prot · GN0947 · 1999-12-15 00:00:00 — I såfall: Vad skönt att ni har löst alla problem! 34 HANS () replik:Herr talman! Ja, visst ligger dessa projekt i planering, men de planeras inte bli startadeinom . Det handlar om att få fram pengar fördetta. Om det är så som det står i reservationen, attdet ska finansieras på ett sådant sätt att det belastarstatsbudgeten, utgår jag från att det blir en form avskuggtullar som kommer att belasta statsbudgeten.Dessa pengar måste då tas fram. De måste fram underkanske , , för att finansiera de härvägprojekten.Det är väl det här man kan fundera på. Jag kännernär det gäller , den här motionenoch det som framförts här att det handlar om någotsom påminner om kejsarens nya kläder. Det låterväldigt bra, och det ser väldigt bra ut vid första an-blicken, men när man sedan börjar titta på det litenärmare är det kanske inte så där väldigt mycketbevänt med det.Anf. 35 ():Fru talman! Jag ska yrka bifall till hemställan i ut-skottets betänkande.Det är lite av en paradox att stårbakom ett betänkande som handlar om budgetproces-sen, och att reservanterna är borgarna. Det är välkanske vi som har varit de som mest har kritiseratdelar av den nya budgetprocessen. Framför allt är detkanske då principen om utgiftstak som vi tycker harvarit alltför doktrinärt tolkad i den nya budgetproces-sen.Vi kommer att fortsätta att kritisera utgiftstaken.Vi anser att det är nödvändigt att nu i vår höja utgift-staken på vissa av de allra mest känsliga områdena.Men vi var faktiskt med på att genomföra huvud-principerna i det nya budgetsystemet som trädde ikraft . Det var nödvändigt att skapa en förbättraddisciplin. Det som framför allt tvingade fram denökade disciplinen var erfarenheterna . krävde mera pengar till militärenoch mera pengar till vägar - precis som : ska deha 30 miljarder mer under nästa mandatperiod tillvägbyggen. ska ha mera pengar till sko-lan, och det ville man redan då. Kristdemokraternaska ha ett antal fler miljarder till vården. Sedan hadevi också Ny demokrati som var rörande överens omatt man skulle sänka alla skatter med gigantiska be-lopp. Det som hände var naturligtvis att alla fick goda gåvor, och resultatet blev statsfinansielltkaos.Sedan var det då nödvändigt att skapa reda i dethär. Och har vi - tack och lov - en rödgrön reda.Vi har en mycket hård budgetdisciplin, som vi kansketycker har gått lite väl långt på vissa punkter, menden var som sagt var ett resultat av den eländiga rörasom skapades de här åren. På samma sätt hävdar denamerikanske ekonomen att Maastrichtavta-lets extrema krav på konvergens och disciplin hadesin grund i att ett antal italienska byråkrater hadehittat på dem, därför att det där var ett så korrupt ochlösligt statsfinansiellt system att man helt enkelt vartvungen att hitta på den typen av ganska konstifikaregler.Jag vill säga till att jag inte förstår dethär riktigt. Han påstår att vi skulle finansiera driftengenom att sälja. Men det är ju faktiskt vi som står förprincipen att man ska direktavskriva investeringarna.Det är ju snarare så att vi använder en del av försälj-ningsinkomsterna till just investeringar. Men MatsOdell m.fl. vill, precis som har talat omhär, ösa in ytterligare ett antal miljarder, som skaupplånas dessutom och sedan belasta statsbudgetenframöver. Sedan vill de sälja ännu mer. Det är jusnarare de som står för principen att använda försälj-ningsinkomster till driften.Då går jag över till den s.k. alternativa finansie-ringen. Först vill jag kommentera de somman skulle kunna spara. Det är ju riktigt som HansHoff säger: Det handlar om organisatoriska bespa-ringar i huvudsak. Det är helt enkelt så att man harinfört mera av anbudskonkurrens och entreprenader,ett system som vi faktiskt har haft här i . och har länge använt principenmed anbudskonkurrens. Talet om de här 15-20 %handlade alltså just om att man i och Finlandinförde det system som vi redan hade infört, så det ären fullständig illusion att tro att vi skulle kunna sparaen massa pengar på den s.k. alternativa finansiering-en, som inte är någon alternativ finansiering till attbörja med.Det finns en finansminister i som företrä-der broderparti, som heter Niinistö.Han har uttalat sig om , som har finansie-rats med den här metoden. Han har bl.a. sagt i någonintervju att han frågar sig hur det här kan vara såfördelaktigt, med tanke på att det ju bara handlar omatt kostnaden ändå flyttas över till staten. Jag rekommenderar attgöra en liten resa till och prata med sin kolle-ga där om erfarenheterna.Det är också ganska paradoxalt att den här s.k.nya metoden ju ska bygga på att man ska betala s.k.skuggvägtullar. Det gäller alltså inte riktiga vägtullar,utan skuggvägtullar. Den här principen med skugg-priser är faktiskt någonting som tillämpades ganskaomfattande i det sovjetiska planhushållningssystemet.Där tog man alltså inte riktiga marknadsavgifter, varesig på kapitalet eller på naturresurserna. Det var en avanledningarna till det gigantiska slöseriet med råva-ror, naturresurser och maskinutrustning. Man hadealltså inga riktiga marknadsprinciper utan tillämpadeskuggpriser som den centrala planapparaten i Moskvaräknade ut med oerhört avancerade matematiskametoder. Det är alltså det som ni borgare nu vill infö-ra i ! Men man kan läsa t.ex. iDagens Nyheter där han pläderar mot vägavgifter.Han talar då med darr på stämman om att lågavlönadetvingas ställa bilen osv. Det är samma sakmed priserna på järnvägen. Varför föreslår inte Mo-deraterna skuggavgifter på järnvägarna eller teletax-orna? Jag förstår inte principen. Varför ska det varajust vägarna som inte ska tillämpa den sunda mark-nadsmässiga princip som innebär att det faktiskt ärbrukarna som ska betala?Jag läste i någon tidning att man nu diskute-rar att införa vägavgifter kring ,därför att man klarar helt enkelt inte miljökraven omkoldioxidutsläppen om man inte inför detta. Det hop-pas jag verkligen att man klarar av att genomföra,därför att det är ju inte särskilt poppis. Vi vet ju vadsom händer. Det har vi upplevt nere i . Vihar tillsammans med och en ganskavacklande socialdemokrati pläderat för nödvändig-heten av att införa någon sorts vägavgifter.Det är alltså så att våra storstäder hotas - det visaralla undersökningar - av att de kommer att totaltkorka igen. Det kan alltså bli en miljökatastrof, fördessutom är det frågan om städer som inte kommeratt vara trevliga att över huvud taget vistas i. Och endel av er borgare tror uppenbarligen att man kan lösadet här genom att fortsätta att bygga gigantiska trafi-kapparater, som dessutom ska betalas av skattebetala-re i hela landet. Även norrlänningarna, som har settvägunderhållet mer eller mindre försvinna, ska varamed och via skattsedeln betala detta. Detta ska alltsåinte bilisterna i storstäderna betala, utan det ska skat-tebetalarna ställa upp på. Det är en ohämmad popu-lism som gör att ni inte mäktar med och klarar av attinföra den sunda marknadsprissättningsprincipen påden knappa tillgången på mark och natur i storstäder-na. Men som sagt var: Tack och lov finns bara denhär blå smeten här i . I dennariksdag råder som sagt var den rödgröna redans ochordningens majoritet, och så ska vi ha det!Anf. 36 () replik:Fru talman! säger att det för när-varande råder en rödgrön reda. Sedan börjar hanbeskriva denna rödgröna reda i ställ-ningstaganden i det aktuella betänkandet.Vänsterpartiet står bakom den föreslagna budget-processen, men å andra sidan vill man riva upp utgift-staken. Man stod bakom utgiftstaken . Detsom då , ville var fel. Deras utgifter var fel, och därförbehövdes ett utgiftstak. Men vad Vänstern och JohanLönnroth nu vill är rätt, och ska utgiftstaken lyftasav i vördnad för kraven på nya utgifter från Vänster-partiet. Det är en kort beskrivning av denna rödgrönareda.Johan säger att det är en illusion att troatt besparingarna kan bli . Sedan står han bakommajoritetstexten som lovsjunger just denna del avPPP-projekten. Det är just dessa effektivitetsvinstersom är den stora fördelen, medan det inte löser någraresursproblem. krav på vad som ärreda är med förlov sagt väldigt lågt ställda. Står JohanLönnroth bakom majoritetstexten, eller gör han detinte? Han hattar fram och tillbaka i varje tänkbardimension.Varför skuggtullar på just vägarna?, frågar . Jo, därför att vägtrafiken redan betalar ca60 miljarder kronor i skatter och avgifter för att kun-na få en rimlig infrastruktur. Sedan tar upp en helt annan fråga. Behöver vi någon sortsmiljöavgifter i olika avseenden? Det är vi kristdemo-krater inte alls främmande för. Men det är inget ar-gument i det här sammanhanget.Johan talar om koldioxidutsläppen frånflyget. Det är för samtligt inrikesflygoch utrikesflyg. Stängningen av , JohanLönnroth, innebär ökade koldioxidutsläpp på 4 miljo-ner ton, men det bryr sig inte om.Anf. 37 () replik:Fru talman! Jag har inte talat om att riva upp helasystemet med utgiftstak. Jag talar om att jag gör be-dömningen att det nu framöver - , ochår 2003 - är nödvändigt att lyfta utgiftstaket med ettantal miljarder. Jag har ganska gott hopp om att viska få med oss regeringen på detta. De erfarenheter vihade med de ökade sjukskrivningarna och högskost-nadsskyddet, och debatterna om dem, gör att vi görbedömningen att vi nu har en sådan stark budgetsitu-ation att det finns utrymme för ett höjt budgettak.Vi står helt och fullt bakom majoritetstexten. Det konstateras bara att Vägverketoch andra har talat om i besparingar. Detstår inte att regeringen eller utskottsmajoriteten troratt man kan åstadkomma dessa besparingar här iSverige genom att införa er nya bluffmetod att alter-nativfinansiera vägar.Det finns ett antal beräkningar av bilismens kost-nader. Det är inte alldeles enkelt att göra sådana be-räkningar. I grova drag är det fortfarande så att bilis-men inte bär sina totala samhällsekonomiska kostna-der, inräknat miljökostnaderna.Det är fullständigt obegripligt varför ni inte kanacceptera att man också på detta område ska införaden sunda principen att de som använder de knapparesurserna, nämligen bilisterna, ska vara med ochbära sina fulla kostnader. Det gäller speciellt i stor-städerna, eftersom det är där miljökostnaderna ochstadsbyggnadskostnaderna är som allra störst.Anf. 38 () replik:Fru talman! är en mästare i förfi-ning av affärsidé i svensk politik, attrida på två hästar i olika riktningar, att bådevara i regeringsställning och bedriva opposition motdenna regerings politik.Visst står vi bakom betänkandets majoritetstext,säger . Men sedan är han emot ochsäger: Det finns inga vinster på det här området. Helahans inlägg går ut på att det som står är nonsens. Detär bara som talar om detta. Med sådanastödpartier tycker jag synd om den sittande regering-en.Johan säger att det bara är , år2002 och som vi tillfälligt behöver lätta litegrann på taken, och sedan ska de på igen. Tro t densom vill!Anf. 39 () replik:Fru talman! får tro precis vad hansjälv vill. Det är inget som helst problem för mig omhan vill tolka det som att vi sitter på två hästar.Vänsterpartiet är inte något regeringsparti. OmMats läser innantill i budgethandlingarna serhan att vi har ställt oss bakom de allmänna riktlinjer-na och de övergripande siffrorna. Men det är inte såatt vi har förhandlat om varje bokstav och varje for-mulering i budgetpropositionen. Vi förbehåller ossrätten att ha en åsikt, och vi har diskuterat även dettamed regeringen.Vi tänker föra en öppen debatt. ärett parti som inte sitter i regeringen. Vi kommer attifrågasätta och kritisera delar av regeringspolitiken.Vi har förhandlingar som kan vara väl så tuffa. Nusenaste gången var de väldigt hårda. Sedan står vibakom och tar ansvar för helheten. Det gör vi ocksånu. Men det är inte så att vi kommer att lägga mun-kavle på oss och bli tysta. Vi kommer att lägga framvåra förslag och driva dem så hårt vi någonsin kan.Anf. 40 () re-plik:Fru talman! Jag vet inte om varkampsångare i sin ungdom. Det enda som saknades islutet av öppningsanförandet var musik. Det var enriktig schvung mot de borgerliga och hur eländigtallting var.Historieskrivning är inte starkastesida. När jag kom in i som ny ledamot år1991 fanns det ett problem som var återkommande,och som möjligtvis var en erfarenhet som låg tillgrund för att sedan ändra budgetordningen. Det vardet eviga flirtandet mellan , Ny demo-krati och Socialdemokraterna för att skapa s.k. nej-allianser i , där man inte tog ansvar förtotaliteten, men där man via att skapa nej-allianserkunde skapa tillfälliga majoriteter.Det var det som - mycketuppmärksammat, vill jag minnas - ledde till att vifick en diskussion om ifall vi inte borde ha en budgetdär man alltid när man formerade en majoritet skulleta ansvar för helheten. Ni ingick i det pajasspel somledde fram till den nya budgetdisciplinen. Det hadeinte att göra med det som här harförsökt hävda.Det är också anmärkningsvärt att och pratar om ett starkt budgetläge. Detta är ettbetänkande som bl.a. ska ta oss bort från den situationsom jag berörde i mitt öppningsanförande. Faktum äratt detta starka budgetläge helt och hållet är beroendeav de 95 miljarder som huvudsakligen är tänkta attkomma från en privatisering av och . Tabort de pengarna och staten har ett underskott. Så vardet med det starka budgetläget och möjligheterna atthöja utgiftstaken.Det är precis det som betänkandet illustrerar. Viblandar äpplen och päron. En tillfällig intäkt är likamycket värd som en långsiktig skatteintäkt uttagen påen möjligtvis stabil skattebas. Om man inte förstår detmed betänkandet blir det också väldigt konstigt vad viska med förändringen till. Det är just vägen bort frånden här typen av kortsiktighet som jag trodde är skä-let till att vi är en majoritet som samlat oss bakomdetta betänkande.Anf. 41 () replik:Fru talman! Jag satt som extra suppleant en periodi finansutskottet . Jag hade inte yttrande-rätt. gör nu i sin beskrivning Väns-terpartiet och Socialdemokraterna tillsammans medNy demokrati huvudansvariga. Det är alldeles nytt förmig. Har inte med statsministern ändåhuvudansvaret för det kaos som bröt ut ?Det ansvaret kan väl ändå inte heltfrånsvära sig?Det är ett problem med försäljningsinkomsternafrån Telia-Telenor-affären. Det ska jag inte på någotsätt förneka. Inte bara den siffran i de budgetprogno-ser som görs är osäker. Men jag vill påminna om vadLars stod och sade i denna talarstol - jagtror det var - när han varuppe i slutskedet av debatten och domderade om vårasvaga prognoser.Vi hade räknat med en ekonomisk tillväxt på2,, eller någonting sådant. Det var fullständigt,hejdlöst, åt skogen att vi var så optimistiska. sägerKonjunkturinstitutet i senaste prognosen att det blir3,i tillväxt. Era jeremiader tänker jag nog inteheller den här gången ta så fruktansvärt allvarligt på.Anf. 42 () re-plik:Fru talman! När det gäller ämnet att vittna om vil-ken suppleantplats vi hade i olika utskott kan jag sägaatt jag satt i ett annat utskott - också som suppleant,tyst vid väggen. Det var ju huvudsakligen inte i fi-nansutskottet som denna inte alltför vackra statskonstutövades, utan det var i många av de andra utgiftsut-skotten, och ibland t.o.m. direkt här i kammaren.Men det var just detta fenomen - att tillfälligamajoriteter kunde rösta nej utan att ta ansvar för nå-gonting annat eller för totaliteten som ledde till dis-kussionen att det är ohållbart att vi har en budget därman kan rycka ut enskildheter och skapa nej-majoriteter. Det var just erfarenheten av detta somledde tanken på att vi borde ha ett mer samlat greppvidare. har ju för övrigt medgivit attVänsterpartiet och var de enda här ikammaren som var emot detta.Jag ska kort ta upp frågan om Stockholmsregio-nen. Jag har hört i andra samman-hang säga att vi ska bli bättre marknadsekonomerosv. Ja, det är mycket som inte bär sina egna kostna-der om vi nu ska tala om vad som tar plats. Vi för juen diskussion om kollektivtrafikens kostnader ochvilka avgifter vi ska ha. Där är inte Vänsterpartietsärskilt marknadsekonomiska i länslandsting. Det väsentliga är det som varinne på, nämligen att här sker redan en överbeskatt-ning av både bilister och av stockholmare i gemen.Här slussas miljard efter miljard ut i , och så säger : Ska vi använ-da skattemedel till att bygga någonting i ? Det är ju oerhört! Det måste stockholmarnafå betala en gång till!Detta är en absurditet - det som i andra delar avlandet kan täckas med skattemedel måste stockhol-marna alltid betala två gånger för. Jag har aldrig för-stått den logiken. Det har inte heller Stockholmsväljare, och det är därför är det störstapartiet i . Ni borde ta lärdom avdet, och lyssna! Det är inte en blå smet - det är blåklokskap.Anf. 43 () replik:Fru talman! När det gäller historieskrivningen fårvi kanske överlåta det mesta till framtidens historiker.Min bild av det hela är just den hur lätt det var attbilda koalition kring att sänka skatter och att ökautgifter.Ni klarade inte att spara på någonting därför att nialla hade era egna hjärtefrågor. Ni skulle ha merpengar till militären och mer pengar till polisen.Kristdemokraterna skulle ha flera miljarder till vår-den. Folkpartisterna skulle ha flera miljarder till sko-lan. Det gick bara inte ihop, och det blev kris ochkaos. Det var det som var huvudorsaken.Fredrik talar om och vemsom egentligen har betalat infrastrukturen, vägarnaoch tunnelbanan i . Om tillbaka i historien så ska han se att en oproportio-nerligt stor andel av dessa investeringar har burits avskattebetalarna i hela landet. Det gäller också minhemstad , men inte på långa vägar likamycket. är läget så att av fördelningspolitiska ochmiljöpolitiska skäl är det enda rimliga att de som åkerbil i storstädernas centrala områden måste ta på sig enstörre andel av kostnaden. Man kan inte begära avdem som lever i inland och som sersina vägar förfalla på grund av bristande underhåll attde ska vara med och över skatten betala till det redanöverdimensionerade vägtrafiksystemet, motorvägar-na, i Storstockholmsområdet.Anf. 44 BO () replik:Fru talman! Jag har lyssnat med intresse på JohanLönnroth - både på hans anförande och på det somhar kommit fram i replikerna.Beskrivningen av vad som hände 1991-1994 an-står möjligen en vänsterpartistisk riksdagsman, menknappast en person som lär ha en mycket bra ekono-misk utbildning - om jag har lärt mig rätt.Åren 1991-1994 genomgick vårt land den värstalågkonjunkturen på två generationer. Det är möjligtatt som ekonom gör analysen att detinträffade berodde på valresultatet på söndagskvällenden tredje söndagen . Men jag troratt han får svårt att försvara den ståndpunkten i enmer seriös debatt.Han hävdar att det inte skedde några besparingar.Inte minst för mig personligen är detta intressant atthöra med tanke på de diskussioner vi förde om ka-rensdagar och ersättningar i sjukförsäkringssystemet,om stopp för det galopperande underskottet i arbets-skadeförsäkringen och om den stora pensionsrefor-men. Detta var tre stora saker som var emot allihop.Fru talman! Det var egentligen inte detta som jagville diskutera . I stället var jag nyfiken på varförJohan som ekonom är så angelägen om attavsvära sig den metod som har uppfunnits och somjag hyllar i mitt inledningsanförande, dvs. det somkallas för periodisering. Det innebär att det finnsskillnader mellan å ena sidan de saker som förbrukasunder någon månad eller , å andra sidan desom håller i kanske . Jag är alltså nyfiken påJohan principiella argument för det somhan uttalade, nämligen att han är för principen attdirektavskriva investeringar.Jag är också nyfiken på på vilket sätt vi redan harinfört och fått de där besparingarna på vägtrafik m.m.som andra länder tror sig ha infört.Anf. 45 () replik:Fru talman! Först ska jag säga att jag inte tillhördem som gör den enkla historieskrivningen att allaproblem började då regeringen tillträdde 1991och att alla försvann . Så var det inte alls.Det fanns problem även med budgetdis-ciplin och annat. Jag har i denna kam-mare sagt att också mitt parti var med och delade påansvaret för att ekonomin raserades under 80-talet.Men värst var det faktiskt under den borgerliga rege-ringsperioden - och så har det alltid varit. Borgarna ärsämre än s-v-majoriteten på att sköta ekonomin. Såhar det varit historiskt sett.Jag är inte emot principen att periodisera investe-ringar. Vi har faktiskt använt sådana metoder när detgäller t.ex., om jag har fattat saken rätt.Däremot är jag motståndare till att man på något sättlåtsas som om detta handlar om andra pengar. Dethela ska vara klart och tydligt. Alla kostnader skaframgå i budgeten - också framtida belastningar påstatsbudgeten. Men jag är inte alls främmande för attdiskutera. Vi ska ju nu få det här, dvs. att på någotsätt införa mer periodiseringar av investeringar, utrett.Begreppet PPP betyder faktiskt från början någotannat, nämligen polluter pays principle, dvs. att för-orenaren ska betala. Det var en mycket riktig ochsund princip. har ni genom någon slags trollkonst- eller om det är genom väglobbyn, Svenska vägföre-ningen osv. - lyckats översätta de här vackra ordentill det här med privat partnerskap. Det är ju egentli-gen inte något privat partnerskap, utan det handlarhelt enkelt om att privata intressen ska tvinga skatte-betalarna att betala för samma sak som vinu betalar genom att direktavskriva. Det är på detstora hela taget en bluff!Anf. 46 BO () replik:Fru talman! Det gläder mig att nyanserade sin historieskrivning. Det var tydli-gen inte så att allt elände och lågkonjunktur inträddepå kvällen den tredje söndagen i september 1991.Sedan hävdar han att det alltid är värst under bor-gerliga regeringar. Jag instämmer förstås inte i det.Däremot kan man konstatera att det förstås inte är sårasande lätt att i regeringsställning ha emot sig en såoansvarig opposition som den som i. Så är det. Det gäller i hög grad också detsocialdemokratiska partiet, bortsett från de två storauppgörelser som vi gjorde med socialdemokraterna.Det gällde krisuppgörelsen och den storapensionsreformen. I övrigt har som vanligt varkenSocialdemokraterna eller något attskryta om när det gäller sin oppositionsställning.Men åt sidan med det. Min fråga gällde periodise-ringen. Jag tyckte att jag uppfattade att förklarade sig vara anhängare av principen omdirektavskrivna investeringar. Det gläder mig att dettydligen var fel. Vi tycker alltså bägge två att detfinns ett värde i att försöka få en bättre budgetredo-visning som gör att man lättare kan jämföra sakersom förekommer med saker som före-kommer . Om vill be-kräfta denna min senaste tolkning är jag bara glad, fördet innebär väl att vi kan föra frågan framåt.Däremot är jag lite förvånad över att han så lättblandar ihop den frågan - hur vi ska göra med stats-budgeten så att den ska bli så tydlig som möjligt -med den fråga som behandlas i samma betänkandeoch som gäller huruvida vi ska samverka, och upp-handla väginvesteringar exempelvis tillsammans medfinansieringen av det hela. Detta är ju två olika saker!Vi är för båda, och jag trodde att var emot båda. Man kan ju faktiskt varaför den ena och emot den andra och vice versa. Såblanda inte ihop de här frågorna! Det kommer inte attunderlätta utredning och resonemang.Anf. 47 () replik:Fru talman! Jag är öppen för att se över hela bud-getprocessen, inklusive de idéer som har diskuterats iVESTA-projektet. Det finns inga delade meningardär. Det vore bra om vi kunde införa mer reella kost-nads- och intäktsprinciper. Jag skulle själv väldigtgärna vilja ha mer av ett samhällsekonomiskt tänkan-de och mindre av ett mer strikt statsfinansiellt tän-kande i statsbudgetprocessen.När det gäller detta med PPP, den s.k. alternativametoden, är min huvudpoäng att det måste klarläggasnär resurserna förbrukas. Det är detta som ska beskri-vas på ett mycket tydligt sätt i budgeten så att vi ärmedvetna om vad vi verkligen beslutar om och vilkaresurser vi tecknar in. har detta med PPP lanseratsi . Jag läste deras utredningmed förfäran. Där talar de om alla dessa miljardersom ska trollas fram på det här sättet. Det handlar heltenkelt om projekt som i demokratisk ord-ning har prioriterat bort därför att vi har knappt ompengar.