prot · GN0948 · 1999-12-16 00:00:00 — Den kommer att jobbatillsammans med parterna för att de redan under nästaårs avtalsrörelse ska kunna ta hänsyn till och dra sindel av stråt till stacken för att sätta av resurser tillkompetensutvecklingen. Systemet för individuellakompetenskonton hoppas jag kan börja gälla från den1 . Det är i alla fall ambitionen.Anf. 46 ():Herr talman! Vår tid rymmer, som vi harhört, rika möjligheter och stora hot. För att ta till varamöjligheterna och möta hoten behöver samhälletinför växa utifrån en världsbild som ärmindre fokuserad på materiell konsumtion och merinriktad på kulturell utveckling, självtillit och liv-skvalitet.Politikens uppgift är framför allt att skapa lagaroch regler som underlättar mångfald och förändring,som sociala och miljömässiga aspektermåste få sätta gränser för marknadens utrymme.Produktion och konsumtion ska organiseras på ettuthålligt sätt i samklang med natur och människor.Näringslivet måste vara ekologiskt och socialt håll-bart. Fantasi, flexibilitet och mångfald måste upp-muntras. De ekonomiska styrmedlen måste utformasså att det som är hållbart långsiktigt också blir lön-samt kortsiktigt.Vi vill ha ekonomiska styrmedel som bygger påatt varje verksamhet får betala sina egna kostnader,inklusive miljökostnader och sociala kostnader. Detär det allra viktigaste medlet för att nå ett hållbartsamhälle.Den marknadsekonomi som utvecklas är intevärd namnet, eftersom de externa kostnaderna för enverksamhet i stor utsträckning betalas av det offentli-ga. Kostnaderna socialiseras.En hållbar utveckling kräver nya livsstilar ochsamhällsstrukturer. Det behövs en ny skattepolitiksom gynnar en hållbar utveckling. Det krävs lagstift-ning och rådgivning.Företagens verksamhet måste anpassas till krets-loppssamhället. De produkter som framställs skakunna hanteras utan fara för miljö och hälsa underhela sin livscykel. Råvarorna ska i ökande omfattningbestå av material som återvunnits. Naturresurser skaegentligen inte utvinnas i högre omfattning än deåterskapas. Den kursen måste vi ta ut, så att vi harriktningen och målen klara för oss.I betänkandet Näringsliv som vi hanterar i ett antal reservationer och frågor som jag villkommentera. Först är det resurscentrum för kvinnor.När vi gick igenom budgetpropositionen var detsvårt att förutse vad det lilla ordet integrera skullemedföra. NRC skulle integreras i verk-samhet. Jag tolkade detta som att verksamheten per-manentades inom , och jag var nöjd. Sedanvisade det sig att de inblandade i projektet hade storafarhågor. besannades deras farhågornär styrelsen för NRC, Nationellt resurscentrum förkvinnor, entledigades och projektgruppen avskeda-des.Miljöpartiet har arbetat länge och intensivt förskapandet av ett resurscentrum för kvinnor. Vi villabsolut inte se denna värdefulla verksamhet försvinnai någon diffus mainstreaming. Det finns en stor ut-vecklingspotential för kvinnligt företagande, ochresurscentrum gör viktig nytta för att hjälpa framkvinnors företagande.Jag vill nu försöka förklara hur jag kan stödja in-tegreringsförslaget trots de farhågor som finns.Det som föreslås är en "jämtegrering" av NUTEKoch en integrering av NRC i ordinarieverksamhet. Jag förutsätter och lägger ansvaret påNUTEK att detta inte försvagar arbetet med att främjakvinnors företagande. Det kommer att på ett tydligtsätt att framgå av regleringsbrevet att den verksamhetsom bedrivits inom ramen för NRC ska fortsätta inomNUTEK:s ordinarie verksamhet. Regeringen skaockså följa upp och utvärdera hur den nya ordningenfungerar och informera om hur den funge-rar. avser utskottet också att på egetinitiativ hålla sig informerad om hur integrationen avverksamheten förlöper. Utskottet understryker ocksåvikten av att den kompetens som har byggts upp inomNRC-projektet och de erfarenheter som har gjorts tastill vara i det fortsatta arbetet inom . Det sistakänns som en knäckfråga.Jag har känt att det har varit mycket illavarslandeatt projektgruppen NRC avskedats och att styrelsenhar lagts ned. Det har med rätta väckt misstänksamhetoch bestörtning bland de aktiva i verksamheten. Ettsätt att ta till vara kunskaper och erfarenheter kommeratt bli den nya referensgruppen för verksamheten.Generaldirektören för , ,har berättat att i referensgruppen avses företrädare förlokala och regionala resurscentrum ingå liksom delarav den gamla projektgruppen och styrelsen och dess-utom andra aktörer som arbetar med jämställdhetsfrå-gorna. Att den gamla styrelsen och projektgruppen ärrepresenterade i det nya rådet ser jag som mycketbetydelsefullt för att ta till vara kunskaperna ocherfarenheterna från projektet. Det är också väsentligtatt det tydligt klargörs vilka befattningshavare påNUTEK som de regionala och lokala resurscentrumska vända sig till framöver. Även detta har utlovats avNUTEK.2 ½ ska tillföras för år2000 för att integrera NRC. Det innebär t.ex. fortsattkursverksamhet och övriga delar man har jobbat med.Mona har tidigare gett besked om att regering-en ska fastslå medel för för att stödja de regi-onala och lokala resurscentrumen. Det är egentligendem det handlar om. För detta ändamål avsesNUTEK även fortsättningsvis tilldelas projektmedelsom ska användas till att medfinansiera projekt vidregionala och lokala resurscentrum.Tanken med denna hantering av NRC är attNUTEK, liksom övriga statliga verk, ska"jämtegreras" eller "mainstreamas" som det heter påsvengelska. Det innebär att jämställdhetsaspekter skabeaktas i alla sammanhang. Det är som alla vet intelätt eftersom ojämlikheten ingår i alla våra vardagligastrukturer och därför i huvudsak är osynlig. Arbetetmed att förändra detta ska i fortsättningen bli ett cent-ralt tema inom verksamhetsplanering. Minförhoppning är att integrationen och NRC kan blistartskottet för det positiva och starka arbetet sommåste göras. En förutsättning för att de ska lyckas ochatt "jämtegreringen" inte ska bli floskler är att allainser att det handlar om att se de osynliga mönstrenoch angripa dem. Jag och flera andra i utskottet skamed stort intresse följa utvecklingen på NUTEK.Även i andra frågor finns det reservationer. Enrör turism, en annan avser förkortade handläggnings-tider på , en tredjeSveaskog. En annan fråga gällande varvsindustrin hardiskuterats livligt i utskottet. Där har EU satt tids-gränsen . Efter det får renadriftsstöd inte förekomma. Om det framkommer attdetta datum inte kan hållas ska regeringen under nästaår ta sig en funderare i frågan.När det gäller turism håller jag med majoritetenatt den nya organisationen måste få tid att sätta sig.Företrädare för turistnäringen har också velat ha detså. Man kan omorganisera ihjäl verksamheter - detvisste redan de gamla grekerna.När det gäller Patent- och registreringsverkets ochandra myndigheters handläggningstider delar jaguppfattningen att det är viktigt att handläggningsti-derna för ansökningar hos myndigheter kan hållas påen rimlig nivå. Det arbetar man med på Regerings-kansliet. Jag tror att majoritetens förslag tillgodoserkravet.Sedan var det slutligen . Det är viktigtatt skogen är kvar i svensk ägo. Jag ser dessutomgärna att skogen ägs och sköts lokalt. En viktig upp-gift för är att se till att det finns bytesmark,t.ex. när mark ska avsättas till naturvård. Ambitioneninom är dessutom att sköta naturvården påett bra sätt och ha god kontakt med miljögrupper ochlokalbefolkning. Den ambitionen stöder jag.Anf. 47 ():Herr talman! Jag vill inleda med att yrka bifall tillhemställan i betänkandet Utgiftsområde 24 Närings-liv i alla delar. Men jag ämnar nu ta upp en del somflera talare har varit inne på tidigare under dagensförhandlingar. Det gäller företagande och framför alltkvinnligt företagande.Vi har tidigare hört att det kvinnliga företagandet iSverige har ökat. Det är inte så konstigt eftersom detkvinnliga företagandet har legat på en ganska lågnivå. Det ökar, och det måste fortsätta att öka för attbli en bra småföretagarverksamhet i Sverige.En fördel som finns i att NRC har varit ett projekt,är att den grupp och de människor som har arbetat iprojektet har gjort ett mycket förtjänstfullt arbete föratt driva utvecklingen för kvinnlig företagsamhetgenom rådgivning och stöd vidare.Projektet ska nu integreras med och dessordinarie verksamhet. Det ska ingå i den dagligaverksamheten, och man ska ansvara för att frågor omkvinnlig företagsamhet ska bli starkare inomNUTEK.Det tycker jag är bra. Jag tycker att det är bra attdet inte blir någon särverksamhet utan att det blir ennaturlig del av verksamheten.För att man ska kunna göra det föreslås att det skaskapas ett råd som ska stötta denna verksamhet. Jagtycker att det är bra att det finns ett sådant råd. Jagskulle tro att råd som det som inrättas också skullebehövas inom andra områden i statlig verksamhet föratt t.ex. integrera invandrare och handikappade, somockså ska kunna starta egna företag. De skulle ocksåkunna vara rådgivare till t.ex. NUTEK.Jag tror att denna utveckling är bra och stöder dentill fullo. Vi kommer att utvärdera den och följa denmycket noga. Jag, och hela riksdagenär medvetna om att denna fråga är väldigt viktig ochmåste följas noga. Därför kommer vi alla att ta del avhur verksamheten fortskrider i framtiden.Till sist vill jag säga att har ett stort an-svar att axla när det gäller att visa att kvinnlig före-tagsamhet utvecklas positivt i Sverige.Anf. 48 ():Herr talman! efter riksdagsbeslutet om Sve-askogs bildande finns det anledning att hysa oro föratt företaget inte ska utvecklas enligt de intentionersom angavs i propositionen. Jag har i en fråga tillnäringsministern efterlyst ett styrdokument för Sve-askogs verksamhet. Det finns inget. Ministern hänvi-sar till bolagsordningen, där det på sex korta raderstår: "Bolaget skall äga och förvalta fast och lösegendom samt bedriva skogsbruk och skogsindustrisamt därmed förenlig verksamhet. Bolaget skall med-verka till att markbyten underlättas såväl genom för-värv som försäljningar och bidra till en ökad konkur-rens på virkesmarknaden i avsikt att skapa en bättrevirkesförsörjning för köpsågverken och andra aktörer.Bolaget skall i sin verksamhet beakta naturvårdshän-syn, vilt och faunavård". Så står det.Jag menar att det är anmärkningsvärt att man skabehöva gå till pressen för att få besked om statensverkliga syfte med . I en intervju i DagensNyheter säger näringsministern: "Jag skulle vilja attvi växlade över mer skog till . Det kankomma från olika håll. Jag talar om produktivskogsmark, så att vi kan få tillbaka det Domänverksom vi hade förut. Jag tycker att staten ska vara skogsägare".Herr talman! I propositionen fanns inte uttalat attSveaskog skulle bli en ny stor statlig jätte som skullesamla på sig mer och mer av den värdefulla produkti-va skogsmarken. Där stod heller ingenting om attSveaskog skulle bedriva skogsindustri, men det stårnu i bolagsordningen. Jag frågar mig om regeringenkanske har vilsefört inför beslutet om bil-dandet av Sveaskog.I en tidningsintervju med ordförandebekräftas att statens ambition är att köpa skog, intesälja. Men lovar ordföranden att Sveaskoginte ska konkurrera med bondekogsbruket om mar-ken. Det är bra. Men var finns gamlauppdrag att verka för att erbjuda enskilda skogsägaremöjlighet att tilläggsköpa mark för att på så sätt stär-ka den enskilda familjens skogsinnehav och möjlig-heter till utkomst?Herr talman! Jag har besökt köpsågverk i Norr-lands inland, och deras uppfattning är att virkesför-sörjningen inte har blivit bättre utan snarare sämresedan dök upp som en ny aktör på virkes-marknaden.Precis som miljöorganisationerna ifrågasätter jag regeringens miljöambitioner i . Kom-mer verkligen att nyttjas för att staten skakunna uppfylla sitt övergripande miljöansvar?Herr talman! Det är min mening att Sveaskogmåste granskas under lupp och att regeringen bör geen utförlig redovisning av strategin för det statligaägandet i Sveaskog.Den tillgängliga informationen om Sveas-kogs verksamhet bekräftar verkligen behovet av attriksdagen bifaller den skrivning som finns ireservation nr 6.Anf. 49 ():Herr talman! Jag har inte läst den ISA-rapportsom och haft somkrycka i denna debatt. Däremot var jag tillsammansmed några riksdagsledamöter från , kdoch Vänstern på i och träffa-de dess ledning. Det var en väldigt stolt ledning. Detvar en ledning som uttryckte att man i kän-ner mycket stort intresse för , inte minst iframtidsbranscher som läkemedelsindustri och IT.Det var också män som var väldigt stolta över att detnyligen hade funnits en artikel i Timessom talade om den oerhört starka utvecklingen i Sve-rige, som hade läst , som hade läst BusinessWeek, som hade läst om hur sade attIT och nordbor passar ihop som sill och kokt potatisoch som talade om det stabila företagsklimatet i Sve-rige.Men förmodligen hade de inte haft tillfälle attlyssna på oppositionen i näringsutskottet, för då hadede undrat om det kan finnas så mycket glädje ochframtidstro i ett land som har en så ovanligt trälig ochledsen opposition. Men kanske hade de tänkt att dessakillar och tjejer hamnade i en depression när de självasatt i regeringsställning och att de ännu inte harkommit upp ur den - ännu inte orkat se det som hän-der på många ställen i vårt land.Kanske har de inte heller, när de talar om facketsom bromskloss på olika områden, orkat se det somhänder i stora delar av svensk industri. På Garphytte-bruk har Metall varit väldigt aktivt för att löntagarnaska ta ett ökat ansvar för produktionen. Där arbetarvanliga verkstadsarbetare tillsammans med forskarepå för att utveckla metall på väl-digt intressanta sätt.Kanske har de inte heller varit i ochkommit till och sett hur metallarnadär tagit ansvar för att utveckla förtaget till ettvärldsledande företag inom sin sektor - ett företagsom bara var utdömt.Inte heller har de varit, skulle jag tro, på Getingeoch sett hur man nu arbetar med ny arbetsorganisa-tion, där facket spelar en pådrivande roll tillsammansmed en progressiv företagsledning för att skapa enmodern arbetsorganisation. Kanske har man inte settatt framgångsrika företag vårdar sin personal ellerinte förstått att en av de absolut viktigaste reformernaunder 90-talet har varit - det kun-skapslyft som ska säkra att alla, inte bara några, blirdelaktiga i att bygga starkt. Vi får inte ettstarkt om vi har en kraftig uppdelning mellanå ena sidan en lågproduktiv grupp i lågproduktivasektorer och å andra sidan en liten elit i några företag.Vi får starkt om vi stärker hela svenska fol-kets möjlighet att vara med och utveckla vår verk-samhet.En av nycklarna till den svenska styrkan på långsikt är den stora tillgången till datorkunskap. Ett skältill att nu börjar bli världens IT-tätaste land äratt de fackliga organisationerna - LO - genom sittinitiativ med LO-datorer startade en stark utvecklingdär vanliga hushåll började intressera sig för det nya.Och nog var det ett strategiskt beslut när vi iskatteutskottet sade att skatteavdraget för hemdatorertill anställda ska villkoras med att erbjudandet ges tillalla anställda, inte bara den elit som företagen skullekunna välja ut.Herr talman! När vi nu talar om utveckling i nä-ringslivet inför 2000-talet är det viktigt att se hurmedvetna statliga satsningar kan påverka en framtidautveckling av näringslivet. Ett sådant exempel ärrestaurangutbildningen i . kom-mun är en kommun som mer än många andra förloratbefolkning, där strukturomvandlingen i näringslivethar varit oerhört stark. etablerades enrestaurangnäring i beroende på en skickligentreprenör, . Han kom med idénom en kvalificerad akademisk restaurangutbildning iGrythyttan.Det här skakade många på huvudet åt. Det stämdeinte med etablissemangets syn på vad man skullekunna göra i en brukskommun som . Menmed hjälp av politiskt stöd från sin kommun, medhjälp av en framsynt länsstyrelse och på grund av attriksdagen - inte den borgerliga regeringen - vågadesäga ja till restaurangutbildningen har vi en avNordens mest intressanta satsningar i kommunen. Urden börjar det växa fram annan industri. Det handlarom livsmedelsindustri. Det handlar om samverkanmed restaurangnäringen i landet.Det är ett exempel - precis som är ettspännande exempel.Det är angeläget att vi från statens sida hjälper tillatt stödja den positiva utvecklingen, inte minst genomatt se över företagsstödet och möjligheten att stödjaetablering av livsmedelsindustri i stödområdena.Ett annat område som vi har motionerat om frånÖrebro län är behovet att stärka samverkan mellanden gemensamma sektorn och industrin. Vi har iSverige mycket starka satsningar på forskning inomdet medicinska området. Det har lett till att det i Sve-rige vuxit fram några av världens mest framståendeläkemedelssatsningar.Låt oss gå vidare och se vad vi kan göra när detgäller produktutveckling på andra områden. Getinge-företagen har gått före, men det finns så mycket meratt göra om vi skapar kluster av samverkan mellanden kompetens som finns i den gemensamma sektorn,på handikappområdet, på de stora sjukhusen och ihemsjukvården, så att svensk industri och svenskaföretagare kan ta till sig av den växande marknad somfinns inte bara här i utan också ute i Europaoch i världen som helhet. Jag vädjar till utskottet, tillRegeringskansliet och till att titta på denmotion som vi lämnade om ett IUC för samverkanmellan offentlig verksamhet och industrin.Herr talman! Jag yrkar bifall till hemställan i nä-ringsutskottets betänkande.Jag tror på . Jag tycker att det har visat sigi hela den utveckling som har varit attSverige är ett modernt land med förmåga att utveckladet moderna entreprenörskapet.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 13 §. )7 § Regional utjämning och utvecklingFöredrogsnäringsutskottets betänkande 1999/2000:NU2Utgiftsområde 19 Regional utjämning och utveckling(prop. 1999/2000:1 delvis).Anf. 50 ():Herr talman! Jag börjar med att yrka bifall till re-servation 1, Bedömning av regeringens resultatredo-visning.Det moderata budgetalternativet innebär 250 mil-joner kronor mindre än vad regeringen föreslår tillutgiftsområde 19 Regional utjämning och utveckling.Det kan låta bestickande i den rådande regionalaobalansen, med en stark utflyttning från många regio-ner och uppenbara svårigheter för många kommuner,att föreslå en minskning av det regionalpolitiska an-slaget. Men utveckling är inte detsamma som bidrag.Den utveckling vi moderater vill se i hela landetkommer inte att komma till stånd tack vare ständigauppräkningar av regionalpolitiska anslag.En regionalpolitik värd namnet måste ha sin grundi en strategi för utveckling och tillväxt. Det vanligaargumentet för en bra regionalpolitik är ofta liktydigtmed hur som spenderas påstöd och bidrag i olika former. Fråga kommunpoliti-ker runtom i vad de anser vara den bästaformen av regionalpolitik, och vi kommer att få likamånga förslag på bra regionalpolitik som det finnskommuner. Och det är inte underligt egentligen, närman betänker hur olika landet och dess regioner serut.Ett återkommande svar är nog att är ett fö-redöme på området. Några förespråkar ellerFinland och menar att utvecklingen i dessa ländertalar sitt tydliga språk. Ett annat land som ocksånämns som förebild är - ett land som helthar lagt ned sin regionalpolitik.Det är inte en alldeles lätt uppgift att utifrån tidi-gare erfarenheter och internationella jämförelser for-ma en metod för regional tillväxt som kan gjuta mod imänniskor och företag och skapa tillväxt i geografisktavgränsade områden. Det enda tvärsäkra man kansäga är att nuvarande system för regional tillväxt intefungerar. Det är nationella stödområden, strukturfon-der, gemenskapsinitiativ, företagsstöd och tillväxtav-tal i en enda röra. Tänk er själva in i situationen attföretagare eller bygdeutvecklare ska hålla reda pådetta gytter av specialregler och dessutom ständigaförändringar av desamma.Vi måste bort från den här röran av olika bidrag,och som politiker är det viktigare att se till helhetenoch analysera totaleffekt när vi formulerar våra för-slag. Det kan verka kreativt och framåt att som regi-onpolitiker ståta med den tjockaste bidragskatalogensom vi har att erbjuda företagare och enskilda. I endylik situation är det lätt att glömma de effekter somden "vanliga" eller reguljära politiken skapar. Mankan förledas att tro att regionalpolitiska medel kankompensera för de regionala konkurrensnackdelar ettförslag kan få. Det är utomordentligt viktigt att detregionala helhetsperspektivet finns med när beslutetfattas.Exemplen är många på att de s.k. vanliga beslutendrabbar just de mest utsatta områdena hårdast. Detmest näraliggande just nu torde vara höjningen avdieselskatten - en skattehöjning som drabbar demsom bor och verkar längst bort hårdast. Men vemtalar regionalpolitik när den skattehöjningen klubbasigenom? Då har man bytt vokabulär och talar ommiljöskatter. Men för den lille skogsägaren, verk-stadsindustrin i inlandet eller mjölkbonden kan denhär miljöskatten bli ytterligare ett snäpp i den snarasom dras åt om vederbörandes verksamhet.Det förekommer olika siffror på de nivåer i förlo-rad konkurrenskraft som skogsbruket tappar på denhär skattehöjningen, men det står utom allt tvivel attden skog som befinns längst ifrån pappers- eller mas-safabriken förlorar allra mest på den här åtgärden.Oftast eller finns den här skogsråvaranparkerad längst inne i de områden eller regioner iSverige som har det besvärligast med låg marknads-försörjning och höga kommunalskatter. I en dyliksituation väger förstås regionala utvecklingsbidrag,tillväxtavtal och allt vad bidragsvokabulären nu heterganska lätt.Herr talman! Utan att överdriva är det direkt kon-traproduktivt mot allt vad som kan betecknas somgod regionalpolitik att klippa till med en dylik skatte-höjning. God regionalpolitisk helhetssyn eller enenkel analys av de konsekvenser den här skattehöj-ningen för med sig hade förpassat förslaget om höjdadieselskatter till papperskorgen.Vi kan diskutera i det oändliga om bidragens varaeller icke vara eller om infrastrukturens betydelse förregional utveckling. Så länge som vi inte analyseraralla de effekter som den förda politiken ger kommervi aldrig att kunna formulera en framgångsrik strategiför regional tillväxt och utveckling.Om vi vill förändra regionalpolitiken, och inte ba-ra själva definitionen, måste den nya inriktningenutgå från regioners möjligheter och konkurrensför-måga. Min utgångspunkt är då att politiken ska in-riktas på att eliminera tillväxthinder. Därmed skapasen grund för företag och individer att själva lösa sinaproblem. Det blir alltså inte som när debattenfokuseras på den hjälp som alltid ska komma från ettannat håll. Regionerna ska få hjälp, men de ska få deni form av konkurrensbefrämjande åtgärder och intesom nu i form av bidrag. Kalla det gärna för en till-växtpolitik!Härigenom främjas en utveckling som baseras påregionernas egen duglighet, traditioner och kreativaförmåga. För att det här ska bli verklighet krävs enpolitik som baseras på en genuin förståelse för företa-gandets villkor. Att höja vägstandarden, förbättraföretagarklimatet och bygga ut IT-möjligheterna samtöppna för konkurrens inom den offentliga sektorn ärnågra exempel på åtgärder som förbättrar regionernaskonkurrensförmåga. Det allmänna klimatet för in-vesteringar och entreprenörskap förbättras därige-nom, och förutsättningarna för mera go ute i vårabygder förbättras.Beträffande företagsstöden kan jag seen utveckling där de nationella företagsstöden ersättsmed stöd från strukturfonderna. En sådan utvecklingförutsätter en nationell medfinansiering som maxi-malt utnyttjar de möjligheter som finns inom EU-stöden. har vi en situation med bådenationella stödområden och EU:s olika regionalpoli-tiska stöd. För att en sådan här utveckling ska varabra måste den inhemska byråkratin omkring struktur-fonderna lättas upp. Det är en absolut förutsättning,och det skulle innebära att även de små företagen fårlättare än att hantera regelsystemen.