prot · GM0975 · 1999-03-25 00:00:00 — Där saknas den här särskilda reg-leringen.Är man alltså från socialdemokraterna beredd attåtminstone gå vidare och titta på frågan för att se omdet går att hitta en annan lösning.Anf. 160 ():Herr talman! Som jag nämnde i mitt anförande in-stämmer jag i det men det är en fråga för kriminal-vården, så vi får göra vårt bästa när det gäller att setill att kriminalvården tittar på detta. Ungdomar somär och som häktas behöver särskilda in-satser.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )14 § Vissa näringspolitiska frågorFöredrogsNäringsutskottets betänkande 1998/99:NU6Vissa näringspolitiska frågorAnf. 161 ():Herr talman! När näringsutskottet nu återigenskall diskutera näringspolitiken kan jag bara konstate-ra att regeringen ännu inte har förmått att genomföraden nödvändiga förnyelse och förändring som krävsför att vi skall få ett gott näringsklimat som gagnarföretagande, jobb, tillväxt och välstånd.I vår internationaliserade värld utsätts företagenför en knivskarp konkurrens. I minst lika hög grad harkonkurrensen hårdnat mellan länder och regioner. Viser hur företag och individer söker sig till de miljöersom erbjuder de bästa villkoren för företagande ochförtjänst. Det som vi nu ser hända beror på att densvenska politiken inte klarar sig i den internationellakonkurrensen.I den dynamiska tid som vi befinner oss i och därförändringstakten är så svindlande snabb är det direktdestruktivt att regeringen - som en overksam menpratglad - bromskloss sitter fast i gamla systemmo-deller och hindrar nödvändiga förnyelseprocesser.Sverige har halkat efter och är sämst iNorden i fråga om BNP-utveckling. Det är trist attkonstatera att vi i rapport efter rapport har sjunkit nedi konkurrens- och tillväxttabellerna. Särskilt trist ärdet eftersom skulle ha lyckats så mycketbättre om regeringen hade fört en klokare politik.På en hel del områden ligger i framkanteninternationellt. och andra bedömare har pekat påkonkurrensfördelar när det gäller forskning och ut-veckling, kvaliteten i telekommunikationer och annanIT-infrastruktur, datatäthet, internationellt manage-ment och ledarförmåga i företagen. Regeringen kanknappast ta åt sig äran för detta.De områden som försämrar konkurrens-kraft har däremot regeringen ett direkt ansvar för.Svagheter som och andra pekar på är individbe-skattningen, skattetrycket, arbetskraftskostnaderna,osäkerheten kring EMU, arbetsrätten och tillgångenpå kompetens.Det här är inga nyheter för oss i näringsutskottet.När vi anordnade en hearing iutskottet med anledning av om attvart femte företag avsåg att flytta sitt huvudkontor varEricssonchefen mer än tydlig när hanbeskrev svagheter och vad som måste göras.De svagheter som beskrivit och detrecept som han gett är exakt samma som utländskakvalificerade bedömare av vårt land har gett Sverige.Det schweiziska institutet , World EconomicForum, , och flera andra harlänge rått att sänka skatterna och avregleraarbetsmarknaden. har visat på hurSveriges låga rangordning när det gäller ekonomiskaframsteg hänger samman med låg ranking när detgäller ekonomisk frihet. har stora möjligheteratt vända den här nedåtgående spiralen.De stora förändringarna i världsekonomin, mark-nadsekonomins intåg i gamla planekonomier, den nyainformationstekniken och en serie andra teknologiskagenombrott öppnar för nya möjligheter för företagan-de, jobb och tillväxt - i helt nya bran-scher.Sverige har just nu en gyllene möjlighet att somvärldsledande land inom IT-området skapa tillväxtoch välfärd. Regeringens senfärdighet och ointressenär det gäller att snabbt anpassa politiken till dagenskonkurrensförutsättningar riskerar att tvinga ävenframtidsbranschen IT att lämna landet.Regeringen tar inte sitt ansvar när det gäller attskapa bästa möjliga klimat för företagande och jobb.Det räcker inte att bilda samtalsgrupper och att pratavackert om företagande, utan det krävs konkreta för-ändringar så att enskilda människors initiativkraft ochvilja att ta ansvar uppmuntras och så att entreprenör-skap underlättas.Herr talman! Alltsedan Essenmötet kräverEU att medlemsländerna förbättrar företagsklimatet ibred bemärkelse - lägre skatter, flexibel arbetsrättoch färre och enklare regler.I åtog sig medlems-staterna att minska de allmänna omkostnaderna ochden administrativa bördan för företagen bl.a. vidanställning. Vidare åtog sig medlemsländerna attuppmuntra initiativ till egenföretagande genom attminska de hinder som inom skattesystem och socialatrygghetssystem kan försvåra övergång från anställ-ning till egenföretagande. EU förväntar sig att densvenska regeringen skall prestera resultat på bl.a.avregleringsområdet.Medan , , ochandra medlemsländer har genomfört förändringarsom påtagligt förbättrat företagsklimatet och ökatsysselsättningen har pratat en heldel men åstadkommit alltför lite.Småföretagsdelegationen har i sju rapporter pre-senterat allt som allt 77 konkreta förslag till förenk-lingar för småföretagen. Det är förslag som är välgenomtänkta. De flesta förändringarna är det mycketlätt att genomföra. Trots allt fagert tal från regeringenhar endast ett fåtal av Småföretagsdelegationens för-slag konkretiserats. En del aviseringar om framtidaåtgärder och lämnade uppdrag har gjorts men ingenvet vad resultatet av detta blir.Besvikelsen hos småföretagen är stor över att sålite hänt, och misstron sprider sig över att regeringenhittills inte har gjort någonting alls när det gällermerparten av Småföretagsdelegationens förslag. majoritet visar genom ett uttalande tillregeringen att man finner kritiken från företagenbefogad. Ändå ställer man inte helt och fullt uppbakom de konkreta förslagen.Moderaterna, ochCentern kräver i en gemensam reservation att Småfö-retagsdelegationens förslag skall genomföras.Vi kräver att det sätts upp ett tydligt mätbart mål föravregleringsarbetet och att ansvaret för regelförenk-lingar skall ligga på högsta politiska nivå för att fåhögsta möjliga effekt. Vi kräver att företagsreglerskall genomgå en översyn. Enligt"solnedgångsprincipen" skall onödiga regler rensasbort. Det skall vara lätt att få F-skattsedel. Registre-ring av företag skall ske hos en myndighet, och ettInternetbaserat informationssystem skall skapas förföretagare. näringsverksamhet skall intetillåtas konkurrera ut småföretag. Vi vill se en attityd-förändring så att myndigheternas förhållningssättinför småföretagare ändras så att småföretagaren blirbemött som en kund.Herr talman! Viktigast av allt är att attityderna tillföretagare förändras. måste bli ett land därföretagare och företagande sätts i centrum. Det måsteutgå ett tydligt budskap från politiker och myndighe-ter att det är viktigt och hedervärt att starta, driva ochäga företag och att tjäna pengar. Det är detta som ärgrundbultarna i skapandet av det goda företagarklimatsom vårt land så väl behöver.Positiva attityder till företagare och ett förbättratföretagsklimat är lika viktigt för storföretagen somför småföretagen. Vi måste ta till vara för-delar och ta bort tillväxthindren. Vi moderater villförnya och förändra så att den snabbt växande IT-branschen liksom tjänste- och turistnäringen ochföretagsamheten över huvud taget kan utvecklas inomvårt land. Sker inte en snabb anpassning av politikenriskerar vi att se ytterligare utflyttning av såväl storasom små företag.En förutsättning för att skall kunna ta tillvara alla de möjligheter som globaliseringen medförär att vi kan tävla med de mest konkurrenskraftigadelarna av världen i fråga om villkoren för företagoch investeringar.Herr talman! Vi moderater står bakom sex reser-vationer till detta betänkande. Självfallet stöder jagdem alla helt och fullt, men jag nöjer mig med attyrka bifall till reservation nr 1.Herr talman! I detta betänkande på s. 15 i majori-tetens text finner jag en konstighet som jag vill ställafrågor kring. Jag läser följande: "Vidare gäller enligten bedömning av den amerikanska handelskammarenatt tillhör en grupp av fem länder som har detbästa företagsklimatet bland utvecklade industrinatio-ner. "Jag har inte hört talas om denna utredning. Jag harsatt en assistent på att ta reda på varifrån de här på-ståendena kommer.Herr talman! Detta måste vara den mest dolda ut-redning som finns, om den över huvud taget finns.Amerikanska ambassaden känner inte till den. känner inte till den. De har satt sina medar-betare på att försöka få fram bakgrunden till detta.Jag tycker att det är allvarligt om det i ett betän-kande från näringsutskottet hänvisas till en utredningsom det inte finns någon hänvisning till varifrån denkommer och var man kan finna den och läsa den. Jagvill att klargör detta.(forts. )AjourneringKammaren beslutade på förslag av förstevice talmannen att ajournera förhandlingarna tillkl. 19.00 för middagsuppehåll.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 19.00.14 § (forts.) Vissa näringspolitiska frågor (forts.NU6)Anf. 162 ():Fru talman! Detta betänkande behandlar yrkandenom alltifrån näringspolitikens inriktning till pyrotek-niska varor. De tyngsta delarna handlar dock dennagång om hur man skall förenkla reglerna för småfö-retag och hur kapitalförsörjningen till små- och me-delstora företag skall fungera på ett bättre sätt . Självfallet vill partierna dessutom framföra sinhelhetssyn på näringspolitiken.Vad gäller frågan om regelförenkling kan jag sägaatt det var mycket nära att vi blev eniga iutskottet. Utskottet konstaterar att regeringen presen-terat ett antal åtgärder som tillgodoser flera av mo-tionsyrkandena. Utskottet vill dock gå längre. Manvill ha en årlig redogörelse till om regel-förenklingsarbetet. Utskottet framhåller vidare viktenav att den befintliga regelmassan, och inte bara nyaregler, uppmärksammas.Detta var emellertid inte tillräckligt för de borger-liga partierna. De önskar ett uttalande om omedelbaraåtgärder på regelförenklingsområdet. Man kan frågasig vad de vill vinna med detta. Hade det inte varitstarkare med ett helt enigt utskott?Kanske finner man svaret på denna fråga när manläser den samlade högerns reservation om näringspo-litikens inriktning. Det är nämligen en sällsynt gnälligoch falsk eländesbeskrivning av och dessföretagsklimat. Man gör sak av påståendet att Sverigeskulle ha sjunkit till 17:e plats i industriländernasvälståndsliga. I sammanhanget borde man då ocksåha förklarat varför ändå är så pass rikt att viär den tredje största nettobetalaren till EU-budgeten.I den borgerliga reservationen noterar man mot-villigt att är världsledande på utbyggnaden avoch funktionaliteten i telenätet, på investeringar iforskning och utveckling och när det gäller en radfaktorer som rör företagsledning och personalpolitik.Andra starka sidor är att vi har en liten och väl funge-rande offentlig byråkrati.Efter detta beröm av kommer dock nåda-stöten, nämligen påståendet att dessa starka sidor inteskulle vara politiskt påverkade. En neutral bedömareskulle nog anse att de här uppräknade starka sidornaär ovanligt väl kopplade till medvetna politiska åtgär-der.De borgerliga partierna stöder sig på s.k. konkur-renskraftsundersökningar som säger att Sverigeskonkurrenskraft är svag beroende på att skatterna ärför höga, på att vi har för stora offentliga utgifter ochpå en omfattande reglering av arbetsmarknaden. Harnågon hört detta förut?Reservanterna drar sig inte för att spekulera i detfaktum att fler högskoleutbildade numera kan och villarbeta utomlands. Man säger: Om nuvarande trendfortsätter kommer utflyttningen av högskoleutbildadeatt motsvara antalet utexaminerade . Det är isanning en patriotisk analys. Har mina borgerligakolleger glömt hur vackert ni tidigare talat om detnyttiga utbytet av medborgare mellan ?Utöver denna gnälliga och falska beskrivning avSverige återkommer reservanterna med jämna mel-lanrum till de punkter som man anser är grunden tillSveriges problem och dåliga företagsklimat: Europa-politiken, skatterna, utbildningen, löntagarnas rättig-heter och energipolitiken.Detta är naturligtvis vanlig moderat politik. Möj-ligen förvånas man lite av den tydliga nedtoningen avkritiken mot energipolitiken. Man skriver i reserva-tionen att det finns risk för att den nuvarande energi-politiken kan leda till höjda elkostnader. sade man att energiomställningenskulle leda till dubbla och tredubbla elpriser. Vi fårvara glada för denna tillnyktring. är verk-ligheten den att elpriserna faktiskt faller rejält tillproblem för kärnkraften och tyvärr också för utveck-lingen av ny hållbar elproduktion.När tillsammans med kd och Folk-partiet svartmålar och som motiv använderskattepolitik, arbetsrättslagar och energipolitik kom-mer man väldigt långt från verkligheten. Den politikden samlade högern driver här i liggerhästlängder från den vanlige företagarens problem.Även moderata kommunalråd i drabbade orter somBengtsfors och Fridafors torde ha svårt att förstå denmoderata riksdagspolitiken. För vanliga företagare,moderata kommunalråd och löntagare är det inteskatterna, arbetsrätten och energipolitiken som ärproblemet.Norrköping, , , m.fl.orter som drabbats av att företag flyttar sin produk-tion, lägger ned eller strukturerar till annan ort blirinte hjälpta av den moderata politiken. Att dessaföretag läggs ned beror nämligen inte på de svenskaskatterna, på turordningsreglerna eller på att kärn-kraften skall avvecklas.Fru talman! Jag vill peka på ett antal orsaker tillatt fabriker och arbetstillfällen försvinner - orsakersom sällan kommer upp till diskussion.För det första: i och HawkerBatteri i aktualiserar frågan om det är allt-för små kostnader för ägaren förknippade med attlägga ned företag i jämfört med i övriga Eu-ropa. Det finns olika regler i de olika staterna, menman kan ändå slå fast att det är dyrare att lägga nedverksamheten i samtliga övriga stater än vad det är iSverige. I får företaget betala upp till 18månadslöner vid uppsägning, och i t.ex. ochSpanien är det än dyrare att lägga ned eller säga uppanställda. En företagskoncern med företag i bådeSverige och en eller flera andra europeiska staterräknar på nedläggningskostnaderna när den vill ratio-nalisera produktionen. Då blir det billigast att lägganed den svenska tillverkningen.För det andra: I det aktuella fallet vetvi att nedläggningen underlättades av direkt statligtstöd på 75 miljoner från ett annat land - detta i ett EUsom skall vara en gemensam marknad.För det tredje: Direkta statliga stöd ges i Europaoch övriga världen till det egna landets varvsindustri- direktstöd. försökte minska sittstöd men har beslutat att återgå till EU-nivån 9,5 %.Enda landet utan varvsstöd är . Är detnågon som är förvånad över att den svenska varvsnä-ringen håller på att försvinna? Är nöjdamed vad man åstadkommit när det gäller svenskvarvsnäring?För det fjärde: Ytterligare exempel på hur arbets-tillfällen försvinner är när företag vill koncentrera sintillverkning och därför lägger ned en av sina enheter.I de flesta fall är det omöjligt för de anställda att taöver ägandet, men det finns fall där detta skulle varamöjligt. De vill då köpa lokalerna och driva sammaverksamhet som . Den gamle ägaren är villigatt sälja men förbjuder att lokalen användstill samma produktion som . Man vill natur-ligtvis inte ha den konkurrensen. Jag frågar mig vemsintresse lagarna skall stödja. I exempelvis slakte-ribranschen torde det vara en fördel både ur konkur-renssynvinkel och ur djuretisk synvinkel om det finnslokala alternativ.Detta är fyra exempel som är viktiga orsakertill att arbetstillfällen försvinner. Det är verkligheten ute i landet - en verklighet som den samladehögern blundar för eller åtminstone inte vill prata om.En ytterligare orsak är naturligtvis svårigheten förmindre företag att få tillgång till riskkapital. Ett före-tag som växer behöver rörelsekapital, men tyvärr ärdet väldigt svårt för ett traditionellt tillverk-ningsföretag att få denna hjälp. Det svenska bankvä-sendet fungerar inte i detta avseende. Man tar ingenhänsyn till fyllda orderböcker eller goda framtidsut-sikter. Privata kapitalister eller riskkapitalbolag ärheller inte intresserade av att satsa på exempelvis ennyuppstånden husfabrik i de småländska skogarna.Den enda möjlighet som återstår är då statligaALMI, , Industrifonden eller . Men det behövs mer resurser och en tydligareinriktning mot regionerna utanför storstadsområdena.Underleverantörerna till fordonsindustrin lever far-ligt. I och Nol och på andra ställen finnsdet exempel på vad som händer på underleveran-törssidan. För att man skall kunna möta internationa-liseringen fordras både kapital och nytt kunnande. Viriskerar annars tiotusentals arbetstillfällen. Företagenhar huvudansvaret, men staten bör understödja dennödvändiga förnyelsen. Därför vill Vänsterpartietstärka det statliga riskkapitalsystemet och rikta detmot de regioner som lider av hög arbetslöshetoch utflyttning. Vi ser dessutom mycket positivt påLO:s ambitioner att i likhet med fackföreningsrörel-sen i utveckla en organisation som aktivt gårin på kapitalmarknaden.Med detta, fru talman, vill jag yrka bifall till re-servation 9. Och jag vill meddela att om reservation9, mot all förmodan, skulle falla kommer Vänsterpar-tiet att stödja reservation 8.Anf. 163 () replik:Fru talman! Han sägeratt svartmålar Sverige.Vi beskriver först de möjligheter som vårt landhar. Sedan refererar vi de mycket kvalificerade olikautländska institutens redogörelser för den svenskakonkurrenskraften och utvecklingen i den svenskaekonomin. Vi är allvarligt bekymrade över den ut-flyttning av stora företag som vi ser och densmygande utvecklingen där delar av företag lämnarvårt land. Vi får en allt större kunskapsflykt, dvs.brain-drain.Jag refererade IMD, , World Economic Fo-rum, och . Är Len-nart Beijers uppfattning att dessa kvalificerade institutsvartmålar ?Anf. 164 () replik:Fru talman! Jag tycker att det är naturligt att Mo-deraterna, som oppositionsparti, lägger fram sin egensyn på hur näringsklimatet skall förbättras.Jag vänder mig mot att man kan läsa flera sidormed reservationstext där det bara är fråga om hurdåligt ställt det är i det här landet. När ni någon gångförsöker ta fram de positiva sidorna, vilket naturligt-vis är svårt att undgå, måste ni understrykaatt det har skett ändå och att det inte beror på någotspeciellt svenskt politiskt agerande.Likaså tycker jag att sådana här texter eller en så-dan här svartmålning, som jag ändå vill säga att detär, inte är särskilt bra för vare sig nya företagare iSverige eller utländska investerare. Om de skulle läsadessa reservationer undrar de naturligtvis vad det ärför något land som de tänker satsa på. Jag tycker attni går till överdrift, och jag skulle vara väldigt tack-sam om vi tillsammans ändå kunde ha samma siffrorsom grund. är t.ex. en av de stora nettobeta-larna till EU:s budget. Det om inte annat borde få enoch annan att inse att det kanske inte är så dåligt i dethär landet som ni säger.Anf. 165 () replik:Fru talman! Alla de fördelar som jag nämnde imitt anförande har främst tillkommit genom att vi harkvalificerade svenska företag med erkänt duglig led-ning i vårt land. Men det handlar också om politiskabeslut, som t.ex. den borgerliga regeringens mycketlyckade avreglering av telemarknaden. Den har bäd-dat för den utveckling inom IT-branschen som vi nuser.Lennart Beijer kanske inte läser alla de rapportersom jag har läst. Men han kanske läser Aftonbladet.Den 25 februari var det ett stort uppslag i Aftonbladetom något som jag tycker borde bekymra även Väns-terpartiet. Man hade gjort en undersökning som visarföljande:Vart sjätte storföretag räknar med att flytta kon-cernledning, staber eller juridisk hemvist till utlandetinom . Vart fjärde storföretag kommer troligenatt flytta delar av eller all produktion utomlands se-nast . Vart fjärde storföretag räknar med enutlandsflytt av forskning och teknisk utveckling.42 % av de undersökta företagen kommer sannoliktatt flytta antingen ledningsfunktioner, produktion,forskning eller teknisk utveckling utomlands . Vart sjätte företag anger det svenska före-tagsklimatet som flyttskäl, och vart tionde företaguppger brist på kvalificerad personal som skäl till enframtida flytt av forskning och teknisk utveckling.Detta står att läsa i . Oroar inte dettapå något sätt och ? Dethär spelar ju inte bara roll för de företag som är till-frågade. Utan det handlar också om alla deras under-leverantörer och underleverantörernas underleveran-törer. Det är den här oron för som vi geruttryck för i betänkandet.Anf. 166 () replik:Fru talman! Vi är mycket oroade över den högaarbetslösheten och den alltför låga sysselsättningen.Men jag kan inte gå därifrån till att säga att detsvenska företagsklimatet är så dåligt att en stor del avden svenska industrin flyttar ut. Den här frågan trod-de jag liksom att jag svarade på när jag tog upp ettantal punkter förut som visar att nedläggningar iNorrköping och på andra ställen och utflyttningarfrån varken beror på skatter, arbetsrättsreglereller energipolitik.Dessutom måste man, , säga att vihar det utbyggda telenätet och forskning och utveck-ling. Och vi har en bra personalpolitik i det här lan-det. Det beror väl inte bara på företagsledningar utanockså på att vi har en arbetsrättslig lagstiftning somhar drivit den frågan framåt. Likaså har vi en välfungerande offentlig byråkrati. Detta måste väl ändåanses handla om beslut som ligger ganska nära denpolitiska nivån.När vi pratar om risken för att företag flyttarskulle jag vilja fråga om hon är nöjdmed den situation som vi har fått när det gäller svenskvarvsindustri.Anf. 167 ():Fru talman! Frågan är om det inte är på det nyaNäringsdepartementet, det s.k. superdepartementet,som dagens variant av kejsarens nya kläder vävs ochbeundras. Men de nya kläderna förmår inte dölja attden politiska ledningen står naken när det gäller nöd-vändiga åtgärder. Frågan är om socialdemokraternaöver huvud taget är kapabla att övergå från prat tillhandling.Jag vill inledningsvis yrka bifall till reservation nr5. Jag står självfallet bakom alla kristdemokratiskareservationer, men för tids vinnande nöjer jag migmed att yrka bifall till endast en reservation.Det här betänkandet bygger på motioner frånhöstens allmänna motionstid. frågor om näringspolitikens inriktning, statligaföretag, regelförenklingar och riskkapitalförsörjning.Fru talman! Vi lever i en internationaliseradtillvaro. Människor, kapital och företag rör sig snabbtoch enkelt över nationsgränser och placerar sig därjordmånen för tillväxt är god.Denna nya situation ställer stora krav på Sverige.Erbjuder vi en jordmån som gör att nya företag startasoch expanderar i och att finns med pålistan över tänkbara länder när etableringar planeras?Är skatterna i vårt land för företagen sådana att dekan konkurrera med dem i omvärlden? Är persons-katterna så utformade att de attraherar människor medexpertkunskaper att välja att flytta till snarareän att motverka detta? Har vi i en sådan sta-bilitet när det gäller spelreglerna för företagen attSverige framstår som ett bra land att etablera sig i?Tyvärr är svaren på de här frågorna nedslående.De är nedslående med tanke på den höga arbetslös-heten och naturligtvis med tanke på våra möjligheteratt långsiktigt finansiera angelägna åtaganden inomt.ex. vården och omsorgen.Alldeles lämnade , Invest in SwedenAgency, en rapport till regeringen. är inget nä-ringslivsorgan, inget , utan sombekant den statliga myndighet som på regeringensuppdrag skall verka internationellt för informationoch kontakter med utländska investerare i syfte attförstärka det näringsliv som verkar i Sverige.I rapporten redovisar man klimatet för utländskainvesteringar i . Man kan studera några tabel-ler som kan vara av ett visst intresse för kammarenoch för diskussionerna om näringsklimatet i Sverige.En tabell visar ländernas konkurrenskraft enligt dens.k. Bland 46 länder som jämförs kanvi konstatera att låg på fjortondeplats, på sextonde plats och på sjut-tonde plats. , , låg vi på nion-de plats.