prot · GN0912 · 1999-10-13 00:00:00 — Det handlar om att skaparättvisa villkor för olika kategorier av företagshälso-vårdscentraler när det gäller att utnyttja t.ex. medi-cinska servicetjänster som landstingen tillhandahåller.Det här är ett område där konkurrensförhållandena är väldigt snedvridna.På dessa tre punkter där regeringen i sin proposi-tion föreslår förändringar av företagshälsovårdensstatus är vi alltså skeptiska. Mot den bakgrundenföreslår vi att avslå propositionen, dvs. attbifalla reservation 1 i arbetsmarknadsutskottets be-tänkande 2.Anf. 191 ():Herr talman! har jag varitbåde spänd och nyfiken på vad företagshälso-vårdspropositionen skulle innebära. Vi har väntatlänge på den, och många har haft förväntningar påregeringen och hoppats att den skulle ta ett radikaltgrepp om företagshälsovården. Jag trodde att dettaförslag skulle innehålla mycket mer.I ser vi med oro på den negativautvecklingen vad gäller arbetsmiljöarbetet. Ett alltmerpressande arbetsliv, med allt hårdare lönsamhetskrav,har gjort att arbetsmiljöarbetet har kommit i bakgrun-den. De ojämlika villkoren i arbetslivet har förstärkts.Metall säger t.ex. att har jobben blivit stres-sigare. En metallare har på sig att görajobbet, och risken för utslagning har ökat.Undersökningar visar att stressen ökar mest pågrund av snål bemanning. Färre människor har fåttmer att göra.Utvecklingen är orättvis. Kvinnor får färre möj-ligheter än män. Var fjärde kvinnlig metallarbetare ärbelastningsskadad. En arbetsmiljöenkät som Metallgjorde visar på mycket höga siffror. Under-sökningen visar också på många brister i arbetsmil-jön, inte minst bland kvinnor. Tyvärr är det väldigt fåav belastningsskadorna som blir godkända som ar-betsskador.Vänsterpartiet anser att arbetsmiljön åter måstelyftas fram och bli en politisk förstahandsfråga. Imotioner har vi sagt att en ny arbetsmiljökommissionbör tillsättas. Denna kommission ska komma medförslag om hur ohälsa i arbetslivet motverkas. Dethandlar om hur nya anställnings- och arbetsvillkorpåverkar hälsan. Det behövs ett ökat löntagarinfly-tande. Det behövs en tryggad yttrandefrihet på desvenska arbetsplatserna. Det behövs också en analysav företagshälsovården i ett könsperspektiv. Utandetta kan vi inte skapa en bättre arbetsmiljö.Alla partier vill dock inte vara med och sätta ar-betsmiljöfrågorna i centrum. är kanskedet tydligaste exemplet på detta; brukar vilja rusta ned våldsamt på detta område.Andra frågor som en utredning eller en eventuellarbetsmiljökommission bör uppmärksamma är stress-faktorer, utbrändhet och sociala faktorer som påver-kas vid ökad arbetsbelastning. Kvinnornas situationbör också prioriteras.För ca ett år sedan föreslog vi i en partimotion atten utredning bör tillsättas för att undersöka de tidiga-re nämnda arbetsmiljöproblemen. I dagens betänkan-de kan vi läsa att regeringen avser att tillsätta en ut-redning som ska se över frågor om stress, utbrändhetoch andra arbetsmiljöfrågor som är relaterade till detmoderna arbetslivet. Det är ju glädjande att regering-en har hörsammat idén. Det är också bra att det fram-går i betänkandet att utskottet utgår från att de frågorsom bl.a. har aktualiserat i motionertas upp till övervägande i det sammanhanget.Sedan statsbidragen till företagshälsovården av-skaffades 1993 har företagshälsovården starkare knu-tits till arbetsgivarens efterfrågan. Det har blivit mersjukvård för nyckelpersoner och mindre förebyggan-de arbete för utsatta grupper.I propositionen framgår det att de föreslagna änd-ringarna syftar till att förtydliga arbetsgivarens ansvaratt tillhandahålla företagshälsovård, att renodla före-tagshälsovårdens uppgifter samt att en utökad sam-verkan mellan företagshälsovården och den offentligtfinansierade sjukvården kommer till stånd.Statistik visar att av de förvärvsarbetandehar någon form av anslutning till företagshälsovår-den. Avsaknaden av företagshälsovård är särskilt storinom småföretag och i vissa riskfyllda branscher,både inom industri och serviceområde. Och det somganska ofta kallas för företagshälsovård gör oftainte skäl för benämningen. Siffrorna för anslutningtill företagshälsovården är således missvisande. Enuppskattning har gjorts att en tredjedel av företags-hälsovårdens tidigare personella resurser har övergåtttill annan verksamhet.I befarar vi att de svagaste på ar-betsmarknaden även fortsättningsvis kommer att ståutan företagshälsovård. Vi har sagt i motioner att omman inte kommer till rätta med detta problem genomavtalslösningar bör regeringen återkomma till riksda-gen med lagförslag om obligatorisk anslutning tillföretagshälsovård.LO-kongressen 1996 beslöt också att kräva enlagstiftning om företagshälsovård. LO hade inte kun-nat nå en tillfredsställande lösning avtalsvägen, därförbeslutade kongressen om lagstiftning. En annan all-varlig utveckling är att kartläggningar och utredning-ar har visat att kvinnor och branscher med utsatt ar-betsmiljö tillhör "lågutnyttjarna" av företagshälsovårdi jämförelse med bl.a. högutbildade män med exem-pelvis kamerala och tekniska arbeten.Företagshälsovården ska självfallet utnyttjas mestav dem som har störst behov och vara inriktad på ettförebyggande, arbetsmiljöinriktat arbete. Vi hadeverkligen behövt en företagshälsovård som uppfyllervissa kvalitetskrav.När vi i har läst denna propositionhar vi saknat en analys av företagshälsovårdens ar-bete ur ett könsperspektiv. Mycket talar för att bristeri arbetsmiljölagstiftningen särskilt drabbar kvinnor,och jag har redan nämnt några exempel på detta. Vianser därför att en analys av företagshälsovården urett könsperspektiv är nödvändig och yrkar bifall tillvår reservation 8. Såvitt jag förstår anser en majoriteti utskottet att detta hade varit önskvärt och förutsätteratt regeringen uppmärksammar frågan.Listan på arbetsmiljöproblem kan tyvärr göraslång. De monotona arbeten som sliter ut finns kvar,liksom skador på grund av buller och vibrationer. Tilldetta kommer stress, underbemanning, nya kemiskaämnen, t.ex. problem med isocyanater.Det krävs förbättrade arbetsorganisationer ochmer kompetensutveckling för att komma till rätta medalla dessa frågor. Alltför många far illa. Arbetsgivar-na måste bl.a. se till att höja kunskapen hos chefer,förbättra internkontrollen och ge skyddsombuden tidför förebyggande arbete.Vi kanske går ett litet steg framåt genom dennadebatt och genom propositionen, men vi i Vänster-partiet hade hoppats på ett lite längre steg. Hetsen,jäktet, stressen är ju, som statsministern sade i dagenspartiledardebatt, bland de tydligaste klassfrågorna ivårt samhälle.Avslutningsvis vill jag yrka bifall till reservation 3under mom. 2, som tar upp förslag om obligatoriskföretagshälsovård.Anf. 192 () re-plik:Herr talman! gjorde ett re-flexmässigt standardangrepp på . Dettedde sig lite malplacerat, eftersom jag omedelbartinnan hade ägnat sex och en halv minut åt att under-stryka vilken viktig resurs vi tycker att företagshälso-vården är och ska vara för företagen och deras an-ställda. Jag försökte också hävda vikten av att manbehåller det så och ser till att inte företagshälsovårdenfår en myndighetsliknande roll. Det var bl.a. det somvar min grund för att motsätta mig den lagfästa defi-nition av företagshälsovård som regeringen har före-slagit i sin proposition.Det mest drastiska sättet att ge företagshälsovår-den en myndighetsliknande roll skulle naturligtvisvara att lagfästa om ett obligatorium. Och jag noteraratt och för ett årsedan krävde just detta i en partimotion som ingår idetta betänkande. Där krävde man att vi nu skulle fåett lagfäst obligatorium.Jag konstaterar bara att man inte längre vill yrkabifall till den partimotionen. Det är naturligtvis entillnyktring. Jag hälsar välkommen i höger-buren.Anf. 193 () re-plik:Herr talman! Som kan förståfanns i mitt inlägg också med ett tydliggörande av vårpartimotion om arbetsmiljöfrågorna. Som arbetare iproduktionen har jag också kommit ikontakt med företagshälsovården under många år.När man tittar på företagshälsovårdens uppbygg-nad ser man att det är fråga om att allt inom arbets-miljöområdet ska fungera. Om vi ska få en bra reha-bilitering på arbetsplatserna är det inte bara fråga omatt ha en väl fungerande företagshälsovård, utan manmåste ha en bra skyddsorganisation. Man måste habra kontrollmöjligheter, man måste ha en yrkesin-spektion som fungerar och man måste också ha resur-ser för Arbetarskyddsstyrelsen.Att jag sade som jag gjorde om i mininledning beror på att jag verkligen kommer ihåg attmoderaterna i debatten om anslag till arbets-miljöforskning och till Arbetarskyddsstyrelsen intevar de som spädde på dessa anslag. Ni ville verkligenskära ned anslagen. För att vi ska kunna få en braföretagshälsovård och en förebyggande hälsovård trorjag att det gäller att man anslår resurser så att helhe-ten fungerar.Tack!Anf. 194 () re-plik:Herr talman! Jag fann det på intet sätt förvånandeatt ville avstyrka de moderatamotionerna om företagshälsovården. Det jag däremotfann förvånande var att han inte ville biträda denvänsterpartistiska partimotionen. Men jag tyckersamtidigt att beskedet är glädjande.Anf. 195 () re-plik:Herr talman! Som förstår harjag tagit ut några av de reservationer som vi har gjort.Vi har också formulerat ett särskilt yttrande. Jag vetatt har läst papperen med stor nog-grannhet, för det brukar han göra.Vi har i det här ärendet bedömt att vi måste aktu-alisera frågan, att vi måste diskutera och försöka fåarbetsmiljöfrågorna i centrum. Under en sådan härdebatt kan man inte ta upp alla ärenden. Vi har valtatt lyfta fram de två reservationer som jag har nämnt idebatten.Anf. 196 ():Herr talman! De flesta företag har ett serviceavtalför datorerna eller för kopieringsmaskinen. Det är änviktigare att ha en bra service för företagets värde-fullaste resurs, för humankapitalet. Företagshälsovår-den ska vara garanten för att människorna i arbetsli-vet aktas och värnas. Alla människor, oavsett befatt-ning och lönegrad, ska omges av ett förebyggandetänkande vad gäller arbetsställningar, arbetsredskap,arbetsmiljö, arbetstid osv.Företagshälsovården ska vara ett serviceorgan tillnäringslivet som ska inriktas just på det förebyggandearbetet och se till att den dagliga verksamheten funge-rar så bra som möjligt. har sju av tio företagtillgång till företagshälsovård. Fyra av fem förvärvs-arbetande tycker att detta är viktigt och värdefullt.Företagshälsovården har ingen enhetligstruktur utan fungerar olika på olika platser i landet.Men dess betydelse kan inte överskattas. Medarbetar-na är företagets viktigaste resurs. Att vårda och värnasina medarbetare och att skapa trivsel på arbetsplat-sen, det är att också öka lönsamheten på lång sikt.Personalvård borde ingå som strategisk planering påvarje företag.I när antalet anmälda arbetsskador återigenökar, i när nya typer av arbetsrelaterade sjuk-domar tilltar, borde det också vara tid att ge företags-hälsovården möjlighet att verka i olika former och pånya sätt. I underlaget till Nationella folkhälsokom-mitténs betänkande konstateras att det finns ett väx-ande antal fristående konsulter som inte är koppladetill företagshälsovården som säljer tjänster kringarbetsorganisation, utbildnings- och ledningsfrågor.Vi menar att det är positivt med mångfald på områ-det.Tidigare i dag har det varit en diskussion som haraktualiserat det nya stora arbetsmiljöproblemet -stress. Stressen i arbetslivet har ökat markant de se-naste fem åren. Det framgår inte bara i Metalls statis-tik som hänvisade till, utan det framgårockså i SCB:s statistik.Sedan 1996 har antalet yrkesverksamma som rap-porterar besvär på grund av stress ökat med närmare50 %. Ökningen är störst bland kvinnor inom vård-och serviceyrken. upplever av svenskarnaatt de är stressade i arbetet. Den offentliga sektorn ärhårdare drabbad än den privata. av kvinnornaoch av männen rapporterar problem med stress-relaterade symtom. Här har företagshälsovården enenorm framtida uppgift med att kunna erbjuda kom-petens för stresshantering och stressvaccinering. Detär nya behov som med tydlighet avtecknar sig i dag.Morgondagens företag kommer att ställa andra kravpå en aktiv partner inom folkhälsoarbetet. Det handlarom kompetens att identifiera och beskriva sambandenmellan arbetsmiljö, organisation, produktivitet ochhälsa. Det handlar om insatser mot stress och psyko-sociala förhållanden, belastningsergonomi, hälsokon-troller och friskvård.Företagshälsovården ska vara av hög kvalitet, mendärvidlag tror vi kristdemokrater att personal ocharbetsgivare är bättre än regeringen på att regleradetta. De inskränkningar i utbudet som går att utläsaav regeringsförslaget gynnar inte en utveckling av enmångfasetterad företagshälsovård.Herr talman! Regeringen vill ta krafttag för före-tagshälsovårdens fromma i som är rätt. Dess-värre har propositionen om företagshälsovård bliviten rörig, otydlig restprodukt som snarare försvårarsåväl tillgång som valmöjlighet på området. "Den ärett slag i luften" som en skyddsingenjör som lästpropositionen uttryckte sig. "Den får ingen som helstbetydelse för verkligheten." "En otydlig massa. Vadmenas egentligen?" sade två företagare som hade lästpropositionen.Herr talman! Företagshälsovården får inte görastill myndighet. Inslagen av frivillighet ska bestå. Detbekräftade även Vänstern här . Företagshälso-vården är ett delat ansvar mellan arbetsgivare ocharbetstagare. Bägge parter har att iaktta gällanderegler och att efterleva dem. Om det går att lägga ettstrikt partstänkande åt sidan, kan den gagna möjlig-heten till effektiva åtgärder.Regeringen talar i propositionen om att förtydligaarbetsgivarens ansvar. Men är det heltklart att arbetsgivaren har ansvar för förebyggandevård och rehabilitering. Det är mycket oklart vad somutöver det anses uppnås med det nu liggande försla-get. Det vore intressantare och mer konstruktivt attdiskutera försäkringskassornas roll och en alternativutformning av arbetsskadeförsäkringen. Där kanbyggas mer av incitamentskapande strukturer för attfå till stånd en ökning av förebyggande hälsovård.Mycket talar också för att det effektivaste sättetför att åstadkomma en förbättring påarbetsmiljöområdet är att använda sig av Yrkesin-spektionen på ett aktivare sätt. Det är fullt möjligtutan minsta lagändring. Det finns ett stort antal före-skrifter från Arbetarskyddsstyrelsen som inte efter-levs därför att de helt enkelt inte är kända. Yrkesin-spektionen kan göra mycket genom aktivare informa-tion, rådgivning och, inte minst, uppföljning ute påföretagen.Internkontrollen har använts - av som-liga företag. Hur många som använder den vet ingen.I varje fall har Arbetarskyddsstyrelsen ingen aningnär man frågar dem.Internkontrollen är ett bra och omfattande kvali-tetssystem. Men för små företag kan det te sig omöj-ligt att lägga den tid och kraft som behövs för utvär-dering och uppföljning av internkontrollen. Pappers-exercisen kan säkert förenklas betydligt. Detta måsteövervägas, och måste ta tuffaretag för att plantera den i fler företag.Herr talman! När regeringen lägger fram en pro-position måste den, för det första, vara genomarbetad,och förslagen måste vara ordentligt analyserade. Fördet andra måste den kunna förstås av de människorsom är berörda av den.I den här propositionen finns oklarheter och bris-ter i analys vad gäller exempelvis vem som ska an-svara för den utbyggnad av företagshälsovården somär tänkt att ske. Här saknas konsekvensanalyser avlagändringen för de läkare och sjukgymnaster somvid utgången av 2003 inte har träffat några vårdavtalmed . På vilket sätt kommer konkurrens-situationen att påverkas av försvårade möjlig-heter för privatetableringar? Hur blir rekryterings-möjligheterna för företagshälsovården med de be-gränsningar i utövande som görs via lagförslagen?Hur stor är risken för en utarmning av allmänmedi-cinsk kompetens inom företagshälsovården? Det ärinte bara vi kristdemokrater som ställer frågor överalla dessa oklarheter. Många av remissinstanserna,t.ex. RRV, RSV och , har ocksåpekat på otydligheterna. Frågorna som inte besvaras ipropositionen är många, men kanske kan de besvarasi denna debatt av talman! Vi kristdemokrater kan tillstyrka degoda intentionerna att vilja göra något bra av före-tagshälsovården. Men vi kan inte tillstyrka ett rörigt,otydligt och otillräckligt analyserat förslag och därdet enda som med säkerhet kan fastställas är att detkommer att verka konkurrensmässigt begränsande. Vikristdemokrater yrkar därför avslag på propositionen,och vi vill att regeringen återkommer med ett förslagsom kan fungera stödjande och utvecklande för före-tagshälsovården.Jag yrkar bifall till reservationerna 2 och 10.Anf. 197 ():Herr talman! Företagshälsovård är viktigt ävenom arbetslivets olika krav har ändrat karaktär. Vi hargått från de mer tydliga kroppsskadorna som tidigaredominerade till att vi har ett helt spektrum avohälsa: de psykiska problemen, den socialmedicinskaohälsan och stressmomenten. Skador i arbetslivetberor också bl.a. på för svag kroppsuppbyggnad. Detbetyder med andra ord att försummad fysisk träningofta ger arbetsskador.Folkpartiet har länge hävdat värdet av en godmiljö, hälsovård och allmänt välbefinnande i arbetsli-vet. Man kan blicka tillbaka så långt som då det av den stridbare riksdagsmannenS.A. föreslogs flera reformer på arbetslivsom-råden. Den nu gällande arbetsmiljölagen från år 1977framlagd av dåvarande arbetsmarknadsminister fick en nära nog total uppslutning här ikammaren. ska ta ställning till ändring-ar i denna arbetsmiljölag.Som jag redan sagt har företagshälsovård en långtradition i . Det fanns redan på 1600-taletläkare och fältskärer som ägnade sig åt att förebyggaohälsa hos t.ex. gruvarbetare. När det industriellagenombrottet kom dök nya problemupp, och det blev naturligt att man anställde särskildaläkare för att möta de anställdas behov av hälso- ochsjukvård. , , ochLO gjorde upp om avtal som gällde företags-hälsovård. finns olika avtal och olika överens-kommelser mellan staten, kommunerna och den pri-vata sektorn.Herr talman! I den föreliggande propositionensom vi nu behandlar förs ett resonemang om hurföretagshälsovård ska definieras i arbetsmiljölagen,men sedan landar regeringen inte på något konkretförslag. Motivet för detta är att man med en definitionskulle riskera att begränsa företagshälsovårdens möj-ligheter till utveckling, sägs det.Vi menar att frånvaron av en tydlig definitionemellertid medför att rekvisitet blir oklart och svår-tolkat för såväl parterna på arbetsmarknaden somYrkesinspektionen, som har tillsynsansvaret. Rege-ringen bör återkomma med förslag till definition. Detär vad vi säger i reservation nr 4, som jag här yrkarbifall till.I reservation nr 7, också den med bifallsyrkandefrån vår sida, tar vi upp det som regeringen säger omatt det finns personal med sjukvårdskompetens ochatt viss sjukvård bedrivs inom företagshälsovården.Men trots detta föreslås att läkare och sjukgymnasterinte längre ska få ersättning enligt lagen om läkar-vårdsersättning respektive lagen om ersättning försjukgymnastik.En läkare med specialistkompetens inom före-tagshälsovård har en medicinsk utbildning som liggernära allmänläkarens. Det är viktigt att företagshälso-vården även fortsättningsvis kan erbjuda sjukvård.Det är naturligt att en allmänläkare ges möjligheter attremittera patienter till företagshälsovården. Å andrasidan bör också företagshälsovården ges möjligheteratt remittera patienter till andra specialister och attutnyttja medicinska tjänster som röntgen och labora-torieanalyser. Vi tycker att det är särskilt angeläget attframhålla att företagshälsovården även i fortsättning-en ges möjligheter att teckna vårdavtal.I reservation nr 9 tar vi upp den diskussion somregeringen för om att man avser att återkomma tillriksdagen med frågor som gäller utbildning av före-taghälsovårdens personal. Vi ser det som en allvarligbrist att regeringen skjuter dessa frågor framför sig.Det kan leda till att arbetsmarknadens behov av före-tagshälsovård kanske inte kantillgodoses.Till sist har vi i det särskilda yttrandet framförtuppfattningen att det finns betydande oklarheter ipropositionen, som påtalades här i ett tidigareinlägg. Vi menar att det trots detta inte är omöjligt förriksdagen att ta ställning till förslaget. Vi säger ocksåi detta yttrande, som jag vill påminna kammaren om,att vi befarar att en alltför stark renodling kan leda tillförsämringar för många arbetstagare.Det får inte glömmas bort att företagshälsovårdsedan januari är en egen medicinsk speciali-tet. Många företagsläkare utgör med sin kombineradekompetens i allmänmedicin samt arbetsmiljö- ochrehabiliteringsfrågor en särskilt viktig resurs inomföretagshälsovården.Vi tror att för att företagshälsovården ska kunnafungera på ett bra sätt måste det finnas personal medsjukvårdskompetens. Därför är vi kritiska till att rege-ringen nu föreslår att begränsa läkares och sjukgym-nasters möjlighet att få ersättning för den sjukvårdsom bedrivs inom företagshälsovården. Företagshäl-sovården behöver ges möjligheter att träffa vårdavtalmed landstingen. Det har vi, som jag sade, påtalat ireservation nr 7, som jag tidigare yrkat bifall till.Anf. 198 ():Herr talman! Det ökade tempot med skärpta lön-samhetskrav och kostnadspress ökar stressen i arbets-livet, precis som många talare har sagt tidigare. Där-med ökar också risken för ohälsa och utslagning iarbetslivet.Arbetsrelaterad ohälsa orsakar stora samhällseko-nomiska kostnader. Både arbetsgivarna och arbetsta-garna drabbas. Arbetsgivarna drabbas i form av ar-betstagarnas frånvaro, sjuklön, rehabilitering, pro-duktionsbortfall m.m. Den enskilda arbetstagarendrabbas förutom av sjukdom med många gångersvåra smärtor också av lägre inkomster, högre utgifteroch sänkt livskvalitet.Samtidigt som pressen blir allt hårdare i arbetsli-vet lever alltför många arbetsgivare inte upp till sittrehabiliteringsansvar. hargranskat sjukskrivningsfall på . Gransk-ningen visar att rehabiliteringsutredning saknas i75 % av fallen. Arbetsmiljölagen lägger ett stort an-svar på arbetsgivaren att anpassa arbetet efter varjearbetstagares individuella behov när det gäller före-byggande insatser.Den 1 juli 1991 infördes i 3 kap. 2 a § arbetsmil-jölagen särskilda regler som anger arbetsgivarensskyldighet att planera, leda och kontrollera arbets-miljöarbetet och också arbetsgivarens ansvar att på ettlämpligt sätt organisera arbetsanpassnings- och reha-biliteringsverksamheten på arbetsplatsen. Bestämmel-sen innebär ett krav på att arbetsmiljöfrågorna skaintegreras med övriga frågor som rör verksamheten.I lagen om allmän försäkring framgår det att ar-betsgivaren i samråd med den försäkrade arbetstaga-ren ska svara för att dennes behov av rehabiliteringsnarast klarläggs och att de åtgärder ska vidtas sombehövs för en effektiv rehabilitering. I detta arbete ärtillgången till en extern expertresurs nödvändig för deflesta arbetsgivare och arbetstagare, eftersom företa-gen oftast saknar den oberoende kompetens sombehövs för att uppfylla dessa mål.Herr talman! I detta betänkande skärps och klar-görs arbetsgivarens ansvar för att anordna företags-hälsovård kopplat till arbetsmiljöansvaret utan att detför den skull undergräver de kollektivavtal om före-tagshälsovård som finns . Det betyder att ävenden framtida utbyggnaden av företagshälsovården skavara en angelägenhet för arbetsmarknadens parter ochi första hand ske genom avtal och överenskommelserdem emellan.Arbetsgivaren ska svara för att den företagshälso-vård som arbetsförhållandena kräver finns att tillgå.Innebörden i denna lagändringstext är att regelnom företagshälsovård kommer att omfatta alla ar-betsplatser där det enligt bestämmelserna ominternkontroll och arbetsanpassnings- och rehabilite-ringsverksamhet anses vara nödvändigt att ordnaföretagshälsovård.Skyldigheten att tillhandahålla företagshälsovårdska alltså ses i ljuset av de gällande reglerna om in-ternkontroll.