prot · GN0918 · 1999-10-22 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1999/2000:18Fredagen den 22 oktoberKl. 9.00 - 9.35Det justerade protokollet beräknas utkomma ----------------------------------------------------------------------1 § Svar på interpellation 1999/2000:8 om Na-tionellt resurscentrumAnf. 1 Statsrådet ():Fru talman! har ställt följande tre frågortill mig:- Hur ser framtiden ut för ?- Hur planeras uppföljning och utveckling av depåbörjade processer som inletts med verksamhe-ten vid Nationellt resurscentrum?- Vilka resurser kommer framöver att tillföras verk-samheten?Inledningsvis vill jag understryka att jag anser attdet är mycket angeläget att jämställdhetsarbetet be-drivs med kraft inom all statlig verksamhet. Jäm-ställdhetsaspekterna ska beaktas på alla nivåer ochinom alla områden, och jämställdhetsarbetet skallutföras av ordinarie personal.Jag delar uppfattning att processen medatt förändra och förnya synsätt och strukturer i dettafall handlar om ett utvecklingsarbete på lång sikt.Regeringen har därför i budgetpropositionen för år2000 föreslagit att 2 ½ miljoner kronorskall tillföras förvaltningsanslag. Medlen,som tidigare användes till att finansiera projektetNationellt resurscentrum för kvinnor, skall år 2000bl.a. användas till att integrera projektet i verksamhet. Den uppgift som Nationelltresurscentrum för kvinnor har avses nämligenbli en del av ordinarie verksamhet. Rege-ringen avser vidare att ge i uppdrag att seöver hur detta bör ske, för att bäst ta till vara de erfa-renheter som har vunnits i det arbete som gjorts hit-tills. Avsikten är att verksamheten skall ligga i linjemed regeringens jämställdhetspolitik, vilket bl.a.innebär att jämställdhetsaspekter ska beaktas inom allverksamhet. Regeringen anser dessutom att till arbe-tet bör knytas ett råd eller en referensgrupp.Regeringen anser att det även i fortsättningen be-hövs åtgärder särskilt riktade till kvinnor inom nä-rings- och regionalpolitiken, både för att stärka kvin-nors position på arbetsmarknaden och för att tillvaratakvinnors initiativ och kompetens.Regeringen avser för även att anslå medelför att stödja de regionala och lokala resurscentrumför kvinnor som har byggts upp under de senasteåren. För detta ändamål avses även fortsätt-ningsvis tilldelas särskilda projektmedel, som skaanvändas till att medfinansiera projekt vid regionalaoch lokala resurscentrum. Dessa medel bör användastill tillväxtorienterade projekt med inriktning på nä-ringslivsutveckling och sysselsättning.Anf. 2 ():Fru talman! Jag tror att både jag och ministern haren grundläggande gemensam uppfattning om att detär väldigt viktigt att kvinnor finns med i näringslivetoch arbetslivet på lika villkor. Jag tror också att vibåda två är beredda att lägga ned ganska mycket tidoch kraft på att det verkligen ska bli så. Men här finnsnågra principiella och praktiska frågor som jag tyckeratt man bör diskutera. Vi håller på att ändra taktiken ijämställdhetsarbetet i . Från att tidigare hapekat ut särskilda områden, lagt särskilda pengar ochsärskild uppmärksamhet på jämställdhetsområdethåller vi i , precis som man gör i EU, på att gåöver till en annan taktik, det som kallas för main-streaming, ett slags inblandning av jämställdhetsfrå-gor i all verksamhet. Om allting fungerar på ett idea-liskt sätt är det förstås väldigt bra att jämställdetsas-pekterna finns med överallt. Men jag undrar om viännu nått det stadium där det är dags att använda sigav bara mainstreaming. Jag ställer ett litet frågeteckendär. Om vi ska använda mainstreaming för jämställd-hetsarbetet i , måste vi vara mycket uppmärk-samma på resultatet, analysera och följa upp det.Jag ska ta ett exempel på ett tillfälle där main-streaming enligt min mening inte fungerar. Det finnsallmänna direktiv om att företagsstödet ska användaslikvärdigt för kvinnliga och manliga företagare. Detfinns t.o.m. särskila stöd för kvinnliga företagare. Vicenterkvinnor, som är största politiska kvin-noorganisation, har studerat hur företagspengarna haranvänts ute på länsstyrelserna. Det visar sig att det påsina håll bara är som gått till kvinnliga företaga-re. Det bästa länet ligger på lite av dentotala potten. Det är alltså inte acceptabelt. Det tyckerjag är ett exempel där main streaming slår fel.När det gäller Nationellt resurscentrum har denförsta metoden varit att rikta särskild uppmärksamhetpå och särskilda pengar till detta område. Det harvarit mycket lyckosamt. Det finns fler än 150 resur-scentrum för kvinnligt företagande i det här landet.Resultatet av deras verksamhet är väldigt bra. De harpå sina håll lyckats mycket bra.Jag skulle vilja fråga statsrådet: särskildaåtgärder tänker regeringen rikta till kvinnor inomnärings- och regionalpolitiken? Avser regeringen attändra i regelverket? Hur ska man analysera och följaupp detta? Jag tror alltså att Nationellt resurscentrumfaktiskt fortfarande behövs.Anf. 3 Statsrådet ():Fru talman! Till att börja med vill jag verkligenhålla med beskrivning av historien och hurviktigt det är att försöka förändra synsättet på jäm-ställdetsarbetet. Jag tror att det är viktigt att förr ellersenare gå till det vi kallar mainstreaming, att vi kvin-nor är en del av mänskligheten, att i längden måste deresurser som är avsedda för människor också varaavsedda för kvinnor och inte bara för män. Det harskett ett stort skifte både i praktiken och i synsättet påjämställdhetsarbetet , där vi inte längrebara behöver bygga upp särskilda områden för kvin-nor utan faktiskt förväntar oss och kräver av bådemyndigheter och organisationer att det allmännaarbete de bedriver ska handla om både kvinnor ochmän.Jag vill också hålla med om det sade, inte kan jobba bara med mainstreaming. Sålänge strukturerna ser ut som de gör , som LenaEk mycket riktigt påpekade, kommer det att behövassärskilda insatser riktade till kvinnor, t.ex. inom bådenärings- och regionalpolitiken, vilket jag också sade imitt interpellationssvar. Där har vi ett antal åtgärdersom handlar om stöd för kvinnliga företagare, sär-skilda stöd i regionalpolitiken och, något som vikommer att diskutera vid nästa interpellationsdebatt , hur vi kan jobba med tillväxtavtalen för att se tillatt det blir ett ännu starkare genuspers-pektiv också i regionalpolitiken.Däremot tycker jag att det är viktigt när det gällermyndigheternas sätt att arbeta, där är ettexempel, att vi nu är mogna att gå från att NUTEKinte ska ha ett allmänt ansvar för att också kvinnornafinns med i all deras verksamhet.Därför tycker jag att det är rimligt att nationellaresurscentrum nu upphör och att vi i stället ställerbåde resurser till förfogande och krav på krav påNUTEK att göra kvinnor till en naturlig del i helaNUTEK:s verksamhet. Jag är mycket medveten omatt det här synsättet inte går att tillämpa överallt, menjag tror att och jag är överens om att det i detlånga loppet är mainstreaming som gäller: Människorbestår inte bara av män utan också av kvinnor.Anf. 4 ():Fru talman! Det är möjligt att jag är en mer pes-simistisk person än statsrådet. Det som vi inom Cen-terkvinnorna kan se när vi tittar på det faktiska resul-tatet av arbetet är två saker. Det finns fortfarandetyvärr väldigt liten förståelse för att kvinnor vill ar-beta på ett annat sätt inom företagande.Det gäller t.ex. synen på kooperativt företagande.Det är nog en principiell skärningspunkt där det syns.Kvinnor arbetar gärna med den företagsformen. Menom man studerar verksamhet finns detväldigt lite som uppmuntrar kooperativt företagande.Frågan är då: Hur ska man, om man tar bort Natio-nellt resurscentrum, kunna garantera att det finnsdenna medvetenhet - metrologiskt, analytiskt och närdet gäller resursfördelning - om att kvinnors företa-gande ser annorlunda ut och att kvinnor vill arbeta påett annorlunda sätt? Och hur ska man kunna garanteraatt medlen fördelas så att detta uppmuntras och så attdenna verksamhet kan komma till stånd?Jag sitter i finansutskottet. När vi tittar på den na-tionella ekonomin och de arbetstillfällen som skaskapas är det 85 000 av 100 000 nya jobb som harskapats i tjänstesektorn. Men de har skapats huvud-sakligen av manliga företagare.I når man så goda resultat i sin ekonomi attnationalekonomerna har börjat fundera över om deska skapa nya teorier. En viktig del av dessa resultatbestår av det har skapats nya företag av kvinnor inomtjänstesektorn, inte låglönejobb utan med anständigbetalning. Detta är en verksamhet som vi borde upp-muntra av många skäl, av ekonomiska skäl och avjämställhetsskäl.Det finns fortfarande ett behov av ett strålkastar-ljus på denna vilja att uppmuntra och skapa beredskapför och goda villkor för sådant företagande. Detta ärviktigt både ur jämställdhetsperspektiv och ur eko-nomiskt perspektiv. Frågan är: Hur ska kun-na garantera stöd, skydd och utvecklingsmöjligheterför de drygt 150 olika resurscentra som finns närorganisationen för detta stöd tas bort och kunskapenförsvinner?Om man bestämmer sig för mainstreaming ochanser att det finns argument för det måste man ocksåbestämma sig för hur man ska följa upp detta. Manmåste vara mycket tydlig även här.Jag blir orolig när jag ser att man på andra hållinte har lyckats fokusera tillräckligt. Vi ska straxdebattera tillväxtavtalen, och det är ett annat sådantområde. Fördelningen av de företagsstöd som finns ärockså ett område där det är väldigt tydligt att resur-serna inte fördelas jämnt.Anf. 5 Statsrådet ():Fru talman! Jag är optimistisk och jag hoppas attjag också är realistisk. Visst ser jag också att allt integår åt rätt håll, att många strukturer när det gällerkvinnors makt och inflytande sitter väldigt hårt ochdjupt i samhället. Dit hör synen på kvinnors företa-gande. Men jag blir ändå optimistisk när jag hör LenaEk. Vi är många krafter i många partier som intekommer att ge oss, det är jag övertygad om, förränsituationen har förändrats ännu mer och ännu djupare.I morse blev jag ännu mer optimistisk när jag hör-de om hur lönsamheten såg ut iföretag där det fanns jämställdhet respektive företagdär det inte fanns jämställdhet. Rapporten visade attlönsamheten var högre i företag där det fanns bådemän och kvinnor. Detta är ett resultat av mainstrea-ming, dvs. in med kvinnor överallt.Om Nationellt resurscentrum nu läggs ned ochkraven ställs på hela förflyttar vi oss intebort från strålkastarljuset, som sade, utanfrån en mycket effektiv ficklampa till att nu riktastrålkastarljuset på hela . tvingas iden ordinarie organisationen att arbeta med jäm-ställdhetsfrågor inom alla ämnesområden. Man kaninte längre gömma sig bakom Nationellt resurscent-rum - om nu någon har försökt att göra det - ochkräva att det skulle sköta jämställdhetsarbetet. Nuåligger detta alla delar i NUTEK.Jag har ofta och många samtal med . Jag ställer krav på och kommer attfölja och utvärdera detta mycket noga så att de resur-ser som ställs till förfogande och de krav som ställspå motsvarar detta. Det hoppas jag att LenaEk och jag kan hjälpas åt med i opinionsbildningenframöver.Anf. 6 ():Fru talman! slumpar det sig så att vi har gans-ka goda relationer med ledning båda två,så jag tror nog att vi kan hålla den dialogen levande,och det är förstås väldigt viktigt.Av en grundläggande välvilja inför detta ämnesägs i interpellationssvaret: "Regeringen anser att detäven i fortsättningen behövs åtgärder särskilt riktadetill kvinnor inom närings- och regionalpolitiken." Dåfrågar jag: Vilka särskilt riktade åtgärder är det frågaom? Jag tror att det är viktigt att det finns sådanaåtgärder och att de är tydliga för att man ska kunnadriva på detta arbete.Anf. 7 Statsrådet ():Fru talman! Som är medveten om finnsdet ett antal sådana instrument . Dethandlar t.ex. om det stöd som ges till kvinnliga före-tagare och de stödformer som finns ute i regionernaoch som själv nämnde.Vi ser nu över alla myndigheter som ligger underNäringsdepartementet för att se om de har rätt vapenför att hjälpa kvinnorna. Kan vi ställa ännu högrekrav? När vi nu ser över regionalpolitiken och myn-dighetsstrukturen, kan vi då vässa kraven också påhur man jobbar med genusperspektiv vid alla myn-digheter och inom alla politiska områden som vi påNäringsdepartementet har hand om?På fråga om det behövs fler instrumentän de som vi har är svaret ja.Överläggningen var härmed avslutad.2 § Svar på interpellation 1999/2000:9 om deregionala tillväxtavtalenAnf. 8 Statsrådet ():Fru talman! har frågat näringsministernom hur regeringen kommer att hantera frågan omgenusperspektivet i tillväxtavtalen, i vilken utsträck-ning frågan kommer att tas upp i pågående samtalmed regionerna samt om regeringen kommer att god-känna regionala tillväxtavtal som saknar genuspers-pektiv. Arbetet inom regeringen är så fördelat att detär jag som har ansvaret för dessa frågor.Genusperspektivet är precis som tar upphittills otillräckligt i arbetet med tillväxtavtalen.Kvinnorepresentationen i partnerskapen har genom-gående varit låg. Enligt de oberoende utvärderare somhar analyserat avtalen är könsperspektivet bristfälligtbeaktat i de flesta analyser och följaktligen också iinsatsområden och åtgärder. De kunskaper och denkapacitet att skapa tillväxt i näringslivet som kvinnorsvarar för återspeglas inte i programmen.I den budgetproposition som regeringenjust har lämnat till markerar vi tydligt attarbetet med jämställdhetsperspektivet i tillväxtavtalenmåste fördjupas. I den löpande dialog som Rege-ringskansliet har med regionerna om tillväxtavtalennu står frågan högt på dagordningen.Jag anser att bristerna i tillväxtavtalen till stor delåterspeglar okunskap om betydelsen av jämställdaförhållanden i näringslivet och hur detta beaktas iarbetet för regional tillväxt. Flera län har också efter-frågat råd och metodstöd. På alla länsstyrelser finnsdet en expertfunktion för jämställdhetsfrågor, varshuvuduppgift är att stödja, stimulera och underlättajämställdhetsarbetet i länen. Denna expertis bör tastill vara bättre. I regeringens uppdrag till attmedverka i överläggningar kring de regionala till-växtavtalen ingår det att medverka i länens arbetemed frågor på jämställdhetsområdet. Vi har just dis-kuterat roll vad avser att förändra synsättoch strukturer inom detta område.Den 16 september fattade regeringen beslutom "villkor för statlig medverkan i finansiering ochgenomförande av regionala tillväxtavtal". I dessalämnas ett antal generella kriterier som ska gälla föratt statligt finansierade organ ska medverka till till-växtavtalens finansiering och genomförande. Ettkriterium är att könsperspektivet ska ha beaktats iavtalets olika delar. Detta är ett sätt för regeringen attgöra tydligt att staten, för att medverka till genomfö-randet, ställer krav på avtalens kvalitet i bl.a. dettaavseende.Vad gäller regeringens godkännande av tillväx-tavtalen inskränks det till att omfatta de fall då avta-len innehåller något som går utöver vad parternasjälva har möjlighet att fatta beslut om. Jag vill i dettasammanhang betona att arbetet med tillväxtavtalen ären långsiktig och lärande process som måste få tid attutvecklas. De brister som vi ser hanteras bästgenom ökad kunskap och gemensam metodutveck-ling.I regeringens löpande uppföljning och utvärderingav arbetet med tillväxtavtalen kommer hanteringen avgenusperspektivet att vara en av de frågor som stårmest i fokus. Det är min förhoppning att vi successivtkommer att se mycket påtagliga förbättringar, och detmåste ske. Likafullt är jag övertygad om att det ärnödvändigt att fundera över hur staten kan bli ännutydligare vad avser vikten av att garantera det somborde vara en självklarhet - att kvinnors förutsätt-ningar och kapacitet att bidra till tillväxt och syssel-sättning verkligen tas till vara.Anf. 9 ():Fru talman! Arbetet med tillväxtavtalen går till pådet sättet att man samlar samtalspartner ute i länet:länsstyrelse, landsting, företag, universitet, högskola,dvs. de som har en del i länets framtid. Och det är nogett väldigt viktigt och bra arbetssätt att koppla in fleraparter i dessa väldigt viktiga frågor , som det hittillshar varit på många ställen, bara . Det ärrätt metod att få fram en hållbar och långsiktig till-växt, som vi alla är så beroende av.Centerkvinnornas organisation har 35 000 med-lemmar. När det här arbetet drogs i gång ringdemånga av mina medlemmar som är engagerade poli-tiskt eller företagare på olika håll ute i landet ochsade: Vi finns inte med i det här framtidsarbetet. Jagsade: Det är klart att ni är med, men kanske för lite.Vi ska undersöka det här.Vi gjorde då en undersökning där vi tittade på istort sett alla län. Alla länsstyrelser svarade inte. Mendet visade sig att kvinnorna inte har varit med. De harinte bara varit med lite grann, utan på många ställenär det som i , att man har drygt 20 ut-vecklingsgrupper som arbetar med tillväxtavtalet.Man har en kvinnlig ordförande och nästan ingakvinnliga ledamöter i de andra grupperna.Det här är väldigt allvarligt, därför att tillväxtav-talen binder ju upp hela utvecklingsviljan i länen förmånga år framåt. De binder de pengar som finns föratt styra tillväxten: Vad ska vi satsa på i länet? I det här arbetet finns liksom bara halvaverkligheten med.Bilden av resultaten från de olika länsstyrelsernaoch det som vi har fått in med hjälp av länsstyrelser-nas jämställdhetsexperter är lite varierande, mentotalt sett mörk. Det finns inget län som fullt ut haranvänt kvinnorna som resurs i detta arbete. Inte ettenda län har sett till att kvinnorna är med på likavillkor. Bilden är alltifrån att de är lite smådåliga nedtill riktigt extremt dåliga.Sedan har signalerna gått ut från bl.a. omatt detta måste finnas med. Man har i handlingarnaslängt in en del påpekanden om hur detta ska gå till.I förhandlingarna har alltså länsstyrelserna fåtttillbaka avtalen med de två påpekandena att jäm-ställdhets- och genusperspektiven är för dåliga liksommiljöperspektiven. När undersökningen nu följs uppjobbar man med att förstärka miljöperspektiven, ochman har plockat in en jämställdhetsexpert, som längstned får signera att detta har han eller hon tittat på,som något slags gisslan.Detta är rätt vanligt. Vi känner igen det frånmånga håll och insatser tidigare. Men jag måste frå-ga: Är man på departementet beredd att helt enkeltskicka tillbaka sådana förslag till tillväxtavtal därjämställdhetsperspektivet inte tas till vara ordentligt?Jag vill fråga om man är beredd att säga: Ni är fördåliga. Staten går inte in som medverkande och part idessa tillväxtavtal därför att ni har glömt halva verk-ligheten.Anf. 10 Statsrådet ():Fru talman! Jag hade stor glädje av den undersök-ning som Centerkvinnorna gjorde. Dessutom är be-skrivningen som jag själv gav i interpellationssvaretatt det verkligen är uruselt på många områden. Det ärextra tragiskt därför att tanken med tillväxtavtalen,och jag tror väldigt mycket på idén som ligger bak-om, är att förflytta perspektivet ut till regionerna därman kan sin egen verklighet. Där måste man också fåstörre makt och inflytande över hur tillväxtpolitikenska bedrivas i regionerna. Detta kan inte Stockholmbäst, utan det kan man bäst ute i länen.Om man då är övertygad om att vi lever i en nytid, måste också politikens innehåll vara nytt. Och hurfår man politikens innehåll att vara nytt i länen? Ja,inte genom att samma män som har suttit år ut och årin ska fortsätta men i en ny form. Det enda sättet attfaktiskt få nytt innehåll i tillväxtpolitiken är att ta ingrupper som inte har varit i de inre rummen tidigare.Dit hör kvinnorna. Det är extra synd om länen omman inte konsekvent genomför genusperspektivet,därför att då tappar man så mycket av tillväxtpotenti-alen.Som jag har förstått det är det egentligen bara i 6av de 21 utkasten till tillväxtavtal som man över hu-vud taget försöker att tillämpa mainstreaming. Somjag har kunnat bedöma det är det endast i två av dessasom det är konsekvent genomfört, nämligen i Öster-götland och i . De får ändå av mig godkänt.Jag tror inte att vare sig jag eller hadetänkt att tillväxtavtalen skulle finna dess perfektaform redan nu första gången. De innebär en så storförändring i sättet att föra regionalpolitiken att detkommer att ta tid. Vi måste också låta det ta tid.I nuläget känner jag det som viktigt att medmycket tydliga krav och mycket tydliga förväntningarpå länen understryka mainstreaming, jämställdhetsar-betet och genusperspektivet. Jag är inte riktigt färdigmed hur långt man kan gå i detta avseende redan nu.Jag har dock, för att hålla med , sist i inter-pellationssvaret uttryckt: Likafullt är jag övertygadom att det är nödvändigt att fundera över hur statenkan bli än tydligare vad avser vikten av att garanteradet som borde vara en självklarhet - kvinnornas roll.Om det verkligen är rätt metod, som fö-reslår, att skicka tillbaka tillväxtavtalen - staten har juinte riktigt den möjligheten med det sätt som det härarbetet är utformat - är jag inte riktigt säker på. Menjag är minst lika missnöjd som , och det be-höver ske fler insatser från statens sida.Anf. 11 ():Fru talman! Jag tror att vi är väldigt överens omatt man, för att förnya politiken och få en politik somfaktiskt håller in i nästa århundrade och årtusende,måste öppna politiken så att andra grupper är med änjust de som statsrådet kallar för de män som alltid harvarit med tidigare. Det innebär t.ex. andra män än desom har varit med tidigare. Det kan vara unga företa-gare, företrädare för ungdomsorganisationer ellermänniskor med annan bakgrund än de som har enbartsvenska föräldrar. Detta är väldigt viktigt.Jag håller med om att sex av avtalen innehålleransatser som är vettiga och att två är ganska bra. Menom man tittar bakom kulisserna vad gäller länen Ös-tergötland och har man inte ens där haft endialog som fyller kraven. På slutet har man skärpt sigoch fått till analyser, nyckeltal och målbeskrivningarsom jag tycker ser väldigt bra ut. De har lärt sig avdetta arbete, men det är bara två län. Då återstår ändåresten av som trots att det finns tydliga di-rektiv från regering och riksdag om hur detta ska gåtill väljer att bara strunta i direktiven, för så måsteman ju se det. Jag kan inte se det på något annat sättän att om vi i denna kammare, regeringen och statsrå-det har bestämt att kvinnors rättigheter tydligt skafinnas med och det sedan kommer in produkter där såinte är fallet, då har ju länen valt att strunta i detta. Dåhar jag väldigt svårt att se att man ska ha så stor för-ståelse för detta förhållningssätt från länen. Det är juväldigt snällt, mjukt och försiktigt att säga att det tarlång tid, att det är en långsiktig och lärande processoch att det tar tid innan det hittar sin perfekta form.Jag tycker att de beslut som fattas i den här kam-maren, och som fattas av den , skaföljas - punkt! I fråga om de här tillväxtavtalen är juden största finansieringskällan ändå de av regeringoch riksdag beviljade regionala anslagen till länssty-relsen, och det är de som till största delen ska betalautvecklingsarbetet. Då tycker jag att man ska säga attom vi lägger pengarna här så ska det se ut på ett visstsätt. Det är den folkvalda församlingens åsikt, och dethar ni inte rätt att strunta i.Anf. 12 Statsrådet ():Fru talman! Det blir tjatigt att upprepa det, menjag håller med. Det är inte så att jag menar att det härär en lång process och att vi ska acceptera att den tarflera år. Det var mer ett uttryck för att hela den för-ändring av regionalpolitiken som tillväxtavtalen är ettexempel på är en process som måste få ta tid. Jag ärövertygad om att vi är överens om den delen. Sedanär jag också otålig i fråga om den flagranta bristen närdet gäller att ta hänsyn till det som staten i form avriksdag och regering har uttryck rörande genuspers-pektivet.Jag har också talat om detta i interpellationssvaret,och jag kan inte bli tydligare än så . Däremotkommer jag att återkomma med det här under hösten.Jag har sagt att ett sätt för regeringen att göra det härtydligt är att staten för att medverka till genomföran-det ställer krav på avtalens kvalitet i bl.a. detta hänse-ende; alltså jämställdheten. En del av tillväxtavtalenbestår ju av att parterna själva ute i länen bestämmersig för vissa saker.