prot · GN0920 · 1999-10-27 00:00:00 — Vi vill försökaatt upprätthålla det som läroplanen går ut på. Det ären målstyrning där vi inte är inne och petar i varjedetalj och säger hur det ska vara. Vi har förtroendeför dem som arbetar ute i skolan och för elever ochföräldrar.Anf. 177 ():Herr talman! Jag vill börja med att yrka bifall tillhemställan i utbildningsutskottets betänkande nr 5.Jag ska inte kommentera alla delarna, men jag villkommentera en sak i anförande.Det gäller kurserna inom de estetiska ämnesområdenaidrott och hälsa och den kommunala vuxenutbild-ningen.Det måste väl ändå vara ett misstag. Jag tyckte attYvonne nästan fick det till att de som nuväljer att läsa dessa ämnen och tycker att de är vikti-ga, något som också jag tycker, inte skulle få betyg.Det måste vara ett misstag, s. 12 står det klart och tydligt att:"Utskottet villunderstryka att vuxna som läser Estetisk verksamheteller Idrott och hälsa A inom komvux skall kunna påbetyg på dessa kurser. Sådant betyg redovisas i s.k.samlat betygsdokument och kan åberopas för attuppfylla särskilda behörighetsvillkor".Det är det viktiga, inte att göra det till ett kärnäm-ne och ett obligatorium. Som vi vet är det väldigtmånga vuxna som läser på komvux under stor tids-press. Om man skulle göra detta till ett obligatoriumskulle det också kunna rendera kommunerna storakostnader. Däremot har jag inte sagt att jag inte tyck-er att det är viktigt att även vuxna rör på sig och attäven vuxna får möjligheter till skapande verksamhet.Jag skulle vilja kommentera en sak till som hartagits upp i debatten, nämligen den befarade kvali-tetssänkningen. Man säger att detta skulle medförakraftiga försämringar av skolans arbete med svenskaspråket - så står det faktiskt i den borgerliga reserva-tionen. Så är det givetvis inte.Förtydligandet av skollagen när det gäller läraremed utländsk lärarutbildning, deras behörighet ochvilka krav på kunskaper i svenska man bör ställa pådem betyder inte att vi på något sätt tummar på kva-liteten på svenska språket.Däremot finns det väldigt goda skäl för att göradenna förändring. Dels har detta annars en diskrimi-nerande effekt, dels är begreppet behärska svenskaspråket ett mycket oprecist begrepp. Det är oklart vaddetta innebär, och det är oklart vem som ska bestäm-ma vad som är perfekt. Ska detta tolkas så att man skakunna tala svenska så flytande att det kan jämställasmed modersmålet så är det ett mycket högt ställt krav.Jag tror att det finns en fara i att överdrivna krav påkorrekthet i uttal och satsmelodi och på en fläckfrisvenska kan slå över i kravet på att vara svensk.Med all respekt för mina kamrater i utskottet - jagvill inte på något sätt påstå något - vill jag ändå sägaatt bakom språkdiskussioner - inte här i kammarenkanske - kan naturligtvis ligga en vällovlig omsorgom elevernas språkutveckling. Men de kan ocksådölja drag av främlingsfientlighet. Jag säger dock inteatt det är så här i . Men när vi tittar på ar-betsmarknaden, där vi vet att ungdomar med invand-rarbakgrund har mycket svårare än svenska ungdomaratt få jobb, ser vi att man ofta hänvisar till att ungdo-marna har bristande kunskaper i svenska. Men det ärinte alltid sant, utan detta är en attityd och ett sätt attdölja någonting annat.Jag menar att det är självklart att behovet av kun-skaper i svenska kan vara olika för olika lärare och attdet kan hänga samman med ämnets karaktär och medelevernas ålder och mognad. Vi är ju överens om i deolika politiska partierna att det är oerhört angelägetatt antalet lärare med invandrarbakgrund ökar i sko-lan - också med tanke på den kommande lärarbristen.Drygt en femtedel av alla barn har utländskbakgrund. I Rydskolan i , varifrån jagkommer, har av eleverna invandrarbakgrundmen ingen av lärarna. För att eleverna ska kunnakänna sig trygga och trivas i skolan och även varamottagliga för inlärning är det väldigt viktigt att dehar en bra kontakt med sina lärare. Barn behövernågon att identifiera sig med och även bli bekräftadeav. Barn behöver se människor som de upplever varalika dem själva i olika roller, och även i roller somkan förknippas med inflytande och goda arbetsvill-kor.Det är också viktigt att de "svenska" barnen fårmöta människor med olika etnisk tillhörighet på olikapositioner och i olika yrken i samhället - även i sko-lan.Därför menar jag att bestämmelsen i skollagensom den ser ut i onödan begränsar möjlighetenatt rekrytera personer med invandrarbakgrund tilljobbet som lärare. Lärarrollen har förändrats, och detmärks särskilt tydligt i de mångkulturella skolornasrörliga, sökande och experimenterande miljö. Enlärare måste kanske vara mer privat och person-lig i sitt förhållningssätt än tidigare.En av skolans viktigaste uppgifter är att överbryg-ga motsättningar och underlätta perspektivbyten.Därför är det viktigt att ha lärare med invandrarbak-grund som har erfarenheter och kunskaper som inteandra har. De är viktiga komplement i lärarlagen ochi undervisningen. Förmågan att kommunicera är intebara verbal. Den sker inte bara med ord, utan medkroppsspråket, bilder, musik och rörelse. Vi var påbesök på i går och såg den entusiasmsom lärarna jobbar med där.Detta var lite korta kommentarer kring språket.Jag vill också säga att vi i slår bak-om slopandet av timplanen. Men vi tycker att det ärklokt att man först bygger upp och får erfarenheter aven försöksverksamhet. Det finns väldigt mycket posi-tivt med att slopa timplanen, men det är inte heltproblemfritt. Många lärare som jag har pratat medhyser farhågor för att de praktisk-estetiska ämnenakan hamna i farozonen och få färre timmar.Anf. 178 () re-plik:Herr talman! Att vice ordföranden i utbildningsut-skottet inte vet vad utskottet fattar beslut om ochdiskuterar är bekymmersamt. På s. 10 i betänkandetstår att läsa på åttonde raden:"Regeringen anser vidare att betyg i kurserna Es-tetisk verksamhet och Idrott och hälsa A inte skallkunna tas med i slutbetyg från gymnasial vuxenut-bildning. "Då har jag läst det för är också märkvärdigt att intestår upp för estetisk verksamhet och dess betydelsealldenstund påstår att hon ärorolig för timplanen och för att de estetiska ämnenaska försvinna. Det verkar som att det är relativtdubbla budskap i om de estetiska äm-nena.Dessutom är det bekymmersamt att det inte skaställas lika höga krav på de svenska språkkunskaper-na om man bor och undervisar i invandrartäta områ-den. Jag trodde för min del att det kanske var ännuviktigare med väldigt goda språkkunskaper där för attpå ett gott och bra sätt kunna undervisa och lära sigatt förstå andra kulturer. Det gäller ju också att förståinvandrarbarn och vara tydlig när det gäller deraslärande av språket.Anf. 179 () re-plik:Herr talman! Jag ska svara på den första frågan.Ja, visst står det så - det är helt riktigt. Men det gällerslutbetyget på gymnasial vuxenutbildning. Högst upppå s. 11 står det:"Om estetisk verksamhet och Idrott och hälsa Askulle göras till kärnämnen inom gymnasial vuxenut-bildning, liksom de är det i gymnasieskolan, skulledessa kurser bli obligatoriska för att få slutbetyg frånvuxenutbildningen. "Det är det som det gäller. Det kommer inte med islutbetyget, men däremot får man med det i det sam-lade betygsdokumentet och man kan åberopa det närdet gäller särskilda behörighetsvillkor för studier påhögskola eller universitet. Det är väl ändå det som ärdet viktiga! Om ämnena görs till kärnämnen och skain i slutbetyget innebär det ett obligatorium - och dettror jag faktiskt inte att de vuxna vare sig vill ha ellerär betjänta av i det här fallet.Jag betonar att det inte på något sätt är meningenatt man ska försämra kvaliteten på undervisningen isvenska. Men behärska är ett statiskt och väldigtsvårt begrepp. Det är också svårt att tolka. Det ändrarvi nu så att man mer kan se på varje individs kompe-tens vid själva anställningen. Det tycker jag är väldigtbra.Anf. 180 () re-plik:Herr talman! Jag har inte nämnt något annat änslutbetyg i det jag har anfört. Jag tycker att det är välså viktigt med ett slutbetyg.Samtidigt vill jag passa på att fråga vad Vänster-partiet anser att det gör för skillnad om det är en 18-åring eller en 24-åring som får slutbetyget? Varförska 18-åringen behöva det och inte 24-åringen? Detär en intressant fråga om hur man kan skilja mellanungdomar och vuxna på det sättet i en målrelateradskola.Om det är ett luddigt begrepp att tala om att be-härska svenska språket är det väl inte mindre luddigtatt uttala sig om i vilken grad eller hur mycket kun-skaper som behövs i svenska språket? Behövs är välom något ett flummigt begrepp. Det är svårt att relate-ra till och svårt att tolka var den nivån ligger.Anf. 181 () re-plik:Herr talman! De flesta som läser på komvux gördet därför att de vill komplettera sina kunskaper.Antingen vill man konkurrenskomplettera eller ocksåvill man behörighetskomplettera sina betyg. Det hörihop med vuxenheten. Jag sade att jag tycker att detär viktigt att även vuxna människor rör på sig och fårtillgång till skapande verksamhet men det är just dettaatt göra det till ett obligatorium som kristdemokrater-na och vill som jag vänder migmot. När man är räknas man som vuxen. Ska vidå göra idrott och hälsa eller något annat obligatorisktäven på universitet och högskolor? Det här hör juihop med att det är obligatoriskt.Jag skulle kanske kunna vända på saken och frå-ga: Vad menas med att behärska ett språk? Vilkakunskaper ska man då ha i språket? Jag tycker att detär svårt att egentligen definiera det begreppet. Yvon-ne kan kanske göra det åt mig. Jag tror attdet här blir en mycket mera flexibel lösning, utan behöver tumma på kvaliteten. Man kan se påsökandens bakgrund och bedöma hur sökandenstämmer överens med behoven på den enskilda skolasom det gäller.Anf. 182 () replik:Herr talman! kommer fleragånger tillbaka till detta med att det är viktigt att intetumma på kvaliteten vad gäller det svenska språketoch det håller jag med om. Jag tycker att det är oer-hört viktigt. Precis som säger i sitt anfö-rande är vikten av det svenska språket stor, vad gällerbåde elever som inte är invandrare och elever som ärandra eller tredje generationens invandrare. Det ärviktigt att kunna behärska svenska språket. Detta ärviktigt för den egna vidareutvecklingen och för attkunna hantera ett bra arbetsliv och klara av högrestudier om man så väljer. Jag tycker att det är enrättighet för eleven att kunna få godkända kunskaperoch ett bra språk.Men jag blir också lite fundersam. Sedan det härförslaget kom har jag haft diskussioner med mångalärare - både lärare med invandrarbakgrund ochsvenska lärare - och de är väldigt förvånade och ävenväldigt skeptiska till det här förslaget. En del hart.o.m. sagt att det här förstärker uppfattningen att baradetta att man talar svensk med brytning betyder är mindre värd eller inte kan svenska över huvudtaget. Vi kan väl vara överens om att det inte handlarom dialekter eller mindre brytningar. Britt-MarieDanestig frågade tidigare vad begreppet att behärskasvenska innebär. För mig är det att kunna ha ett braordförråd, att kunna grammatik och att kunna ut-trycka sig väl. Det gäller att föra vidare den pedago-giken till eleverna, som har rättigheten att få lära sigbra svenska.Anf. 183 () re-plik:Herr talman! Ser inte att det nufaktiskt finns en öppning mot att vi kanske kan få infler människor med invandrarbakgrund som lärare vidvåra skolor och att det skulle kunna tillföra skolannågonting oerhört positivt? Speciellt skulle de barnsom har den här bakgrunden tillföras någonting somär väldigt positivt. Det kan vara lite skillnad beroendepå vilket ämne man ska undervisa i när det gällerspråkkunskaperna. Det är klart att man ska göra sigväl förstådd men det är en avsevärd skillnad mellanatt göra sig väl förstådd och att behärska ett språk.Det finns dock vinster att göra på att i våra svenskaskolor också få in människor med nämnda erfarenhet.Jag tycker inte att det är tillfredsställande att barnpå skolan i , där av barnen har de härerfarenheterna och har nämnda bakgrund, under sinskoltid inte möter någon lärare som de i det här avse-endet kan identifiera sig med.Anf. 184 () replik:Herr talman! Skolan är först och främst till föreleverna. Det är eleverna som har rättigheten att kun-na lära sig saker och rättigheten att få godkända kun-skaper - alltså precis det som vi har beslutat om här iriksdagen. Skolan ska ju utvecklas och anpassas eftereleverna. Det tycker jag är oerhört viktigt.I ett anförande läste jag ur bokenVarför älskar jag så? och tog upp skolan i har satsat oerhört mycket på svenska språket.Många invandrarbarn som har fått ta språket till sighar utvecklats och fått självkänsla, vilket jag tycker äroerhört viktigt.Jag vill ställa en till fråga till de individuella studieplanerna: Ser Britt-MarieDanestig att detta är ett led vad gäller möjligheternaatt öka rättigheterna för eleverna att kunna se att defår godkända kunskaper i skolan?Anf. 185 () re-plik:Herr talman! Vi är överens om att skolan är till föreleverna och om att det är elevernas intressen somstår i centrum. Därför är det viktigt att vi i skolan harmänniskor som har olika erfarenheter och olika kun-skaper och att barnen under sin skoltid har möjlighetatt möta dem.Detta med individuella studieplaner ser jag somen av många bra idéer. Inlärningskontrakt är en annanmetod. Det finns många olika metoder för att föra ettkontinuerligt samtal med eleverna om deras utveck-ling och studier. Detta är viktigt. Men att härifrånriksdagen reglera det och säga att det ska finnas ettslags obligatorium eller att vi ska ha individuellastudieplaner tror jag inte på. I stället tror jag att varjelärare och varje skola hittar bra former för detta mende kan få styra det här själva. Sedan kan man kalladet för individuella studiplaner, inlärningskontrakte.d. Metoderna kan variera men målen kan vara de-samma.Anf. 186 () replik:Herr talman! Jag tycker att , faktiskt rakt igenom var ganska bra, och såvar det ända fram till repliken alldeles . Vi harsamma uppfattning om varför vi pratar om de härsakerna. Det gäller alltså omtanken om eleverna. snuddade vid ett slags misstankeom att vår ambition när det gäller att låta svenskaspråket stå starkt bland lärarna skulle ha en annanbakgrund - ett slags diskriminerande orsak eller så.Låt oss slå fast att så är det inte. Vår högsta ambitionär att eleverna ska mötas av lärare som kan svenskaspråket.Vid flera tillfällen har vi nu fått bevis här på attdet både i betänkandet och i propositionen är mycketotydliga skrivningar. Vi vet inte riktigt vad som stårdär. Det har vi fått bekräftat av ochäven nu senast här. Det finns alltså utrymme för olikatolkningar.Fortfarande tolkar jag att är att man ska kunna svenska på ett bra sätt.Om det råder tvekan finns det en bra metod, nämligenatt gå på vårt förslag om dokumenterade kunskaper isvenska. Det är mycket lätt att ordna ett sådant sys-tem.Britt-Marie Danestig talar om att få in fler invand-rarlärare med utländsk bakgrund. Jag håller fullstän-digt med om att det är viktigt. Men sägerBritt-Marie Danestig att det räcker med att man blirväl förstådd. Då är vi ju tillbaka till det jag sade i mittinledningsanförande. Om man är slöjdlärare räckerdet att man vet att kniv heter kniv och att bandsågheter bandsåg - att vi gör så här. Men utbildning gårinte till på det sättet, utan man måste få möta männi-skor som kan språket i dess helhet, även de små de-taljerna som invandrarelever i övrigt inte möter i sitthem. De små detaljerna i språket ska man därförkunna möta i skolan. Detta är inte möjligt med mind-re än att språket behärskas; det här ska inte förväxlasmed dialekter, idiom etc.Anf. 187 () re-plik:Herr talman! I mitt inlägg var jag noga med attmarkera att jag inte alls trott att det bland riksdagsle-damöterna finns ett dolt motiv. Däremot sade jag attdet när det gäller arbetsmarknaden definitivt är så ivårt svenska samhälle. Det är tråkigt att attityder somär negativa mot invandrare och som gör att invandra-res förmåga misstänkliggörs ibland döljs i termer avbristande kunskaper i språk. Jag tror att vi måsteavslöja den typen av attityder och blottlägga demdärför att de skadar samhället i många olika avseen-den.När det gäller detta med slöjdläraren och bandså-gen ser vi den tendens som jag tycker att AndersSjölund har, nämligen att verkligen polarisera ochhårdra det här.Vi lever i ett mångkulturellt samhälle. Alla våraelever kommer, och det finns många elever med in-vandrarbakgrund, att möta det mångkulturella sam-hället oavsett vilken skola de går i. Det är väldigtviktigt att de även under sin skoltid får möta männi-skor som har de här erfarenheterna. Det ser jag somen styrka.Jag kan tänka mig att en person som har goda äm-neskunskaper, en god pedagogisk kompetens och godsocial kompetens genom att undervisa i bild ellerdans eller någonting annat kanske kan kompenseradet att man inte helt behärskar det svenska språket.Det kan finnas andra saker som man kan delge sinaelever som gäller deras växt och utveckling och somär minst lika viktigt.Anf. 188 () replik:Herr talman! Jag vet vad en bandsåg heter, menkan dessvärre inte använda den. Det var en fråga somjag ville ställa som handlar om en helt annan sak.Det faktum att två av tio elever i gymnasiet integår ut inom tio års tid och att nästan hälften av vårainvandrarelever lämnar gymnasieskolan är ett be-kymmer för mig. Är det ett bekymmer för Britt-MarieDanestig? I sådant fall, vilka slutsatser drar av detta faktum?Anf. 189 () re-plik:Herr talman! Det är ett bekymmer för oss alla somsitter i riksdag. Det är ett bekymmer som videlar och som vi naturligtvis med all kraft måsteförsöka att lösa. När det gäller dessa elever är detmycket en fråga om resurser i form av tid och eko-nomi i kommunerna. Där kan jag kasta tillbaka frågantill . har i sin ekonomiinte särskilt stor förståelse för att man skulle läggamer pengar på kommunerna, utan de tycker att manskulle kunna lösa de här problemen, som förvisso påvissa skolor i vissa kommuner, med privatisering. Dettycker jag är ett alldeles för enkelt sätt att se på saken.Anf. 190 ():Herr talman! står bakom betänkandetoch har haft samverkan kring propositionen. Jag yrkarbifall till utskottets hemställan.Det här betänkandet och propositionen består aven mängd lite disparata delar, i och för sig viktigamed olika betydelse. Jag ska kort kommentera någraav de punkter som det handlar om.Den kanske största och viktigaste frågan är natur-ligtvis den nationella timplanen och försöken med enskola där man slipper kravet på timplan. Själva för-slaget är inte utformat i detalj. Det står att arbetet skaledas av en delegation och att 80 kommuner ska deltai projektet. Det kommer naturligtvis att skrivas direk-tiv till delegationen, och delegationens sammanställ-ning kommer vi förhoppningsvis att få vara med ochtitta på. Det är viktigt att man på ett tidigt stadium gerganska tydliga direktiv så att den försöksverksamhetsom vi nu får och som ska pågå verkli-gen kan utvärderas på ett enhetligt och bra sätt. Dele-gationen skulle sammanställas av ,och skolledarna. Men jag tar för givetatt t.ex. elevorganisationer också kommer att finnasmed.Det som man speciellt ska titta på är väl sådantsom vi förväntar att få svar på, frågor kring hur dett.ex. kommer att gå för elever som har svårighetermed ett ämne, om man får lite på sig. Det ären sådan variabel som man skulle vilja ha en utvärde-ring på och inskrivet att just detta ska man titta på.Har det varit till någon hjälp för eleven i det avseen-det? Hur är det fördjupningsmöjligheter för eleversom är speciellt intresserade av ett visst ämne? Det ären annan sådan sak där det är viktigt att man redan istarten talar om att man vill ha svar på. I vilken ut-sträckning har man kunnat öka temaundervisningen,projektundervisningen ämnesövergripande, osv.? Detska bli intressant att få diskutera vilka aspekter somvi vill ha med i den utvärderingen.Sofia ställde frågan om individuella stu-dieplaner. Jag kan säga att här ryms också tillfälle atttitta på om just individuella studieplaner kommer attbli vanligare. Det blir väldigt naturligt om man släp-per på timplanekravet. För en elev lägger man upp enstudieplan som är lämplig med hänsyn till elevensförutsättningar och intressen. Vi i harförordat dels att timplanerna ska bort - det är vi påväg till nu - dels att vi ska ha målet om en total indi-vidualisering, individuella studieplaner. En skola föralla och för envar.När det gäller det programinriktade individuellaprogrammet är det inte mycket att säga om det. Det ärett steg i rätt riktning och betonar det som vi alltidtyckt har varit bra med det individuella programmet,nämligen att det leder över till ett nationellt program.Vi har också sett redan av utvärderingarna att eleversom börjat på ett individuellt program och gått överpå ett nationellt program har haft bra studieresultat,bättre än vad många kanske hade väntat sig.De estetiska ämnena talade om - lite utanför vad som står i propositionenoch i betänkandet. Det är en fråga som vi i Miljöpar-tiet också har haft uppe . Vi vill hastörre utrymme för estetiska ämnen. Jag ska bara kortkommentera det som tog upp,varför inte estetiska ämnen idrott och hälsa får räknasmed i slutbetyget. Det är alltså på det sättet att manhar olika omfattning på slutbetygen i den vanligagymnasieskolan och i vuxenutbildningen. Slutbetygetomfattar 2 150 gymnasiepoäng i gymnasieskolan ochbara 1 970 i vuxenutbildningen. Jag har för mig attdet var skälet till att man inte får räkna med de tvåämnena i vuxenutbildningen därför att man då skullekunna ta bort något av de andra ämnena som betrak-tats som viktiga eller kanske än viktigare när detgäller behörighet för högre studier. Jag tror som sagtatt det var skälet.Frågan om lärarnas språkbehörighet kan jag väl fåsäga någonting om. Jag tycker inte att någon kanbeskylla mig för främlingsfientlighet. Man bör upp-märksamma den utvärdering som gjordeav undervisningen i svenska för elever med speciellaläs- och skrivsvårigheter. Det är alltså vanligt attmånga elever fortfarande har problem med läsningoch skrivning. Det som tydligt framgick av utvärde-ringen var att inte bara svensklärare, speciallärare,sköter det här på ett icke alldeles tillfredsställandesätt, utan även lärare i de andra ämnena. Enligt läro-planen ska dessa lärare uppmärksamma svenskan.Svenska språket ska uppmärksammas av SO-lärare,NO-lärare osv. så att man gemensamt kan komma tillrätta med problemet. En elev med läs- och skrivsvå-righeter ska inte bara tas hänsyn till i undervisningeni NO och SO utan också få hjälp och stöd. Naturligt-vis får man, när man nu ska EG-anpassa det här kra-vet, uppmärksamma även detta och se till att det inteblir en försämring i detta redan dåliga läge. Det trorjag säkert går bra. Det är naturligtvis inte något hin-der för att man ska ha lärare med invandrarbakgrund.Det är önskvärt i högsta grad, men man bör uppmärk-samma problemet särskilt. Det finns väl skäl att beto-na detta i sammanhanget.Yvonne frågade om de friståendeskolorna skulle få vara med i försöksverksamhetenmed den nationella timplanen. I varje fall är de med,och det står också i betänkandet, vilket gläder ocksåmig. Tack för ordet!Anf. 191 () re-plik:Herr talman! talar här om indivi-duella studieplaner, och samarbetar ju Miljöpartietmed regeringen. En fundering som jag har är alltså:Varför är inte individuella studieplaner redan genom-förda? Egentligen förstår inte jag hur lärare kan hautvecklingssamtal och hur de kan göra uppföljningarutan att det finns individuella studieplaner. De är iprincip en förutsättning för detta. Det borde inte varaett så stort steg att genomföra detta med individuellastudieplaner.Anf. 192 () replik:Herr talman! Till att börja med tror jag att detfinns individuella studieplaner. Men det är naturligt-vis svårt att genomföra detta rakt över i den skolasom vi har . En bra början är de åtgärdsprogramsom finns för elever med behov av särskilt stöd, ochdetta finns reglerat.Men att införa en reglering som kräver individu-ella studieplaner utan att man säkert vet att det går attgenomföra vore olyckligt.