dessa områden, så att vi kan förafortsatta samtal kring dem.Jag kan tyvärr inte säga någon exakt tidpunkt.Energibeskattningen är ett väldigt komplicerat områ-de, och i den mån det ska läggas förslag på energibe-skattningsområdet är det knappast aktuellt förrän inästa hösts budgetproposition. Vi har i och för sighyggligt med tid. Det är ett komplicerat område. Detpågår ett arbete, så jag hoppas att inom några veckorkunna komma ut med en kallelse till ett nytt möte.Anf. 96 ():Fru talman! Får jag mot bakgrund bl.a. av att fi-nansministern uttrycker sig på det oengagerade sättsom han gjorde ställa ytterligare en, vidgad,fråga. Vad är egentligen syftet från regeringens sida?Vilken är regeringens strategi för dessa samtals be-drivande? Frågan är ställd mot bakgrund av att sam-talen haltat sig fram under . De harhaltat svårt på grund av att regeringen uppenbarligenendera saknar strategi eller i vart fall inte redovisardenna sin strategi eller sina ambitioner med samtalen.Anf. 97 Finansminister ():Fru talman! Det var väldigt många frågor som ärsvåra att besvara inom en minut. Ska det dessutomske, vilket säkerligen kräver, på ettoerhört engagerat sätt behöver jag . Men jagkan berätta för att vi på ett myckettidigt stadium har redovisat skälen till dessa samtal.Vi ser ett värde i att många partier kan ställa uppbakom förändringar i vårt skattesystem. Det är rege-ringens strategi även framöver.TobaksreklamAnf. 98 ():Fru talman! Jag har en fråga till kulturministern.Efter många års debatt blev det förbjudet att görareklam för tobak i TV och andra medier. Men vadhjälper det med lagar och förordningar när det dagli-gen visas s.k. såpor i TV där alla röker? Vi vet attbarn och ungdomar inte gör vad vi säger, utan de gördet de ser. Det är knappast förenligt med riksdagenssyn på folkhälsan.Kan kulturministern göra något? Går det t.ex. attföra in en ny paragraf i sändningstillståndet?Anf. 99 Kulturminister ():Fru talman! När det ska bli en ny avtalsperiod -en ny tillståndsperiod - för public service-företagenoch också sannolikt ett nytt avtal mel-lan staten och kan vi alltid föra en diskussionom vad som helst. Men ska jag göra en preliminärpersonlig bedömning kan jag säga att jag tror att detär väldigt svårt att införa några krav i sändningstill-stånden på att man t.ex. inte ska få röka eller drickasprit. Den typen av väldigt lösa produktplaceringarnår vi inte.Däremot tycker jag att det är oerhört viktigt att vislår vakt om t.ex. barnreklamförbudet i den kommer-siella televisionen och att vi ser till att vi får ett för-bud också i fler kanaler än de som är markbundna.Det tror jag är ett viktigt sätt att undvika kommersiellexploatering av barn.Anf. 100 ():Fru talman! Trots allt misstänker man ibland attdet rör sig om ett ganska sofistikerat sätt att ha indi-rekt reklam, så det är väldigt viktigt att man upp-märksammar denna fråga.Vi kan ha vilka lagar som helst, och rökningen ba-ra ökar bland ungdomar. Det är en livsstil som inte ärförenlig med vårt sätt att se på folkhälsan. Jag önskaratt det skulle bli en debatt om denna fråga.Anf. 101 Kulturminister ():Fru talman! När det gäller produktplacering sominte är sofistikerad anmäls den typen av tänjande påeller överskridande av gränser till Granskningsnämn-den för radio och TV. Där fälls en del kanaler ochprogram med jämna mellanrum.Den sofistikerade formen är det väldigt svårt attdra gränserna för. Vi ska inte från politisk sida ge ossin och styra programinnehållet på ett sådant sätt att vikan klara alla de sofistikerade gränsdragningarna.Men debatten välkomnar nog både jag och TV-företagen.EU-biståndetAnf. 102 ():Fru talman! Jag vill ställa en fråga till Maj-IngerKlingvall. Det är en fråga som har varit aktuell tidiga-re och som aktualiserats igen, dvs. hurEU-biståndet sköts och hur det är inte bara med bi-ståndet utan över huvud taget med pengarna somplaceras för olika ändamål i EU.Vi har i vår biståndsmotion från Kristdemokrater-na begärt en oberoende utvärderingsinstitution avnågot slag som är oberoende av kommissionen närdet gäller EU-biståndet. Vi har fått ett relativt positivtsvar i utskottet - att också regeringen är intresseradav att driva frågan om utvärderingen.Kristdemokraterna tycker inte att det räcker meden bra revision från kommissionens sida. Även OLAFstår ju i beroendeställning till kommissionen. Vi iKristdemokraterna skulle vilja ha något helt oberoen-de.Hur ställer sig biståndsministern till detta?Anf. 103 Statsrådet ():Fru talman! tar upp en för oss oer-hört angelägen fråga, nämligen den om EU-biståndetoch hur vi ska kunna utveckla det på ett bra sätt. EUgör ju en stor satsning på bistånd till de fattiga län-derna, och vi vill naturligtvis att detta ska användaspå ett så effektivt och bra sätt som möjligt.När jag var på mitt första utvecklingsråd i tyckte jag att det kändes väldigt positivt medden nye kommissionären som lämnadeen redovisning för hur han ser och hurhan vill utveckla EU-biståndet.På den konkreta frågan om ett oberoende utvärde-ringsinstitut är svaret att vi stöder detta från svensksida.Anf. 104 ():Fru talman! Det är jag mycket tacksam för att hö-ra. Jag hoppas att det verkligen då är fråga om ettoberoende från kommissionen.Den kommitté som utvärderade EU över huvudtaget och hur man skötte sig inom kommissionen fickju en väldigt stor effekt när det var helt oberoendemänniskor inblandade.Jag vill också fråga hur biståndsministern ser pådet faktum att det har framkommit under de senastedagarna att när gör utvärderingar får kommis-sionen ta ställning till detta innan. Är detriktigt att det är på det sättet? Hur ställer sig bi-ståndsministern till ett sådant förfarande?Anf. 105 Statsrådet ():Fru talman! Låt mig svara allmänt på frågan. Jagvill understryka det som är det viktiga för oss attdriva från svensk sida - och det är just att vi ska få ettmycket välfungerande EU-bistånd. Jag tror att vi allaär besjälade av detta. Ett oberoende utvärderingsin-stitut är bara en, men visserligen viktig, del i utveck-lingsarbetet. Det handlar om att finna goda former föratt också få EU-biståndet att samverka med det bilate-rala stöd och bistånd som vi ger från medlemsländer-na för övrigt.DemokrativillkorAnf. 106 ():Fru talman! Min fråga vänder sig till demokrati-minister vet alla att har valdeltagandetminskat ganska så dramatiskt. Vi betraktar detta somett hot mot demokratin. Jag vill fråga om det går attförbättra villkoren för demokratin i så längesom vi har ett stort demokratiskt underskott i landet.Det finns en grupp människor i som intehar de rättigheter som är helt självklara för alla andramänniskor. Det gäller mycket långvarigt arbetslösaoch socialbidragstagare. De har betydligt mindrefrihet än alla andra att påverka sin vardag.Jag vill veta om demokratiministern tror att mankan förbättra demokratins villkor för folk som leverpå botten utan att förnya arbetslivet.Anf. 107 Statsrådet ():Fru talman! Ja, jag tror att det går att förbättrademokratin i . Precis som jag att det arbetet förutsätter många insatser avmånga individer och institutioner på många olika håll.Men vi kan inte lyckas i det arbetet om vi inte förståratt en av orsakerna till att vi är där vi är är att detfinns alldeles för många människor i i dagsom känner ett utanförskap. De har inte det som AnaMaria Narti påtalar, nämligen makt att styra över sitteget liv i tillräcklig utsträckning. Då har man ännusämre förutsättningar att vara med och styra sam-hällsutvecklingen.Så visst - utan att här ha tid att gå in på vilkamöjligheter jag ser måste vi först och främst se till attalla människor har arbete och en ekonomisk förut-sättning att styra sitt eget liv. Det räcker inte, men detär en förutsättning för det vidare arbetet.Anf. 108 ():Fru talman! Glädjande nog har den nye generaldi-rektören för AMS börjat tala om en övergång - enövergång från bidragsberoende till aktivt arbetsliv.Men än så länge finns det ingen modell.Vad kan vi göra för människor som t.ex. endel av de väljare jag träffade under förra valkampan-jen? De ryckte på axlarna och sade: Jag har ingenmöjlighet. Jag har inget arbete. Ingen lyssnar på mig.Jag kan inte välja kurs, och jag kan inte starta eget.Vad kan vi göra ?Anf. 109 Statsrådet ():Fru talman! Flera av de frågor som ställer berör egentligen arbetsmarknadsminis-terns arbetsområde.Men förutom arbetsmarknadspolitiska åtgärderoch förutom det faktum att vi från regeringens sidariktar in en hel del av dessa på just de grupper somhar varit långtidsarbetslösa och försöker skapa nyaverktyg och vägar för att ge större möjligheter tilljobb åt dessa grupper tror jag att vi måste titta litegrann långsiktigt.Vi måste se vilken befolkningsutveckling vi harframför oss. Hur kommer situationen att se ut i Sveri-ge ? Vi måste inse att det största proble-met då kanske inte är arbetslöshet, utan brist på ar-betskraft.Jag håller kanske inte med , den förrefinansministern, när han gör bedömningen att vikommer att behöva en arbetskraftsinvandring. Menjag ser definitivt stora möjligheter för de ungefär350 000 människor i som är öppet ar-betslösa eller i åtgärder. Vi måste ju använda oss avden resurs som finns när vi behöver anställa så mångafler som vi kommer att behöva göra . Jagser stora möjligheter.SvartarbeteAnf. 110 ():Fru talman! Min fråga är väldigt kort. Ser finans-ministern något samband mellan höga skatter ochsvartarbete? Då tänker jag främst på svartarbete inomtjänstesektorn.Anf. 111 Finansminister ():Fru talman! Jag tror att grunden för svartarbeteoch skattefusk i vårt samhälle naturligtvis hängerihop med den moralbildning som finns. Vår ambitionhar varit att göra ett så enkelt skattesystem som möj-ligt för att undvika bl.a. skattefusk och svartarbete.Självfallet är det också viktigt hur man konstrue-rar systemen i fortsättningen. Vi har ögonen öppnaför att sätta in insatser för att både via , skatteförvaltningen och på annat sätt kommaåt skattebrottslighet.Anf. 112 ():Fru talman! Då har jag en fråga till finansminis-tern. När finansministern har varit nere i EU på Eko-finmöten och träffat andra finansministrar från EUhar finansministern gått med på att man inom EU skaha ett försök där man sänker momsen på hushållsnäratjänster. Ett av huvudskälen för att göra detta är att fåbort svartarbete.Men när finansministern kommer till ochsätter på sig en annan kostym tycker tydligen finans-ministern inte att det finns någon koppling mellanhöga skatter och svartarbete.Min fråga är: Varför denna dubbla politiska bok-föring från finansministerns sida? Finns det verkligeningen koppling mellan höga skatter och svartarbete?Finansministern svarar mig att man ska titta på kon-struktionen - då ska man förmodligen gå in och kon-trollera mer - och att det handlar om moralbildning-en. Det sista handlar det kanske om, men yttersthandlar det om de höga skatterna. Eller hur, finans-ministern?Anf. 113 Finansminister ():Fru talman! Det handlar inte om dubbel bokfö-ring. Vi för samma skattepolitik i som i EU.Det projekt som finns i EU, och som går ut på att deländer som vill ska få göra försök med enlägre moms för vissa typer av verksamheter, harframför allt tillkommit som ett arbetsmarknadspoli-tiskt inslag för att öka sysselsättningen och ge flerpersoner jobb.Vi i har sagt att vi inte tänker delta i för-söket eftersom det är ett frivilligt försök. Vi tror attdet finns bättre sätt att ordna jobb än att delta i detförsöket.EU:s stöd till landsbygdsutvecklingAnf. 114 ():Fru talman! Min fråga rör EU:s stöd till lands-bygdsutveckling. beslutade rege-ringen att det s.k. Leaderprogrammet inte ska gällamål 1-området. Nuvarande Local action groups iNorrbotten, och berörs. Lea-dermedlen ska nu koncentreras till mellersta ochsödra , dvs. utanför mål 1-området.Min fråga riktas till finansminister . Den lyder: Hur motiverar regeringen sittställningstagande som i grunden innebär en överfö-ring av resurser från till Syd- och ?Anf. 115 Finansminister ():Fru talman! Det här är en specialfråga som rör justjordbrukspolitiken. Den har att göra med mål 1-verksamheten. Jag är inte närmare underrättad ommotiven och bakgrunden till det, eftersom det inte ärmitt ansvarsområde.Anf. 116 ():Fru talman! Jag kan ha viss förståelse för att maninte är insatt i en del detaljfrågor. Men problemetuppstår ju i och med att man i planeringen av det nyaprogrammet för mål 1-området har utgått ifrån attLeaderprogrammet även skulle gälla i mål 1-området.Regeringens beslut innebär att mycket av den positivalandsbygdsutveckling som sker inom målområdetriskerar att få sig en allvarlig knäck.Har regeringen diskuterat det problemet på någotsom helst sätt när den fattade sitt beslut?Anf. 117 Finansminister ():Fru talman! Jag har inte varit involverad i någonsådan diskussion eftersom det inte är mitt ansvarsom-råde. Men jag ska gärna ta med mig frågan tillbakaoch ta kontakt med jordbruksministern. Jag vet atthon har varit mycket engagerad i de här frågorna ochgjort ett stort jobb på det här området.Ekonomisk brottslighetAnf. 118 ():Fru talman! Jag har en fråga till justitieministern.Under senare år har den ekonomiska brottslighetenblivit alltmer omfattande. Enligt Riksskatteverketsberäkningar blir staten lurad på 80-90 miljar-der kronor.En form av ekonomisk brottslighet som växersnabbt är den s.k. karusellbrottsligheten. Man handlarmed stora kvantiteter, ofta med hjälp av mobiltelefo-ner. Varor säljs och köps till och från skalbolag iolika länder. är extra populärt därför att vi haren så hög momssats. Totalt förlorar den svenska sta-ten varje vecka.Vad har justitieministern för planer för att kommatill rätta med den här brottsligheten?Anf. 119 Justitieminister ():Fru talman! Bakgrunden till att vi beslutade att in-rätta en särskild ekobrottsmyndighet var att vi sågutvecklingen när det gäller ekonomisk brottslighet. Viinsåg också att detta bara var början på en utveckling.Det krävs av ett samhälle att man har särskilda resur-ser och särskild kompetens för att kunna hantera denhär brottsligheten.Nu har vi en särskild ekobrottsmyndighet. Den ärinte helt färdiguppbyggd. Det återstår en del att sä-kerställa vad gäller just kompetens och resurser för attden verkligen fullt ut ska kunna fylla den funktionsom vi har avsett.Vid sidan av det har vi också vidtagit åtgärder föratt säkerställa att skattemyndigheten och den särskil-da skattekriminal som vi har också utvecklar sinametoder och får möjlighet att arbeta på ett effektivaresätt. Det handlar bl.a. om nya företeelser där manutnyttjar förändringar i skattesystem och skillnadermellan länder. Det pågår ett utvecklingsarbete såvälinom skattekriminalen som inom Ekobrottsmyndig-heten.Anf. 120 ():Fru talman! Tack för svaret. Frågan är om detfinns några konkreta åtgärder. Jag undrar hur justi-tieministern ser på sådana saker som telefonavlyss-ning, buggning och möjligheter att snabbare kunnafrysa tillgångar.Anf. 121 Justitieminister ():Fru talman! Jag uppfattade inte att frågan handla-de om just lagstiftningsåtgärder vad gäller tvångsåt-gärder. När det gäller tvångsåtgärder i form av hemligavlyssning arbetar vi på ett projekt som syftar till atteffektivisera den hemliga avlyssning som det finns möjligheter till, men som kan utvecklas.Dessutom diskuteras frågan om vi också ska införamöjligheter till buggning, som vet.Min uppfattning är att den typen av säkerhetsåt-gärder ska vara förbehållen de allra grövsta brotten.Jag är säker på att alla former av ekonomisk brotts-lighet inte går att hänföra till den kategori där vi ärberedda att använda den typen av tvångsmedel. Det ärpolisiära metoder av olika slag som behöver utveck-las. Jag tror inte att vi enbart ska förlita oss på att detär tvångsmedlen som ska lösa problemet. Det krävsnog en bredare insats för att utveckla metoderna.Nordiska TV-sändningarAnf. 122 ():Fru talman! Jag har en fråga till kulturministerMarita . Bakgrunden är att vi ofta hemma iJönköpings län har uppe en fråga som är angelägen.Det handlar om den brist på möjligheter som vi i daghar att ta del av det nordiska TV-utbudet. Jag ärhemskt glad över att den här frågan ofta kommer upphemma i valkretsen, och framför allt från kamraternai . Men är det lite sorgligt att jaghittills inte haft så mycket positivt att ta med migtillbaka som svar. Jag vet ju att den här frågan enga-gerar så många fler runtom landet.Jag undrar om jag kommer att ha något positivtmed mig tillbaka från den här frågestunden.Anf. 123 Kulturminister ():Fru talman! Jag läste ett debattinlägg för någradagar sedan i en av morgontidningar därLennart , tidigare statsråd, skrev att vi varsämst i på att visa våra grannländers televi-sion. Han har kanske rätt. Jag kan inte bedöma det. Iså fall är en av de viktigaste anledningarna till det attvi är bäst i på att ha en mycket heltäckandeoch detaljrik yttrande- och tryckfrihetslagstiftning.Detta får en del, enligt min mening, absurda kon-sekvenser på några områden, även om vi självfallet ärstolta över denna grundlag. Vi kan t.ex. inte ha ettregelverk mot en ägarkoncentration på mediemarkna-den utan att först göra grundlagsförändringar. Det harde i de flesta andra länder. Vi står nakna på dennapunkt.Det innebär också att vi inte kan använda bara ra-dio- och TV-lagen för att ge utrymme för nordisktelevision i kabel-TV. Det kräver också grundlagsför-ändringar, och det är en ganska omständlig process.Anf. 124 ():Fru talman! Jag måste säga att det inte blev enkla-re att förstå framtiden för nordiska TV-utsändningaroch möjligheten att se dessa utsändningar frånsvenskt territorium. Jag tror att det blir ganska svårtatt återkoppla. Jag skulle önska att kulturministernkunde utveckla vidare hur man kan komma åt det härproblemet utan att gå in i grundlagen. Finns det någonannan smidig möjlighet? Det verkar väldigt kompli-cerat just nu.Anf. 125 Kulturminister ():Fru talman! Ja, frågan är komplicerad, och det ärnaturligtvis därför det inte har hänt så mycket somockså jag skulle önska.Man kan gå grundlagsvägen och förändra den såatt det utrymme som finns i etern kan användas förnordisk television. Det finns också en möjlighet attanvända den nya teknik vi nu får där det digitala utrymme. Det finns också ett förslag från som har överlämnats till regeringenom att lämna utrymme för nordisk television, nordiskpublic service. Det har regeringen ännu inte tagitställning till.DemokratifrågorAnf. 126 ():Fru talman! Jag vill ställa en fråga till statsrådetBritta Lejon. Den handlar om demokrati.I går hände det väldigt mycket här i Stockholmsom också berörde oss som politiker. Bibel 2000överlämnades till svenska folket genom att den över-lämnades till . överlämnadesin utredning till just . Det hölls ett stortseminarium kring frågan om . anordnade också en hearing om sextra-kasserier inom försvaret.Alla de här frågorna berör, tycker jag, respektenför oss människor. Demokrati handlar ju om respekt.Jag skulle vilja veta om kan tänka sig attanvända den nya bibelöversättningen, Bibel 2000, iarbetet med att ta fram och fokusera på respekten förmedmänskliga frågor.Anf. 127 Statsrådet ():Fru talman! Jag har ännu inte haft möjlighet atttillgodogöra mig den nya bibelöversättningen. Menjag är väldigt spänd på den, precis som många andra.Jag tror att en av de åtgärder som vi från politiskthåll bör ägna oss åt för att förstärka och värna menockså utveckla demokratin är ettgediget arbete när har lämnatsitt slutbetänkande. Det gör man . Då trorjag att vi inte bara ska ha en normal remisshanteringav detta arbete, utan vi ska även se det som en börjanpå vårt långsiktiga, 25-åriga arbete för att förstärkafolkstyret i . I det arbetet kan vi inte bortsefrån några möjligheter eller medel, eller från vårambition att nå några målgrupper i samhället överhuvud taget.Kyrkan, som är en av folkrörelserna - och dåpratar jag inte bara om utan om allareligionssamfund som finns i - är självfalleten av de viktiga bitarna i detta arbete.Anf. 128 ():Fru talman! Jag tackar statsrådet för svaret.Barnkonventionen stryker ju verkligen under vadman skulle kunna säga med tre ord: Barn ska respek-teras. Jag skulle också vilja koppla det till en ny bibeloch till att man redan från början lär barnen moraloch etik. Det handlar nämligen mycket om det. Påden punkten skulle jag vilja veta om demokratimi-nistern har några idéer.Anf. 129 Statsrådet ():Fru talman! Jag har visserligen idéer, men detfinns även andra än jag som också har idéer.Jag skulle gärna vilja referera till det projekt somskolminister har tagit initiativtill. Det handlar om att i skolan tidigt poängtera ochfokusera på just etiska och moraliska frågeställningari skolministerns värdegrundsprojekt. Där kommersjälvfallet demokrati och mänskliga rättigheter ochdärmed också respekt för den enskilda individen attvara en av de basala frågeställningarna.Ingegerd och jag har ett samarbete. Idet arbetet vet jag att de demokratiska frågeställning-arna ingår som en av de grundläggande aspekterna föratt skolan ytterligare ska öka sina ansträngningar attge vårt uppväxande släkte en förmåga att värna tole-ransen och respekten, alltså de grundläggande demo-kratiska värderingarna i vårt samhälle. Jag skullealltså vilja påstå att det arbetet redan är på gång.BiståndetAnf. 130 BO ():Fru talman! Jag skulle vilja ställa en fråga tillMaj-Inger Klingvall.Det svenska biståndets andel av våra gemensam-ma resurser har ju tyvärr minskat. Det har också in-förts någonting som kallas begränsningsbelopp. Bak-om det döljer sig att man inte betalar ut de pengarsom har anslagit.Nu kommer det att äga rum en stor aktivitet iSydafrika. Det är, tror jag, 600-700 svenskar som skaåka dit. Då kommer man, så vitt jag förstår, att an-vända pengar från biståndsbudgeten.Vi i har i likhet med några andra påsenare tid inbjudits att delta i, som det verkar, ettvärdefullt seminarium om demokrati och det civilasamhället. Vi har ändå tackat nej därför att vi uppfat-tar att det här är en del av ett projekt där man använ-der biståndspengar till det som de inte skulle använ-das till - till exportfrämjande verksamhet.Min fråga till biståndsministern är enkel: Är detrimligt att använda våra i alla avseenden begränsadebiståndsmedel till företagsstöd i form av exportfräm-jande verksamhet?Anf. 131 Statsrådet ():Fru talman!