prot · GN0943 · 1999-12-09 00:00:00 — I upplevde man inte attdetta var någon trygghet, utan att det mer var tänktsom en övergångslösning. Detta vill jag alltså skickamed.När det gäller de överviktiga tycker jag att det ärviktigt att understryka att den undersökning som deöverviktigas förening har låtit göra inte på något sätttyder på att landstingen varit uppmärksamma på pro-blemen. Dessutom hade inga åtgärder vidtagits för attmöta behovet av vård.Vi vet ju att av befolkningen lider av över-vikt. Jag tror att det har funnits en övertro på att detbantningspiller som lanserades för inte så länge sedanskulle lösa problemen. Men jag tror att man fortfa-rande måste ha de här enheterna med spetskunskapoch utveckling. Jag tycker inte att jag fick ett tillräck-ligt bra svar från på hur läget är i dag.Har jag något positivt besked till personalen i ?Anf. 119 Statsrådet ():Fru talman! De forskningsmedicinska centrer somCarina inledningsvis talade om kommer attfinnas - ett i och ett i . Utveck-lingen därefter handlar, enligt det uppdrag som givits,om att möjligen lägga ut ytterligare något center i enannan del av . Men först och främst handlardet om att utveckla dessa båda centrer i och iNynäshamn.Det pågår en diskussion om att vi ska försöka geett stöd där man följer upp deöverviktigas problem för att ge landstingen ett ut-rymme att bygga upp sin egen verksamhet. Där skaman kunna följa denna speciella problematik. Dennadiskussion pågår mellan departement, landstingsför-bund och riksförsäkringsverk.TobaksrökningenAnf. 120 ():Fru talman! Jag fortsätter med samma sak. Det är visserligen två stycken som hartagit upp detta, men jag har tänkt väldigt mycket pådet här under tiden.Det som bekymrar mig är att man inte tar rök-ningen på allvar i skolorna. Jag vill gärna hävda attdet säljs alldeles för mycket tobak, och att forskarnahar kommit fram till att rökningen ökar bland ung-domar. Det gäller dem som är , och speci-ellt flickor. Jag undrar om man kan vidta extra åtgär-der för att kunna förhindra detta på något sätt.Anf. 121 Statsrådet ():Fru talman! Jag har inte något annat svar att ge ändet jag gav tidigare, nämligen att detta är ett vuxe-nansvar. Det finns ett mycket tydligt ansvar ute iskolorna för att ge information. I samma takt som allavi övriga vuxna för en diskussion om det hälsofarligakring tobaksanvändning ökar naturligtvis också enga-gemanget hos föräldrar och hos organisationer.Jag menar att det inte enbart går att skylla detta påskolorna. Vi som vuxna; föräldrar, grannar eller vän-ner har också ett ansvar för att föra en diskussion. Vimåste också ta på oss ansvaret att följa den lagstift-ning som finns. Unga människor ska inte börja röka.Anf. 122 ():Fru talman! Jag tänkte kolla en sak till. Det är juegentligen vi politiker som har möjlighet att fatta debeslut som resulterar i minskad rökning och förbätt-rad folkhälsa. Vi måste vidta några åtgärder för attkunna gå vidare.Jag vet att detta är vårt ansvar som vuxna, men jagtror att barn också får signaler från skolan. Jag vetsjälv att skolan en gång skickade till mina barn ettavtal som man skriver på om vilka regler som gäller iskolan. Där stod: Man får inte röka i klassrummet.Jag reagerade jättestarkt. När jag pratade med rektornsade han: Ja, det här har man missat. Det är förbjudetatt röka över huvud taget i skolan - och inte bara iklassrummet.Jag tycker att man ska sätta in extra åtgärder fördetta.Anf. 123 Statsrådet ():Fru talman! När det gäller den sista speciella frå-gan är det dessutom väldigt angeläget av alla möjligaandra skäl att poängtera att vi ska ha rökfria arbetslo-kaler. Ska vuxna människor röka ska de göra det ispeciellt ordnade och ventilerade lokaler. Det har likamycket att göra med annan hälsa som just att maninte ska börja röka.Vi ska föra en bra diskussion. Vi ska följa upp denlagstiftning vi har och vi ska alla uppfylla vårt ansvargentemot unga människor. Vi ska stödja de förening-ar som arbetar mot rökning bland unga, och överhuvud taget arbeta med föreningsliv och med demsom arbetar med barn och ge dem stöd. Jag vidhålleratt allt detta trots allt är det som skapar den bästaförutsättningen för att unga människor ska avstå frånatt börja röka, vilket de ska göra. De ska avstå från attröka när de är unga.Bostadssituationen i Stockholms- och Uppsalaregio-nenAnf. 124 ():Fru talman! Jag vill ställa en fråga till statsrådetLövdén.Det behövs fler bostäder i . Det är ett budskap som vi nås av allt oftare.Jag delar den uppfattningen. Det är populärt, och detär t.o.m. trivsamt att bo i den här delen av Sverige.Jag gör det själv.Men marknadsföringen av tycker jag görs alltför snäv. Jag tycker attdet verkar som att det enda som finns är själva stads-kärnorna - det som finns inom de gamla stadsgrän-serna. Men om man bara går norr eller österom finns det två kommuner - Östhammaroch - där lägenheter står tomma. Det är intelångt bort från ! Det finns bortåt 800 tom-ma lägenheter i den här regionen. Jag skulle vilja vetahur bostadsminister ser på det problemet.Anf. 125 Statsrådet ():Fru talman! Jag kan dela upp-fattning om att det inte går att titta på bostadsförhål-landena i Stockholms- och utifrånett väldigt snävt synsätt.Den efterfrågan som vi har på bostäder kan intetillgodoses genom bara bostadsbyggande och en ökadtillgång till bostäder i eller i Upp-sala tätort. Det är ju frågan om att man ska se regio-nerna som en större bostadsregion.Jag har i debatter kring bostadssituationen, särskiltnär det gäller Stockholmsförhållanden, påpekat att detär oerhört viktigt att regionen som helhet har en ge-mensam planering för hur man ska tillgodose detbehov och den efterfrågan som finns när det gällerbostäder i den här regionen.Min enkla reflexion - utan att jag går in på Öst-hammars och Tierps speciella situation - är att mannär det gäller den planering som ska ske måste tasikte på att se bostadsfrågan i ett större regionaltperspektiv. Staten måste naturligtvis också medverkavia länsstyrelser och det särskilda uppdrag som vi hargett . 126 ():Fru talman! Tack så mycket! Jag tycker att det såhär inledningsvis var ett bra svar. Men vi måste dis-kutera lite djupare.Det handlar också om att vi lagstiftningsvägeninte kan beordra människor att flytta hit och dit. Där-emot kan vi ge förutsättningar, så att det finns enneutralitet och en valfrihet. Då kommer man osökt inpå kostnaderna för boendet. Det handlar om kostna-derna för boendet utanför den snäva regionen . Det är trots allt lite svårare för demsom bor längre bort. Jag undrar vad bostadsministernhar för planering när det gäller att minska kostnader-na för boendet.Anf. 127 Statsrådet ():Fru talman! Det är inte bara en åtgärd som måstetill för att vi ska kunna pressa tillbaka boendekostna-derna. Det är ju ett spektrum av åtgärder. Det handlarom neutralitet i fastighetsbeskattningen och om enfokusering på produktionskostnaderna. Byggkost-nadsdelegationen är just nu mitt uppe i ett arbete meddetta. Det finns förutsättningar att pressa ned produk-tionskostnaderna, enligt de pilotprojekt som vi harbedrivit. Och jag vill poängtera att det finns ett kom-munalt ansvar för att det är rimliga avgifter ochmarkprissättningar.Det här är en fråga som är högaktuell. Man måstese den i detta breda perspektiv. Regeringens arbete ärklart inriktat på att man ska samla de olika aktörernapå bostadsmarknaden, så att de tar ett gemensamtansvar för att pressa tillbaka boendekostnaderna.Sedan är det ytterligare en fråga som naturligtvishar betydelse när man ser det här som en större bo-stadsregion. Det handlar om att man måste lösa in-frastrukturproblemen, så att kommunikationernafungerar på ett bra sätt. Det gör ju att bostadsregio-nerna också kan vidgas.Moms på lokalhyrorAnf. 128 ():Fru talman! Jag har en fråga till vice statsminis-tern, , eller möjligtvis till , om han tycker att det är hans fögderi.Det är inte alltid så lätt för oss riksdagsledamöter attveta vem som hanterar vilka frågor.En statlig utredning har föreslagit att hy-resvärdar ska kunna ta ut moms vid uthyrning avlokaler till ideella föreningar. Det här förslaget harvarit ute på remiss. Just nu förmodar jag att ärendetbereds i . I utredningen saknas enbeskrivning av effekterna för studieförbunden, folk-bildningsverksamheten och stora delar av det ideellaföreningslivet. Det handlar om idrottsföreningar,handikappföreningar och pensionärsföreningar.Jag menar att det skapar radikalt förändrade förut-sättningar för föreningslivet om det här förslagetgenomförs. Studieförbunden har exempelvis beräknatatt det här skulle innebära en merkostnad på 75-100miljoner kronor . Det skulle i sin tur betydaverksamhetsnedskärningar och färre i folkbildnings-arbete. Totalt beräknas det kosta 3 miljarder för före-ningslivet, en kostnadsövervältring från staten.Min fråga är: Kommer utredningen att resultera ien proposition där man kvarstår vid kravet på att manska momsbelägga uthyrning av lokaler? Eller kom-mer möjligtvis förslaget, vilket jag hoppas, att skrin-läggas?Anf. 129 Statsrådet ():Fru talman! Som frågeställaren säger är det här ettärende som just nu är under beredning i Regerings-kansliet, efter det remissarbete som vi har haft. Desynpunkter som frågeställaren tar upp och som ocksåhar kommit fram under remissarbetet kommer natur-ligtvis att vägas in i regeringens beredning av frågan.Men jag kan inte ge något definitivt svar, eftersom vijust nu håller på att bereda ärendet i Regeringskansli-et.Anf. 130 ():Fru talman! Jag tror att det är viktigt att manibland är tidigt ute i politiken. Jag inser att ärendet ärunder beredning. Men jag vill passa på tillfället attskicka med något från : Jag tror att vi ärmånga här som menar att oerhört många skulle förlo-ra på den förändring som finns föreslagen i utred-ningen. Förlorarna skulle vara väldigt många, och deskulle förlora väldigt stort. Jag hoppas att regeringentänker sig för innan man lägger framen proposition i den här riktningen. Det skulle fåförödande konsekvenser för fortbildningen och förföreningsverksamheten. Det skulle svälta ut ett före-ningsliv där tusen blommor blommar.Jag skulle önska att ministern kunde peka i vilkenriktning det kommer att gå. Jag gissar att ni har hun-nit ta del av remissvaren. Det vore bra med ett litetklarläggande. ska nämligen fastighetsför-bundet träffa folkbildningsrörelsen här i Stockholm.Man är naturligtvis intresserad av en liten fingervis-ning.Jag skickar gärna med ytterligare en liten fråga:Varför har antalet statsråd som kommer hit på torsda-garna krympt? 131 Statsrådet ():Fru talman! Än en gång säger jag att vi berederfrågan i regeringen. Men det är inte obekant att rege-ringen är sammansatt av representanter för ett partisom har stark anknytning till folkrörelsetraditionen.Vi tar naturligtvis hänsyn till de aspekter som fråge-ställaren tar upp när vi ska utforma det slutliga för-slaget.ÖstersjömiljardenAnf. 132 ():Fru talman! Jag har en fråga till statsrådet . Den rör den andra Östersjömiljarden.Jag undrar på vilket sätt statsrådet tänker verka föratt gender-perspektivet ska få genomslag också i deprojekt som gäller Östersjömiljard nr 2. Jag vet ju attden har fått en inriktning just på näringslivet. Det ärkanske just därför som jag tycker att den här frågan ärintressant och vill höra statsrådets åsikt.Anf. 133 Statsrådet ():Fru talman! Som bekant är jämställdhetsperspek-tivet väl integrerat i den samarbetsverksamhet som vihar med länderna på andra sidan . Riksda-gen har bett om det. Och vi själva har skrivit fast ialla riktlinjer och i strategierna för vart och ett av deländer som vi samarbetar med att jämställdhetspers-pektivet ska genomsyra det arbete som vi bedriver. Vihar dessutom en lång rad konkreta projekt som tarsikte på jämställdhetsfrågor.Den andra Östersjömiljarden, som man precis nuhar börjat arbeta med, kommer att få en tydligarenäringslivsinriktning. När det kommer upp ärendenav olika slag till behandling kommer jag att vara extrauppmärksam på att man ska försöka främja kvinnligtföretagande, t.ex. genom att följa upp det exempelsom vi redan har gjort med en kvinnlig företagardele-gation till . Vi ska ha en särskild inriktning påmindre och medelstora företag. Det är en sektor sominte är lika förgubbad som storföretagen. Därför räk-nar jag med att vi kommer att ha fler och bättre pro-jekt med kvinnlig inriktning att välja mellan när viska bestämma vad vi ska stödja med hjälp av denandra Östersjömiljarden.Men min bestämda inriktning är att pengarna skaanvändas så att det ytterligare förstärker jämställd-hetsprofilen i vårt samarbete med länderna på andrasidan Östersjön.Anf. 134 ():Fru talman! Det gläder mig att höra det svaret.När det gäller Östersjösamarbetet har det fått ettväldigt genomslag med jämställdhet och gender-perspektivet. Men det var intressant att höra statsrå-dets svar just när det gäller den andra Östersjömiljar-den, som är näringslivsinriktad.När det gäller näringslivet är vi inte heller i Sveri-ge så duktiga just när det handlar om gender-perspektivet. Därför undrar jag om statsrådet ocksåkan se att det har en positiv inriktning för svensktnäringsliv och att det är viktigt att signalerna omdessa tankar när det gäller Östersjömiljard nr 2 går ut.Anf. 135 Statsrådet ():Fru talman! Det sista tycker jag var en bra idésom vi ska ta fasta på. Om vi blir bättre på att infor-mera om just denna aspekt av politiken får vi för-hoppningsvis fler, bättre och intressantare ansökning-ar som vi då också får större möjligheter att bevilja.Låt mig peka på en speciell sak som vi har jobbatmed och som jag gärna vill fortsätta med.Mycket av det vi gör handlar ju om utbildning ochkunskapsöverföring. Vi har verksamheter med utbild-ning i entreprenörskap speciellt riktat till kvinnligaföretagare i , och . Det är enverksamhet som jag gärna skulle vilja satsa mer påoch fortsätta med.Men även om vi nu diskuterar näringlivsfrågorska vi inte glömma det viktiga som finns på t.ex. denpolitiska sidan. Vi satsar också på stöd och utbildningtill kvinnliga politiker i t.ex. , där det ju inteär riktigt lika jämställt som i den svenska -för att inte tala om den . Det ärockså ett område som jag tycker att vi bör jobba merapå, och det kommer vi att fortsätta att göra.BarentsområdetAnf. 136 ():Fru talman! den 6 de-cember berörde statsrådet på ett mycketpositivt sätt , som ju omfattar norraNorge, norra , norra och nordvästraRyssland. Området rymmer förutom ca fem miljonerinvånare också mycket stora naturtillgångar och rike-domar och därmed också stora utvecklingsmöjlighe-ter. finns där några av de största miljöhot vihar i vårt närområde.Det här säger jag inte därför att jag inte tror attstatsrådet vet det utan kanske mer som enupplysning, då jag tror att ibland ärett okänt begrepp.Inför det svenska ordförandeskapet i Barentsrådetvåren antydde statsrådet att den svenska profi-len i skulle höjas. Dörren för merresurser öppnades om inte mycket så i alla fall påglänt.Med tanke på att insatser via stöttat en uppbyggnad av detregionala samarbetet skulle jag vilja fråga statsrådetPagrotsky om det finns några konkreta idéer om hurregeringen ytterligare ska stärka det regionala samar-betet i Barentsområdet.Anf. 137 Statsrådet ():Fru talman! Min politiska vilja är att intensifierabanden mellan regionerna i norra och nord-västra . Jag vill gärna stödja olika initiativ,lokala idéer och uppslag som kommer på detta områ-de, såsom vi har gjort i det förflutna och såsom vigärna vill fortsätta att göra framöver. För mig är detväldigt viktigt att detta tar sin utgångspunkt i lokaltengagemang - samarbetsprojekt mellan universitet,mellan län, mellan näringslivsorganisationer m.m.Dessa är lite olika utvecklade i olika regioner. Jag villgärna att de breddas och blir mer inriktade mot t.ex.Karelen - inte bara mot Murmask utan också motArkhangelsk.Det grundläggande för mig är dock att helheten ärför liten och att det bör vara mer. Bra initiativ och braidéer som kommer fram vill vi gärna vara med ochstödja.Men glöm inte att staten är med i flera egenska-per. Staten är också med i egenskap av länsstyrelser-na i de berörda länen. Det är lika mycket staten somdet som regeringen gör direkt, även om vi har decent-raliserat vårt beslutsfattande och fördelat våra pengarså att en del redan ligger i regionerna för vidare prio-ritering och fördelning. Även där sker mycket aktivtstatligt arbete.Anf. 138 ():Fru talman! Det gläder mig att statsrådet nämnde . Jag kommer ju från ett länsom heter och som har ett ganska ut-vecklat samarbete med just . finns entendens att framstår som ett sam-arbete riktat mot . Men Barentssamarbetetinnehåller så mycket mer.Efter de olika kontakter som vi har haft med före-trädare inom den här regionen tror jag mig veta att ettmycket viktigt område är att underlätta det ryskadeltagandet i samarbetet. Jag tror mig också veta attstatsrådet delar den uppfattningen. Ävenom vi nu har en statsmakt som företräds på regionalnivå av vore det intressant att veta påvilket sätt den arbetar i sina kon-takter med den för att underlätta detryska deltagandet i detta regionala samarbete.Anf. 139 Statsrådet ():Fru talman! Det är inte bara i kontakterna medden i som det här sker utankanske i första hand i kontakterna med provinsmyn-digheterna i t.ex. , eller Ark-hangelsk. Jag har själv träffat guvernörerna för alladessa områden och fört samtal med dem om detta. Jagtror att det är den viktigaste nivån att arbeta med påden ryska sidan.En verksamhet som jag är speciellt förtjust i inomdet område som nämner är attlocka ryska ungdomar att studera vid svenska läroan-stalter. Jag var i och träffade de ryskastudenter som studerar vi där. Det var enrolig upplevelse. Jag tror att det gör en väldig nyttainte bara att ryssar kommer till och får stude-ra utan också att de återvänder med intryck av Sveri-ge och erfarenheter av svenskt samhällsliv, svenskamedier, svensk journalistik, demokrati och annat somjag tror kan bära frukt när de kommer hem. Jag gissaratt de kommer att vara goda Sverigeambassadörerunder resten av sina yrkesverksamma liv om de blirväl behandlade i , och det finns ingen anled-ning att tro någonting annat.Jag delar uppfattningen att det är viktigt att få rys-sarna att komma hit, inte bara att få våra företag ochandra att åka till . 140 ():Fru talman! Jag har en fråga till statsrådet , som har det politiska ansvaret för sjukpen-ningkostnaderna i socialförsäkringen.Ett stort problem som vi har att brottas med justnu är de snabbt ökande kostnaderna för sjukskriv-ningar i landet. Vi får dagligdags rapporter om hurstress och utbrändhet breder ut sig bland anställda ibåde privat och offentlig sektor. års bud-get kalkylerade regeringen med att sjukskrivningarnaskulle kosta ungefär 18 miljarder, men det blev istället 25 miljarder. anslår regeringenännu mer pengar, nämligen , tillsjukpenningkostnader.Är det inte märkligt att regeringen inte ser merallvarligt på situationen än man gör? höjsalltså anslaget från 18 miljarder till 29 miljarder, ochdet enda man gör i det svåra läget är att tillsätta enutredare som ska se över saken.Min fråga är: Anser statsrådet attregeringen kan fortsätta att sitta med armarna i korsoch vänta på en utredning som kommer ? Ärdet inte akut nu att ta itu med de skenande kostnader-na inom sjukförsäkringen?Anf. 141 Statsrådet ():Fru talman! Hade regeringen med ett pennstreckkunnat minska frånvaron på arbetsplatserna haderegeringen självklart gjort det. Men det krävs faktisktbetydligt bredare insatser än så. En av de saker somkrävs är att man går igenom de olika saker som på-verkar sjukfrånvaron. Utredarens uppdrag är att gåigenom hela perspektivet på sjukförsäkringen ochkomma tillbaka med en delrapport ochen slutrapport i december nästa år.En del av sjukfrånvaron bygger dessutom på att vihar sjuka arbetsplatser och sjuka arbetsorganisationer.Där pågår också ett arbete som har att göra med ar-betslivets villkor, den stress och utbrändhet som Desi-rée själv tog upp och hur man skakomma åt arbetsorganisationer som inte fungerar bra.Socialdepartementet och Näringsdepartementetkommer gemensamt att ha en hearing i mitten avdenna månad för att gå igenom de forskningsresultatoch de kunskaper man har när det gäller både arbets-livsfrågor och skador och sjukdomar i anslutning tillarbete. Det pågår alltså en lång rad olika insatser föratt komma till rätta med den ökande sjukfrånvaron.Anf. 142 ():Fru talman! Min poäng är just att det pågår enmassa utredningsarbete. Jag tycker dock att det ärsynd att regeringen inte satsar på att få i gång rehabi-literingsarbetet via försäkringskassorna. I er budgetskriver ni själva att försäkringskassorna barahinner betala ut sjukpenningen. De hinner inte medrehabiliteringsarbetet för att få folk i jobb igen.Borde man inte då, som vi i Kristdemokraternagjort, ge försäkringskassorna extra medel för att kan-ske arbeta av sjukskrivningsköer? Jag tror att detskulle vara värdefullt att göra det förenskilda och för arbetsgivare, men också med tankepå samhällets kostnader. Jag anser att vi inte har rådatt vänta till slutet av nästa år.Finns det inga akuta åtgärder som tänka sig redan nu?Anf. 143 Statsrådet ():Fru talman! När det gäller rehabiliteringsarbetetvar det en diskussion om justsjälva sättet att rehabilitera. Det är nog dessvärre såatt det gjorts en lång rad insatser som inte har lett tillatt personer har kommit tillbaka till arbetet, vilket harvarit ett stort problem. Av just det skälet tillsatteregeringen en utredare för att gåigenom vad det är inom rehabiliteringsområdet sombehöver göras för att de miljarder som sätts in i reha-biliteringen verkligen ska ge önskad effekt.Det är inte så att det saknas resurser för rehabilite-ring. Vi har visserligen fått en del signaler att man harökat ansträngningarna så att man har problem pånågra kassor. Detta ser nu Riksförsäkringsverketöver. Men det är klart att det fortlöpande pågår insat-ser, på en hel del håll också med mycket goda resultat.Vårt problem är att det på alldeles för många områ-den visar sig att de insatser som görs inte leder till braresultat.De här utredningarna är inte något pappersarbete,utan de går ut på att samla kunskap och erfarenhet, såatt man plockar fram de bästa exemplen för att alla, ialla kassor ska kunna ge de rätta insatserna så attmänniskor kommer tillbaka i arbete.Anf. 144 ():Fru talman! Jag undrar bara varför det står i eregen budget att försäkringskassorna harfortsatt att föra över personalresurser från rehabilite-ringsarbetet till utbetalningar av ersättningar på grundav det ökade antalet sjukanmälningar.Det visar att ni själva erkänner att ni inte jobbarmed rehabiliteringen via . Denpersonalen hinner bara jobba med utbetalningar avsjukpenning.Anf. 145 Statsrådet ():Fru talman! Det som lästes upp ur budgeten är ettkonstaterande. Med anledning av bl.a. det konstate-randet och med anledning av tre mycket intressantarapporter som belyser rehabiliteringsarbetet har rege-ringen tillsatt en utredning för att mycket noggrant setill att man får de rätta insatserna, de rätta verktygenför att man ska kunna arbeta med rehabilitering på ettsätt som leder till ett adekvat resultat.Trafiksituationen i StockholmsområdetAnf. 146 ():Fru talman! betonade statsrådetLövdén behovet av att man löser infrastrukturproble-men i . Han sade också att rege-ringen gärna vill medverka i detta.Han fortsätter: "Ska vi lyckas få till stånd ett kraf-tigt ökat bostadsbyggande i Stockholmsregionenmåste vi också lösa infrastrukturproblemen i dennaregion. Om vi inte gör det ligger många av kortenmörkade och vi står utan riktigt bra förutsättningar förbostadsplanering och stadsplanering. "Men, fru talman, jag läste i i förrgår och därsäger regeringens miljöminister: "Trafiksituationen ivåra tre storstäder, inte minst i , har kom-mit till 'vägs ände', om uttrycket tillåts." Han fort-sätter: "Även om vi skulle sätta sprätt på hela landetsväganslag enbart i huvudstadsregionen - vilket i ochför sig är en orimlighet - skulle vi inte lyckas 'byggabort' bilköerna.