prot · GM0974 · 1999-03-24 00:00:00 — Därmed slås nästan allihop ut, och detvore väldigt olyckligt, menar vi.Det är genom det konventionella jordbruket, somhar en miljöinriktning, som vi, enligt vår mening, fården största miljövänligheten. Jag ifrågasätter därförlite grann de här planerna. Kommer det alltså ytterli-gare sänkningar i den vårbudget som ni medverkartill?Anf. 4 () replik:Fru talman! Jag står inte här och "läcker" någon-ting, utan jag talar om vad driver ochett bra tag har drivit. Gentemot regeringen driver vifrågan om elskatten och eldningsoljan, steg 1 i Björksutredning.När det gäller dieseln och den diskussionen menarjag att de förslag som lagts fram inte är realistiska. Ensänkning av dieselskatten är politiskt inte realistisk.Däremot har jag tidigare här i talarstolen efterfrågaten konstruktiv diskussion om hur vi kan återföra depengarna till jordbruket. De borgerliga partierna harinte deltagit i den diskussionen, inte heller företrädar-na för LRF, utan det har varit en ensidig diskussionom skattesänkningar som inte leder någon vart. Vibehöver därför en konstruktiv diskussion om hur depengarna i så fall på lämpligt sätt kan återföras.Det hävdas att det är orealistiskt att integreradjurhållningen med växtodlingen. Tvärtom, det är ennödvändighet. När vi hade vår jordbrukshea-ring i förstakammarsalen hävdade ,professor på SLU, att den enskilt viktigaste åtgärdenför att minska jordbrukets miljöbelastning är att djur-hållningen integreras i växtodlingen.Samtidigt skulle det vara orealistiskt att hävda attdet är möjligt ekologisk odling. Men precissamma argument mötte de ekologiska lantbrukarnaför när de hävdade att jordbruket år 2000till skulle vara ekologiskt jordbruk. är vinästan framme vid och har eko-logiskt jordbruk. Det var alltså fullt rimligt. Nästasteg är också fullt rimligt. Det är nämligen inom denekologiska odlingen som vi kan ta hem en ökad lön-samhet för svenskt jordbruk.Slutligen handlar det om det konventionella jord-bruket och dess miljöanpassning. Men en stor del avmitt huvudanförande handlade just om hur vi anpas-sar det konventionella jordbruket till ekologiska för-utsättningar. Det är fullt möjligt, och det är en viktigdel att arbeta med.Anf. 5 () replik:Fru talman! Jordbruket behöver inte mer bidrag,utan man behöver lägre kostnader. Det är vårt alter-nativ. Här tycks vara inne på att vi istället borde styra vissa stödåtgärder dit där behovenär som störst. Men vi vet att detta leder till orättvisoroch till stora svårigheter. Därför är den enklaste vä-gen att förbättra möjligheterna, inte minst för de småanimalieproducenterna, att sänka de totala kostnader-na i produktionen. Man får lägre kostnader inte minstför foder om det blir lägre gödsel- och dieselskatter.Det ekologiska jordbruket, Kravjordbruket, be-lastas svårt av dieselskatten. I allmänhet får man köramed traktorer mer än som sker i det konventionellajordbruket. Därför tycker jag att resonemanget härinte är riktigt relevant.Ni i talar om styrda skattesänk-ningar. Vi från vår sida vill ha skattesänkningar, inteminst för dem som har de lägsta inkomsterna. Det görju att de får ett bättre utrymme för att köpa mat avhög kvalitet. Där har vi en klar linje. Ni talar omsänkta skatter för vissa kategorier. Kommer ni då att höja dem igen?Jag tror inte att linje är realistisk i detavseendet.När det gäller det ekologiska jordbruket är jagoroad för om man provocerar eller så att säga stöderfram en ökad odling. Marknaden måste få avgöra. Jagtror att det är säkrast för de duktiga Kravodlare somvi har. Den säkraste utvecklingen är alltså marknadsanpassar sin produktion. Då får man såmycket betalt som behövs för att det skall gå runt.Anf. 6 () replik:Fru talman! I Björks utredning hävdas det att deskattesänkningar som föreslår i förstahand gynnar de stora spannmålsodlarna. I förra de-batten, , om energiskatterna hade jag två ex-empel. Det ena gällde en producent av ekologiskmjölk. Med en dieselskattesänkning skulle han få8 i skattesänkning, medan en spannmålsodlaremed spannmål skulle få , alltsåtio gånger så mycket. Är det de bönderna som IngvarEriksson känner att vi skall stödja?Anf. 7 ():Fru talman! Svenskt jordbruk och svensk livsme-delsindustri har definitivt möjligheter för framtiden.Svenskt jordbruk står väl rustat med miljömässigt ochdjurhållningsmässigt bra producerade livsmedel. Detär en slutsats som dragits efter det att jag åkt runt och träffat lantbruksföre-tagare inom de olika delarna av jordbruksnäringenoch också företrädare för livsmedelsindustrin. ärdet också helt tydligt att bonden vill vara en företaga-re som producerar livsmedel för marknaden. Så långtär allt väl.Fru talman! Det är också helt klart att man vill harättvisa. Man vill kunna konkurrera på lika villkor, påde villkor som omvärlden har. Det innebär i klartextatt man vill att vi här i riksdag skall börjaplocka ut stenarna från den extra skatteryggsäck somsvenska bönder bär på i förhållande till sina konkur-renter i andra länder. På den punkten finns det i be-tänkandet en fyrpartireservation, reservation 12, somjag yrkar bifall till.Den här diskussionen har vi haft . Vistår fast vid vår linje och hoppas att det kan blien majoritet för detta.Jonas har faktiskt lite grann lagt uppbollen. Han är ju beredd att börja plocka ur stenarna.Här kommer min första fråga till utskottsmajoritetensföreträdare: Om ni inte vill börja med att lättaden här ryggsäcken, om det inte vinner , kommerdet då förslag i vårpropositionen?Inge sade i kammarens budgetdebatt den18 att skattefrågan skulle kommafram . Den "början" har väl snartrunnit ut. Kommer det ett förslag , ?Är det så, , att vi nu har en riks-dagsmajoritet för att börja lyfta bort stenarna?Elskatten har nämnts. Det budskapet framförde niju i skattedebatten , och vi harjust hört det upprepas. Skall vi dra någon slutsats avdet är den väl att om det fanns en hemställan omatt sänka elskatten så skulle det finnas en majoritethär vid en omröstning. Är det rätt uppfattat, JonasRingqvist, och är det det vi kan förvänta oss nu ivårpropositionen? Och om det inte ligger där, såmåste ju konsekvensen av vad nu harsagt vara att vi ändå har en majoritet för den delen iden kommande riksdagsbehandlingen. Jag vet att detär väldigt många som väntar på ett besked i den härfrågan, och jag hoppas att det skall kunna bli någonform av besked under den här debatten.Sedan är det ju också så, , att vigivetvis är beredda att gå in i en konstruktiv debattom tekniska upplägg för sänkning av de här skatterna- det har jag för min del sagt - men vi villveta att det blir någonting nettomässigt, något rejältresultat för bönder. Då ligger ändå denBjörkska utredningen i grunden som ett bra uppläggför hur det här skall göras.För oss kristdemokrater är ju fortsatt jordbruks-produktion i hela en förutsättning för en le-vande landsbygd. Det går aldrig att kompensera vårbasproduktion, jord- och skogsbruk med andra akti-viteter eller stöd och ersättningar. Vi måste ha sådanavillkor för näringen att man kan driva sitt företagan-de, vilket är grunden för sysselsättning och boende pålandsbygden. Det handlar också om att förvalta ettarv, åkermarken, för framtida generationers behov avlivsmedelsförsörjning.Vad gäller syn på inriktningenav jordbrukspolitiken yrkar jag bifall till reserva-tion 10.I det sammanhanget vill jag också nämna den re-servation från vår sida som tar upp krav om att befrialantbrukaren från kostnader för kartavgifter samt ettavvisande av neddragningar av ramen för miljöersätt-ningsprogrammet. Jag kan också kommentera JonasRingqvists inlägg om återförsel av näringsämnen tilljordbruket. Den frågan har vi ju drivit här under fleraår från sida. hop-pades på att regeringen skall komma någonstans, menän så länge har den inte gjort det. Det är därför vifullföljer kravet på handling från regeringens sida.Det har alltså inte hänt något , så det göringet om ni vänsterpartister backar upp detta förslag iomröstningen i kammaren också. Det ger juändå lite ökad tyngd åt det.Vad gäller frågor som rör hästnäringen och träd-gårdsnäringen kommer att ta uppvåra synpunkter senare.Jag vill också gå in på förhandlingsresultatet vadgäller EU:s gemensamma jordbrukspolitik. Vårt syn-sätt är ju att regeringen gått in med en felaktig ansatsi de här förhandlingarna, och genom att man drivit enextrem linje innebärande kraftig prispress på jord-bruksnäringen, framför allt för mjölkproduktionen,har möjligheterna att få uppbackning för specifikasvenska intressen minskat. Det visar sig ju nu också iform av en ökad konkurrensnackdel gentemot Finlandmed . Sammantaget fårman väl ändå vara tacksam för att EU:s jordbruksmi-nistrar avvisade den svenska linjen om ökad prispresspå bönderna. finns ändå förutsättningar för fortsattlivsmedelsproduktion i hela landet. I egna och medCenterpartiet gemensamma reservationer har vi redo-visat vårt synsätt på den gemensamma jordbrukspoli-tiken och på hur borde ha förhandlat.På en punkt skulle jag nu vilja ha ett svar av majo-ritetsföreträdarna. Hur blir det med oljeväxterna? Påden punkten har getts lite olika och svävande besked.Kommer att från början, när nedtrappningenav arealersättningen för oljeväxter påbörjas, användasig av möjligheten till ett särskilt miljöprogram fördenna odling? Det tror jag är helt nödvändigt för attvi inte skall tappa ytterligare inom den sektorn. Somalla vet är just oljeväxter viktiga för en bra växtföljd.Fru talman! Trots det positiva som finns inomsvenskt jordbruk - jag inledde med det - ställdesändå näringen under föregående år inför större svå-righeter än på åratal. Det här berodde bl.a. på väder-läget och fallande exportmarknader för griskött. Ock-så inom mjölkproduktionen märks nu mycket tydligtatt många företagare upphör med sin verksamhet, ochdet beror i första hand på inhemska pålagor.Regeringen har ju tillsammans med näringen haften särskild arbetsgrupp som skulle se på möjlighetenatt backa upp de bönder som råkat mest illa ut pågrund av vädersituationen. Enligt harman räknat på en förlust på närmare en miljard kro-nor för jordbruksdelen. Det vore intressant om IngeCarlsson från Socialdemokraternas sida kunde sägavad resultatet av arbetet har blivit. Jag har sett entidningsuppgift, som jag inte tycker var riktigt seriöspå den punkten. Om den skulle vara riktig är detdefinitivt inte en tillräcklig insats för att stötta debönder som står inför ett stort, svart hål. Dethandlar om ekonomisk överlevnad. Vi kan stötta ochhjälpa så att man klarar den här situationen på någraårs sikt, men då måste också viljan finnas från rege-ringens sida.Det skulle också vara intressant att höra om IngeCarlsson har några idéer om hur grisproduktionen kanstöttas och om han har något recept mot avtappningenav mjölkbönder. Från sida har viju lagt fram förslag, men socialdemokraterna haravvisat dessa. Har ni något annat i stället?En annan frågeställning gäller exportsatsningar.Andra länder backar upp näringen med rejäl stöttningför exportsatsningar. Här handlar det om uthållighet,långsiktighet och en professionell livsmedelsindustri,men också staten behövs som uppbackning. Då kanman fråga sig varför vi från den svenska statens sidainte backar upp och stöttar vår jordbruksnäring sommånga andra länder gör. I andra länder ser man nä-ringen som en nationell resurs som man skall värnaoch backa upp, och det är de tagen jag skulle önskamer av också från den sida.En annan aspekt på det här är ju livsmedelsindust-rin, som ju är helt beroende av jordbruksnäringen.Man är ju beroende av att få råvaror. Om det blirsviktande råvaruförsörjning till industrin är det klartatt man tvingas rationalisera. Jobb försvinner, och detär inte få jobb det handlar om. Det är många jobb dethandlar om, och de finns runtom i hela . Härkan man fundera på om regeringen verkligen ser dethär tydliga sambandet mellan att vi just har en jord-brukspolitik som skapar villkor som gör att vi har enaktiv företagare som kan försörja vår livsmedelsin-dustri med råvaror. Det finns en koppling här: Om viinte fixar det, ja, då tappar vi enormt många jobb meden ökad arbetslöshet som följd, och det är ju justkampen mot arbetslösheten som borde vara det cent-rala.Fru talman! Det behövs definitivt en omläggningav jordbrukspolitiken. borde det handla om attföra en politik som gagnar svenska livsmedelspro-dukter som i förhållande till många andra länder pro-duceras miljövänligt och med god djuromsorg. Jagser vare sig miljövinster eller någon annan poäng medatt vi får mer importlivsmedel, utan samma miljö-och djurhållningskrav som har, och ocksåsom en konsekvens ökande svensk arbetslöshet.Jag hoppas på ett omtänkande frånriksdagsmajoritetens sida, och om näringen får rättsignal så står man . Det här skulle kunna bli enväsentlig del av ett i tillväxt, och det måste juvara allas vår ambition. Ge rätt signal , !Anf. 8 ():Fru talman! Jag skulle vilja börja med att yrka bi-fall till reservation nr 11 och reservation nr 12. Själv-klart står jag emellertid bakom samtliga de reserva-tioner där mitt namn förekommer, men jag nöjer migalltså så här långt med att yrka bifall till nr 11 ochnr 12.Fru talman! Jag hoppas att vi som är närvarande iden här kammaren som företrädare för skilda politis-ka partier till att börja med kan bli överens om tresaker.För det första hoppas jag att vi kan bli överens omatt jordbruket är drivkraften och motorn på densvenska landsbygden, dvs. en verksamhet som håller igång andra verksamheter.För det andra hoppas jag att vi kan bli överens omatt det är viktigare nu än att vi ingerden svenska jordbruksnäringen hopp och framtidstro,så att man återfår investeringsviljan.För det tredje hoppas jag att vi kan bli överens omatt det behövs en nyrekrytering av företagare till nä-ringen så att näringen inte successivt tunnas ut ochkanske rentav avvecklas.Min fråga blir följaktligen i första hand till före-trädarna för utskottsmajoriteten om vi är överens omde tre påståenden som jag har gjort?Jag skulle därtill vilja utveckla det här lite grannoch konstatera att jordbruket är en av förutsättningar-na för en levande landsbygd i hela landet. Jordbruketgenererar sysselsättning och service till andra, sådanasom inte är direkt sysselsatta inom jordbruksproduk-tionen. Det kan gälla offentlig service i form av så-dant som dagis och skolor. Men det kan också gällakommersiell service, som ju är mycket viktig förmöjligheten till ett bra liv på landet, i form av t.ex.affärer och reparationsverkstäder.En nyrekrytering av företagare och en återkomstav investeringsviljan leder ju också i sin tur till attvårt lands ekonomiska tillväxt totalt sett ökar och tillatt vi kan behålla sysselsättningen inte bara i produk-tionsledet, i den direkta primärproduktionen i jord-bruket. Det leder också till att vi kan behålla, ochkanske t.o.m. utveckla, sysselsättningen inom livs-medelsindustrin och bland underleverantörerna tilldet svenska jordbruket.Totalt handlar det som bekant om inemot300 000 människor som är sysselsatta kring jordbru-ket i vårt land. Det är alltså en väldigt stor verksam-het. Jag tycker att vi bör göra allt för att hålla i gångoch utveckla den här delen av vår arbetsmarknad -dels för arbetsmarknadens skull, dels också för densvenska landsbygdens skull.Jag anser att regeringen och majoriteten i utskottethar underlåtit att vidta de åtgärder som krävs för attinge hopp och framtidstro för näringen totalt sett,men framför allt för att inge hopp och framtidstro tillde unga som skulle kunna vara beredda att gå in inäringen. En del av dessa avstår av de här skälen ochägnar sig åt andra verksamheter. För en del finns dettyvärr inga andra verksamheter. Det leder i sin tur tillsysslolöshet och arbetslöshet för de människorna.Då leder detta resonemang till min andra storafråga. När kommer det besked om den Björkska ut-redningen, besked som kan innebära att näringeninges hopp och framtidstro? Händer det över huvudtaget något på det här området? Det är ju nu drygt ettår sedan den statliga utredning som för lade fram sitt förslag. Normalt bordeden tiden ha räckt till för att lämna besked omkringvad regeringen och dess stödpartier har för avsikt attgöra med anledning av den statliga utredningen. Närkommer beskeden?Det vanliga svaret på den frågan brukar ju vara attde kommer i skatteöverläggningarna. Dessa har sombekant pågått , och de kan efter vad jag för-står pågå länge . Det är alltså dags att upprepa denfråga, eller det påstående, som jag tog upp vid vårförra ganska omfattande debatt i det här ämnet: Ärregeringen inte beredd att lyfta ut den här frågan, attta sitt ansvar och inge hoppet och framtidstron i sam-band med att man nu måste presentera en vårproposi-tion? Därmed skulle man så att säga avsluta den härdelen av den på sitt sätt ganska destruktiva debattsom vi har haft i Sverige.Så över till den andra stora frågan kring jordbru-ket . Den rör de s.k. agendaförhand-lingarna. Det skall då först konstateras att lönsamhe-ten i det svenska jordbruket är mycket låg för närva-rande. Lönsamheten har därtill sjunkit till ungefärhälften av vad den var . Lönsamhetenär ungefär en tredjedel jämfört med de övriga nordis-ka länderna.Nu har som land bidragit till att det blevytterligare prissänkningar genom de förhandlingarsom vi gemensamt har genomfört nere i Europa.Därmed blir det ytterligare sänkt lönsamhet. Själv-klart innebär detta ytterligare ett mycket allvarligt hotmot det miljövänliga svenska lantbruket, mot denmiljövänliga svenska livsmedelsproduktionen, motde inemot 300 000 personer som är sysselsatta i ochkring jordbruket och mot det öppna svenska odlings-landskapet, som jag hoppas att vi alla värnar om.Det är oerhört tungt för bönder att åsehur har skött agendaförhandlingarna ochslagits för större prissänkningar än vad som trots alltblev fallet i jordbruksförhandlingarna. Detta skulle,om man hade lyckats från sida, ha lett till attSveriges bönder och det svenska jordbruket hadedrabbats än hårdare beroende på bl.a. vårt nordligaläge och vårt höga skattetryck.Nu har alltså regeringen snart att presentera sinvårbudget. Jag förutsätter att det i denna propositionfinns förslag om borttagande av hela den skatterygg-säck som belastar det svenska jordbruket.Som framgått av min redovisning kommer jord-brukets intäkter att sjunka från en redan låg nivå.Särskatterna måste alltså avvecklas . Annars kom-mer det, tror jag, att bli ytterligare slag i ansiktet frånregeringen och från den riksdagsmajoritet som kanbildas mot att avveckla det särskattetryck som detsvenska jordbruket har - med oöverskådliga konsek-venser för sysselsättningen, det öppna landskapet ochden rena, högkvalitativa, svenska livsmedelsproduk-tionen som jag därtill vet är uppskattad av den svens-ka konsumenten.Anf. 9 ():Fru talman! Jag och tror på de svenskabönderna. Vi har uppfattningen att svenskt jordbrukhar möjligheter att vara konkurrenskraf-tigt. Men det är också vår uppfattning att de svenskabönderna har svårigheter att leva upp till allasina krav. Bönderna skall inte bara ge oss mat av godkvalitet till bra priser. De skall också medverka till atthålla landsbygden levande. De skall medverka till attbevara biologisk mångfald.Förklaringarna till svårigheterna är ju främst attdet svenska jordbruket har en ogynnsam konkurrens-situation. Vissa av jordbrukets skatter är högre änomvärldens. Till det kommer att de svenska jordbru-karna har uppgifter när det gäller öppet landskap,djurskydd och naturvård som är större än i de flestaandra länder.Det är också mening att strävan motett hållbart, lönsamt jordbruk som är i balans mednaturen skall kunna fortsätta och intensifieras. Detinnebär bl.a. att föroreningar av odlingsmarken avtungmetaller från konstgödsel eller bekämpningsme-del måste elimineras och användning av ändliga na-turresurser, som fossila bränslen och fosfor, minime-ras.Lantbrukarna skall ges ersättning för de här upp-gifterna. En möjlighet är arealersättning för öppet,välvårdat landskap. Vi menar att ansträngningarna iEU för att få genomslag för en sådan här politikmåste öka.EU:s jordbrukspolitik måste påverkas i en mermiljövänlig riktning. Vi skall verka för att de avgiftersom införts hos oss av miljöskäl, och som försvårarkonkurrenssituationen, införs i vår omvärld. Hit hörju dieselskatten och skatten på konstgödsel. Andraavgifter som innebär tunga bördor för jordbruket,t.ex. elpriser och skatt på eldningsolja, och som för-svårar möjligheterna att nå lönsamhet i näringenmåste omprövas.Fru talman! Därför är det glädjande att höra JonasRingqvist tala om att vi nu måste vidta åtgärderför att sänka de här kostnaderna för bönderna. Detskulle kunna finnas en majoritet i föratt omgående vidta den sortens åtgärder.Uppgörelsen inom EU innebär ju knappast någonförbättring för svenska bönder. Den måste ses som ettsteg mot ett avreglerat jordbruk.Det är vår uppfattning att de högt ställda miljö-målen är möjliga att uppnå som vi kanåstadkomma en förbättrad lönsamhet i jordbruket.Just nu är det långt till måluppfyllelsen. Jordbrukethar stora lönsamhetsproblem och miljömålen uppnåsinte. Exempel på misslyckanden, vill jag påstå, ärmålet om att utsläppen av kväve skulle halveras mel-lan 1985 och 1995. Ett annat exempel är att använd-ningen av bekämpningsmedel skulle halveras från1990 till strax efter mitten av 1990-talet.Basen för sysselsättning och boende på landsbyg-den är konkurrenskraftiga småföretag, och inte minstjordbruks- och livsmedelsföretag, i kombination med- och det tycker jag är viktigt att säga - möjlighetertill komplettering genom besöksnäringen, t.ex. levapå gård, uthyrning av stugor, naturupplevelser, jaktoch fiske.Åtgärder som stimulerar småföretagande, viaborttagande av onödigt regelverk, och åtgärder somstärker lantbrukarnas internationella konkurrenskraftoch skapar likvärdiga villkor med andra näringarmåste nu vidtas.Regeringen har aviserat sådana åtgärder för gans-ka länge sedan. Jag trodde att åtgärder då skullekomma att presenteras, men ingenting händer.Fru talman! Jag vill avslutningsvis yrka bifall tillreservation 5 och till reservation 12.Anf. 10 ():Fru talman! Man får nästan déjà vu-upplevelsernär man hör debatten. Vi har haft den några gångerförr, men vi kör väl den en vända till.Vi i anser att det är mycket angelägetatt ha kvar det svenska miljöstödet, trots att det är 2,6miljarder högre än det danska. Vi tycker att det ärmycket angeläget att ha kvar det nationella stödet påöver 300 miljoner som går till , trots att detinte finns någon motsvarighet i . Vi vill inteinföra skatt på jordbruksmark på 500 miljoner för har det i Danmark.Vi anser alltså att det svenska jordbruket måste hakvar de fördelar som finns här. Det är viktigt att po-ängtera det.Vi motsätter oss starkt den vilja som finns i dagatt plocka bort 700 miljoner i dieselskatt, samtidigtsom man inte reagerar när regeringen ber utredningenom miljöstödet att titta på vad ett halverat miljöstödskulle innebära. Det handlar om att ta bort 1,4 miljar-der och vinna 700 miljoner. Vad är det för underligEbberöds bank? Det ställer vi inte upp på.Det finns alltså anledning att försvara det som ärskillnaden när det gäller vad svenskt jordbruk fårjämfört med danskt. Det gynnar miljön, och vi prataralla så varmt om miljön när det gäller jordbruket.Sverige har också det billigaste elpriset i EU. Det ärvärt att notera.Vi i vill ha ett långsiktigt hållbartjordbruk. Vi tycker att det uttrycks väldigt bra iVänsterpartiets reservation 2 som vi kommer attstödja. Vi har själva ett särskilt yttrande i den delen.Vi anser att ett ekologiskt lantbruk måste varamålet. En del av det som har förhandlats i Agenda2000 tycker vi känns bra. Det är ganska intressant atthöra här beklaga att Agenda 2000 var såförskräckligt dåligt som 360 miljonerkommer till gräsensilage. Det är exakt den summasom sänkta el- och eldningsoljeskatter skulle ge.Varför är 300 miljoner bra i det ena fallet och dåligt idet andra fallet? Det är mycket märkligt. Eller är detså att man har glömt att läsa siffrorna kanske? Jag vetinte.Vi tycker att den kamp som ekologiska lantbruka-re för med 30, 20, 10, dvs. ekologisk odlingfram , är mycket bra.