prot · GM0969 · 1999-03-16 00:00:00 — Regeringen har vidareindikerat att arbetet med de regionala tillväxtavtalenbör genomsyras av ett jämställdhetsperspektiv.Under våren kommer regeringen att göra en av-stämning med regionerna, och jämställdhetsaspektenkommer att analyseras i detta sammanhang. Rege-ringen kommer att ge tydliga påpekanden och anvis-ningar om förbättringar i de fall jämställdheten mel-lan kvinnor och män inte har beaktats tillfredsställan-de.Anf. 25 ():Fru talman! Jag har ställt denna interpellation omjämställdhet i regionalpolitiken. Bakgrunden är deoroande signaler som har framkommit under arbetetmed att ta fram de regionala tillväxtavtalen.Jag får i alla fall tacka för svaret från näringsmi-nistern. Jag tycker att det var ett snällt svar. Men ominriktningen i svaret leder till några positiva föränd-ringar för kvinnors inflytande bland beslutsfattarnaåterstår att se.Jag har i min interpellation lyft fram två saker.Det gäller kvinnors möjligheter att delta i viktigasamhällsfrågor och kvinnors möjligheter att försörjasig genom bl.a. eget företagande.Jag vill börja med kvinnors inflytande. Det fannsstora förhoppningar för drygt om attkvinnor skulle bli delaktiga i arbetet med de nyatillväxtavtalen. Tyvärr kan vi se att det mesta ärungefär som det varit tidigare.Vi centerkvinnor har frågat jämställdhetsexperter-na inom länsstyrelserna i landet hur kvinnor finnsrepresenterade i partnerskapsgrupperna och vilka somingår i de beslutande församlingarna. Svaren visarentydigt en stor manlig dominans i styrningen avarbetet - av ledamöterna i de regionala part-nerskapsgrupperna är män, och nästan samtliga ord-förande är män. Den kvinnliga representationen äralltså återstående del, ca 20-25 %.Trots de centrala direktiven från regering ochriksdag om jämtegrering och genusperspektiv har intelänsstyrelserna gjort någon framstöt om att kvinnorbör ingå i dessa grupper. I grupper där det finns kvin-nor har man inte ansett det som konstruktivt attkomplettera med kvinnor, t.ex. från regionala ochlokala resurscenter. Argumentet har varit att grupper-na då skulle bli för stora.Med några få undantag kan vi se att kvinnornafinns med i breda diskussionsgrupper men saknas junärmare beslutsgrupperna, dvs. makten, vi kommer.Vi finner resultatet av vår enkät mycket nedslåen-de. Vi kan notera att fortfarande, , är det intenaturligt att kvinnor deltar på lika villkor som män.Jag vill därför vädja till näringsministern att upp-märksamma hur tillväxtavtalen arbetas fram. Jaghoppas också få en reaktion på det här.Den andra frågan gällde att förbättra möjligheter-na för kvinnor att starta företag. Det kan man göra påmånga olika sätt. Man kan göra det genom att förstöka kunskaperna om kvinnligt företagande och hurkvinnor beter sig när de startar företag. Ett redskap idet arbetet är att låta Nationellt resurscentrum få levavidare. Det behövs för att kvinnors idéer om arbete,utbildning och företagande skall kunna tillgodoses.Centrumet har också en god överblick och samlar inkunskaper om hur de regionala och statliga medlenfördelas.Vi tycker inte att skillnaden mellan mäns ochkvinnors sätt att driva företag har avspeglats tillräck-ligt ute i samhället. Många insatser har varit inriktadedirekt på mäns villkor. Det är nu dags att breddaunderlaget. Bl.a. måste regelverket för mikroföretagförändras så att det stimulerar och tillgodoser de småföretagen.Med anledning av detta vill jag fråga om nä-ringsministern kommer att följa upp hur de nuvarandejämställdhetsmålen efterlevs i arbetet med tillväxtav-talen.Anf. 26 Näringsminister ():Fru talman! Jag kommer att ta kontakt med läns-styrelserna och förhöra mig om just den fråga somhär tas upp, dvs. jämställdhetsfrågan och det arbetesom nu sker när det gäller tillväxtavtalen.När det sedan gäller Nationellt resurscentrumkommer detta att upphöra . Vad somsedan kommer att hända kan jag inte riktigt svara på,men har fått i uppdrag att lämna förslag tillregeringen bl.a. om vilka åtgärder som bör vidtas föratt långsiktigt stimulera utvecklingsarbetet med attinförliva ett könsperspektiv i olika verksamheter. Jagkommer att avvakta tills jag får det svaret.Anf. 27 ():Fru talman! Jag har all förståelse för att det kanvara mycket svårt att här och gå in närmare på desvar som vi har erhållit. Men vi står till förfogandeom näringsministern vill ta del av de svar som vi harfått från tjänstemännen. Vi tycker naturligtvis att detär mycket viktigt att man gör en uppföljning, efter-som det står inskrivet att det skall ingå ett jämställd-hetsperspektiv. Kvinnor ute i de regioner där det ärobalans mellan könen har förhoppningar. Det råderkvinnounderskott i en del regioner. Utbildning är bra,men det är inte alltid möjligt att gå den vägen. Mendet kan finnas idéer som är värda att pröva när detgäller företagande.Jag får i alla fall tacka för svaret, och jag ser framemot att det händer något på området.Jag vill avslutningsvis ställa en fråga om NUTEK.Vi försvarar inte alltid allt som det är. Vi är öppna förförändringar. Det som är vårt syfte när vi försvararnationella resurscentrum är det arbete som de gör -den funktion och den roll som de har. Om man kanförändra organisationen men fortfarande behållafunktionen - att samla in kunskap om kvinnligt före-tagande - då anser vi att det är ett mycket gott arbeteoch en god inriktning.Överläggningen var härmed avslutad.9 § Svar på interpellation 1998/99:140 ombredband till hushåll och företagAnf. 28 Näringsminister ():Fru talman! har frågat mig om vilka åt-gärder jag avser vidta för att göra bredbandskommu-nikation tillgänglig för företag och hushåll i helalandet till en rimlig kostnad.Jag delar åsikten att det är angeläget att företagoch enskilda i hela landet får likvärdig tillgång tillmodern . Just nu utreds om, och i såfall hur, staten skall medverka till detta.Regeringen beslutade (dir 1998:61) att låta utreda tillgången till avanceradinformations- och kommunikationsteknisk in-frastruktur ur ett regionalt och socialt perspektiv.Utredaren skall kartlägga den befintliga infrastruktu-ren och bl.a. lägga särskild vikt vid kommunernaspågående infrastrukturutbyggnad. Med kartläggning-en som grund skall en analys göras av de tekniskautvecklingstendenserna och de behov som kan väntasuppstå.Utredaren skall presentera förslag till hur staten isamverkan med näringsliv och teleoperatörer skallkunna uppnå god regional och social täckning av enavancerad informations- och kommunikationstekniskinfrastruktur.Utredaren skall redovisa sitt uppdrag senast den11 . Regeringen kommer därefter att taställning till förslaget.Anf. 29 ():Fru talman! Jag tackar för svaret. Det är dock trå-kigt att detta svar ger uttryck för en alltför avvaktandeattityd till IT-frågor, en avvaktande attityd som rege-ringen tyvärr har vant oss vid. Att en expertutredningär tillsatt för att studera infrastrukturen är vi väl med-vetna om, men nog måste ministern kunna ha en åsiktom en så viktig framtidsfråga. Jag tycker att det ärotroligt viktigt - ur näringsutvecklingsperspektiv,regionalt perspektiv, socialt perspektiv och inte minstur demokratiskt perspektiv - att politikerna tar ett fastgrepp om IT-frågan, utvecklingen av en infrastruktur.Det är intressant att regeringen ställer frågan omstaten behöver medverka till utbyggnaden av en mo-dern IT-infrastruktur. För de flesta som är engageradei frågan räcker det med att kasta en snabb blick på hurIT-infrastrukturen ser ut för att konstatera attstaten måste engagera sig.En snabb digital infrastruktur är en avgörandeframtidsfråga. I en nyligen publicerad skriver författarna:"En svensk satsning på utbyggnad av bredbands-nät till hemmen skulle innebära att det etableras entidig och stor hemmamarknad för nya produkter inomde föreslagna tillämpningsområdena nya media, vårdsamt hem och hushåll. Det skulle också innebäraökade möjligheter till utbildning, informationssök-ning och distansarbete. "Jag kan tillägga att en tidig sådan satsning skullege de medverkande företagen ett försprång i denutveckling som måste ske i alla länder. Genom attvara pionjärer i utbyggnaden av bredband i Sverigeskulle grunden för nya svenska exportframgångarkunna läggas. Och vi har, herr minister, en god forsk-ningsberedskap och kunskap på våra universitet sombara väntar på att användas i denna utveckling.Inte minst för utanför de stora städerna ärett statligt engagemang avgörande. Redan för denlångsammaste av tillgängliga bredbandstekniker,ADSL, räknar med att av hushållenkommer att ställas utanför tillgången. Man kommeralltså inte att kunna ha tillgång till offentlig informa-tion som andra har. Man kommer inte att kunna ut-nyttja distansutbildning som andra kan. Och om manvill starta företag så har man redan från början ettmycket stort handikapp oavsett var man bor. Försnabbare tekniker som introduceras på kommersiellgrund lär säkert andelen öka från till avse-värt högre andelar. En avvaktande attityd riskerardärmed att ställa stora delar av utanför detaccelererande kunskapssamhället. Skall IT bli detinstrument som ger tillväxtmöjligheter i hela landetmåste staten vara med och ta ett ansvar, på sammasätt som man gjorde för vägar, elnät och teleförbin-delser. handlar det om 2000-talets infrastruktur.Det är mot en sådan bakgrund milt sagt förvånan-de att näringsministern intar en så försiktig och passivattityd till dessa frågor. Frågan om bredband åt alla ärinte en teknisk eller en ekonomisk fråga, utan det ären politisk fråga. Låt mig därför förtydliga: Ansernäringsministern att det är politiskt prioriterat attsnarast ge alla hushåll och företag tillgång till förbin-delser med bredbandskapacitet?Anf. 30 PER ():Fru talman! Det är väldigt roligt att vi moderaterinte längre är ensamma om att tala om bredband. Vifick ju ta en del stryk i valrörelsen för att vi ägnademer tid åt bredband än åt vissa andra frågor.Jag tyckte att på ett mycket bra sätt be-skrev vad bredband är, att det inte är något teknisktutan att det handlar om att man kan få riktigt brasjukvård även om man råkar vara på ett mycket av-lägset sjukhus på någon vintersportort. Om man dåfår en benfraktur så kan man få ett riktigt proffs somtittar på röntgenplåtarna efter att manhar rullat in på sjukhuset. Och här finns det alltså enväldigt stor potential i att se till att den service somfinns på vissa ställen i de stora städerna blir tillgäng-lig i hela landet.Det är därför väldigt kul att nu ärmed oss moderater och kämpar för bredband åt alla,om jag får använda det uttrycket.Jag hoppas att även Socialdemokraterna efter den11 juni skall hamna på samma linje. Om inte alla fårtillgång till bredband skulle man åtminstone, herrminister, kunna gå så långt att man började med allagymnasieskolor, alla sjukhus och t.ex. alla bibliotek.Med hjälp av dessa tre satsningar skulle man ju fåväldigt mycket av infrastrukturen, så att det i steg tvåför den enskilde individen blev en betydligt mindrekostnad.Vi roade oss för någon dag sedan med att ta redapå vad det skulle kosta att få den enklaste typen avbredband, ADSL eller motsvarande, installerade i etthem här i . Kostnaden är ,och därtill kommer ett antal tusenlappar till varjeoperatör. Så nog behöver den här tekniken ta fart, ochnog behöver offentlig sektor såsom en klok kund somär tidigt ute vara med och skapa en efterfrågan, så attde som är intresserade inte behöver göra eninvestering på utan att den tekniksom detta ger är någonting som blir möjligt för varman att skaffa sig. Därför tror jag att ett första stegvore att bygga ut detta i skolorna om man inte har rådatt bygga ut det på en gång överallt.Anf. 31 Näringsminister ():Fru talman! Vad gäller och dess rapporthar man tagit upp sådant som gäller snabbutredningav tekniska förutsättningar, ägarförhållanden, kostna-der och förhållandet till befintliga nät. Men vid detlaget hade faktiskt regeringens utredning redan till-satts, med motsvarande uppdrag. Flera rådslag hargenomförts dit marknadsaktörer och andra intressen-ter inbjudits. Men i undviker man jualla svåra och komplicerade frågor. Om mindre än tremånader kommer vi dock att ha svar på dem.Man kan inte bara börja med att säga att nu skallvi gräva ned bredband, utan frågan är lite mer komp-licerad än så. Det är lite grann som den tidigare tala-ren här var inne på, dvs. att man måste göra en formav prioritering. Jag delar denna uppfattning. När detgäller infrastruktur och kommunikationer är nu denviktiga frågan sättet och vilka möjligheter alla har attkommunicera via IT. Det finns ingen skillnad i upp-fattning där mellan oss.Allt sådant kräver dock en viss seriositet. Man kaninte bara säga att nu skall vi göra detta. Vi har alltsåtillsatt en utredning, och den utredningen kommer attbehandla alla dessa frågor. har visvar.Vidare har vi en IT-delegation, som jag leder ochdär människor med stora kunskaper sitter med. kommer jagatt för så att säga punkta upp en agenda förhur regeringen vill fortsätta arbetet när det gäller IT-utvecklingen. Självklart är en viktig punkt där in-frastrukturen. kommer regeringenatt förelägga en proposition om detta.Till sist vill jag säga att marknaden mycket väl harvarit med och byggt ut detta. Marknaden har varitotrolig, innebärande att vi har fått en datautvecklingpå IT-området som få länder har klarat av och därregeringen och har bidragit med olika be-slut. Bl.a. gäller det då frågan om s.k. persondatorerfrån företagen utan att man behöver beskatta dem.Det finns också en del andra frågor som har drivit pådenna process. Men, och det är vad frågan gäller,även här ser vi regionala skillnader. Marknaden orkarinte med allt detta. Det finns inte möjligheter tillfinansiering på marknadens villkor. Där måste statengå in, liksom kommuner och andra.Än en gång: Det är inte bara att springa i väg. Nufår vi avvakta nämnda utredning. Jag tror, ursäkta mig, att den kan ge mer svar än vad Cen-tern kunnat göra i sin rapport.Anf. 32 ():Fru talman och herr minister! Det vore väl mycketmärkligt om en utredning som sitter ochsom har full tillgång till statlig expertis inte skullekunna komma fram till en längre och mer innehållsrikrapport än vad ett litet parti på kan göra. Dockmåste jag fråga vad det är för svåra frågor som vi harundvikit i vår rapport. Där skulle jag vilja ha ett svar.När det gäller marknadens roll i detta samman-hang kan jag illustrera med min bärbara dator som jagfått via . Jag sitter ute i Gryts skärgård. Närdet regnar och det är och trafikenär hög på den uppkoppling som jag har tar det tvåminuter att byta bild i min dator. Help-desk trodde inte att det var sant när de fick reda pådetta. Man hade inte hört talas om och hade ingenaning om att det kunde gå så långsamt. Att på detviset försöka bedriva företagande är ju inte klokt! Detskall till ett särskilt beslut för att jag skall få ISDNhem till mig. En ISDN-uppkoppling kostar 45 000 kr.Men runtomkring mig finns det fullt med företag somger många livsviktiga arbetstillfällen för den bygden.Tekniken avancerar otroligt när man inte ens kanklara sig med telefonhastighet. Om har dentekniska utvecklingen gått så långt att då räknas inteskillnaden i meter eller kilometer när det gäller före-tagarnas villkor i sådana här bygder och hur det ser uti , och , utan då räknarman i tiotals mil. Skillnaderna accelererar alltså.Per , vad föreslår i sin IT-motionär i och för sig välvilligt - tillkommunala bibliotek men det räcker eller två.Sedan är det för lite. Det måste vara bredband frånbörjan. Jag hörde i inlägget alldeles en begyn-nande omsvängning vad gäller inställningen där. Detär väldigt bra.Genom statliga pengar finns det möjligheter förkommuner att mycket billigt koppla upp sig överSUNET från kommunbiblioteken. Det är gratis underde första åren. Även jag måste erkänna att statenfaktiskt har tagit ett ansvar när det gäller de kommu-nala biblioteken. Detta är väldigt viktigt. Men företa-gandet och tillväxten i landet är beroende av dennateknik. Marknaden klarar alldeles utmärkt de störreledningarna med mycket trafik mellan större ortereller större noder. Vad vi behöver är det finmaskiganätet ut till de enskilda företagen och de enskildahushållen. Det är där som utvecklingspotentialenfinns men detta klarar marknaden inte av.Det vore välgörande om ministern inte bara sadeatt det är bra med IT-frågor, att det är intressant, skall se på det när utredningen kommer och attdet kommer en redogörelse . Det är ett vitaltpolitiskt intresse att vi markerar att det här är viktigtoch att vi skall satsa på detta i vårt land. Jag hadehoppats på ett sådant näven-i-bordet-uttalande frånministern i dag.Anf. 33 PER ():Fru talman! Det är inte så säkert att man behövergräva ned bredband. Bredband kan ju vara väldigtmånga olika saker. Det kan vara optokabel som grävsned. Det kan vara en satellit. Det kan vara en koaxial-kabel. Det kan vara radiovågor. Kanske kan mant.o.m. Det är alltså verkligen ensnabb teknisk utveckling på området men att grävaupp hela och lägga ned optokabel till varjehushåll är kanske att ta i lite grann.Marknaden gör väldigt mycket bra men det somoroar mig är att det är sämre ställt med vad offentligsektor som kund gör. När det gäller BNP utgör väloffentlig sektor av hela samhället. 70 %av hela BNP går alltså åt för offentlig sektor. Då ärdet naturligtvis otroligt viktigt att offentlig sektor ären god och aktiv kund.Som sade är SUNET ett bra exempel.Universitetsvärlden är, och har varit, en bra kund. Jaghade hoppats att satsningen Lärandets verktyg, somjag skall debattera här, också var en brakund och att man hade sagt att för att varje elev skallha åtminstone hyggliga möjligheter att ta del av In-ternet duger det inte med ett gammalt 9,6- eller 14,4-modem tickande i någon garderob. Tyvärr tycks detvara precis det som den här satsningen slutar i - alltsåatt gamla trötta modem är fullt tillräckligt för att påståatt en skola är uppkopplad. Men då kommer man attha precis samma problem som , nämligen att dettar 5, 10, 60 eller att få upp en enda sidapå Internet. Det är inte kunskap på lika villkor!Anf. 34 Näringsminister ():Fru talman! I finns t.ex. inte kravpå en kartläggning - något om hur marknaden ser ut -eller någon fråga om marknaden kommer att släppatill dem som äger sina system. Frågor som handlarom lagstiftning, om kontroll och om staten som ord-ningsman är faktiskt väldigt viktiga i det här sam-manhanget. Det är frågor som måste utredas.Att stå här och säga att denne stackars näringsmi-nister snabbt skall fatta beslut och slå näven i bordethär i talarstolen är inte speciellt meningsfullt, utan detfår väl hänföras till retoriken.Vi har alltså nu en utredning och är väl medvetnaom mycket av det som kommer fram i denna utred-ning. Därefter skall vi ta upp detta.Vi är helt överens om att detta är en av våra vikti-gaste frågor. Alla skall ha del av detta. Och det är enpolitisk fråga. Dessutom lär det bli fråga om hur detskall finansieras.Om det skall lyckas måste det bli en fråga mellanstaten och andra aktörer, företag och även kommuneroch kanske också internationella aktörer. Det är denfrågan vi sedan skall diskutera och det är den vi skallta ställning till. Därmed menar jag att det inte finnsnågon skillnad.Precis som Per sade handlar det om teknikval.Radio, satellit, mobiltelefon och olika teknik när detgäller kablar. Man måste ändå något så när ha enuppfattning om detta innan staten går in och säger attnu gör vi si eller så. Därför, än en gång, ha förtröstanoch avvakta denna utredning! Sedan kommer vi medkonkreta förslag - snabbt och slungande handen italarstolen.Anf. 35 ():Fru talman! Det kan i och för sig bli intressant attse handen slungas i talarstolen.Jag skulle vilja vända mig lite grann till Per Billockså i det här sammanhanget, därför att fråganhandlar inte riktigt så mycket om tekniska lösningarsom om politisk vilja. Men eftersom vi är inne påtekniska lösningar vill jag säga att det väl är möjligtatt vi skulle kunna klara oss med stressadekoppartrådar. Frågan är hur länge.Om vi utgår från antagandet att vi inom tio femtonår behöver en kapacitet på 100 megabit per sekundtill hem och till företag överstiger det alla kändakoppartrådslösningar i dagens läge. Men det kanskegår på kortare sikt.Snart introduceras ADSL på konsumentmarkna-den. räcker kanske några fåår, sedan ökar kraven. Då kanske vi får VDSL i stäl-let. Med en kapacitet på i sekun-den räcker det ett bra tag. Men förr eller senare är dethär enligt alla kända forskare och företag på markna-den alldeles för lite. Då behövs det fiberoptik.Fördelen med fiberoptik är att ledningarna intesläpper ut någonting. De håller signalen inom sig, ochde klarar att växlas upp många fler gånger än detfinns känd teknik för . Det man kan göra är byter noder i ändarna på de här ledningarna.Använder man sig av t.ex. för att räkna utvad det kostar visar det sig att, neddraget på en vettigavskrivningstid, det för varje konsument inte blirdyrare än ett telefonabonnemang i dagens läge. Dåhar man hela infrastrukturen. Man har hela möjlighe-ten och potentialen med de här ledningarna, och mankör sina telefoner på samma ledningar. Jag tyckerfaktiskt att det är en fantastisk teknik med en enormpotential. Marknaden utrangerar dessutom både radiooch satellit som för dyrt och för krångligt inom över-skådlig tid.Jag log lite när ministern pratade om att det inte ärså lätt att fatta snabba beslut. Jag har som kommunalexpert på det här området sett av och de snabba beslut som har fattats där.Möjligen blir det ett snabbt beslut i början av hösten.Det får vi väl hoppas på.De svåra frågor som ministern tog upp finns redanutredda och redovisade i statliga rapporter, så detfinns inte någon anledning att gå längre in i det.Vid detta vill jag stanna.Överläggningen var härmed avslutad.AjourneringKammaren beslutade på förslag av tal-mannen att ajournera förhandlingarna till kl. 18.00.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 18.00.10 § Svar på interpellation 1998/99:142 omLuftfartsverkets regionalpolitiska ansvarAnf. 36 Näringsminister ():Fru talman! har frågat mig vilkaåtgärder som jag avser vidta för att säkerställa attLuftfartsverket och andra statliga myndigheter följerden regionalpolitiska inriktning som regering ochriksdag beslutat om. Frågan är ställd mot bakgrund avLuftfartsverkets beslut attavveckla verksamheten vid kontrollcentralen iSundsvall.Inledningsvis vill jag kommentera några uppgiftersom interpellanten nämner. har underflera år utrett formerna för den svenska flygledning-en. Utredningarna har bl.a. inbegripit den tekniskautvecklingen, organisationen och verksamhetsstruktu-ren. Viktiga skäl till dessa effektivitets- och rationali-seringsarbeten bottnar i de ekonomiska krav somregering och riksdag ställer på som ettaffärsverk. anslutning till Eurocontrol harytterligare skärpt dessa krav. Jag vill därför poängteraatt inte ensidigt analyserat områ-deskontrollernas lokalisering, utan att man ocksågenomfört och kommer att genomföra andra åtgärder.Som ett exempel kan jag nämna att Luftfartsverketför närvarande ser över formerna för flygledarutbild-ningen vid flygledarskolan i är ansvar att fatta beslut omsin egen organisation. I ett sådant beslut skall ävenredovisas den regionalpolitiska bedömning som hargjorts. Jag kan konstatera att den11 har överlämnat sin utredning tillNäringsdepartementet och därmed redovisat underla-get för sitt beslut.Jag är dock väl medveten om den inneboendemålkonflikt som finns mellan å ena sidan starka ef-fektivitetskrav och å andra sidan regionalpolitiskthänsynstagande.I regeringens proposition 1997/98:62, Regionaltillväxt - för arbete och välfärd, beskrivs just dennamålkonflikt. Där konstateras bl.a. att "regeringenavser att gentemot berörda myndigheter förtydligakravet på regionalt hänsynstagande i utformningen avverksamheten, dock utan att frånta verkschefernaderas ansvar för myndigheternas effektivitet ochledning".I enlighet med dessa intentioner har regeringennyligen, i förordning 1998:1634 om regionalt utveck-lingsarbete, preciserat bl.a. vad som gäller när myn-digheter överväger att minska sina verksamheter.