prot · GM0978 · 1999-04-13 00:00:00 — Jag tycker att det är mycketviktigt att vi kanske alla tänker lite grann på språk-bruket och talar om och regimen i ställetför att tala om serberna. Annars riskerar vi att intebara de serber som är invandrare iSverige utan också väldigt många andra serber kännersig mycket orättvist anklagade fast de kanske inte allsär anhängare till Milosevic.Anf. 49 ():Fru talman! Tack för det. Det var ungefär det jagville höra. Jag tror att det är mycket farligt när manskall ha konfliktlösning att man trycker in någon i etthörn. Det måste alltså finnas vägar att komma ut. Jagtror också att det finns ett antal demokratiska kraftersom vi kan bygga en framtida fred med.Anf. 50 TALMANNEN:Jag har ingen mer anmäld talare. Är debattenmed anledning av utrikesministerns information omsituationen i Kosovo nu avslutad? Svaret är ja. Jagtackar utrikesministern och kammarens ledamöter förinläggen i denna viktiga och allvarliga fråga.Överläggningen var härmed avslutad.6 § Svar på interpellation 1998/99:197 om tele-kommunikationAnf. 51 Statsrådet ():Fru talman! Per har frågat näringsmi-nistern om han avser att vidta åtgärder med anledningav hur har agerat i frågan rörande införandet avförval av teleoperatör, vad han ämnar göra för attSverige skall hålla EU:s tidtabell för teleliberalise-ringen samt om han avser att förstärka telelagen så atttredjepartsaccess i mobiltelefoninäten kan införas.Ärendefördelningen i regeringen är sådan att detär jag som svarar på interpellationen.Regeringen anser att det är viktigt för konkurren-sen på telemarknaden att förval av teleoperatör ochnummerportabilitet införs. Ökad konkurrens på tele-marknaden ger abonnenterna bättre och effektivaretelekommunikationer. har antagit vissaändringar i telelagen i syfte att införa just dessatjänster. Dessa lagändringar träder i kraft den 1 juli1999. Föreskrifter för det närmare genomförandet idet fasta nätet och i det digitala mobiltelenätet med-delades i går av . Föreskrifternaskall vara i kraft i enlighet med det EG-direktiv somantagits. Mot bakgrund av detta anser regeringen attnödvändig telereglering finns på plats och att det förnärvarande inte finns något behov av ytterligare lag-stiftningsåtgärder. Jag utgår givetvis från att Teliaföljer de regler som har beslutat om samtföljer de föreskrifter har anta-git.Per har slutligen tagit upp frågan omtelelagen kommer att förstärkas så att tredjepartsac-cess i mobiltelefoninätet kan införas. överlämnade ett förslag tilländringar av telelagen. Förslaget innebär i korthet attvissa tillståndshavare genom tillståndsvillkor kanåläggas skyldighet att tillhandahålla nätkapacitet isina mobila telenät. Detta förslag har sänts på remissoch bereds med hög fart i Regerings-kansliet.Anf. 52 PER ():Fru talman! Först ber jag att få tacka statsrådet försvaret på min interpellation. Jag förstår att ingen nylagstiftning i sig är på väg även om det finns en ut-redning och remiss när det gäller tredjepartsaccess.Jag uppskattar i interpellationssvaret speciellt me-ningen: "Jag utgår givetvis från att följer deregler som har beslutat om, samt följer deföreskrifter som kommer attmeddela." Detta tycker jag är viktigt men inte fullt uttillräckligt.Det är tyvärr så att Telias tjänstemän såväl i skriftsom muntligt till markerat inte har för avsikt att följa dessa föreskrifter.Även sedan vd:n i har skrivit till har man i avtalsförslag som kom mig till deli går från Tele 2 lagt in saker där man förbehåller sigrätten att bryta mot föreskrifterna som Post och- tele-styrelsen meddelar för att uppnå en fungerande kon-kurrens på mobiltelefonmarknaden i synnerhet ochtotalt sett även på hela telemarknaden.Näringsdepartementet är inte bara ansvarigt förregleringen utan har också ägaransvaret för Telia.Min fråga återkommer därmed. Är statsrådet bereddatt vidta några åtgärder eller beredd att som ägarre-presentant för tillse att man följer gällande lagaroch föreskrifter precis som andra bolag gör i andraländer?Jag tycker att ägaransvar är viktigt oavsett om detär privata eller statliga bolag. Det är viktigt att manföljer såväl lagar som föreskrifter från myndigheter, isynnerhet när det är väldigt viktigt inte minst ur kon-sumentsynvinkel för att uppnå en fungerande konkur-rens och därmed förhoppningsvis låga telepriser försvenska konsumenter.Den tredje punkten var tredjepartsaccessen i mo-biltelenätet. Jag är glad över att det har skett ettsnabbt förfarande inom departementet. Jag hoppas attvi kan se att det blir en tredjepartsaccess inom mo-biltelesystemet. I och med att det finns tre operatörerfinns det tendenser att det blir en fåtalskonkurrens.Det har kanske inte har verkat så prispressande somman har kunnat hoppats.Att det finns sådana tendenser visar sig i att tele-foni från det fasta nätet till det moblia nätet liggernärmast dubbelt så högt i pris som i motsvarandegrannländer. Därför är det enligt min uppfattningangeläget att vi kan skärpa konkurrensen till frommaför konsumenterna. Därför hoppas jag också att frå-gan om tredjepartsaccess i det mobila nätet kan lösassnarast.Anf. 53 Statsrådet ():Fru talman! Det är glädjande att vi i denna fråge-ställning, till skillnad från andra debatter som PerWesterberg och jag kanske skulle kunnat ha, är heltoch hållet överens. Jag delar den beskrivning som PerWesterberg här har gett och också utgångspunkten förvarför dessa frågeställningar är så väsentliga.För ställning som en tillväxtnation, somförhoppningsvis också skall kunna växa, är tillgångentill de tjänster som vi nu diskuterar helt avgörande.Konkurrens på telemarknaden är helt enkelt ett medelför att åstadkomma effektiva telekommunikationer åtmedborgarna och åt de företag som skall verka här. andan kommer vi självfallet att bereda frågan omtredjepartsaccess med all den snabbhet och allt detansvar som frågan kräver.När det gäller har jag fått information, ochjag har också försökt att förse mig med sådan på olikasätt. Jag vill återigen betona den mening som PerWesterberg i sin tur redogjorde för, och avsikten medden meningen. Regeringen tar det för självklart attTelia kommer att följa de regler som anges i de före-skrifter som PTS i går antog. Jag kommer att följaden frågeställningen mycket noga.Telia har ett mycket stort ansvar på grund av denstarka och unika ställning på marknaden som företa-get har. Det kräver i sin tur att man med mycket storvarsamhet följer de regler och lagar som gäller. Jagföljer frågan med stort allvar, Per , ochkommer att agera i större utsträckning om jag bedö-mer det nödvändigt.Anf. 54 PER ():Fru talman! Jag är glad för den enigheten i sig.Jag hoppas dock att statsrådet är beredd att följa uppdetta på ett mycket handgripligt sätt om det blir nöd-vändigt. Det handlar inte bara om att konkurrens blirförskjuten eller månader utan tydlighe-ten mot utländska och svenska investerare för att viskall få ett fungerande och bra nät. Vi måste upprätt-hålla en god rättssäkerhet och därmed tydlighet omatt statliga dominerande bolag får inte tillåtas attobstruera i det här fallet.Telekonkurrensen är central och viktig. Det är enviktig kommunikation och ett viktigt konkurrensme-del för . Det gäller i synnerhet när vi nu vet atten majoritet av teletrafiken faktiskt ärvanliga telefonsamtal utan dataöverföringar. Det ärdärmed en konkurrensfördel som kan bli betydandeför om vi visar framfötterna.Tyvärr måste jag säga att vi inte har varit så fram-gångsrika utan halkat tillbakaen del när det gäller avreglering och konkurrenstrycki . Jag hoppas att vi kan återta en tätposition pådetta område. Jag hoppas därför, fru talman, att stats-rådet är beredd att vara mycket tydlig mot . Jagär själv mycket besviken efter brevet från vdatt man fortsatt att skriva in sådana konstigheter iavtalsutkasten till övriga teleoperatörer. Det skapartvivel om viljan att efterleva lagar och föreskrifter.Överläggningen var härmed avslutad.7 § Svar på interpellation 1998/99:208 om stödtill varvsnationerAnf. 55 Statsrådet ():Fru talman! har frågat vilka åt-gärder näringsministern är beredd att vidta i syfte attge svenska varv möjligheter att konkurrera med övri-ga subventionerade varvsnationer inom EU. Arbetetinom regeringen är så fördelat att det är jag som sva-rar på interpellationen.Jag har besvarat en fråga i isamma ämne. Jag framförde då i huvudsak följande.Sverige har avvecklat de direkta subventionernatill varvsnäringen, medan stöd för att bygga fartygfortfarande finns i många konkurrentländer. Sverigehar länge arbetat aktivt för att avveckla denna typ avbranschinriktade stöd, särskilt inom ramen för dens.k. OECD-överenskommelsen om varvsstöd och iarbetet med en ny EG-förordning på området.Inom har avtal träffats mellan EU, ,, , , och om stödför att bygga och reparera fartyg. Avtalet innebär iprincip att allt direkt och indirekt statligt stöd tillvarvsindustrin skall upphöra. Avtalets ikraftträdandehar försenats på grund av att som enda part ännuinte har skrivit under det formellt. För närvarandediskuteras mellan parterna att låta överenskommelsenträda i kraft utan som part.Förra året trädde en EG-förordning i kraft mednya regler för stöd till varvsindustrin. Den nya för-ordningen begränsar medlemsländernas möjligheteratt ge särskilt stöd. Ett eventuellt framtida stöd tillvarvsnäringen måste följa samma regler som gällerför övrig industri inom EU. var mycket aktivtnär denna förordning kom till stånd.När jag besvarade frågan vilka åtgär-der jag var beredd att vidta i syfte att ge svenska varvmöjligheter att konkurrera med övriga subventionera-de varvsnationer inom EU svarade jag att fråganbereddes i och att jag därför intevar beredd att besvara den mer än så.Frågan om vilka åtgärder jag är beredd att vidtaför att ge svensk varvsindustri möjlighet attkonkurrera på lika villkor som övriga varv beredsfortfarande inom . Jag är därför inteheller beredd att gå längre än så i denna fråga.Anf. 56 ():Fru talman! Det är väl ingen hemlighet att jag härinte direkt förträder någon partilinje, och det görknappast heller när han ställer upphär som debattör avseende interpellationen. Helt klartär att jag är motståndare till subventioner. Subventio-ner för företag och branscher försvårar konkurrensen.Det hindrar en positiv utveckling. Det leder i slutän-dan till stillastående och framför allt högre konsu-mentpriser. Där är vi helt överens. Däremot är vi inteöverens i det fallet när andra subventionerar och Sve-rige inte gör det.Även om jag är part i målet kan jag väl säga attsvensk varvsindustri var världsledande under mångaår. Men vi avvecklade subventionerna först, och in-dustrin försvann i stort sett. finns det ett antalföretag kvar som har uppenbara problem att klara sig,eftersom de inte kan möta konkurrensen från företag iandra länder av det enda skälet att de inte har de eko-nomiska förutsättningar som dessa företag har genomatt man tillåter subventioner. De som är kvar av desvenska varven är alltså inte sämre än andra varv,men de kan inte hantera konkurrensen eftersom deinte blir subventionerade.Fru talman! Låt oss titta på kartan över EU i dag.Jag tror att varvsindustrin är subventione-rad i varenda nation i EU som har en gräns mot havet.Det är väl helt uppenbart att svenska varv bildligttalat har fått betala en del för Tysklands återförening.Den skulle ju inte kosta det tyska folket någontingenligt den dåvarande statschefen . Det har den ioch för sig gjort. Man fick behålla stödet till varven.EU godkände detta. Det är helt klart att tyska varv har fått order som i annat fall skulle ha gått tillandra länders skeppsvarv.Sedan pratar statsrådet om avtal och nya överens-kommelser. Jag skulle vilja ställa en fråga om årtal.Jag har hört de här svaren förut av den debattör somstatsrådet pratade med om den förra interpellationen.Efterhand har tidpunkten skjutits fram. Vad är det förårtal som gäller nu för dessa överenskommelser? Närblir det slut på subventionerna?Jag vill ta bort alla subventioner, men haringen anledning att ta bort dem när majoriteten avandra varvsnationer inte gör det. Jag undrar om rege-ringen arbetar i en sådan riktning att resultatet kan bliatt framöver kommer att tillåta åtminstoneviss varvssubventionering så länge andra nationer,framför allt inom EU, gör så.Anf. 57 ():Fru talman! Jag vill tacka statsrådet försvaret. Men svaret låter ungefär som förra gången.Det ger inget klart besked om vad som skall händamed varvsnäringen.Det är riktigt som statsrådet säger att hadeen överenskommelse om att statligt stöd till varvsin-dustrin skulle upphöra. Det skulle ske fr.o.m. 1996.Men man kan också konstatera att vägen är lång frånord till handling. Såvitt jag kan bedöma kommerdetta att dröja och statliga subsidier att behållas ettantal år framöver. Det finns ingenting som talar föratt de skulle upphöra.Under tiden kämpar de mindre varven i bl.a. Gö-teborg, och för sin överlev-nad. Detta innebär att för att de skall kunna konkurre-ra måste de vara minst i storleksordningen mereffektiva än sina konkurrenter.Om inte en andra vågens varvsnedläggelse skallbli en realitet, måste åtgärder vidtas för att värnadenna industris fortlevnad. Jag kan ta ett exempelfrån min egen hemkommun . Där harBruces permitterat 200 anställda för tillfälletoch befinner sig i ett mycket allvarligt läge. Samtidigtkan man konstatera att marknadsförutsättningar finns.En stor del av varvshandelsflottan är föråldrad ochmåste ersättas med nytt tonnage. Behovet av förnyel-se och nybyggnad kommer därmed att ge de varv somkan konkurrera ökade möjligheter till order och kon-trakt i framtiden.Om man inte vill ha ytterligare fler i arbetslöshet-skön, måste det faktiskt hända någonting, och det fårinte ta alltför lång tid.Anf. 58 ():Fru talman! Vi får tacka för atthan har ställt interpellationen så att vi får möjlighetatt föra denna diskussion med statsrådet diskussionen har det sagts att svenska varvinte är sämre än andra. Det är väl så att existensen avnågra kvarvarande svenska varv tyder på att de ärbättre än omgivningens. Annars skulle de inte existe-ra med dessa orättfärdiga konkurrensvillkor.Statsrådet säger att hon inte heller nu är be-redd att besvara frågan. Det var samma svar somförra gången. Jag har en viss förståelse för det.Sten sade tidigare att han kanske intevar representativ för sitt parti. Jag är representativ förmitt parti i denna fråga. Jag kan nämna, fru talman,att i de överläggningar som vi har haft inför den eko-nomiska vårpropositionen har vi fört fram frågan omvarvsstödet till . Om det är så attden kommande propositionen inte innehål-ler förslag eller överväganden i detta, har jag miss-lyckats i denna fråga. Vi får väl se om jaghar lyckats eller ej. Jag vill bara säga att det finns endel punkter där vi har misslyckats, för att uttrycka detförsiktigt.Jag tycker att detta är allvarligt. Jag är uddevalla-bo. Där har vi haft varv, och det är kanske därför jagkänner för frågan. Detta är en fråga som rör jobb,framför allt i . 200 metallare går per-mitterade. En ägare permitterar ju inte sin personalför att det är roligt. Det kostar pengar. Vi inser hurallvarligt läget är. Därför är det så allvarligt att stats-rådet inte kan säga annat än att hon överväger frågan.Om det inte händer någonting, vet vi att en kapitalist ilängden inte kommer att betala personal för att intearbeta och tjäna pengar. Då vore kapitalisten intekapitalist. Jag som socialist vill att den här kapitalis-ten skall få möjlighet att tjäna pengar genom att vi gerrättvisa konkurrensvillkor för att vi skall få skattein-komster och slippa betala a-kassa.Vi hade ett problem i för ett tag sedan.Då hade statsrådet kollega lite tur och skick-lighet - jag tror det var mer tur. Det fanns ett företag imin kommun som skulle expandera ochsom flyttade till i . Men kommernågot annat företag att flytta till ochbereda dessa metallare arbete? Nej, jag tror inte det.Konjunkturerna pekar på att industrisysselsättningengår ned. Har vi råd att tappa dessa jobb?Dessutom kommer det ju följdverkningar i andraindustrier som är underleverantörer. Det finns företagi min hemkommun som åker till ochsvetsar och bygger oerhört bra båtar. Har vi råd attgöra dessa människor arbetslösa? Har vi råd att intesatsa dessa pengar på att låta folk arbeta och få inexportinkomster till det svenska samhället? Har vi rådatt låta bli detta? Nej, i längden har vi inte det.Vi tar bort subventionerna. Är det omöjligt förSverige ha dem kvar? Hur kan höjasina subventioner? Hur kan införa lag omsina subventioner? lyder i alla fall under , och är ju ett EU-land. Har vi råd,, att överväga länge till? Det finns ettgammalt slitet uttryck som säger att medan gräsetgror så dör kon. Men så illa skall det väl inte behövagå.Anf. 59 Statsrådet ():Fru talman! Jag skulle vilja utveckla de funde-ringar som vi umgås med lite mer. Jag vill börja medden frågeställning som tog upp påslutet. Har vi råd att vänta till? Nej, inte längetill.Jag är mycket väl medveten om de svenska var-vens svåra situation. Jag vet också att deras svåra lägetill stor del beror på att de inte har möjligheter attkonkurrera på villkor som motsvarar de som finns iandra länder, eftersom vi avskaffade varvsstödet.Jag tog emot en uppvaktning för sedan påAnders initiativ. Den gjorde intryck påmig. Jag känner också en stor och allt större irritationöver EU:s agerande. Jag vet också att situationen ärallvarlig för många av varven, framför allt för Bruces.Vi kommer väldigt snart att stå inför ett slutligt avgö-rande om vi skall ha någon industri kvar eller inte.Jag vill resonera så här. Det finns många godaskäl för att nu införa ett svenskt varvsstöd. Det finnsockså skäl som talar mot detta. De goda skälen är justatt det i längden är omöjligt för de svenska varven attfortsätta konkurrera om man inte kan få det här stö-det. Ett annat skäl är att det kan vara mycket värt attbevara det tekniska kunnande som finns. Det spelar justor roll också för annan industri, precis som alla trefrågeställarna tog upp. Många personer jobbar här,även indirekt.De skäl som talar emot är dels förhoppningen,tron eller vissheten om att dessa stöd förr eller senarekommer att försvinna bort. Det har vi förvisso sagt imånga år. Det är sant. Det är också så att vi har drivitden här frågeställningen väldigt länge i EU. Det råderingen tvekan om att vi skulle få problem med trovär-digheten om vi nu skulle lämna den.Det är också så att stöd enligt barakan lämnas till varv som utför nybyggnation och/ellerombyggnader. Alla tre interpellanter vet att det integäller för flertalet av de svenska varven, t.ex. repara-tionsvarven.För att förtydliga mig lite mer - men jag kan integå längre - vill jag säga att det finns skäl somtalar både för och emot att återinföra ett svensktvarvsstöd. Vi bereder den här frågan mycket noga,inte minst mot bakgrund av att vi står vid vägs ände,möjligen , för många av varven. Av denanledningen och mot bakgrund av det stora allvaretbereder vi frågan inom Regeringskansliet.Det är även ett industriministermöte i . Då kommer jag att väcka den här fråganför att möjligen också för egen del kunna avgöra omvi tror att EU kommer att avskaffa stödet inom dentid som är utsatt eller inte. Möjligen har vi all deninformation som krävs - dockinte tills , , men förhopp-ningsvis - för att vi slutligt skall kunnaavgöra frågan.Det är alltså inte av ovilja eller för att jag tar onö-digt på mig som jag fortfarande uttrycker attjag bereder frågan, utan det är mot denna bakgrundoch med det stora allvar som jag känner för frågan.Anf. 60 ():Fru talman! Först måste jag väl tacka för att han berömde mitt initiativ till den härdebatten. Med tanke på hans partitillhörighet får jagförsöka överleva det. Jag tror att jag gör det.Det är uppenbarligen så, fru talman och fru stats-råd, att det kommer att produceras fartyg och sysslasmed varvsaktivitet framöver.Jag säger än en gång att jag är part i målet, menjag tror inte att någon påstår att jag ljuger när jagsäger att svenska varv har varit världsledande. Detfinns fortfarande en stor kompetens kvar, som kanklara sig om man får lov att så att säga tävla på likavillkor. Andra länder tillåts betala ut subventio-ner till sina varv. På grund av detta riskerar svenskvarvsindustri att gå i graven för alltid.Jag tror att statsrådet inser det svåra för oss politi-ker i att t.ex. komma till en ort där det finns ett varv -de är tyvärr inte så många nu - och pedagogiskt för-klara för dem varför vi i skall säga nej tillsubventioner när i stort sett alla länder med havsutsikti EU tillåter subventioner. Jag är inte helt säker på attjag kan klara det, men kan statsrådet ge mig ett tips skall jag lyssna intensivt på ett sådant svar.Det som faktiskt oroade mig lite grann i statsrå-dets andra inlägg var att jag fick en aning om att honsjälv inte riktigt trodde på de här avtalen. Hon be-skrev ju två stycken överenskommelser. Jag hoppasatt jag fattade det fel. Statsrådet trodde alltså inte attavtalen skall träda i kraft man even-tuellt har bestämt, utan man skall köra samma racesom tidigare och skjuta det framåt eftersom det även ide länderna handlar om många människor som blirarbetslösa.Vi måste i alla partier i ändå arbeta för attvi inte får ha företag och branscher som överlever ochsom krossar andra, baserat på någon form av konst-gjord andning. Jag tror att svensk varvsindustri, lik-som annan industri, kan klara sig om den tillåts kon-kurrera på lika villkor.Jag finner absolut inget skäl till varför Sverigeskall gå i spetsen och slopa sina subventioner - i ochför sig gjorde även den förra regeringen samma sak -när andra länder inte gör det. Det får bara som resul-tat att svenska löntagare blir arbetslösa, och det har ialla fall vi i absolut ingen nytta av.Anf. 61 ():Fru talman! Näringsministern, , talarhär om trovärdigheten gentemot EU. Det har jagförståelse för. Men trovärdigheten tror jag ligger påde andra EU-ländernas bord, inte på vårt. 1993 av-skaffades subventionerna i . Vi skrev påOECD-avtalet 1996. Ingenting har hänt i de andraländerna. Det gör, tycker jag, att man med heder ibehåll kan driva en sådan här fråga i EU och säga:Om det inte händer något på er marknad kommer viockså att inrätta ett stöd. Vi har bestämt i attdet inte finns, men finns det överallt. Skall de somfinns i varvsnäringen kunna fortsätta att verkamåste de ha någon form av stöd.Det är faktiskt nationalekonomiskt försvarbart.Det är ingen förlust för staten om man går in med desummor som det handlar om. Ca 100 miljoner kronorskulle det motsvara för att stödja svensk varvsindust-ri. Då skulle vi kunna behålla den kompetens som vifaktiskt har i den här näringen inom landet. Vi utbil-dar ett tjugotal civilingenjörer inom det härområdet. har vi själva tagit hand omtvå. De andra har vi exporterat till andra länder.Det här är inte försvarbart. Vi måste försöka. Detallra bästa vore om vi kunde se till att andra länderslopar stödet. Men det tror vi egentligen inte på, ochdet förstod jag att statsrådet inte heller tror på. Pånågot vis måste vi klara framtiden även för den härnäringen. Men jag tackar ändå för svaret.Anf. 62 ():Fru talman! Än en gång vill jag tacka statsrådetSahlin för hennes kompletterande muntliga svar ikammaren.Sedan vill jag också se: Finns något som enar defyra debattörerna i kammaren? Ja, det finns det. Allafyra debattörer är överens om att det bästa är om allastöd försvinner inom den europeiska unionen ochinom OECD-området. Vi skall med kraft - det vill jagsäga till , och jag förutsätter att Sahlingör det - arbeta för att få bort subventionerna. Det är vi överens om. Men så länge de finnskvar menar tre av oss, och en fjärde kan tänka sig attöverväga att ha någon form av subvention även iSverige. Detta menar jag är nödvändigt.Sedan säger statsrådet till mig: Kanske intei morgon. Då kanske läcker lite grann urbudgetpropositionen. Okej, det blir inget besked , säger statsrådet frågar jag: Skall vi då vänta till budgetpropo-sitionen ? I värsta fall kan det kanske vara försent. Det vet inte jag. Jag har inte den inblicken. Mentänk om det är det. Tänk om vi då fattar ett positivtbeslut, när det inte finns några nybyggnadsvarv.