prot · GN0938 · 1999-12-02 00:00:00 — Det vill vi gärnasatsa ännu mer på.Men vi har kanske en annan bild på näthinnan avden oro och det mörker som faktiskt finns på sina hålli . Vi kan inte bara stå och titta på dettaoch säga: Det här är inget allvarligt. är ju endel av ! Den hotbild som vilar över de andraländerna kastar naturligtvis sin skugga också på Sve-rige. Det kan vi aldrig komma ifrån.Vi måste vara beredda att göra insatser var det änkan vara någonstans - i och för att kunnaskydda vårt eget land. Vi kanske ser på möjligheternaatt få fred i världen på olika sätt, ochjag.Det nämndes att det dras ned på försvarskostna-derna i massvis av länder . Men jagkunde läsa i TT-nyheterna att man t.ex. i Tysk-land var väldigt tveksam till de neddragningar somgjorts, och att man kommer att ta sig en ny funderarepå det hela. Det är alltså inte bara vi som diskuterarvad det är för hotbild som finns i . Det ärinte bara vi här i - utan det görs på andra hålli också.Anf. 217 () replik:Fru talman! Tveksamhet inför neddragningarfinns väl i alla länder, framför allt i de grupper somhar intressen av att bibehålla en högre nivå på mili-tärutgifterna.Men faktum är att militärutgifterna har halverats iEuropa sedan det slut. Och faktum är attSveriges militärutgifter har stannat kvar på sammahöga nivå som under det kalla kriget.Jag tror att vår syn på omvärlden kanske inteskiljer sig åt så mycket. Också vi ser självfallet be-kymren och de mörka molnen. Vi ser ofreden i detforna , och vi ser vad som händer i Ryss-land. Däremot skiljer vi oss åt när det gäller att draslutsatser av det vi ser.Slutsatserna för del gäller t.ex. krigeti det , konflikten i Bosnien ochkonflikten i Kosovo. varnades vihär i av bl.a. representanter för Margaretasparti om att detta kunde sprida sig. Man ville ta dettill intäkt för att inte minska militäruppgif-ter. Men det fanns ingenting som pekade på att kon-flikten skulle sprida sig, och mycket riktigt har vi inteheller sett att den har spridits som hargått.Samma sak gäller konflikten i i Tjetjeni-en och problem. Det finns ingenting somgör att man kan dra slutsatsen att det här skulle ökahoten mot omvärlden. Tvärtom, ju mer problem iRyssland, desto mer introvert blir det.Slutsatsen måste i stället bli den motsatta. Vi harnu en möjlighet att tillsammans med andra länderbidra till att förebygga det som jag fruktar, nämligenen repris av det fast hundra gångerstörre i . Här krävs det resurser, nytänkandeoch utvecklande av en förebyggande politik. Det ärraka motsatsen till att klamra sig fast vid det traditio-nella militära invasionsförsvaret.Anf. 218 () re-plik:Fru talman! Det är konstigt att såväl vet vad slutsatsen blir av alla de scenarier somfinns. Jag tycker att det är väldigt skickligt. Ingen kanju ge en bild av hur morgondagen kommer att se ut.Men vi har ändå ett ansvar för att försvara vårt land.Det är ett förvaltaransvar som vi har för att vi skakunna lämna över det till nästa generation och nästaosv. Det ansvaret har och jag och allavi som sitter här. Därför måste vi havåra ögon öppna så att vi också kan se de hotbildersom finns och kan måla upp dem och visa på dem.Det är vår uppgift, och det kan vi inte komma ifrån.Sedan får vi ta ställning till det. dra ned, men jag vill inte det. Jag har en annanuppfattning. Jag anser att vi måste ha ett starkt försvarså att vi kan freda vårt land i den del av världen där viär. Det väntar sig också den övriga världen att vi gör.Anf. 219 () replik:Fru talman! Jag vet inte om jag är så skicklig. Detär inte så att jag är ensam om att dra den här slutsat-sen. Försvarsledningen, Försvarsmakten, försvarsmi-nistern och säkerhetspolitiska bedömare i samhället ivårt land och ute i drar samma slutsats. Detgår inte att genomföra en invasion och en ockupationav från rysk sida. Den kapaciteten existerarinte längre. Den finns inte. Jag undrar vad det är förmilitära hot som ser framför sig.Hon har inte presenterat några av dem. De existerarinte i sinnevärlden.Däremot finns det andra hot som försvarsutskottetpekat på senast försvarsbeslut. Där vidgademan på initiativ hotbilden. Det finns enganska stor samstämmighet kring att det som i dagutgör hot emot territorium och Sverigesdemokrati är sådant som t.ex. sönderrostade ato-mubåtar i . Det är risken att vi kan utsättasför IT-sabotage. Det är rysk maffiaverksamhet som ärgränsöverskridande. Det är miljöförstöring. Detta äricke-militära hot.Mot inget av dessa hot, som är reella, kan Marga-reta eller någon annan försvara oss med , stridsvagnar eller ubåtar. De är helt irrele-vanta. Det krävs andra organisationer, andra insatseroch andra strukturer för att möta de framtida hoten,de som är reella i dag.Därför blir det närmast obegripligt när MargaretaViklund gör samma misstag som ochkallar försvarsfientligt. Försvar handlarinte längre om det militära. Försvar handlar om andrametoder för att möta de hot som vi är utsatta för. Manskulle kunna vända på retoriken om man ville.Anf. 220 ():Fru talman! Det har gått ganska precis tvåveckor sedan fattade beslut om de olikautgiftsområdenas ekonomiska ramar. Dagens debatthandlar om hur vi ska använda de 46,6 miljarderkronor som finns inom utgiftsområde 6 Totalförsva-ret.Fru talman! Detta är stora pengar, och det krävereftertanke hur de ska användas. I dagens betänkanderedogörs för utskottets behandling av regeringensförslag under utgiftsområdet. I betänkandet finns fyrareservationer och tre särskilda yttranden. Jag ber attfå återkomma till dem lite senare.Ämnet för dagen är alltså hur vi ska använda dendel av våra gemensamma tillgångar som går till total-försvaret. Den helt dominerande delen inom utgifts-området är det militära försvaret. Detta är som bekantuppdelat i tre olika anslag, A1 som behandlar för-bandsverksamhet och beredskap m.m., A2 som ärfredsfrämjande insatser och A3 som handlar om ma-teriel, anläggningar samt forskning och utveckling.När det gäller anslaget under A1 har regeringenkommit med begränsande förslag med anledning avden proposition om det nya försvaret som lämnadestill . Utskottet delar rege-ringens uppfattning att man bör slutföra avvecklingenav krigsförband m.m. enligt försvarsbeslutsamt förbereda en omställning enligt den inriktningsom beslutade om . Utskottet villsärskilt peka på det viktiga i att Försvarsmakten fort-sätter att arbeta med att utveckla förmågan att lämnastöd till samhället.Under rubriken finns det skäl att framhålla deutmärkta insatser som svenska kvinnor och män gör idet internationella samfundets tjänst. Jag har själv,liksom i stort sett hela utskottet, varit på plats i Bos-nien och haft möjlighet att konstatera attde svenska bataljonerna har gjort ett mycket bra ar-bete.För en liten tid sedan reste en ny kontingent nedtill Kosovo för att delta i den internationella freds-styrka som ska stabilisera läget i denna krigshärjadedel av . Tyvärr kan man konstatera att proces-sen fram till dess att den svenska styrkan kom i väghar varit otillfredsställande. Försvarsdepartementethar nu den här frågan under luppen. I den propositionsom lades på bord finns ocksåförslag om att försvaret ska utreda och återkommamed förslag före om hur vi skaklara av rutinerna på ett bättre sätt.Vad gäller anslaget A3 konstaterar utskottet attregeringen är ganska oprecis och allmän. Det är dockförståeligt eftersom arbetet med materielplanen ochförslagen till omställning av försvaret inte var slut-förda när budgetpropositionen skrevs. Vi får väl åter-komma närmare till detta då vi behandlar propositio-nen om det nya försvaret. Utskottet noterar dock ibetänkandet att bemyndigandet för framtida ekono-miska förpliktelser kraftigt har minskat jämfört medförra årets budget.Fru talman! Försvaret handlar dock inte bara omden militära dimensionen. För att klara fredstida på-frestningar i samhället bör vi ha ett bra fungerandecivilt försvar. Utskottet understryker i betänkandetvikten av uthållighet inom viktiga områden i in-frastrukturen. Vi förutsätter att resultatet av de funk-tionsgenomgångar och andra studier som pågår omsårbarheten i dessa system leder till åtgärder som fåren ur beredskapssynpunkt godtagbar förmåga i uthål-lighet inom dessa viktiga områden. Regeringen för-väntas informera regelbundet i denna fråga.Fru talman! Låt mig nu gå över till de reservatio-ner som finns i betänkandet. I reservation 1 anförVänsterpartiet att man vill minska anslaget A3 med430 . Av dessa pengar skulle 130miljoner kronor anvisas till minröjning. Detta harutskottet tidigare behandlat, och den uppfattningutskottet då hade står kvar. Utskottet delar uppfatt-ningen att minröjningen är en viktig uppgift för för-svaret. Det finns en politisk vilja att öka vår förmågapå det här området. Regeringen har också gett För-svarsmakten direktiv med en sådan innebörd.I reservation 2 vill att 500 miljoneröverförs från A1 till A2 för att säkerställa att vi kandelta i internationella operationer. Även det kravethar behandlats tidigare. I samband med vårproposi-tionen 1999 uttalade utskottet att man förutsatte attregeringen skulle återkomma till om behovuppstod att förstärka utgiftsområdet. Den här bedöm-ningen står fast. Även här ska Försvarsmakten kom-ma med förslag till lösningar på de här problemenföre så att vi får möjligheter att klarade internationella operationer som kan bli aktuellaframöver.I reservation 3 vill att stödet till pro-duktionen av skyddsrum minskas och att produktio-nen av skyddsrum bör begränsas och inriktas mot deområden där riskerna bedöms som störst.Utskottet framhåller att anslaget till skyddsrumhar minskats med drygt 275 miljoner sedan förra åretsbudget. Vidare har planeringsförutsättningarna änd-rats i den riktning som reservationen pekar på.Fru talman! I reservation 4, , föreslår krist-demokraterna att ska återta beslutet omdagersättning till värnpliktiga. Utskottet delar reser-vantens uppfattning om att frågan om dagersättning-ens storlek är viktig. Utskottet är dock inte berett attföreslå någon förändring av den beslutsordning somgäller. Regeringen bör dock informera omsina avsikter eller begära godkännandeinför viktiga förändringar om ersättningen till detotalförsvarspliktiga.Fru talman! Avslutningsvis till jag yrka bifall tillhemställan i försvarsutskottets betänkande i desshelhet och avslag på samtliga reservationer.Anf. 221 () re-plik:Fru talman! säger att vi i vår re-servation har yrkat på att man ska öka minröjningsin-satserna inom Försvarsmakten. också att man har påtalat detta för Försvar-smakten.Vi har tagit upp det här gång på gång, så minenkla fråga till är: Varför händerdet ingenting?Anf. 222 () re-plik:Fru talman! Jag har, , inget brasvar på frågan om varför det inte händer något. Menvi är nu mitt inne i en process där vi ska omformaFörsvaret. Ur den omformningen kommer det möjlig-heter - det är jag fast övertygad om - som gör att vikan förbättra vår förmåga när det gäller minröjningoch våra möjligheter att göra ytterligare insatser.Anf. 223 () re-plik:Fru talman! kommenteradeFolkpartiets omfördelning av 500 miljoner till inter-nationell verksamhet.Eftersom jag vet att både och jag har variti Bosnien och sett hur det ser ut måste jag ställa enfråga. Vi har sett vilket behov som fortfarande finns iBosnien, inte minst i minröjningshänseende. Kan viinte då anse att det inte ska gå till så som det har gjort- att vi måste dra tillbaka en styrka i ett land somBosnien för att klara av situationen i Kosovo?Det är väl så att 500 miljoner till en tre månadersgrundutbildning - där ingen riktigt vet vilken uppgiftde utbildade ska få i försvaret - får en bättre använd-ning i internationell verksamhet där minröjning na-turligtvis är den ledande uppgiften.Det skulle vara roligt att höra om den saken.Anf. 224 () re-plik:Fru talman! Vi har ju varit i Bosnien och sett -som jag sade förut - vilka fina insatser våra soldaterhar gjort där. Naturligtvis skulle jag hemskt gärna seatt vi kunde fortsätta våra insatser genom att hjälpatill med minröjning och annat, nu när det finns mind-re behov av rent militära insatser.Men jag tror att vi måste göra det inom de ramarvi har. Därför tror jag att det förslag som kommerfrån Försvarsmakten om hur vi ska klara de interna-tionella insatserna, där vi enligt min mening även fårinrymma minröjningsinsatser, får utgöra grunden förhur vi kommer att handla framöver.Anf. 225 () re-plik:Fru talman! Jag vill än en gång återkomma till si-tuationen i Bosnien. Det var ju tragiskt i t.ex. Olym-piabyn. Man ville lämna bilen och gå ut och gå iskidspåren där de svenska skidlöparna tog sina guld-medaljer. Men det kunde man inte på grund av mine-ring i området.Då frågar man sig än en gång: Tycker BerndtSköldestig att det är vettigt att iSverige korttidsutbilda kanske 1 500 soldater - somman inte har en aning om hur man ska använda sig avi krigsmakten - i stället för att ta 500 miljoner till attröja minor i Bosnien?Anf. 226 () re-plik:Fru talman! tycker att vi skagöra de insatser i Bosnien som vår budget medger.Jag kan hålla med om att minröj-ning kanske är det allra viktigaste i Bosnien.Jag tycker att vi ska se till att vi får en ordning därFörsvarsmakten får tala om hur vi ska lösa de härfrågorna, vad gäller både personal och materiel, inomde ramar vi har.Anf. 227 () re-plik:Fru talman! I mitt anförande ställde jag ett parfrågor till socialdemokraterna. Jag undrar om BerndtSköldestig skulle vilja svara på dem.Om nu den här propositionen om det nya Försva-ret går igenom kommer den enligt det förslag sompropositionen ger att gälla fr.o.m. nästa år.Enligt mitt sätt att se slår det sönder den budget vi nudiskuterar, eftersom avvecklingskostnaderna enligtuppgift kommer att uppgå till ungefär 4 ½ miljarderkronor.Hur ställer sig socialdemokraterna till den nyabudgeten? Och varifrån ska man ta de pengarna?Kommer de pengarna att tas från vården eller någon-ting annat, frågar jag. Jag skulle vilja veta varifrån depengarna ska tas.Min andra fråga är: Hur ser man på budgeten i detnya perspektivet?Anf. 228 () re-plik:Fru talman! När det gäller avvecklingskostnader-na har vi i vår överenskommelse med Centerpartietavsatt , och de belastar inte den härbudgeten. De får tas ut med omedelbar verkan när debehövs , och de kommer att be-lasta budgeten år 2002-2003.Anf. 229 () re-plik:Fru talman! 5 miljoner låter inte så mycket. Detkanske var 5 miljarder.Det ska då inte beröra den här budgeten, sägerBerndt . Men om nu avvecklingen ändåbörjar , varifrån tar man då pengarna för denavvecklingen? Den summan kommer ju att bli såpasshög.Anf. 230 () re-plik:Fru talman! Som jag sade ingår det i överens-kommelsen att man får förskottera pengar som ska tasur budgeten år 2002-2003 för att klara kostnadernamed omedelbar verkan.Sedan sade jag naturligtvis fel. Det är inte miljo-ner utan miljarder. Det är lite svårt med nollornaibland, jag ber om ursäkt för det.Anf. 231 ():Fru talman! delar regeringens upp-fattning om totalförsvarsramen , så jag villinledningsvis yrka bifall till hemställan 1 betänkandetoch avslag på reservationerna.En viktig utgångspunkt för är att detförsvarsbeslut som togs 1996 och den omstrukture-ring av Försvarsmakten som därmed påbörjades ge-nomförs på ett sådant sätt att sluttidpunkten uppnåseller att man t.o.m. möjligen når avveckling tidigareän beräknat. Detta är viktigt, eftersom det är det sombidrar till att snabbare skapa ett ekonomiskt utrymmeför den önskvärda ominriktningen.Det är också angeläget att Försvarsmakten redannu börjar förbereda så långt det är möjligt den omin-riktning av Försvarsmakten som inletts genom riks-dagens beslut med anledning av kontrollstationspro-positionen Förändrad omvärld - omdanat försvar.Ominriktningen innebär att vi kommer några stegpå vägen mot framtidens försvar. Man skulle natur-ligtvis kunna känna en viss otålighet över att detekonomiska utrymmet för förnyelsen inte blir störreoch att det inte ökar i snabbare takt än vad som nusker. Men där är det ju så att det s.k. arvet är gräns-sättande. Ju förr vi kan avveckla de delar av arvetsorganisation och materiel som inte bär mot framti-dens försvar, desto tidigare kan vi också bereda ut-rymme för den strukturella förnyelsen, för det är nu vimåste göra nödvändiga omstruktureringar och sats-ningar för att ge landet ett starkt och effektivt försvaräven i nästa århundrade. Att skjuta de svåra omställ-ningsbesluten framför sig är ingen framkomlig väg.Ominriktningen innebär att försvaret förändrasoch omstruktureras för att möta 2000-talets hot ochrisker. Med ominriktningen kommer ett bra försvaratt göras bättre och bli bättre avpassat för sina åta-ganden. Vi får en mer flexibel organisation och för-bandsstruktur med ökad rörlighet och hög insatsbe-redskap. Som överbefälhavaren har påpekat i tid-ningsdebatter kommer vi faktiskt att ha fler insatsbe-redda förband än vad vi har haft under efter-krigstiden.Omfattande strukturella förändringar är, enligtCenterpartiet, helt nödvändiga för att vår förmåga attmedverka i internationell krishantering och konflikt-lösning ska kunna ökas. De är också nödvändiga föratt vi på ett modernt och bättre sätt ska kunna möta dehotbilder som i närtid kan riktas mot vårt land.Det nya försvaret måste, som FOA:s generaldi-rektör påpekat, inrymma en förmå-ga att snabbt förändras och anpassas till framtidaförhållanden om vilka vi har begränsad kunskap . Dagens dynamiska säkerhetspolitiska strukturmedför att det blir svårare att förutspå större föränd-ringar. Det kan jag vara överens med tidigare talareom. Vi måste alltså därför också i högre grad beaktaosäkerheten om den framtida omvärldsutvecklingensom en planeringsförutsättning. Kravet på anpassninggrundar sig därför inte enbart på en positiv och stabilomvärldsutveckling, som vi i och för sig hoppas på,utan just på osäkerheten om utvecklingen på sikt.Fru talman! Utifrån det vidgade säkerhetsbegrep-pet vill jag i dagens debatt särskilt lyfta fram två avtotalförsvarets fyra huvuduppgifter, nämligen upp-giften att stärka det svenska samhället vid fredstidapåfrestningar samt uppgiften att bidra till fred ochsäkerhet i omvärlden. Jag väljer att göra det därför attjag anser att betydelsen av dessa uppgifter bör belysasoch kanske t.o.m. stärkas.Hoten mot informationssystemen i form av in-trång och manipulationer växer i takt med samhälletsökade beroende av väl fungerande informationssys-tem.Vårt moderna samhälle är oerhört sårbart ochkänsligt för störningar i elförsörjning, telekommuni-kationer och datorstöd. Därför är det med oro vi kankonstatera att det fortfarande finns brister i funktio-nen telekommunikationer och i delfunktionen elför-sörjning. Snarare är det så, som ju faktiskt utskottetframhåller, att sårbarheten inom de här systemen baratycks öka.Det förhåller sig dessutom på det viset att det inuläget inte är möjligt att helt garantera ens en säkerelförsörjning. Vid ett angrepp i ett förändrat omvärld-släge bedömde regeringen budgetproposi-tion att den samlade förmågan till civilt försvar intevar godtagbar. Detta menar vi att man måste ta påallvar och därför är det oerhört viktigt att det civilaförsvaret tillmäts en ökad betydelse på sätt som sker iden s.k. särpropositionen om det nya försvaret och attdet civila försvaret hänger med i anpassningen till detnya säkerhetspolitiska läget med ny hotbildsutveck-ling. Detta är särskilt viktigt eftersom många av denya hoten är så entydigt militära till sinkaraktär. Vi får inte dra oss för att utnyttja våra sam-lade totalförsvarsresurser när vi måste hitta det mesteffektiva sättet att möta både nutida och framtidahotbilder.Det är också nödvändigt att så långt det är möjligtdra nytta av de samlade totalförsvarsresurserna intebara för det nationella försvaret utan också för deninternationella verksamheten. Vi måste faktiskt påallvar anamma en ny syn på den internationella verk-samheten, där de internationella insatserna och denkompetens och erfarenhet som man därmed återförtill organisationen, utgör ett medel för att utvecklaäven den nationella försvarsförmågan.Därför är det angeläget att, så snart som utrymmetmedger det, tidigarelägga ökningen av vår förmågatill internationell fredsfrämjande verksamhet. För-svarsberedningen skriver i den senaste rapportenEuropas säkerhet - försvar att den försvensk försvarspolitik viktigaste slutsatsen av detsenaste årets internationella utveckling är behovet avatt stärka förmåga att bidra till europeiskkrishantering.Vi måste alltså inse att det effektivaste sättet attundanröja säkerhetspolitiska hot mot vårt land är attvara med och bilägga konflikter där de äger rum. Enviktig metod för att trygga vår egen säkerhet är alltsåatt delta på så stor bredd som möjligt i det europeiskasamarbetet och därigenom bidra till gemensam freds-främjande verksamhet och krishantering.Fru talman! Avslutningsvis skulle jag vilja lyftafram de frivilliga försvarsorganisationernas roll i detnya totalförsvaret, en roll som enligt min mening, fåren allt större betydelse. De militära och civila frivilli-ga försvarsorganisationerna och hemvärnet är enoerhört viktig resurs i landets försvar, inte minst ge-nom det starka engagemang och den breda kompetensinom skilda samhällsområden som de tillför.De är också en högst väsentlig del i folkförsvaret,där tanken är att var och en efter förmåga och kun-skap ska bidra till landets försvar. När nu totalförsva-ret i övrigt förnyas är det naturligtvis också oerhörtangeläget att även de frivilliga försvarsorganisatio-nerna får möjlighet att utveckla sig mot nya förmågoroch nya kompetenser. Ett sådant viktigt förnyel-seprojekt är just frågan om hur de frivilliga försvar-sorganisationerna kan bidra till freden och säkerheteni vår omvärld.Bara för att nämna ett lovvärt och framåtsyftandeexempel sker de frivilliga försvarsorganisationernassamarbete med just i syfte att stödja debaltiska ländernas uppbyggnad av ett försvar underdemokratisk kontroll.Vi går vidare med att skapa militära och civilaförsvarsresurser med hög kompetens och förmåga tillinsatser i ett brett spektrum av uppgifter både natio-nellt och internationellt och med anpassningsförmågatill nya behov och nya villkor . På detsätter blir ett bra försvar bättre.Centerpartiet är berett att fortsätta att ta ett lång-siktigt ansvar för totalförsvarets omstrukturering. Dethär är ingen förstörelseprocess, som . Det här är en förnyelseprocess.Till sist: Det är förmågan och modet att tänka nyttsom skiljer den vise från den envise. 232 () re-plik:Fru talman! Jag har bara en liten kort fråga tillhemvärnsmannen som här påslutet talar så väl om de frivilliga organisationerna.Erik inledde talet med att avslåreservationerna, bl.a. reservation om 500miljoner till internationell verksamhet. I talet varinternationell verksamhet mycket viktigt.Eftersom jag vet att ocksåhar varit i Bosnien ställer jag frågan: Är det vettigt attkorttidsutbilda 1 500 man för hemvärnet med enutbildning som ingen kan garantera har någon somhelst möjlighet att uppfylla ens de krav som hemvär-net har, när det finns tiotusentals färdigutbildadesoldater i landet att rekrytera till hemvärnet?Att göra en sådan utbildning i stället för att an-vända dessa 500 miljoner till minröjning och fortsattverksamhet i Bosnien. Jag kan inte tänka mig annatän att också var i Duboj i Tuzlaoch träffade de svenska soldaterna som inte har någonförståelse för hur vi kan dra oss ur denna oroshärd.En av anledningarna lär vara att det fattas resurser.Att man ger hemvärnets korttidsutbildning tillsoldater, när man är tveksam till vilken utbildning defår, i stället för detta internationella engagemang,skulle jag vilja höra syn på.Anf. 233 ()replik:Fru talman! Låt mig först självklart instämma ibehovet av utökade resurser till minröjningsverksam-het. Det råder inte något motsatsförhållande ellerannan åsikt i detta sammanhang. Det måste naturligt-vis beaktas i det kommande budgetarbetet.I den här budgetramen tycker jag dock inte ska göra de omfördelningar som föreslår. Jag uppfattade att ärkritisk till den här korttidsutbildningen. Det kan manmåhända vara.