prot · GM0974 · 1999-03-24 00:00:00 — Slutligen tas enallmänt hållen motion rörande skydd av immateriellarättigheter upp i betänkandet.Till en början kan konstateras att samtliga motio-ner pekar på viktiga förhållanden att beakta i lagstift-ningen beträffande de immateriella rättigheterna. Demotioner som berör patentsökningsförfarandet villframför allt underlätta möjligheterna genom lägreavgifter och förenklade handläggningsrutiner.Vad gäller de avgifter som den patentsökande haratt erlägga bygger detta på ett system som, vilketHenrik S Järrel mycket riktigt påpekade, har lägreavgifter vid inledningen av rättighetsperioden ochhögre under den senare delen av patentets livslängd.Orsaken härtill är självfallet att hänsyn tas till deinitialt höga forsknings- och utvecklingskostnadervilka är förknippade med uppfinningen. Möjligheter-na till lönsamhet ökar ju med patentets livslängd.I betänkandet uppskattas, som mycket riktigt tidi-gare påpekats, den totala patentkostnaden till 50 000kr, med en tillkommande årsavgift om . Avdessa avgifter torde endast en mindre del utgöra kost-nader för själva ansökan. Enligt betänkandet tar myn-digheten en ansökningsavgift om samt entillkommande tryckningsavgift om . En totaltövervägande del av kostnaden går till ombudsarvodenoch översättningskostnader, vilka för det mesta tas utav enskilda företag i patentbranschen. Därvid kan denslutsatsen dras att vi via politiska beslut i den svenskariksdagen endast kan påverka en mycket liten del avpatentets totala kostnad.Självfallet skall ansökningsavgifter inte vara hög-re än att det skall vara möjligt att söka patent utanalltför stora ekonomiska insatser. Dock torde intemyndighetens nuvarande avgifter vara av avgörandeart för den patentsökandes ekonomiska förmåga attbära patentkostnaden. Trots detta har denna frågatagits upp i en skrivelse från till den . Från Justitie-departementet kan förväntas en departementsprome-moria i ärendet under detta år.Även på EU-nivå är frågan aktuell. Såväl dethandläggningsmässiga förfarandet som avgiftsnivåer-na har varit föremål för behandling för patent inomden europeiska gemenskapen.Sammanfattningsvis kan i denna del konstaterasatt arbete pågår med de viktiga frågeställningar sommotionärerna tar upp, och vi har därför anledning attåterkomma i dessa diskussioner i samband med enkommande proposition. Detsamma kan sägas vadgäller de motionsyrkanden som berör s.k. bruksmo-dellsskydd.Fru talman! Jag går vidare för att kommenterade motioner som berör patenträtt på biotekniska upp-finningar. Först och främst kan sägas att den patent-lagstiftning som finns möjliggör även patent på dennatyp av uppfinningar.De motioner som inlämnats i denna del kan be-skrivas på det sättet att man vill inskränka möjlighe-terna till patent på liv eller livsformer utöver det somanges i lagstiftningen. Ett par motioner uttalar därut-över att i internationella organ skall verka förett förbud mot patent på biotekniska uppfinningar.Jag vill påminna om att det i den svenska lagstift-ningen finns begränsningar för vad som är patente-ringsbart. Som motionärerna säkert vet kan patent ejmeddelas för uppfinningar vilka strider mot godaseder och allmän ordning. Patent kan ej heller erhål-las för djurraser eller växtsorter. Detta gäller ocksåframställning av växter och djur, vilket väsentligensker genom ett biologiskt förfaringssätt.Utgångspunkten i ett EU-direktiv pekar i likhetmed den svenska lagstiftningen mot begränsningar irätten att erhålla patent på det biotekniska området.Enligt direktivet kan enbart uppfinningar vilka grun-dar sig på en isolerad beståndsdel av människokrop-pen eller en del som på annat sätt framställs genomett tekniskt förfaringssätt bli patenterade.Fru talman! Jag vill sammanfatta den socialdemo-kratiska gruppens motiv till avslag på reservationenenligt följande:Den svenska patentlagstiftningen ligger väl i linjemed det EU-direktiv som utfärdats inom det biotek-niska området. Att verka för ett förbud mot biotek-niska uppfinningar på det sätt som vissa av motioner-na framställer det skulle på ett allvarligt sätt äventyraforsknings- och utvecklingsframsteg inom ett områdedär just dessa framsteg varit en av de mest tongivandeför människan de senaste årtiondena.Dessa framsteg kan t.o.m. sägas vara av väsentligbetydelse för den ekonomiska tillväxten och möjlig-heterna till sysselsättning de kommande årtiondena.Det ger också en unik möjlighet till medicinska fram-steg för mänskligheten.Det skall dock kraftfullt understrykas att det bio-tekniska området också är omgärdat av svåra etiskaoch moraliska frågeställningar. har ock-så pekat på detta i sitt betänkande och anför ocksåbehovet av en ökad tydlighet vad avser de etiska ochmoraliska gränserna när det gäller att kunna patenterabiotekniska uppfinningar. Denna diskussion kan medfördel föras i samband med diskussionerna om inför-livande av nämnda EU-direktiv i den svenska lag-stiftningen.Jag vill också peka på att regeringen tagit ettinitiativ i denna fråga genom tillsättandet av en par-lamentarisk kommitté, vilken skall analysera denmoderna bioteknikens möjligheter och risker. Dettauppdrag skall slutredovisas år 2000.Fru talman! Jag övergår nu till att kommenteraden motion som och rörande tillämpningen av det s.k. jordbruksun-dantaget i den relativt nystiftade lagen om växtföräd-larrätt, vilken varit i kraft . Mo-tionärerna pekar på att den som utför s.k. rensningeller betning av säd omfattas av undantag från sort-ägarens ensamrätt på växtsorten. har isitt betänkande i anledning av en likartad motion frånföregående år uttryckt en viss förståelse för den tolk-ning som motionärerna gett uttryck för. Från rege-ringens sida har också uttalats att det finns anledningtill viss kritik av i detta avseende.Behovet av en gemensam utformning av lagstift-ningen på detta område inom EU fick dock fälla ut-slaget att inte profilera den nya lagen så tydligt sommotionärerna skulle önskat. Det skall i detta sam-manhang pekas på de risker för konflikter med gäl-lande EU-rätt som skulle ha kunnat uppkomma om1997 års lag om växtförädlarrätt hade utformats pådet sätt som motionärerna angivit. I avvaktan påvägledande avgöranden inom detta område får vi litatill parternas egen förmåga att avtala om sina mellan-havanden på detta område.Fru talman! Som tidigare påpekats i mitt anföran-de pågår ett arbete inom för attbringa förändringar i den riktning som framgår i fler-talet av de motioner som avgetts inom det immaterial-rättsliga området. Kanske är ordet tålamod det ordsom bäst sammanfattar den hållning vi socialdemo-krater vill anlägga i avvaktan på de initiativ somaviserats från regeringens sida.Patenträttsområdet är i stora stycken ett områdedär stor noggrannhet och eftertänksamhet bör varaadelsmärken då detta ofta är ett resultat av stora ochkostsamma forskningsinsatser från enskilda företagsoch innovatörers sida. Lagstiftningen på patenträtt-sområdet måste motsvara ett gott skydd och en ga-ranti för den immateriella tillgång som ett patentmedför. Det är en självklarhet att patentsystemet skallutformas på ett sådant sätt att det inte innebär alltförstora handläggningsmässiga fördröjanden eller eko-nomiska åtaganden för uppfinnaren. Om detta är alla idenna kammare överens. Vi har anledning att se framemot ytterligare regeringsinitiativ inom detta område,vilka förhoppningsvis tillgodoser flera av motionä-rernas önskemål.Fru talman! Med hänvisning till vad jag tidigarehar anfört yrkar jag avslutningsvis åter bifall till hem-ställan i lagutskottets betänkande nummer 14 ochavslag på de reservationer som avgivits i detta betän-kande.Anf. 81 () replik:Fru talman! Jag måste ifrågasätta om AndersBerglöv har läst vår reservation. sadeatt vi är helt emot patent på biotekniska uppfinningar.Han lät antyda att vi är emot forskning och utvecklingpå detta område - vilket naturligtvis inte stämmer.Jag kan bara tala för . Vi menar attpatent på biotekniska uppfinningar inom läkeme-delsindustrin naturligtvis har haft en stor betydelseför tillväxt- och spjutspetsföretag. Men i reservatio-nen ifrågasätter vi rätten att patentera och äga livs-former.Kan möjligtvis se om det är någraetiska problem med patent på livsformer?Anf. 82 () replik:Fru talman! Jag, och många med mig, delar en oroför den gentekniska utveckling som varit. Dethar utskottet skrivit i betänkandet. Detta ställer kravpå tydliga etiska gränser.Våra meningsskiljaktigheter ligger i motionärer-nas tillvägagångssätt. Visst innebär bioteknisk forsk-ning en risk för människan, men den innebär ocksåmöjligheter. Det viktiga är att komplettera lagstift-ningen så att riskerna minimeras eller t.o.m. raderasut. Vi har anledning att återkomma till frågan i sam-band med kommande proposition.Anf. 83 () replik:Fru talman! Jag tycker återigen att blandar ihop korten. Jag pratar inte om patent påbiotekniska uppfinningar i den meningen jag tyckeratt antyder. Jag fick inte svar på omAnders Berglöv tycker att det kan finnas ett etisktproblem med att ha patent på livsformer. Jag vill höraAnders Berglöv utveckla om han tycker att detta äretiskt försvarbart.Anf. 84 () replik:Fru talman! Självklart kan det finnas etiska be-tänkligheter när det gäller patent på livsformer. Enberättigad fråga som jag har ställt mig när jag har lästmotionen gäller vilka juridiska eller vetenskapligagränser vi skall sätta när vi talar om patent på liv. Densvenska patentlagstiftningen tillåter patent på biotek-niska uppfinningar, men den uppställer också tydligagränser för vad som är tillåtet.Jag sade i mitt anförande att det finns skäl attförtydliga de etiska gränserna. Men forskningsområ-det representerar stora och kostsamma utvecklingsfa-ser, vilka inte skulle vara möjliga att finna ekonomiskavsättning för om inte patentinstitutet skyddade enuppfinning.Vi har anledning att senare ta ställning till var demoraliska och etiska gränserna skall gå när det gällerpatentering av livsformer.Anf. 85 (m) replik:Fru talman! Jag noterade i anfö-rande att ett genomgående karaktärsdrag som manbör utrusta sig med när det gäller synen på regering-ens handläggande av patenträttsliga frågor är tåla-mod.Jag tycker mig märka att vi måste ha tålamod påen rad andra områden. Denna regerings attityd ärmycket att vänta, se, passa och återkomma efter på-gående utredningsarbeten.Jag håller med om att man skallvara noggrann och eftertänksam i många frågor somskall handläggas i regerings- och riksdagsarbetet. Denimmaterialrättsliga lagstiftningen är en besvärligjuridisk materia. Den fordrar noggrannhet. Vi är ensepå den punkten.Men detta är inga nya frågor. De har varit uppe tilldiskussion . Men ändå har ganska lite häntnär det gäller av regeringen företagna åtgärder. Manfår gärna tolka den borgerliga reservationen som ettuttryck för ett bristande tålamod. Det finns gränserför hur länge vi skall vänta på att något händer ävenpå detta område. Vi vill gärna understryka att det ärangeläget att frågan inte dras i långbänk.Anf. 86 () replik:Fru talman! Vi har alla en önskan att saker inteskall ta än vad som behövs. Det råderegentligen inte någon oenighet mellan mig och Hen-rik S Järrel i dessa delar. Vår oenighet bottnar möjli-gen i olika syn på tidsaspekten.Vi från majoritetens sida har anledning att väntaytterligare på regeringens förslag i frågan. Till rege-ringens försvar går det att säga det som mycket riktigt påpekar, nämligen att det ärfråga om komplexa sammanhang. Det vore rimligt attvisa ett visst tålamod i frågan. Tålmodighet är endygd.Anf. 87 (m) replik:Fru talman! Visst är tålamod en dygd. Politik äratt vilja, sade en gång en socialdemokratisk för-grundsgestalt. Vi skulle vilja se lite mer av vilja ochhandlingskraft.Anf. 88 () replik:Fru talman! Man kan ha medvind och motvind.Ibland kan det gå något långsammare att gå i mot-vind.Anf. 89 () replik:Fru talman! Min första fråga berör samma saksom frågade om. Finns det någonprognos för när arbetet med de förenklade patentenkan komma i gång? Det är bråttom att få i gång små-företagarverksamhet, innovationer osv.Den andra frågan gäller patent på liv. Det ärfrämst industrier som har nytta av och är förespråkareför att ta patent på liv. Men det finns en stor skepsishos forskare, vetenskapsmän, läkare osv.Anders Berglöv talar om etiska regler och gränser.Men det är också fråga om hur det går att sätta dessagränser. Är det inte lätt att tänja på dem, så att det integår att få kontroll över dem? har man gått övergränsen, och utvecklingen blir okontrollerbar. Dess-utom har konsumenterna börjat opponera sig. Jag harett tidningsreferat från en konferens om bioteknik.Konferensen är arrangerad av konsumenter. Mansäger bl.a. att man vill ha ett förbud mot patent på liv.Jag skulle vilja ställa frågan till det inte känns lite oroande med patent på liv.Anf. 90 () replik:Fru talman! Jag skall börja med fråga: Hur vi tror att det tar, om jagtolkat frågan rätt, innan vi får ett bruksmodellsskydd.Jag kan inte svara på den frågan . Men jag haranledning att tro och är övertygad om att det här är enfråga som vi i skall ta under allvarligt över-vägande.Gränserna för etik och moral när det gäller bio-tekniska uppfinningar och patent på liv och livsfor-mer är för en enkel riksdagsman ogörligt att ställa.Man kan inte sätta upp klara och tydliga gränser i ensådan här debatt. Den mänskliga historien talar väländå för att vi alltid gått in med en vissoro. Det ligger i den mänskliga naturen. Jag tror attdet är viktigt att vi visar en öppenhet i de här diskus-sionerna.Jag återkommer till frågan: Vad är liv i en juridiskeller vetenskaplig mening? Jag tror att det är oerhörtviktigt att vi för en öppen debatt. Jag tror inte att vikan gå in med förbudsskyltar.Jag hoppas att det var svaren på de frågor somKjell Eldensjö ställt.Anf. 91 () replik:Fru talman! Vad är liv för någonting? Det kanskeär så att man borde ha svaret på detta innan man pa-tenterar det. Att man patenterar någonting som maninte vet vad det är kanske inte är så väldigt bra.Det är min kommentar.Anf. 92 () replik:Fru talman! Jag har ingenting att tillägga.Anf. 93 ():Fru talman! Jag tycker att det senaste replikskiftetvar ganska målande för vad det här handlar om. Vivet egentligen ganska lite, men det händer saker otro-ligt fort.När Socialdemokraternas representant säger attdet handlar om tålamod skulle jag vilja säga att dethandlar om en viss aningslöshet. Det finns saker ochting som jag skulle önska att alla riksdagsledamötervisste. Därför har vi från föreslagit att detskall satsas stort från regeringen för en informa-tionskampanj. Faktum är att det som sker på laborato-rier är sådant som folk tror hör science fictiontill, men det är verklighet . Det går enormt fortpå det här området.Jag sitter i och och kan säga att jag verkligen skulle önskaatt den information vi får där var någonting som vartillgängligt för alla. Det finns anledning att stanna stund, fundera på vart vi är på väg, fundera påvilket samhälle vi vill ha och vilka konsekvenser detsom sker faktiskt kan få så att vi inte står så småning-om och säger: "Vad? Det här hade jag ingen aningom." Vi måste veta.Jag har en motion som behandlas i detta betän-kande. Som tur är finns det en reservation om det,eftersom det är flera partier som agerat i frågan. Dethandlar om patent på biotekniska uppfinningar. Vifrån har ingen representant i lagutskottet,men jag kan med glädje yrka bifall till reservation 2.Vi kommer också att stödja reservation 3. Växtföräd-lingsrätten har vi tagit upp i andra sammanhang.Jag tänker tala lite om patent på liv. Vad dethandlar om är att det sker mycket på laboratorier . Naturligtvis finns det många företag som vill hapatent för att skydda det man håller på med. Precissom har sagts från många andra är vi ute och tassar påen gråzon: Vad är uppfinning och vad är upptäckt?Vad är det egentligen som gör att man vill ha patent,och vilka effekter får patenten?Det som sker nu är att man får patent om man haranvänt genteknik eller bioteknik, men man får intepatent om man har använt sig av normala växtföräd-lingsmetoder. Det är just det här som är ett av pro-blemen. Om jag tar fram en nejlika som är blå medvanlig växtförädling - det tar och är rättdyrt - får jag inte patentera den. Men om jag gör detmed genteknik, stoppar in en gen från t.ex. en blå-klocka, då får jag patent. Det innebär att man gör enskillnad utifrån vilken teknik som använts för att nåsamma resultat. Det här är ett av problemen. Vitvingar fram en genteknikanvändning för att kommaåt ett patent. Det innebär att gentekniken kommer attanvändas där den kanske inte alls är nödvändig, inteens önskvärd, för att komma åt patentet. är detfaktiskt är dyrare att använda den gamla metoden änatt använda den nya. I och med att det sker så mycketoch så snabbt på gentekniken är det en ganskabillig metod. Det här är ett av problemen som jag interiktigt tycker har uppmärksammats i debatten. Genompatentering tvingar vi fram en genteknikanvändningsom kanske inte ens är önskvärd.Ett annat exempel på detta kan jag ge på det me-dicinska området. Vi kan se att patent som har funnitsi faktiskt haft den effekten att de har stoppatforskning. Det är det man diskuterar . Patente-ringen på liv har gjort att information som i vanligafall publiceras i vetenskapliga artiklar och därmed ärtillgängliga icke kommer ut . Det har alltså inne-burit att vi har fått ett stopp i forskningen.Det här måste man ändå ta till sig. Genom att viinför patent är det mycket som skulle kunna vara tillmänniskans nytta men som faktiskt aldrig kan ske pågrund av patenteringen. Jag skall ge ett exempel.Vi som sitter i fick en före-dragning som jag tror gjorde oss allalite fundersamma. Det finns ett stort material i Umeåav blodprover från många människor i . Dethär skall man nu börja sälja kommersiellt via ett fö-retag, naturligtvis avkodifierat så att ingen exakt kansäga från vilken människa det kommer. Men det kangå till så här. Ett läkemedelsföretag säger: Vi vill göraen medicin som riktar sig väldigt snävt till någramänniskor som har en speciell sjukdom. Kan ni ur ertgenetiska material plocka ut ett antal som har den härsjukdomen? Okej, säger man från . Så plockarman fram det och skickar vidare till eller någotannat läkemedelsföretag. hittar mandär säkert den gen som orsakar sjukdomen. Utifrånden kunskapen kan de sedan framställa ett läkemedelsom hjälper de människor som har den sjukdomen.Det tror jag inte att någon egentligen är emot. Menförut kunde de ha patenterat läkemedlet därför att detär det som är uppfinningen, läkemedlet som skallbota sjukdomen. kan de patentera genen ochläkemedlet. Det är det som är skillnaden. De kanlägga sig på informationen om vilken gen som orsa-kar sjukdomen och patentera där. Det vi vänder ossmot är att de skall kunna patentera genen, inte att deskall kunna patentera sin uppfinning som de har tagitfram med hjälp av den gentekniska informationen,nämligen läkemedlet.Det här är alltså problemet. Det innebär också attdet inte finns något större intresse av att publicera varnågonstans som sjukdomen sitter genetiskt. Det bliren information som man gärna håller för sig, för attkunna vara ensam på marknadenmed läkemedlet.Jag hoppas att dessa två exempel kan visa att dethär inte är någon enkel fråga. Det är en kompliceradfråga. Den ställer mycket av det vi varit vana vid närvi diskuterat patent totalt på huvudet. Det är inte enlätt fråga.Det förekommer oerhört mycket diskussion i USAom patent på liv. De som driver det här är naturligtvisde stora företagen. Jag tror att det finns en ganska storsamsyn om att kan man bota sjukdomar med hjälp avgenteknik skall man kanske använda den, på ett seri-öst etiskt försvarbart sätt. Men den har framför alltanvänts till att göra jordbruksgrödor. Vad man gjortär att man från de stora företagen skapat grödor somär resistenta mot det egna bekämpningsmedlet. Manhar plockat in gener från bl.a. för att få framdetta. Det finns också många som har plockat in nå-gonting som heter BT-gen som leder till att växternaproducerar ett ämne som gör att t.ex. majsmått dörnär de äter majsen.Detta är ett sätt att använda sig av genteknik somvi från vänder oss mycket starkt emot.Framför allt vänder vi oss emot det som har blivitföljden av detta, nämligen att dessa företag användersig av ett sätt att odla som slår ut den biologiskamångfald som finns i tredje världen. Vi ärövertygade om att skall mänskligheten kunna finnaskvar måste de sorter som finns i tredje världen beva-ras. Dessa sorter är anpassade till de förhållandensom finns där.Mycket av den genetiska information som vi an-vänder oss av kommer från den tredje världenjust på grund av att det är en gammal värld där detfinns många olika biologiska livsformer som harutvecklats under miljarder år.Vad dessa stora företag sedan gör är att de träffaruppgörelse med bönderna om kontraktsodling. Densom odlar en viss sorts bönor köper utsäde och be-kämpningsmedel från företaget. Men det finns ocksåmycket strikta regler för hur bönderna får hantera sinskörd. De får inte ta frön. I det här fallet skall ocksåföretaget kontrollera gården efter odlingsåret.Det innebär att farmers privilege sätts ur spel. Bön-derna får inte ta utsäde. Dessutom stoppar man nu ingener i dessa grödor så att de inte kan förökas. Detgår inte att ta utsäde därför att utsädet är icke-fertilt,det kan inte gro.Vi måste ha hela bilden klar för oss när det gällervilket samhälle som vi går in i. På grund av patentetgår vi in i ett samhälle där det för det första inte blirsärskilt intressant att föra vetenskaplig informationvidare. För det andra blir det ett samhälle som binderupp bönderna i tredje världen och slår ut den biolo-giska mångfalden. För det tredje handlar det om ettsamhälle som driver fram en genteknisk användningdär den kanske inte alls är nödvändig.Många allergiker är oerhört rädda för mat som in-nehåller gener från t.ex. paranötter, fast man inte allsbehöver använda sådana gener. Det finns andra sättatt växtförädla. Men man vill ändå använda genteknikför att komma åt patentet.Jag skulle verkligen önska att vi hade en rejäl dis-kussion om detta. Den diskussion som återfinns ilagutskottets betänkande ger i alla fall mig kalla kårarutefter ryggen. Här behövs verkligen information.Alla riksdagsledamöter behöver ha den informationsom vi som sitter i och i har.Jag hoppas att det anordnas seminarier, och dethålls ett sådant här . Även om jag inte är med iRIFO vill jag slå ett slag för seminarium ieftermiddag som handlar just om patentering på liv.Detta är ingen enkel fråga. Låt oss skynda mycketlångsamt. Vi från anser att aktivtskall bidra till att få bort patent på liv. Vi borde följaHollands exempel. Det är försiktighetsprincipen sombör råda.Anf. 94 () replik:Fru talman! Jag har en kommentar till GudrunLindvalls anförande. Det har tagits initiativ av rege-ringen, och då tänker jag närmast gentek-nikutredning. Såvitt jag förstår av anser den utredningen varaotillräcklig. Det ges inte möjlighet till den typ avbreda diskussioner som efterlyste iutredningens arbete.Anf. 95 () re-plik:Fru talman! avsåg jag det som diskuteradeshär i kammaren. Det var en mycket märklig replik,men jag besvarar den ändå.Jag hoppas att det kommer att finnas utrymmeinom bioteknikutredningen att diskutera det är, för detär absolut nödvändigt. Vi från har sagtatt det som sker inom gentekniken är någontingsom vi egentligen borde ha en diskussion om i helasamhället. I andra EU-länder - i t.ex. ochHolland - finns det en mycket bredare diskussion. IEngland börjar det nu bildas en ganska stark opinionmot gentekniken. Denna diskussion saknas i Sverige.Det kan mycket väl vara så att diskussionen ledertill att man i vissa fall tycker att det är bra med gen-teknik. Men det måste föras en diskussion, därför attdenna nya teknik ställer så mycket på huvudet ochlämnar så många obesvarade frågor. Dessa frågormåste besvaras av någon.Vi från anser att det inte är forskareni sitt lilla laboratorium som skall besvara dessa frå-gor, utan det är vi, alla människor i , som skallföra den diskussionen och försöka att formulera svarpå frågorna. För detta behövs det insatser.