prot · GM09106 · 1999-06-03 00:00:00 — Det innebär en kraftig skatte-sänkning riktad till företag som nyanställer, utan attdet kostar staten särskilt mycket i form av lägre skat-teintäkter. Dessutom skulle ett sysselsättningsstöd avdetta slag, i kombination med kanske uppmjukaderegler för prov- och visstidsanställningar, ge mångaföretag anledning att våga pröva att öka antalet sys-selsatta.Med en generell sänkning av arbetsgivaravgifter-na för nyanställda skapas en större efterfrågan påarbetsmarknaden, vilket också gynnar långtidsar-betslösa och invandrare, för att nämna några gruppersom har det extra besvärligt att erhålla arbete.När efterfrågan är låg är det just de här gruppernasom först slås ut. Särskilda åtgärder inom arbets-marknadspolitikens ram måste givetvis vidtas för attgöra alla arbetslösa rustade för att möta den efterfrå-geökning som blir följden av ett sysselsättningsstödav den här karaktären.Ett generellt sysselsättningsstöd går ut på att varjeform av sysselsättningsökning i företagen skall upp-muntras vare sig den karakteriseras av tillfällig ellerfast anställning eller den karakteriseras av deltids-eller heltidsanställning. Alla befintliga företag skallbehandlas lika. Stödet skall vara ett generellt stöd,vilket underlättar företagens och skattemyndigheter-nas administration. Självklart skall det också varavissa spärregler.Vi kristdemokrater anser att förslaget om ett mar-ginellt sysselsättningsstöd seriöst borde övervägas avregeringen. Vi har också föreslagit att regeringen isamband med budgetpropositionen återkommertill med ett förslag till utformning av ettmarginellt sysselsättningsstöd; just för att bryta denmassarbetslöshet som håller på att bita sig fast i detsvenska samhället.I det sammanhanget kan man, tycker vi, ocksåöverväga ett särskilt anställningsstöd till långtidsin-skrivna på arbetsförmedlingarna. Då bör man ocksådiskutera finansieringen. Ett sätt kan vara att användasig av de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna.Kostnaderna för detta har räknat på. Det visarsig att det här är statsfinansiellt neutralt om 37 000nya jobb skapas som en följd av sysselsättningsstödet.Vårt bidrag för att försöka få regeringen att vidtaytterligare åtgärder handlar om att överväga den härtypen av idéer som långsiktigt kan få fart på arbets-marknaden, självklart tillsammans med övriga åtgär-der som måste till - en ny näringspolitik, skattepolitikosv. som vi ofta diskuterar i denna kammare.Frågan är om Socialdemokraterna, inte vågar pröva den typen av förslaggrundligt, förslag som också många inom exempelvisfackföreningsvärlden tycker är intressanta att diskute-ra närmare.En annan fråga jag vill kommentera är lönebidra-gen. I tilläggsbudgeten som kom står det på s.99 att man tillför för att förbättramöjligheterna för funktionshindrade att få arbete.Vi kristdemokrater har krävt ökade anslag till lö-nebidrag tidigare. Vi blev glada när vi såg detta ibudgetpropositionen och tyckte att regeringen nuäntligen lyssnat på de krav som bl.a. vi har framfört.Men när vi började granska det i arbetsmarknadsut-skottet, där jag också sitter, upptäckte vi att dessaplus 90 miljoner i själva verket är minus 200 miljonerkronor. Orsaken är en del tidigare överdragningar påanslag och indragna anslagsplaner från regeringenssida.Det här ger två problem. Det ena är att vi får total-stopp på nya lönebidrag i vårt land, exempelvis iVästra . Det här var uppe vid frågestundenför . Till min förvåning säger statsrådetMona att anställningsstödet skall vara ett slagshjälp för människor som skulle behöva lönebidragen,att det skulle vara något slags motivation till ned-dragningen av lönebidragen. Mycket märkligt reso-nemang. Det kanske kan förklaraoch utveckla.Det andra som är mycket allvarligt är att det intefinns någon redovisning i budgeten av att plus 90miljoner skall bli minus . Det härär inte enbart anmärkningsvärt. Det är skandalartat attregeringen kan redovisa en ökad satsning som i självaverket är en kraftig neddragning.Jag skulle vilja veta vad socialdemokraterna harför budskap att ge till alla de människor som hop-pas på att kunna ta del av lönebidragen, till de myn-digheter som jobbar med frågorna och ser alla männi-skor med behov av en anställning, inte minst nu närkonjunkturläget är något bättre och det finns förut-sättningar att placera ut människor på olika företag.Då finns det inga pengar på grund av att plus 90 mil-joner blev minus . Hur kan detkomma sig?Fru talman! Jag vill avslutningsvis för tids vin-nande yrka bifall bara till reservation 10 i FiU27.Anf. 108 ():Fru talman! Vi folkpartister har ett alternativ tillregeringens ekonomiska politik. Det alternativet re-dovisar vi i vår vårbudget. För det här , somegentligen till hälften är passerat, har vi några förslagtill ändringar. Regeringens tilläggsbudget som vidiskuterar handlar väldigt mycket om att utgiftstaketkommer att överskridas och att man därför försökergöra justeringar för att komma undan det.En av orsakerna till att utgiftstaket kommer attöverskridas är att regeringen använder budgeterings-marginalen för att finansiera nya reformer löpande.Men det den skall användas till, dels till reserv föroförutsedda utgifter, dels för att kunna parera t.ex.anslagsminskningar, täcks inte in. Detta i sin tur ledertill att man måste ta till olika typer av mer ogenom-tänkta panikåtgärder för att få stopp på utbetalningar-na. Det är den typen av åtgärder vi nu ser. Det gällerframför allt biståndsverksamheten men även inommånga andra sektorer.Regeringen talar om att höja biståndsanslaget. Se-dan utfärdar man ett förbud för myndigheten att an-vända anslaget. Först skall det tydligen sänkas innandet kan höjas. Det finns många olika tolkningar avvad det här kommer att leda till. Men i en skrivelsetill regeringen från Sida påpekar generaldirektören kommer att vara tvungen att genomföra drastiskanedskärningar av sin verksamhet och att det kommeratt leda till att man inte kan fullfölja gjorda överens-kommelser och att man kommer att få svårt att satsapå de olika typer av katastrofinsatser som är väl-digt akuta. Slutet vet vi inte.Det finns mycket olika diskussioner om vad dethär kommer att leda till. Det mest fascinerande är attföreträdare för regeringen, främst biståndsministern,på något sätt vill låta oss tro att nedskärningar somflera miljarder i årets verksamhet inte kommer attmärkas och inte har någon betydelse. Då undrar manom det inte heller är någon mening med att höja bi-ståndet. Vi vet att det är precis tvärtom. Det är klartatt det får mycket stora konsekvenser. Vilka vet vifortfarande inte.Exakt samma sak hände . Då sade manatt vi måste hålla inne med några hundra miljoner,men det var ingen fara, för pengarna skulle finnas atthämta , det år vi alltså nu är inne på.Nu håller man inne de pengarna och ytterligare ett parmiljarder. sägs att det inte är någon fara,utan pengarna kommer att finnas efter nästa årsskifte.Detta inser var och en att det inte håller i längden.Budgeteringsmarginalen har alltså krympt ihop tillden grad att man måste skära ned på biståndet. Denbudgeteringsmarginalen är ännu mindre re-dan som det ser ut . Man förstår att det här är enutveckling som håller på att gå över styr.Det är inte likgiltigt när i tiden någonting sker,även om det skulle ske samma saker. Ett mycketkonkret exempel. När nu en orkan har svept fram ochgjort hundratusentals människor bostadslösa är detväldigt bråttom. Insatser för att möta situationen efterorkanen är just sådant som människorna ärväldigt oroliga för att inte skall kunna full-följa. Det kommer garanti på garanti att detta inteskall drabbas. Men följden blir naturligt att det blirhelt andra saker som drabbas ännu mer och måsteavbrytas.Ett annat exempel på att det inte är ointressant näri tiden man gör någonting är demokratibiståndet. IGuatemala skall man ha val . Om man måsteavbryta demokratibiståndet spelar det väldigt stor rollifall demokratiinsatserna kan komma före valet ochinte efter. Det finns många andra exempel.Fru talman! Budgetdisciplin är viktig, men denmåste gälla även regeringens eget arbete. Tyvärrkommer mycket av det reformarbete som varit medden nya budgetprocessen att gentemot myndigheternaatt förfuskas. De signaler man sänder till myndighe-terna är att inte planera långsiktigt utan se till att sättasprätt på pengarna fort som ögat, för annars kommerde att försvinna. Det är naturligtvis otroligt negativt.Utgiftsprognoserna som ligger till grund för an-vändandet av begränsningsbeloppen är inte hellernågot som är känt. Vi kan inte ta del av och granskade uppgifterna. Tydligen kan myndigheterna inteheller komma överens med regeringen riktigt omdetta. har helt andra progno-ser. Om man använder Ekonomistyrningsverketssiffror förefaller det som att man med begränsnings-beloppen bara kommer tillbaka till bugdetpropositio-nens siffror. Det är lite oklart vad det egentligenkommer att leda till. Statens egna verk gör helt andrabedömningar än vad regeringen själv gör. Jag tyckeratt det här känns mycket otillfredsställande.Fru talman! Till några av de frågor som jag sär-skilt vill nämna när det gäller tilläggsbudgeten. Vi iFolkpartiet är, det är känt sedan gammalt, motstånda-re till folk- och bostadsräkning. Alltså behöver maninga pengar till folk- och bostadsräkning. Vi anser attdet är lite fel att försämra flyttningsbidragen just närmånga nya jobb faktiskt tillkommer och vi ser flask-halsar. Några människor kommer att behöva flytt-ningsbidraget för att kunna flytta dit där jobben finns.Vi är självklart för praktik i en ny gymnasieskola,men vi kan inte förstå varför man skall ta pengarnafrån utveckling av lärlingsprogram, som också myck-et väl behövs. Vi tycker att det är mycket angelägetatt man sätter upp ett anslag för kostnader för M/förlisning, men vi förstår inte varför manmåste ta de pengarna från att köpa tågtrafik. Vi före-slår att man tar dem från och Vägverketsadministration.Till sist, fru talman, vill jag verkligen instämma idet som sade tidigare om lönebidra-gen, däremot inte i det han sade om det nya anställ-ningsstödet. Vi tror att det bara kommer att fungerasom en ny och ännu sämre variant av det tidigaremisslyckade RAS. Att påstå att ett stöd till anställningär en sänkt skatt är endast ett sätt att komma runtutgiftstaket. Skattesänkningarna bör vara generella.Man kan inte ha individuella skattesänkningar. Jagyrkar avslag på införandet av stödet.Fru talman! För tids vinnande kommer jag attformellt yrka bifall bara till reservation 11.Anf. 109 ():Fru talman! Vi har erfarenhet av dennya budgetrutinen med angivandet av ramarna påvåren och budgetprocessen . I den processenligger också tilläggsbudgeteringen eller korrigeringenav gällande budget.Det har varit en hel del diskussion om den nyabudgettekniken, och det finns en del kritiska syn-punkter på den, framför allt när det gäller utgiftstak.Jag tycker sammanfattningsvis när det gäller den nyabudgettekniken ändå att den har fungerat väldigt bra.Jag tror att det har varit mycket betydelsefullt. Vidden budgetsanering och förbättring av svensk ekono-mi som har genomförts har denna budgetteknik spelaten stor roll. Den har också bidragit till att det nu gårbra för Sverige.Vi fick i går en prognos från där till-växten skrivs upp. säger också att infla-tionen kommer att bli mindre än den prognostiserade.Med detta säger man också att det finns en utomor-dentligt stor möjlighet att behålla de låga räntor somvi har. Sysselsättningen har under det senaste åretökat med 111 000 personer.Stefan Attefall! Det är inte regeringen som sägerdetta. Det är , , ochmånga prognosinstitut i som säger det. Dettaär skillnaden mellan den regering som parti tillhörde under den förrförra mandatperio-den och den regering som sitter nu.Den regering som parti tillhördeskrev upp prognoserna i finansplan efter finansplanoch fick i efterhand korrigera ned prognoserna. Dennuvarande regeringen har realistiska prognoser. Degår i stället åt det andra hållet. Det visar sig att manfår skriva upp de viktiga talen för tillväxt och syssel-sättning och att räntor och inflation blir lägre än vadsom prognostiserats.Detta är något annat, och jag måste säga att jag fö-redrar den typ av prognoser som regeringen underdenna och den förra mandatperioden ägnat sig åtframför glädjekalkylerna från den borgerliga rege-ringen.Fru talman! Jag skulle vilja kommentera en del avtilläggsbudgeten. På totalförsvarets område finns deten motion från ledamoten , som vill ha etttillkännagivande till regeringen att den skall åter-komma med ett förslag om ett tilläggsanslag på 2,2miljarder kronor för totalförsvaret. Jag ber att få yrkaavslag på den motionen. Ett bifall vore att ge fel sig-nal till hela den försvarsförändring och omstrukture-ring av försvaret som vi nu är på väg att införa.Jag skulle också vilja framhålla några andra sakeri tilläggsbudgeten. Där finns ett stimulansbidrag tilläldrepolitiken på 180 miljoner till kommuner ochlandsting syftande till att modernisera och förändramöjligheterna att bedriva en modern och human äld-repolitik.Jag vill också nämna något som även berörde, nämligen det för-stärkta anställningsstöd som införs och som inne-bär möjligheter till stöd . Under deförsta 6 månaderna skall stödet vara av löne-kostnaderna och resterande 18 månader , dockhögst och högst3 de resterande 18 månaderna. Stödet omfor-mas vidare från ett kontantstöd till en kreditering påarbetsgivarens skattekonto.Vi har den mycket fasta övertygelsen - som ocksåarbetsmarknadsutskottet har kommit fram till - attdetta kommer att underlätta för de långtidsarbetslösaatt komma in på arbetsmarknaden. Skillnaden mellandetta förslag och det förslag som kd har lagt frambeträffande tilläggsbudgeten är att stödet enligt vårtförslag går till individerna medan det som kd föreslårgår till företagen.Det är ju inte företagen som är arbetslösa. Det ärindivider av kött och blod som är arbetslösa, och omman skall genomföra stimulanser skall man ge demtill de människor som av olika orsaker har kommit iden olyckliga belägenheten att ha varit långtidsar-betslösa. Vi är därför helt övertygade om att det härkommer att ge effekt.Vi ser för övrigt nu en situation på arbetsmarkna-den där - i bjärt kontrast till vad harsagt från denna talarstol - man redan börjar tala omflaskhalsar, dvs. om att företag har svårt att få tag iarbetskraft. T.o.m. inom den hårt drabbade byggin-dustrin börjar man nu tala om att det finns en tendenstill arbetskraftsbrist.Detta läge är helt annorlunda än det som StefanAttefall beskriver. De utbildningssatsningar somregeringen också har föreslagit kommer att visa sigvara väldigt viktiga när det gäller att få in de långtids-arbetslösa så att jobben passar dem som är arbetslösa.Jag vill i detta sammanhang också nämna den för-söksverksamhet avseende lärlingsutbildning till varsgenomförande vi avsätter . Däriingår som ett led att underlätta för ungdomar att fåjobb men också att företagen skall få den arbetskraftsom de behöver.Fru talman! Jag vill också nämna att vi tillför 40miljoner till anslaget för bidrag till investeringar istudentbostäder. Det är ett välkommet tillskott, efter-som det finns en stor efterfrågan på studentbostäder.Jag vill också lyfta fram att budgetåret 1999kommer, som ni säkert känner till, 103,5 miljarder attbetalas ut i generella statsbidrag till kommuner ochlandsting. Det är den största utgiftsposten i 1999 årsbudget. Den har gått om statsskuldräntorna, av tvåorsaker. Dels har den socialdemokratiska regeringenyrkat på kontinuerliga höjningar av de generellastatsbidragen, dels har man fört en ekonomisk politiksom har inneburit att ränteutgifterna har minskat.Tidigare var ränteutgifterna den största enskilda pos-ten. har bidrag till kommuner och landsting förbedrivande av välfärdspolitik blivit den största pos-ten, och ränteutgifterna är på kraftig nedgång. Det ären mycket glädjande utveckling.Fru talman! Jag ber att få yrka bifall till finansut-skottets hemställan på alla punkter och avslag på dereservationer och motioner som finns i nämnda be-tänkande.Anf. 110 () replik:Fru talman! använde den tradi-tionella socialdemokratiska retoriken om vad somhände . Sanningen är den att sys-selsättningen började rasa 1989-1990. Vilken regering satt då vid makten?Vi hade största eko-nomiska kris sedan , men i slutet avmandatperioden, när mitt parti var i regeringsställningtillsammans med tre andra icke-socialistiska partier,vände utvecklingen och sysselsättningen steg. Denutvecklingen bröts av den socialdemokratiska rege-ringen val, , ochsysselsättningen sjönk ytterligare. Vad socialdemo-kraterna då höll på med var att gömma undan arbets-lösa i olika åtgärder, i mer eller mindre meningsfullautbildningar. Sedan har utvecklingen gått åt rätt hålligen. Det började på allvar 1998 och fortsätter 1999.Visst går det bättre för just , men detgår från en rekordlåg nivå. Det är det som är så be-kymmersamt. Vad vi nu behöver är en kraftig upp-gång i sysselsättning framåt.Frågan är: Anser att nuvarandepolitik räcker för att åstadkomma den långsiktigtkraftiga uppgång som vi behöver för att hjälpa alla de700 000 människor som är arbetslösa, i åtgärder ellerpå olika sätt är undersysselsatta?Jörgen kommenterade också anställ-ningsstödet. Det är ett stöd till individer, säger han,inte till företag. Forskningen, dvs. fackföreningsrörel-sen och , visar måste ha mer generella stöd om det skall geeffekt. Frågan är: Kommer det anställningsstöd somsocialdemokraterna föreslår att skapa fler jobb, ellerkommer det, vilket jag hoppas, att ge vissa långtidsin-skrivna arbete före andra arbetslösa? Det kan vara brai sig, men det skapar inte fler jobb långsiktigt.Jörgen kommenterade inte hur plus90 miljoner i lönebidrag kan bli minus 200 miljoner.Förklara det för kammaren och svenska folket. Ingenbegriper det än så . Du kanske lyckas förklaradet.Anf. 111 () re-plik:Fru talman! Jag har inte ägnat mig åt någon histo-riebeskrivning mer än på en punkt, där jag talat omhur man från den tidigare regeringen gjorde olikaprognosfadäser. I övrigt har jag inte kommenterat denhistoriska utvecklingen på ekonomins område.Jag håller mig till tilläggsbudget 1999. Den situa-tion vi har är att inom EU-området har Sverigeden högsta tillväxten. Vi har den högsta utvecklingennär det gäller antalet nya sysselsatta, vi tillhör deländer som har den lägsta inflationen och vi tillhör deländer som har den lägsta räntan. Detta är fakta. Dettaser vi att man säger från oberoende institutoch oberoende bedömare i olika ekonomiska tid-skrifter.Varför kan inte och jag vara gla-da, nu när det snart är sommarlov och är ljust ochtrevligt, över att det går bra för ? Det skall viväl alla vara glada för? Det är ju fakta.Sedan säger att det här behövslångsiktigt. Jag delar den uppfattningen. Vi behövermånga år av den här utvecklingen. Men det är ju vi,från denna regering, som har tagit fram de här gladaoch bra sakerna på tillväxtens, inflationens och rän-tornas område. Om regeringen sitter kvar finns detförutsättningar för att vi får många goda år framöver.Anf. 112 () replik:Fru talman! Jag kan försäkra attsamtliga prognoser som den socialdemokratiska rege-ringen har levererat över sysselsättningsökning, åt-minstone fram till alldeles , har varit överdrivnaoch felaktiga. Vi skulle ha haft 150 000 fler männi-skor i sysselsättning om prognoserna hade fun-gerat som man påstod att de skulle göra.Prognosmissar kan många syssla med. Det är noglätt att göra prognosfel. Men det är inte det som ärintressant. Det intressanta är att vi är tillbaka påsamma nivå som när regeringbörjade efter valet . Vi är på ungefär den nivånnär det gäller sysselsättningsintensitet, andel av be-folkningen som är i arbete och liknande.Frågan är hur vi går vidare från detta. Det räckerinte med att vara nöjd med nuvarande politik. Vibehöver förändra på en rad områden, såsom närings-politik och skattepolitik. Men vi behöver också, trorjag, en aktiv arbetsmarknadspolitik. Vårt parti tillhördem som tror att även en aktiv arbetsmarknadspolitikhar en funktion att fylla. Men då måste det vara åt-gärder som fyller sin funktion. Jag tvivlar på att detbatteri som socialdemokraterna har presteraträcker till.Jag är faktiskt uppriktigt orolig över att vi hållerpå att glömma bort den grupp som är utanför arbets-marknaden och som inte omfattas av den uppgång vijust nu upplever.Vid nästa lågkonjunktur har vi inte kraften attfortsätta uppgången på lång sikt. Det är en uppriktigoro från mig och mitt partis sida över att vi inte har entillräckligt effektiv politik för att skapa långsiktigtnya jobb.Jag måste återigen be : Kom-mentera lönebidragen. Det är viktigt för många män-niskor i landet att veta hur en satsning på plus90 blir minus 200 miljoner kronoroch totalstopp på länsarbetsnämnderna för nya löne-bidrag. Svara på det, . 113 () re-plik:Fru talman! Från det parti som till-hör, och övriga på den kanten, brukar vi få kritik föratt vi ägnar oss för mycket åt det historiska när detgäller den ekonomiska politiken, och att vi blickarbakåt och lyfter fram det som varit tidigare.Nu försöker locka in mig i dendiskussionen. Jag skall inte beröra det som har varit.Jag berör det som är , dvs. tilläggsbudget för 1999.Stefan Attefall säger att han är uppriktigt bekym-rad. Det måste vara oerhört glada bekymmer somStefan Attefall går och bär på med den framgång sompolitiken nu har givit på tillväxtens, sysselsättningens,inflationens och räntornas område.Då vill byta politik. Varför skallman byta politik när man har en politik som är fram-gångsrik och som ger detta utfall? Det vore väl ändåfel. Det är ungefär som en fotbollstränare som ändrarpå ett vinnande lag. Vi har en regering och en majo-ritet som just nu har sett till att sätta på detvinnande planet. Då byter man inte. Då ändrar maninte. Då håller man fast vid den politiken.Anf. 114 () replik:Fru talman! Vi diskuterar tilläggsbudgeten. Jagvill börja med att säga det som är det viktiga, nämli-gen att det är bra att vi har den här nya budgetproces-sen. Det som vi är överens om och det som vi tyckerär viktigt kommer ofta bort i debatten.Det som är bra kan bli bättre. Det vi vill kritiseraär de dåliga inslagen i hanteringen av de nya budget-processerna.Jag kan ta ett exempel utöver de tidigare. Detgäller konsultarvodena för affären mellan ochTelenord, där regeringen bemyndigar ett lån och såvisar man räntekostnaderna och drar av själva lånetfrån försäljningssumman. Det är ytterligare ett avstegfrån budgetprocessen.Vi vill kritisera avsteg där man försöker kommarunt den budgetprocess som vi har kommit överensom och som har varit ett viktigt inslag i att vi nu harfått bättre kontroll över statsfinanserna. Vi hoppas attregeringen, om man inte vill försvara sig, i varje falltar till sig det för den kommande hanteringen.Det som för fram om glädje-kalkyler handlar ju inte om förmåga att skriva uppkalkyler, utan om att statsfinanserna i fortfa-rande är så konjunkturkänsliga att förändringarnaunderskattas i prognosmodellerna.Om man inte tittar på vem som satt i regeringen,utan tittar på konjunkturförloppen, ser vi att vi under-skattar hastigheten vid nedgångar, men vi underskat-tar också hastigheten vid uppgångar. Man kan sägaatt det är ett problem bara för själva prognoserna. Detspelar ju inte så stor roll. Problemet är konjunktur-känsligheten också hos statsfinanserna.Det som vi i tycker är så allvarligt äratt regeringen nu uppenbarligen bara sätter sig nedoch tycker att det är bra med god konjunktur. Men ärdet något vi vet, är det att god konjunktur alltid följsav dålig konjunktur. Det är i god konjunktur manskall göra något åt situationen. Det är därför vi blir såolyckliga över att ni, trots att det är så mycket som serbra ut, inte gör tillräckligt mycket åt strukturfrågornanär det gäller bl.a. arbetsmarknadssidan, utan inför ettförstärkt anställningsstöd som är ett nytt bidrag, mensom inte kommer att kunna fungera. Vi efterlysergenerella strukturförändringar för fler jobb i skatte-systemet.Anf. 115 () re-plik:Fru talman! Vi skall hålla ögonen påbudgetrutinerna. Vi skall utveckla bud-getrutinerna så att de blir bättre.