prot · GN0948 · 1999-12-16 00:00:00 — Vi villdock inte ropa på mer anslag till detta område förrändet står klart bortom rimligt tvivel att en ökad mark-nadsföring av verkligen skulle få näringen attväxa och därmed öka sysselsättningen. Risken måsteförst elimineras att en sådan marknadsföring barafäster uppmärksamheten på priser som tyvärr saknarinternationell konkurrenskraft.Vi beklagar att utskottsmajoriteten inte verkarvilja ha den utvärdering av politiken och av organisa-tionernas verksamhet som är nödvändig för att få ettfullgott beslutsunderlag. Många frågor återstår attbesvara. Det bästa sättet att få upp svaren på riksda-gens bord är just den utvärdering som reservation 4anvisar.Anf. 14 () replik:Fru talman! Jag håller med om att detär ett problem att så många vanliga svenskar tyckeratt det är dyrt att resa i . Det är ett problemsom har blivit större , och vi är inte heltklara över vad det beror på, även om man kan miss-tänka att de tunnare lönekuverten har en viss betydel-se.Det var dock inte det som jag tänkte fråga omutan om det allmänna påståendet att förutsättningarnaskulle vara så dåliga för företagande i . Jaghar hört det sägas , ochjag undrar ibland om det bara är något som man sä-ger.Kan tala om för mig när det svenskaföretagsklimatet eller möjligheterna för företagare varbättre i än vad de är ?Anf. 15 () replik:Fru talman! Jag skulle vilja svara så här: I dagensSverige tillåter vi i viss mån att företagen går bra. Detanses bra att de betalar in mycket skatt till statskas-san. Det första problemet är att man beskattar dem såhårt att ingenting blir kvar.Man tillåter inte heller företagarna att själva vinnapå sin egen gärning. Det är ett stort problem. Mangynnar inte incitamenten och drivkraften för att satsakanske 80 timmars arbetsvecka, hela sin privata eko-nomi och familjens existens på en idé om att göranågonting själv för en bättre framtid.Problemet är att entreprenörskapet, att besluta nå-gonting själv, att göra något av egen kraft, inte sätts ifrämsta rummet utan tvärtom nästan i det bakerstarummet.Fru talman! Problemet är att man blir en hjälte iSverige när man vinner påBingolotto men att man är en skurk när man tjänar100 på eget hårt arbete. Det är det som är detstörsta problemet.Anf. 16 () replik:Fru talman! Jag kan till viss del hålla med EvaFlyborg om att man lätt blir hjälte ifall man vinnerpengar på , men jag ställde en annan fråga.Ni pratar om hur dåligt klimatet för företa-gande är i . Jag har hört det så länge att detvore väldigt intressant att få veta ungefär vilket årföretagandet har haft bättre förutsättningar än vad dethar i dag.Anf. 17 () replik:Fru talman! Det här är en ganska omöjlig diskus-sion. Jag kan inte ge något sådant årtal, men jag kanmöjligtvis övertyga om att det den dagnär vi får en borgerlig regering, dvs. , kommeratt bli ett betydligt bättre klimat för alla företagareoch skattebetalare i Sverige.Anf. 18 ():Fru talman! "är bra för företagsklimatet. "Så lyder rubriken på en artikel i 9 september 1999.Näringsklimatet i är generellt inte sämreän i andra länder. Tillgången till yrkeskunnig perso-nal är relativt god. Visserligen upplever vissa företagatt stödet från myndigheter är dåligt och lagstiftning-en inte så förmånlig - men så är det i andra länderockså.Så säger företagsekonomerna vid , som harstuderat detta.En annan rubrik i samma tidning lyder: "Myterom utflaggningen". Där framhålls bl.a. att dubbelbe-skattningen av bolag i vårt land må vara ett rött skyn-ke för vissa, men den bör inte sammanblandas medfrågan om orsaken till företagens internationalisering.Så skrev ekonomerna och nr 44 kunde man läsa:"ljuger om massflykten. De se-naste årens larmrapporter om en massflykt av civilin-genjörer och andra högutbildade från byggerpå snedvridna siffror. Bakom den påstådda kunskaps-flykten ligger en kampanj med syftet att sänka skat-terna och hålla nere lönerna. "Så skrev två frilansjournalister, , som undersökt detta.Fru talman! Jag tycker att det är bra om man kanhyfsa debatten. De senaste årens höga tonläge harenligt min mening inte gynnat vare sig näringsliveteller samhället i övrigt. I en intressant rapport frånISA:s ekonomiska råd, I huvudet på ett företag, bely-ses frågan om huvudkontor. Tidningsreferaten hand-lade mest om att privatekonomiska skäl skulle varaavgörande. Mer pengar i fickan är förvisso enligtrapporten en anledning till företagsflykt, men ävenandra orsaker finns.Ett företags huvudkontor har traditionellt haft ettstort symbolvärde. Därför har det väckt uppmärk-samhet när hela eller delar av huvudkontor flyttarutomlands. Bilden av som investeringslandoch som lokalisering för huvudkontorsfunktioner hardärigenom visserligen påverkats, men denna utveck-ling ska ställas mot att ett stort antal utländska företagförlagt sina till Sve-rige.Förklaringarna varierar: geografiska lägei norra , en effektiv infrastruktur och finans-marknad, en ledande ställning inom IT och kommu-nikationer m.m. Därtill kommer att kan sägasha utvecklat ett specifikt s.k. huvudkontorsklustermed internationell ledarskapskompetens och erfaren-het av internationella affärer i kombination med kva-lificerade kringtjänster.Några av slutsatserna i rapporten är att förvärvoch fusion ligger bakom de flesta omlokaliseringar avhuvudkontor och att den ökade rörligheten blandhuvudkontor inte är ett unikt svenskt fenomen.Vad rapporten också visar är att i vår värld avglobalisering har turen kommit till funktionen huvud-kontor, en funktion som internationaliseras - ochdärmed förändras.Konsekvenserna är komplexa. Förändringarna bjuderpå både för- och nackdelar. I vissa fall kan en flyttutomlands innebära att ledningen får bättre möjlig-heter att utveckla företaget och därmed stärka verk-samheten i . I andra fall går omfattande hu-vudkontorsaktiviteter med värdefulla spridningsef-fekter förlorade. Förhållandevis få tror att huvud-kontoren kommer att flytta . Ca10 % på koncernledningsnivå och på underkon-cernnivå har den uppfattningen.Kanske är det så enkelt att vissa flyttar är nödvän-diga, andra helt naturliga och åter andra ganska omo-tiverade.Fru talman! Låt oss konstatera att det går bra förSverige. Sysselsättningen växer kraftigt. Många flerär i arbete. Vi har den snabbaste sysselsättningsök-ning som vi har upplevt och dag. Sysselsätt-ningen växer i både företag och offentlig sektor lik-som för både kvinnor och män. Arbetslösheten sjun-ker snabbt, och tillväxten i ekonomin är bra. Nyföre-tagandet är fortsatt högt. Antalet företagskonkurser ärdet lägsta . har antalet före-tagskonkurser minskat med hela 35 %.Intresset för som investeringsland är iväxande. direktinvesterar utländska företag80 miljarder kronor i Sverige.Vilka är våra bästa argument för att övertyga fö-retag och företagare att investera i ?Sverige har EU:s starkaste statsfinanser. Under-skottet i statsfinanserna på av BNP harvänts till ett kraftigt överskott på bara . Ingetannat land har gjort något liknande.Inget annat land satsar så mycket på forskning ochutveckling som . Enligt SCB:s senaste under-sökning uppgick de samlade FoU-utgifterna till 67miljarder kronor 1997, vilket är 8 miljarder mer än1995. av BNP är högre än i något land inomOECD.Få länder satsar nu så kraftigt på utbildning på bå-de bredden och spetsen. Under åren 1997-2001kommer antalet platser på högskolor och universitetatt öka med 88 000. har den kraftigasteutbyggnaden av utbildningen inom naturvetenskapoch teknik i . har hundratusentalssvenskar fått chansen att stärka sin grundutbildninginom Kunskapslyftet.Fru talman! Det är med förvåning jag har hört allade negativa påtalandena här som endast har berörtskattelättnader, arbetsmarknadspolitik och arbetsrätt.Inte ett ord har sagts om kompetensutveckling ochkunskap i den inledande debatten, och det tycker jagär mycket märkligt.Sverige blir ett alltmer internationellt land. Sedanår 1995 är vi medlemmar i . Vi har också skaffatoss de ekonomiska förutsättningarna att, om svenskafolket vill, bli medlemmar i . Vi ligger mitt ihjärtat av , som är en av de snabbastväxande ekonomierna i världen.Sverige är ett socialt stabilt land. Mellan år 1996och 2002 ökar statsbidragen till kommuner ochlandsting med , vilket stärkervård, skola och omsorg.Sverige har ett förmånligt skattesystem för företa-gen. Det är bara i EU som har lägre bolagsskattän . Överläggningar pågår mellan riksdags-partierna om en ny skattereform.Sverige har påbörjat resan mot ett ekologiskt ut-hålligt samhälle. Miljön är en allt starkare drivkraftför tillväxten. Lokala investeringsprogram omfattan-de genomförs. Vi har fördubblatanslaget till energiforskningen. Stora resurser, sam-manlagt , satsas på en omställningav energisystemet.Sverige är ett IT-land i yttersta världsklass. Enligten ny undersökning är näst bäst i världen påIT. Bara ligger före. har investerat mer iIT än något annat land i . Vårt land har fleraföretag som ligger i IT-utvecklingens framkant.Fru talman! Den budget vi behandlar, dvs.utgiftsområde 24 Näringsliv, är en mycket bra bud-get. Den innehåller en rad satsningar för att få fleroch växande företag, och jag vill nämna några avförslagen.· Regeringen har fattat beslut om bindande krav påproblem- och konsekvensanalyser av förslag sompåverkar småföretag. För detta ändamål har ensärskild enhet inrättats på ,Simplex, som får ytterligare medel till sitt för-fogande.· De flesta av de s.k. stoppreglerna för fåmansföre-tagen har avskaffats.· Tidsperioden för att bygga upp obeskattat egetkapital i företagen genom periodiseringsfonderökas från fem till sex år.· Reserveringsmöjligheterna ökas också genom attavdragstaket för periodiseringsfondsavsättningarhöjs från till av inkomsten för aktie-bolag och andra juridiska personer. För enskildanäringsidkare och andelsbolag höjs taket från25 % till 30 %.· Regeringen kommer att se över reglerna vid be-skattning av fåmansföretag, de s.k. 3:12-reglernasamt reglerna för s.k. generationsskiften.· Tillgången på riskvillig lånefinansiering till småföretag kan ökas med 600 miljoner genom ett avtal mellan och Eu-ropeiska investeringsfonden, EIF.· Regeringen avser att undersöka hur IT-kompetensen kan ökas i mindre företag.· reserveras för arbetet med ettsamordnat uppgiftskravsregister, vilket innebär attett företag enbart ska behöva lämna en uppgift myndighet.· En bred satsning på utbildning och informationom kooperativt företagande genomförs.· Hårdare krav ställs på centrala myndigheter för attförkorta handläggningstider.· För att effektivisera, öka samordningen och för-bättra träffsäkerheten utreds statens insatser för attfrämja fler och växande företag.· En analys av konkurrenssnedvridningar, främstmellan små företag och näringsverk-samhet, genomförs.Fru talman! Jag vill nämna något om NRC, detnationella resurscentrumet för kvinnor, som har variten projektverksamhet som finns på NUTEK.Jag tycker att den delen har varit oerhört viktig,och man har gjort ett jättebra jobb. Men någon gångska ett projekt också integreras i den övriga verksam-heten, och har man fått en rad lokala och regionalaresurscentrum som ska fylla den uppgiften. Men föratt de också ska kunna fungera är det viktigt att följaverksamheten på bästa möjliga sätt. Och den skanagelfaras, också på , men jag är ocksåövertygad om att de tre personer som har varit hu-vudansvariga för denna uppgift och som har gjortdetta jobb så bra nu på ett alldeles utmärkt sätt kanföra över de kunskaperna också i annan verksamhetför att stödja och hjälpa till när det gäller kvinnligtföretagande.Med det, fru talman, yrkar jag bifall till hemstäl-lan i betänkandet i dess helhet och avslag på samtligareservationer.Anf. 19 () replik:Fru talman! Det finns svagheter i den svenska nä-ringspolitiken som , , , , flera andra utländ-ska bedömare och vårt eget inhemska pekar på.Mot detta ställer två företagsekono-mer vid och två frilansjournalis-ter.Och så refererar utredning.Jag har utredningen här och ska strax läsa högt urden, på s. 82. Man tittar på den sidan på problemet attfler huvudkontor flyttar från än från andraländer. Självklart är det så att många av de här ut-flyttningarna hör till den nya utvecklingen, men manpekar på att detta i högre grad är ett svenskt problem.Nu läser jag högt: "Hit hör uppenbart individbeskatt-ning som lyfts fram på såväl koncern- som underkon-cernsnivå. Det är värt att understryka att individuellaskäl påverkar var huvudkontoret hamnar. Också övri-ga asymmetrier i skattesystemet, sociala kostnader förarbetskraften samt förtroendet för den ekonomiskapolitiken och dess utövare är faktorer som kan påver-kas genom ekonomisk politik." Sedan står det att omman åtgärdar de här faktorerna så kommer det inte attgöra att huvudkontor som har flyttat ut flyttar tillba-ka. Men det står: "Däremot kommer förutsättningarnaförbättras och mer av 'konkurrensneutralitet' uppstå iförhållande till andra länder." Man påpekar att dettyder på ett slags förtroendekris mellan åtminstonedelar av näringslivet och den politiska makten ochmyndigheten.Bekymrar inte detta ? Detta ärinte min uppfattning, utan jag läser högt ur !Anf. 20 () replik:Fru talman! Jag försöker att ge en bild som är sånära sanningen som möjligt. Jag tror faktiskt att ocksåKarin Falkmer förstår att det i vissa fall kan varanödvändigt med utflyttning av hela eller vissa delarav kontoren. Det hänger samman med globalisering-en.Det finns en annan typ av utveckling för att före-tag ska kunna växa. Den ensidigt negativa bild somKarin Falkmer och här ger är för migoerhört olyckligt. Jag tycker också att det skadarSverige. Däremot är det självklart att jag som social-demokrat vill ha kvar allting i Sverige.Men vi måste också se till att möjligheterna finnsför utveckling. Fusioner är en stor del av affärslivet . Det tror jag faktiskt att också harförståelse för.Anf. 21 () replik:Fru talman! Det var vad jag började med att säga.En del av utflyttningarna av huvudkontoren är nå-gonting som hör till den nya ekonomin. Men jagpåpekade problemet med att det är fler huvudkontorsom flyttar i än annars. Jag läser högt i rege-ringens egen beställda utredning. Det här är verklig-het, några få undantag har huvudkontoren omman har fusionerat hamnat utanför . Det ärinte så konstigt. Det anmärkningsvärda är att när dethandlat om ett antal fusioner med t.ex. finska företaghar utflyttningen gått till ett land som både är mindreoch ligger mer perifert. I samtliga dessa fall har hu-vudkontoren hamnat i . Dessutom har flerastora företag helt utan fusionering flyttat sitt huvud-kontor.ISA pekar på samma problem som samtliga ut-ländska kvalificerade bedömare av har gjort.Det är de här problemen och faktorerna som vi kanpåverka i denna kammare. Det är hög tid att regering-en medverkar till det. Det är viktigt och ett intresseför oss alla att vi får så goda villkor för företagande iSverige som det bara är möjligt. I den konkurrenssi-tuation som globliseringen innebär måste vi kunnakonkurrera med de mest konkurrenskraftiga i världen.Anf. 22 () replik:Fru talman! Jag håller med att viska vara konkurrenskraftiga. Men för mig ska kon-kurrensen ske på lika villkor. En social dumpning iform av konkurrens är i varje fall inte jag påskyndareför.Karin Falkmer hänvisade i sitt inledningsanföran-de bl.a. till företag som växer i och att ocksåsmå företag flyttar dit. Det kan i vissa fall ha sinaskäl. borde kanske lite grann titta påcabotagefrågorna inom åkerinäringen t.ex. för att sede oerhörda negativa effekter som finns inom dettaområde som i varje fall inte jag skulle vilja ställa migbakom i det sammanhanget.Karin Falkmer läser högt i rapporten. Men slutsat-sen i rapporten är ändå att förvärv och fusion liggerbakom de flesta omlokaliseringar av huvudkontor.Den ökade rörligheten bland huvudkontoren är inteheller ett unikt svenskt fenomen. Därmed inte sagt attvi är några påskyndare av att flytta huvudkontor,tvärtom.Självfallet måste verksamheter kunna bedrivas därde har bäst möjlighet att växa i ett globalt system föratt också se till att underleverantörer och dylikt gesmer fast mark i vårt land.Anf. 23 () re-plik:Fru talman! När man hör tal kanman få intrycket att det inte finns några problem närdet gäller svenskt näringslivsklimat. Men hur kom-mer det sig då att vi har hundratusentals svenskar somär utan arbete? Visar inte det att vi behöver nya före-tag? Vi behöver företagsamhet och en bättre miljö förföretagande.Det jag läste ifrån var inte, som jag ser det i varjefall, någon partisk rapport. Det var en statlig myndig-het, , som påpekade att har fallit frånnionde till sjuttonde plats när det gälleratt visa upp ett företagsklimat som gör att utländskainvesterare tittar på Sverige.Jag vill också tillfoga en annan sak. Enligt ny sta-tistik från and Society minskade antalet nyaföretag under årets första åtta månaderjämfört med . Från den1 januari till startades totalt 31 802företag i . startadesnästan 39 000 företag. Det är en minskning med över7 000. Det skulle vara intressant att få en kommentartill det och hur vi ska få en vändning för att kunna fåfler i arbete.Anf. 24 () replik:Fru talman! inledde replikskif-tet med att åberopa sysselsättningen. Det är ingentvekan om att sysselsättningen har ökat. Men somsocialdemokrat är jag inte nöjd med det. Jag är intenöjd så länge någon människa behöver gå arbetslös.Arbetslösheten är ett gissel var den än finns och varden än kommer att finnas någonstans.Det kanske finns någon form av sunt förnuft i attantalet företag inte alltid ökar lika snabbt. Kanske denviktigaste delen är att bevaka och se till att de företagsom har möjligheter till att växa också växer. Jagtycker att det är oerhört spännande att se att antaletkonkurser minskar, och minskar dramatiskt, och ald-rig har varit så lågt som . Det innebär i varje fall attvi har fler företag och också små företag som kännerlite mer fast mark under fötterna. Det tycker jag ärjättepositivt.Mikael sade i sitt inledningsanförandeatt han varit och träffat en rad småföretagare. Han hade också träffat småföretaga-re utanför den offentliga sektorn inom hälso- ochsjukvården. Jag vill ställa en fråga till . Anser att vårdpersonalen inomden offentliga verksamheten inte jobbar tillräckligt?Anf. 25 () re-plik:Fru talman! Det är bra att och jagär överens om att arbetslösheten är ett gissel. Det trorjag att samtliga svenskar är överens om. Men vimåste få konkreta åtgärder för att lyckas vändaminskningen av antalet nya företag. Kanske de somfunderar på att starta tvekar när de ser listan på Små-företagsdelegationens krav och ingenting händer. Jagställde också frågan i mitt anförande. Hur många avdessa förslag är genomförda, , ochnär ska de andra genomföras?Vi har för lite personal i sjukvården. Vi skulle be-höva mer personal. De anställda jobbar hårt. Men detfår inte hindra att vi också kan ha privata alternativ.Vi måste se möjligheterna i tjänstesektorn såväl somöver huvud taget i . De fina ord som vi hörfrån om ett företagsklimat ivärldsklass måste också bli en verklighet. Vi kan intevara radikalt annorlunda i det här landet än i övrigaEuropa. Då blir det negativa konsekvenser.Anf. 26 () replik:Fru talman! Jag har talat om konkurrensneutrali-teten i flera inlägg. För att vinna tid i kammaren trorjag inte att jag längre behöver rabbla upp alla de olikaåtgärder som görs och har gjorts och även vad Simp-lexgruppen nu ges möjligheter att vidareutveckla. Detkan läsa i protokollet om inte an-nat.Självklart behöver vi flera arbetstillfällen. Jag ärockså övertygad om att alltfler människor behövs påsvensk arbetsmarknad . Inte minst gällerdetta vård, skola och omsorg. Det vore trevligt omäven och hans parti på ett bättresätt ville jobba för de delarna i det sammanhanget.En rad verksamheter på sjukhusen och vårdcent-raler är privatiserade. Det är svårt att dra grän-ser. Titta t.ex. på städpersonal, telefonister, vaktmäs-teri o.d. Det är i de allra flesta fall kanske just privataentreprenörer.Detta smälter in ganska bra i verksamheten. Menför den skull har jag väldigt svårt att se varför manvill slå ut en helt bra offentlig vårdsektor. Jag tyckeratt en sådan är av ett samhällsintresse, och jag tyckerockså att den personal som finns där utför ett oerhörtbra och värdefullt arbete.Se till att ge personalen en eloge istället för att bara hota med arbetsrätt, med skattersom ger mindre möjligheter till offentlig verksamhetoch med att privat verksamhet skulle vara bättre!Anf. 27 () replik:Fru talman! Jag önskar två förtydliganden.Man talar om tillväxt. Ja, det växer så det knakar.Så är det på många områden. Men liknarpraktiskt taget en , med stora och mångahål där det inte finns någon tillväxt alls. Har SylviaLindgren några åtgärder eller någon bot mot denobalansen?Sylvia berörde också att generationsväxlingsreg-lerna ska ses över. Det låter positivt. Men vad avserberäkningen av reavinstbeskattningen så ligger den jufast enligt skattesamtalen. Vi har i varje fall inte lyck-ats få någon ändring på den punkten. Är det dessaregler som avses att ses över, och när kan det i så fallbli aktuellt?Anf. 28 () replik:Fru talman! Först vill jag säga något till ÅkeSandström om det som han pratar om beträffandeobalansen. Detta kommer att diskuteras senare, i denregionalpolitiska delen. Men självfallet tycker jagockså som stockholmare att det är olyckligt när manfår en obalans i landet i dess helhet. Vi har det när detgäller bostadsbyggandet i den här regionen, när detgäller högskoleplatser - som vi skulle behöva mångafler av - och vi har det när det gäller trafiksituationeno.d. Det är självfallet angeläget för oss allihop attförsöka utjämna de regionala obalanserna i så storutsträckning som möjligt.Det som jag sade beträffande generationsskiftenvar att regeringen kommer att se över reglerna vidbeskattning av fåmansföretagen. Det gäller de s.k.3:12-reglerna samt reglerna för s.k. generationsskif-ten. Jag tycker att det är viktigt att veta att detta är pågång att ses över. Några detaljer om hur denna över-syn kommer att se ut har jag inte - det erkänner jagklart för . 29 Statsrådet ():Fru talman! Jag vill börja med att instämma i väl-digt mycket av det som sade.Sverige står inför en oerhört spännande tid. Det ären tid när det framför allt för oss som jobbar mednäringspolitik är perfekt att få vara politiker. Sverigestår inför oerhörda förändringar, och vi har fantastis-ka möjligheter. Det är när företagande, entre-prenörskap, innovationspolitik och näringspolitikkommer att spela en allt större roll för att klara jobbenoch välfärden i Sverige.Sverige är ofta mycket mer modernt som före-tagsland än vad vi själva ser. När jag lyssnar på deborgerliga företrädarna här måste jag säga: Nihar verkligen grävt ned er väldigt djupt - långt ned ien grop! Ni är så långt ned att ni inte längre ser vadsom faktiskt pågår där uppe på ytan. Jag vill verkli-gen uppmana er att komma upp ur gropen och titta eromkring. Då kommer ni att få se rätt mycket.Sverige har både styrkor och svagheter. Det vä-sentliga för oss som är politiker nu är att våga se bådadessa saker. Då kan man inte ligga med näsan trycktlångt ned i en grop. Styrkorna ska vi förstärka ochbygga under, och svagheterna måste vi förändra.Det finns några saker som har varit förutsättningarför att göra detta. Bl.a. har den socialdemokratiskaregeringen tillsammans med samarbetspartierna slitithårt för att ge företagen det som fak-tiskt är den allra viktigaste förutsättningen för attbedriva sin verksamhet. Jag talar om stark ekonomi,låga räntor och låg inflation. Om inte dessa sakerhade varit ett faktum hade icke haft ettnäringsklimat att tala om. Detta har vi gjort.Färre konkurser är ett exempel på vad det har in-neburit. De nya jobben växer i en takt som vi inte harsett , och det är framför allt i de småföretagen som de många nya jobben kommer. Överhälften av de nya jobben som fick under förraåret uppkom i företag som hade mellan 10 och 19anställda. Nyföretagandet växer också.Nu måste vi koncentrera oss på att utveckla detsom är det nya och det växande. Där måste vi bl.a.ändra attityder, vilket många har varit inne på. Flermåste vilja och kunna pröva att starta nytt.