prot · GM0967 · 1999-03-11 00:00:00 — Mankom ingen vart. Återigen är det så. Byar förstörs och bränns. Människor drivs påflykt. Varuförsörjningen är heltutslagen. Unga män skiljs från sina familjer, kunde vise på TV häromdagen.Det kommer rapporter om de här över-greppen. Det pågår ett krig. Man sade att vi skallundvika ett krig, men kriget pågår ju i Kosovo. Det ärmycket upprörande att världssamfundet inte klarardetta på ett bättre sätt.Jag vill också säga något om Afrika.Det är kanske det område och den världsdel därutvecklingen går långsammast och där bakslagen ärstora både när det gäller mänskliga rättigheter ochekonomisk utveckling. Som någon - jag tror att detvar - sade förut är det viktigt att tittapå de bakomliggande orsakerna till bristande utveck-ling.En sådan är naturligtvis när gamla frihetsrörelserstelnar och utvecklas till förstenade maktstrukturer.Det är naturligtvis inte bra. Då får man en diktaturoch ett förtryck av mänskliga rättigheter från derassida i stället för från de gamla förtryckarna.En orsak som vi i ser är att de flestabönder i inte har rätten till sitt eget land. Detfinns ingen ägarstruktur. Dessutom får de inte till-närmelsevis så mycket betalt för sina produkter somde skulle behöva ha. De får halva världsmarknadspri-set. Det är ganska upprörande. Ofta är det regeringar-na och centralmakten som lägger beslag på den andrahalvan. Det är de enda inkomster man har.Jag tror att om man kunde åstadkomma någonsorts landreform och jordbruksreform kopplade tilllokal demokrati och avskrivning av skulderna i enlig-het med Jubel 2000 t.ex. skulle de tre sakerna till-sammans kunna utgöra en realistisk och verksam basför utveckling i som så väl behövs.Jag vill särskilt nämna ett land i . Där har varit stora oroligheter, somde flesta av oss säkert känner till. har äntligen enregering bildats. Det är en mycket skör situation. Jagtycker att vi i bör stödja den utvecklingeneftersom vi har en mycket lång tradition i . Det är ett litet land i . Inte minst harSverige spelat en mycket betydande roll i processenför att ändå nå fram till det bräckliga läge som är och till det relativa lugn som ändå råder.I det läget vore det mycket olyckligt om regering-en fullföljde beslutet att lägga ned ambassaden i Gui-nea-Bissau. Just , när läget är så känsligt, vore deten olycklig signal till landet. Jag skulle vilja fråga omsocialdemokraterna verkligen tänker fullfölja detbeslutet.Jag skall säga något om också. Sedanskall jag avsluta.Det finns mycket att säga om mänskliga rättighe-ter i , men jag nöjer mig med att säga attSverige bör arbeta med stor kraft för att de ansvarigaför Röda khmerernas folkmord skall ställas införrätta. Det är oerhört viktigt för framtiden i Kambodja.Med det, herr talman, vill jag yrka bifall till reser-vationerna 2 och 4. Självklart står jag bakom de andrareservationerna som vi har. I övrigt yrkar jag bifall tillhemställan i betänkandet.Anf. 5 ():Herr talman! I samma stund som vi i diskuterar och debatterar och för frammänskliga rättigheter pågår otaliga brott mot justmänskliga rättigheter runt om i världen.I och dess fängelser väntar interner på att bliavrättade.I torteras fångar. I fängslas politisktoliktänkande. I fängslas och torteras jour-nalister. I stenas kvinnor. I dödas civila.I förhalas folkomröstningen år ut och årin. I sitter fortfarande ett stort antal dissidenterfängslade utan rannsakan efter massakern påHimmelska fridens torg.I förföljs, fängslas och torteras oppositio-nella. har militären arresteratmer än 200 parlamentariker i . Detta medan vihär i ett fritt land kan diskutera utan oro.Omkring 700 medlemmar av det demokratiskapartiet i har också arresterats.Aung , som hålls isolerad vädjar tilloss, till världens parlamentariker, om starkt stöd tillde demokratiska krafter i som är utsattaför militärens förtryck.Jag tänker nu lite närmare gå in på den situationsom råder på två öar i vår värld. Det är två öar somunder efterkrigstiden har utvecklats på helt olika sättnär det gäller mänskliga rättigheter och demokrati.Den ena ön har gått mot diktatur och grova kränk-ningar av mänskliga rättigheter.Den andra ön har gått mot demokrati med vad detinnebär för mänskliga rättighetsutvecklingen och fören säkrare värld för människorna som lever på ön.Jag syftar i första fallet på , i andra fallet påTaiwan. Två öar i vår värld som har utvecklats heltolika. Man kan undra varför.Herr talman! För någon vecka sedan instiftades iKuba en ny lag som utvidgar bruket av dödsstraff ochökar straffen på upp till 30 års fängelse för bl.a. spri-dande av material som kan "underminera eko-nomi och samhälle".Den hårdnande attityden har följts av fängslandenav flera journalister då de har försökt föra fram poli-tiska budskap. har den senaste tidenvisat alltfler prov på ett oacceptabelt förhållningssättmot alla dem som inte går i regimens ledband.Brutna telefonlinjer till , massarresteringaroch införandet av den s.k. skyddslagen är några ex-empel på den kubanska diktaturens återkommandeförtryck av sitt eget folk.Sverige har haft kontakt med sedan lång tid.Det är därför av särskilt intresse hur vårt land agerardå övergrepp mot mänskliga fri- och rättigheter ägerrum i Kuba.I detta sammanhang vill uppmärk-samma det svenska biståndet till . Folkpartietanser att bistånd till de demokratiskt sinnade krafter-na på i opposition mot det nuvarande förtrycketbör förmedlas. Regeringen bör göra vad den kan föratt uppmuntra detta.Från liberalernas sida förutsätter vidock att eventuellt arbete för att stärka de demokra-tiska krafterna i skall ske genom enskilda orga-nisationer. Vi säger bestämt nej till bilateralt samar-bete med . Den utfasning av det statliga bistån-det till , som den borgerliga regeringen påbörja-de borde ha fullföljts. Det ger felaktiga signaler närregeringen nu ger bilateralt bistånd till , dvs. harkubanska myndigheter som motpart. Vi anser ocksåatt det strider mot hela intentionen med biståndet tillKuba att förmedla stöd till genom svenskaorganisationer vars syfte är att stödja regim.Det måste bli ett slut på att representanter för län-der som eller andra diktaturstater inviteras tilldyra resor till , om det inte finns mycket spe-ciella skäl till detta. Så skedde t.ex. under den svens-ka valrörelsen. För en kostnad om per per-son kunde representanter för en av världens kvarva-rande diktaturer komma på besök till på vårbekostnad.Argumentet är att man på detta sätt vill försökapåverka. Det kan tyckas vara rätt tänkt, men det blirså fel. I stället för vad man från svensk sida hoppasuppnå ger man på detta sätt stöd ochlegitimitet, som den saknar eftersom den ej valtsgenom fria val från befolkningens sida. Folkpartietvill se ett bistånd som tar ställning för världens med-borgare - inte för deras härskare.Så till utvecklingen på enannan ö. anspråk på att företrä-da ett och hela har i förhållande till mestlovande demokrati tagit sig uttryck i arrogansoch aggressivitet. Den militära uppladdningen i hav-sområdet mellan fastlandet och inför presi-dentvalet saknar motstycke internatio-nellt.Kina har ofta hotat med att återta ön medvåld, om dess regering gör allvar av att formellt för-klara ön som självständig stat. har det från området kommit alltfler oroanderapporter som inte talar för en ändrad inställning frånKina gentemot Taiwan.I december förra året gjorde klart att maninte tänker acceptera någon folkomröstning i Taiwanför att undersöka om invånarna vill ha en återföreningmed fastlandet eller ej. Det är så man från sidaser på demokrati och folkets vilja.Kinas arroganta och aggressiva hållning motTaiwan visade sig , då man lade insitt veto i mot ett förlängt mandatför den fredsbevarande styrkan i . Make-doniens s.k. brott bestod i att man upprättat diploma-tiska förbindelser med . anser attKinas agerande är ett hot mot freden på ochett fullständigt oacceptabelt beteende, eftersom en-skilda stater måste ha rätt att upprätta diplomatiskaförbindelser med vilka länder som de vill.Jag skulle kunna utveckla detta ytterligare, menjag nöjer mig med att avslutningsvis framhålla attSverige på olika sätt bör utveckla sina förbindelsermed . representationskontor i Stock-holm bör ges diplomatisk skattefrihet. Den svenskarepresentationen i bör förstärkas, och Sverigebör inom EU medverka till att EU upprättar ett in-formationskontor i . anser att Sveri-ge måste ta större initiativ än för att stödja dentaiwanesiska demokratins fortlevnad.Det är dessa signaler som vi skall ge. Vi skall varakritiska mot den öregim som är en diktatur och somförtrycker sitt folk. Vi skall ge vårt stöd till regimenpå den ö där fördjupad demokrati och mänskligarättigheter råder. Jag tycker därför att det är lite för-vånande att det är ganska få partier som fullt ut stöderde reservationer som just rör Taiwan.Vi hörde förklara att hon inte kun-de stödja t.ex. reservation 4, där det framhålls attmedborgarna i själva måste få avgöra om devill bli en del av eller om de föredrarfortsatt självständighet. Jag är övertygad om att ut-vecklingen kommer att visa att folket i kom-mer att få bestämma detta och att folket på engång kommer att få bestämma vem som skall leda detlandet.Jag yrkar bifall till reservation 4.Anf. 6 vice talman () replik:Herr talman! Från sida delar vi imångt och mycket den kritik som ger uttryck för mot inskränkningarna i ochallvarliga övergrepp på mänskliga rättigheter ochyttrandefrihet på , i och i . Mensedan är frågan när man kommer bortom honnörsor-den, vare sig det gäller , Vänsterpartieteller vilket parti det vara månde, om man menar all-var med att försöka stödja just folken och inte rege-ringen.Jag menar först och främst, , att vi måste se till bakgrunden på , omvi tar det som exempel, med det regelrätta krig sompågår från sida gentemot . Man är utsattför en blockad. Jag menar inte att det försvarar över-greppen, men den förklaringen måste ändå finnasmed.Jag menar, , att det somFolkpartiet driver så hårt, nämligen att det bara skallges bistånd via enskilda organisationer, är bra. Detfinns från svensk sida en klar uppmaning till ytterli-gare organisationer att engagera sig för att få till ståndarbete på , men jag tror inte att det räcker.Jag vill därför att visar påvad sätt de kontakter som finns med är avondo. Hur skall ett samhälle kunna öppna sig, om detinte har kontakter? Är inte isolering och utstämplingav landet , som ändå har så pass avgörandesvårigheter, fel väg?Anf. 7 ()replik:Herr talman! Det är alldeles riktigt att man skallse på bakgrunden till situationen både i och iTaiwan. När det gäller menar jag att den boj-kottpolitik som för inte är bra. Det har jag sagttidigare här i kammaren. Jag stöder inte den upplägg-ningen.Jag tror nämligen att handel kan öppna vägar. Jaghar själv sett hur har förändrats i vissa avseen-den på grund av handel. Men det sitter i toppen enman som hårt styr sitt folk. Att ha kontakt med ho-nom och med hans hejdukar och gelikar och att tadessa hit till för att följa svensk demokratiskutveckling ger fel signal. Det ger honom, inte folket,credit. Det är det som är poängen.Därför skall svenskt bistånd arbeta genom enskil-da organisationer och som målgrupp ha de personersom nu fängslar. Det är dem som vi skallstödja. Det är oberoende journalister som behöver vårsignal. Det är de själva som tycker att det är en van-sinnig politik av att ha kontakt med Castrosfolk. Det är på gräsrotsnivån som vi skall arbeta. Därfinns de oberoende journalisterna, och det är demsom vi skall stödja. Det kan vi göra bara genom en-skilda organisationer.Anf. 8 vice talman () replik:Herr talman! Med resonemang ham-nar man ändå på samma linje som , och jag me-nar att man med den taktiken direkt motarbetar ut-vecklingen av mänskliga rättigheter på , för attfortsätta med det exemplet.Kuba är ett oerhört mångfasetterat samhälle. Detfinns gräsrötter och människor på alla andra nivåersom vill utveckla demokratin och som inte är fulltöverens. De utgörs inte bara av den lilla grupp somman kallar dissidenter. Jag menar att det är av storvikt att vi har kontakter med alla delar av det kubans-ka samhället, och de kontakterna kan vi klart ochtydligt understödja. Det är det som ochKarl-Göran Biörsmark inte vill. Därmed bidrar mantill att förtrycket hårdnar på Kuba.Jag vill också göra en jämförelse med talade om stödet till journa-lister. I har ett omfattande bistånd givits frånsvensk sida. Det har anordnats kurser för journalisterom hur man skall kunna ha en annan typ av journa-listik än den som bara följer maktens direktiv. Desvenska journalisterna fick då höra från vietnameser-na: Det där går ju inte att ha hos oss. Sådana sakerkan vi inte föra fram och ha olika åsikter om.De svenska journalisterna som ledde kursen sade:Okej, då bryr vi oss inte om den saken. Då fortsättervi med bara tekniska aspekter. Men då invände envietnamesisk journalist: , men det är jätteintres-sant. Man vet aldrig om man kan få användning fördet.Min slutsats är: Om man inte ger impulser och omman inte ger den information som behövs för attförändra ett samhälle för att få till stånd en utvecklingi demokratisk riktning, hur skall då detta åstadkom-mas? Jag hävdar bestämt att har valt felväg och att man därmed motverkar sina egna syften.Anf. 9 ()replik:Herr talman! Det är intressant att lyssna på EvaZetterberg när hon så varmt talar om att man skallstödja regimens hejdukar i . Inte med ett ord tarhon upp den kritik som jag hade när det gällde Kinaoch . Jag tog upp dessa två öar som exempelpå hur en ö kan gå i riktning mot en diktatur, där manförtrycker människorna och där mänskliga rättigheterinte har utrymme. Men ägnar nästanhela sin repliktid åt att förklara varför det är så viktigtatt stödja de krafter som dirigerar, medan jaghar försökt att peka på att det är de demokratiskakrafterna både i och i som behöver alltvårt stöd. Men detta berör inte med ettord.Jag förstår inte riktigt detta upplägg. Den signalsom vi sänder härifrån skall innebära stenhård kritikgentemot sådana diktaturer som och vara enmarkering. Inte skulle ha försvaratdiktatorer av olika slag - t.ex. eller - omdet gällt att få deras representanter till för attfölja den demokratiska utvecklingen.Vi skall jobba för de krafter i som har deninställningen att demokrati och mänskliga rättigheterskall råda, och vi skall ge en klar signal till Taiwanom att man är på rätt väg och att man har vårt stöd.Det finns en reservation som förespråkar att Taiwanpå något sätt borde komma med i FN-familjen, lik-som bl.a. PLO och ANC fick komma med. Taiwanskulle t.ex. kunna få en observatörsstatus i Ecosoc iFN. Det är dessa signaler som är viktiga för demo-krati och för utvecklingen av mänskliga rättigheter.Anf. 10 ():Herr talman! betänkande om demänskliga rättigheterna är intressant såtillvida att detbehandlar bara motioner som är väckta av riksdagensledamöter och partier. När man läser betänkandet kanman tydligt se att det finns ett stort engagemang iriksdagen för mänskliga rättigheter, vilket är oerhörtpositivt. Men det ligger inte som grund någon skri-velse från regeringen om hur man ser på situationenför mänskliga rättigheter . Det hade kanske varitbra, men vi får återkomma till det. Det känns dockpositivt att det finns ett så pass stort engagemang ochen vilja att lyfta fram dessa frågor för att försöka attförändra situationen i världen så att det blir en mermänsklig värld.De mänskliga rättigheterna reglerar förhållandetmellan statsmakten och de enskilda människorna.Rättigheterna beskriver statens ansvar gentemot denenskilda människan när det gäller såväl att respekteraindividens frihet som att skydda individen motkränkningar och att utan diskriminering tillgodoseindividens grundläggande materiella behov.I första artikeln av FN:s allmänna förklaring kanman läsa följande: Alla människor är födda fria ochlika i värde och rättigheter. De är utrustade med för-nuft och samvete och bör handla gentemot varandra ien anda av broderskap.Detta låter självklart och ganska enkelt. Det bordevara ett naturligt led i den mänskliga gemenskapen.Ändå är dessa ord så långt borta för så många männi-skor. Vi ser ständigt hur människor förföljs för sittkön, för sin ras, för sin tro eller för sin sexuella lägg-ning eller bara för att de råkar vara födda i en del avvärlden där de inte blir accepterade som de är.Rättigheterna i FN:s allmänna förklaring om demänskliga rättigheterna är universella. Det är en vik-tig princip. Det gäller människor utan åtskillnad.Rättigheterna är universella också i den meningen attde gäller över hela världen oavsett land, kultur ellerspecifik situation. Religionsfriheten skall respekterasi länder både med och utan statsreligioner.Förbudet mot tortyr gäller såväl i fred som underväpnade oroligheter. Rätten till utbildning är likaangelägen i fattiga länder som i rika länder. Minori-teters rättigheter är lika viktiga i såväl heterogenasom homogena samhällen.En viktig princip är att rättigheterna är en interna-tionell angelägenhet. Den folkrättsliga utvecklingenhar bekräftat att de mänskliga rättigheterna är eninternationell angelägenhet och att det är fullt legitimtatt framföra åsikter om och försöka påverka situatio-nen i olika länder på detta område.Det är därför viktigt att utnyttjar dennaprincip. i , situationen iTurkiet, assyriernas situation, och fallet medVanunu i är bara några exempel på situationernär vi kan, bör och måste agera. Vi i MR-grupp får ofta en lång lista på aktuella och viktiga falldär vi bör agera och göra något för att förändra situa-tionen.Det finns starka samband mellan mänskliga rät-tigheter och demokrati. All demokratisering är in-hemska processer, men det kan ges internationelltstöd. har flera olika instrument, olika medeloch olika aktörer för att agera på olika nivåer. Demo-krati- och rättighetsfrågorna blir alltmer integreradeaspekter i övriga verksamhetsgrenar. Kvinnornasrättigheter främjas bl.a. genom utarbetande av jäm-ställdhetsprogram. Barns rättigheter måste lyftasfram. Metoder för att utveckla ett rättighetsperspektivi allt bistånd måste utarbetas. Barnkonventionenmåste följas upp, både här hemma och i andra länder.De ekonomiska och sociala rättigheterna måstetillmätas en ökad vikt i svensk utrikespolitik. är den viktigaste resursen i alla samhällen. Soci-al utveckling handlar om att stärka människors säker-het, förmåga och möjligheter. Tillgång till hälso-vård och utbildning är grundläggande för att åstad-komma detta. Rätten till hälsa och utbildning är dess-utom konventionsbundna mänskliga rättigheter.Ökad tonvikt måste därför läggas på fattiga kvin-nors, mäns och barns rättmätiga tillgång till sådanservice samt på att inkludera de människor som van-ligtvis exkluderas. De svaga gruppernas rättighetermåste lyftas fram.Det svenska utvecklingssamarbetet är ett viktigtverktyg i arbetet för de mänskliga rättigheterna.Mänskliga rättigheter måste bli en integrerad ochväsentlig dimension i det svenska utvecklingssamar-betet. I en värld där klyftorna ökar mellan rik ochfattig blir det ännu mer angeläget att lyfta fram demänskliga rättigheterna.Konventionssystemen måste effektiviseras ochges nödvändiga resurser. har alltid ansettatt FN är ett av världens allra viktigaste internatio-nella forum. Det är det enda riktigt öppna forum däralla jordens länder kan mötas och där inte marknads-krafter och ekonomisk eller militär styrka påverkarrätten att få delta och komma till tals.FN är också den enda organisation som inom sittverksamhetsfält har den agenda som är nödvändig föratt tackla de nya icke-militära hoten i världen somfattigdom och ökade klyftor mellan rik och fattig.Därför kan FN också snabba på arbetet och titta påfrågor som folkökningsprocesser, naturresurserna ochnaturligtvis också de ökade hoten mot miljö och na-tur.När det gäller de konkreta frågor som behandlas ibetänkandet har vi i inte så många frånutskottsmajoriteten avvikande meningar. Vi har enreservation som berör samernas rättigheter och möj-ligheter att finnas med i . Det är egent-ligen väldigt märkligt att man inte från svenskt hållsom i så många andra sammanhang driver minoritets-gruppernas rättigheter och ser till att lyfta in fråganoch ger samerna möjlighet att finnas med som en del och dess arbete. Därför yrkar jag bifalltill reservation 2.FN:s deklaration om de mänskliga rättigheternahar nu existerat . Detta till trots finns det ländersom inte respekterar dessa rättigheter. I många delarav världen har förtycket ökat. Övergrepp, våld, miss-handel blir till en vardag för människorna.Därför är det också angeläget att bevakningen av,debatten om och uppföljningen av de mänskliga rät-tigheterna ständigt pågår. Det är med mänskliga rät-tigheter som med demokrati och jämställdhet. Bevak-ningen och debatten av dessa måste finnasmed. Annars vet vi inte om det bara är en pap-persprodukt eller om det också finns i verkligheten.Mänskliga rättigheter har ett viktigt inslag av attagera och att bry sig. Regeringen gör en hel del. Vikan också se att det ageras från svenskt håll inom FNoch inom EU för att lyfta frågor som är viktiga. Detarbetet måste få fortgå och vara någonting som viständigt vet att den gör. Därförtycker jag att det är väldigt förvånande att det är såtyst från regeringen när det gäller VM-spelen i bord-tennis som är placerade i Belgrad.Det går naturligtvis att säga att det får självt avgöra, eller t.o.m. lämna över det tillspelarna att avgöra om de tycker att det är rätt ellerfel att åka. Men jag anser att det är ett politiskt ställ-ningstagande som måste göras av regeringen för attsäga om de svenska spelarna skall åka eller inte. Jagtycker att det är självklart att regeringen säger att deninte står bakom det och att det inte skall arrangerasnågot i i nuvarande situation,utan spelen får flyttas till annan ort.Det är fortfarande inte fred i området. Vi matasständigt med situationen där nere. Människor tvingasfly på sina traktorkärror undan hoten att bli ihjäl-skjutna. Barn, kvinnor och gamla sitter på sina kärroroch försöker rädda sitt liv. Det skulle vara ytterstmärkligt att nästa stund se bilder från samma regiondär man ser glassiga VM-spel genomföras.Det går nämligen inte att koppla isär idrotten ochden politiska situationen om man menar någontingmed sitt agerande för mänskliga rättigheter och inter-nationell solidaritet. Att politik och idrott hör ihop harvi tydligt fått se i de rapporter som framkommit omt.ex. skandalerna när det gäller att få arrangera OS.Jag hoppas att regeringen kommer att agera och medtydlighet visa var den står i den här frågan för attockså markera mot och bristen på försökatt skapa fred i området.Det finns många frågor med i detta som skulle va-ra viktiga att lyfta och diskutera när det gäller länder-situation och allmänt kring mänskliga rättigheter,men jag tänker inte gå in så mycket på de detaljersom vi har tagit upp och som är viktiga.Något som jag tycker är oroande och också väl-digt normgivande är frågan om och dödsstraf-fen. Jag tycker att det är helt oacceptabelt att vi kan seatt som i andra sammanhang framhålls som endemokrati och en förebild för många länder tillämpardödsstraffet och att man kan se ökad användning . Vi vet också att situationen för de fängslademånga gånger är helt oacceptabel.Sedan har vi naturligtvis kurdernas situation, situ-ationen i , osv. Det finns mycket man kan sägaom vad som skulle behöva göras och vad som bordevara den faktiska situationen för människorna i dessaländer. Men det har vi uttryckt i utskottets betänkan-de.Slutligen vill jag säga att svensk utrikespolitikskall främja respekten för de mänskliga rättigheterna.Denna ambition måste prägla hela utrikespolitiken ialla dess olika delar såväl bilateralt som i multilate-rala kontakter.(forts. 7 §)AjourneringKammaren beslutade att ajournera för-handlingarna till då frågestunden skullebörja.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 14.00.5 § FrågestundAnf. 11 TALMANNEN:Följande statsråd kommer att svara på frå-gor: Vice statsminister , kultur-minister , statsrådet ,statsrådet , statsrådet , utbildningsminister , statsrådetUlrica och statsrådet statsministern besvarar allmänpolitiska frå-gor.