prot · GN0912 · 1999-10-13 00:00:00 — Jag tänker inte här och gå in pådetaljer i de regleringar som tar upp.Jag menar att detta är en fråga som regeringen, inte vihär i kammaren, ska hantera. Jag tror mig också vetaatt man kommer att hantera detta på ett sådant sätt attde småskaliga elproducenterna inte ska bli drabbade.Anf. 70 () replik:Fru talman! Jag vill bara i all enkelhet be om ettlitet råd från . Vad ska vi sägatill de småskaliga producenter som under det när-maste halvåret får i stället för de somvar det tidigare minimikravet för att skapa lönsam-het? Vilket besked ska de få?Anf. 71 () re-plik:Fru talman! Jag har ju redan svarat på den frågan,. Detta ska avgöras av regeringen, ochjag är helt övertygad om att regeringen kommer att setill att de här småskaliga producenterna inte kommeratt bli drabbade på det sätt som sägerkommer att ske.Anf. 72 () replik:Fru talman! Jag blev inte så mycket klokare av fö-regående replikskifte, måste jag säga, så jag får nogfylla på här till som företräda-re för majoriteten med en väldigt enkel fråga. Jag skaförenkla den ännu mer: Ska inte staten hålla vad denlovar?Anf. 73 () re-plik:Fru talman! , självklart ska den göradet, och det är ju det jag säger: Detta ska regeringenta hänsyn till. Och vi har avsatt pengar i budgeten förden småskaliga elproduktionen. Självklart kommer dehär pengarna att betalas ut. Det är ju därför vi haravsatt dem!Anf. 74 () replik:Fru talman! Om man läser innantill i budgetpro-positionen ser man att ersättningen ska ligga på un-gefär samma nivå, på en rimlig nivå osv. Det innebärju inte att ersättningen de facto kommer att ligga påden nivå som den har gjort tidigare. Så frågan är igen:Varför håller man inte ett givet löfte? Varför måsteman se sig nödgad att bryta just det här året, som dettrots allt är fråga om?Jag tycker att staten ska hålla vad den lovar -punkt slut.Anf. 75 () re-plik:Fru talman! Men , du var inte medvid det sista tillfälle då vi diskuterade det här i ut-skottet. Där var vi överens om att den här modellenmed anbudsförfarande var den som skulle gälla ochatt det pris som kom fram vid förhandlingen skullegälla. Enligt det själv säger har man nukommit överens med branschen och Svenska kraftnätom att priset ska ligga i närheten av . Jag tyckerdå att regeringen har uppfyllt sitt krav. Man har ocksåsagt till de småskaliga elproducenterna att den nivånär det. Det är inget brutet löfte!Anf. 76 ():Fru talman! Gott folk i kammaren! när mor-gonens partiledardebatt är avslutad och de ideologis-ka striderna kan läggas åt sidan kan vi alltså omsättade olika ideologierna i praktisk politik under denhäftiga rubriken Förkortningen "m.m." döljer enhel del, som ni har förstått om ni har lyssnat på de-batten fram till nu.Det ska sägas, när de borgerliga så frispråkigt ochglatt berömmer sig av att ha drivit fram den här för-ändringen till en friare marknad, att själva förutsätt-ningen för den här diskussionen och reformen ju äratt man i kraft av monopol har byggtupp en infrastruktur som fungerar och som når alla.Detta måste bli sagt.Jag måste också fråga , som i sittförsta inlägg om jag förstod saken rätt rekommende-rade att man skulle sälja ut de små och medelstoraenergibolagen, särskilt dem som är kommunägda. Jagkan inte begripa det: Om det blir färre som konkurre-rar blir det väl en sämre situation för oss konsumen-ter?Eva Flyborg var inne på att det skulle vara någotskumt med att man fick rabatt om man köpte el ellerfjärrvärme eller tvärtom. Men det är ju vanligt i denfria företagsamheten: Om man köper en så fårman fria vinterdäck. Är inte det också fel, att läggakostnaden för en eller på de oskyldigabildäcken? Det kan man fråga sig.Men skämt åsido och utan några överord så måstejag säga att det är ett ovanligt bra lagförslag som skaklubbas . Att det skulle ta så - vi är judock 1999 - trodde jag inte när jag i slutetav 80-talet engagerade mig för en friare elmarknad.Jag tror det var 1990 eller 1991 som jag fick in en avmina debattartiklar i - inget parti-organ precis - där jag krävde att man skulle brytamonopolen och ge också de kommunala elföretagenmöjlighet att konkurrera utanför de egna kom-mungränserna till glädje för oss konsumenter. Förartikeln fick jag i arvode, och har jagalltså äntligen glädjen och möjligheten att för Väns-terpartiets och min egen del vara med och skriva indenna frihet, denna novemberrevolution - det är ju dådet här ska träda i kraft - i lagboken.Ni ska veta, inte minst ni i oppositionen, att dethär värmer ett hjärta som sitter till vänster och klap-par för de små i samhället och för miljön. får vialla möjlighet att som vakna konsumenter pressabolagen till effektivitet och serviceanda med lågapriser. Det är bra. Men det ger oss också var och enmöjlighet att ta på oss ansvaret för framtiden ochmiljön genom att som medvetna konsumenter använ-da vår frihet och vårt val för att köpa miljömärkt grönel. Ytterligare en kraft, konsumenterna alltså, frigörsnu och blir ett stöd i arbetet för den nödvändiga frigö-relsen från beroendet av fossila och radioaktivabränslen.Enigheten om den föreslagna förändringen är,trots några smärre reservationer, så öronbedövande,gott folk, att man nästan undrar vad som kan vara felmed reformen. Det tilltalar mig dock, och det måstejag få sagt här i kammaren, att den schablonberäkningsom vi ska tillämpa är den som är i bruk i ochatt vi inte väljer kategorimodellen enligt den finskavarianten. Det tilltalar mig, därför att vi alltså impor-terar en marknadsmodell från , som enligt nå-gon tidningsrubrik jag såg har utnämntstill den sista : Det, gott folk, är väl engaranti för att det är en god blandekonomi som viinför.Vad vi sagt i utskottsmajoriteten är att schablon-beräkningssystemet självklart ska följas noga ochutvärderas. Om nödvändigt får det sedan justeras.Nätverksamheten är i fortsättningen ett monopol ochmåste så vara. En översyn ska göras. Energimyndig-heten är redan i full färd med att ta fram metoder fördetta, och ändå reserverar sig de borgerliga. Vad reserverar ni er emot egentligen?Om fjärrvärmen gör likaledes samma energimyn-dighet en studie. Eventuellt blir det senare ett uppdragatt belysa eventuella överpriser och kontrollmöjlig-heter. Låt mig dock säga att min egen erfarenhet är attkunder, både företag, villaägare och bostadsföretag,som får möjlighet att ansluta sig till fjärrvärme oftastgör detta, trots att de har olja, el, värmepumpar ochandra möjligheter som alternativ. Och varför gör mandet, gott folk? Ja, troligen beror det på en kombina-tion av pris, trygghet vid leveranser och ofta ocksåmiljöskäl. Det finns alltså en konkurrenspå fjärrvärmesidan som fungerar, och helt klartmycket enkla metoder för att jämföra kostnaderna.Hemma i är det kö och hårt tryck på att fåbli ansluten till fjärrvärmenätet och de närvärmeverksom vi bygger ute i byarna. När ekonomiskt sinnadesmålänningar frivilligt kopplar in sig på fjärrvärme,behövs nog inte, som den borgerliga trion faktisktföreslår i sin reservation, "en myndighet för tillsynoch prisövervakning beträffande fjärrvärme". Jagnoterar ändock denna borgerliga klockartro på statligtillsyn och kontrollapparat. Vore jag i era kläderskulle jag hellre lägga de resurserna på några närpoli-ser ytterligare! Det finns nog större behov av det.Skyddet för små elproducenter har alla motioneratom och talat varmt för. Trots klara skrivningar reser-verar sig ändå en med oss i sak tydligen enad, men idetaljerna splittrad opposition. är i sinreservation nere på per kilowatt, vilket är ettskambud enligt alla tillgängliga källor, medan krist-demokraterna glatt ropar: mer för mjölken - nej,mer för kilowatten, ska det vara.Den småskaliga elproduktionen svarar visserligenbara för en bråkdel av elproduktion, menden har sin givna plats, anser vi. EU har satt som målatt fördubbla den förnyelsebara energin. Detta ochvåra egna ambitioner är bästa garantin för att densmåskaliga elproduktionen kan rulla vidare. Att mansedan ser över det långsiktiga systemet är en själv-klarhet. Jag hoppas bara att det blir klart på det drygaår som är satt som övergångstid.Ett verkligt problem i det här sammanhanget harCentern och tagit upp. Det gäller gränsenför vad som ska betraktas som småskaligt. är densatt vid . Bara inom den europeiskaunionen varierar denna definition rejält. Det finnsalltså utrymme för lite internationellt fotarbete ochstandardisering på det här området.Detta ger mig tillfälle att avslutningsvis peka påvikten av att denna riksdag och denna regering nu gårvidare i arbetet. Den fria elhandel som också blirde små konsumenternas, måste med nödvändighet fågemensamma regler. Om denna marknad ska blilikvärdig och rättvis, måste producenter, leverantörer,nät och konsumenter ha någotsånär lika villkor.En allt större andel av den här handeln sker viaNordpool i . , , och halvaDanmark är redan med i den här handeln, och flertillkommer. Då måste miljöavgifter, skatter och andraregelverk rimligen vara någotsånär likartade. Annarssnedvrids konkurrensen, och det öppnar för t.ex.miljödumpning. I pågår ett mycket lovandearbete med att öka andelen förnyelsebar energi. Densmutsiga danska kolkraften kommer att fasas ut, lik-som våra radioaktiva uraneldade kärnkraftverk. Detär en gemensam uppgift, gott folk, att skapa en bådesäker och bärkraftig tillväxt. Jag är optimist, och jagtror att miljörörelse, näringsliv, energikonsumenteroch denna riksdag vill både stödja och driva på rege-ringen i en mer offensiv satsning på lika villkor, intebara för oss små elkonsumenter att fritt välja leve-rantör, utan också så att leverantörerna levererar enfullgod och hållbar produkt.Den fria marknaden är nog bra, men den bör sty-ras med en mild men fast järnhand. Det skulle dess-utom vara lättare med denna järnhand om det fannsen post som energiminister. Jag ska inte upprepavilket namn jag tidigare i olika debatter har föreslagit,men han står framför er här i talarstolen.Med detta yrkar jag bifall till hemställan i det be-tänkande som ligger på bordet och som är avgivet avriksdagens kanske absolut bästa utskott, dvs. närings-utskottet, och avslag på reservationerna.Anf. 77 ():Fru talman! Jag tror att vi är överens om en heldel kring energipolitiken. är en del iregeringsunderlaget, och min fråga är därför: Är Len-nart Värmby beredd att i väntan på EU:s godkännan-de medverka till att lösa problem som kommer uppdet närmaste halvåret, mot den bakgrund som jagtecknade, och att man betalar 14 i stället för 26 öredet närmaste halvåret?Anf. 78 ():Fru talman! Vi är t.o.m. så överens att , jag och ingår i den härenergiuppgörelsen med ett brett bidragsprogram föratt få in mer av förnyelsebar energi och mindre avfossila bränslen och kärnkraftsbränslen.När det gäller den här frågan var det så att manhäromsistens från skickadeöver statssekreterare till utskottet, där hanmycket noggrant redovisade hur departementet kom-mer att hantera frågan. Han kunde också peka på,vilket sedan visade sig vara fallet, att vi avsätter 250miljoner kronor som ska betalas ut till de småskaligaelproducenterna.Jag hyser inga som helst tvivel på att den svenskastatsapparatens effektiva byråkrati ser till att pengarnablir utbetalda. Såvitt jag vet finns det inte heller någotutgiftstak på detta konto.Om EU stökar till det får vi väl i bli litemer italienska, , så att vi hittar möjlig-heter att förhandsutbetala även om inte skulleha godkänt varenda ettöring på det här området. Detär en gemensam vilja från höger till vänster att desmåskaliga företagen åtminstone t.o.m. skaha i princip de villkor som de har haft tidigare.Det mer intressanta problemet är att vi måste liggapå som attan för att få ett hållbart system framöver förde små elproducenterna. Det gäller inte bara vatten-kraften. Då måste vi också sätta in en stöt mot , så att de kan godkänna nysmåskalig - gammal - vattenkraft.Anf. 79 ():Fru talman! Jag tackar för att harinsett problemet och kommer att verka i den riktning-en.Anf. 80 ():Fru talman! Jag är inte helt tom mellan öronlap-parna, så jag inser både det ena och det andra. Som enav dem på vänsterkanten som kanske är mest positivatill det europeiska samarbetet och unionen, tycker jagatt det är eländigt om EU gång på gång ska görasjälvmål och leva upp till alla fördomar, i stället föratt visa vilka möjligheter som finns.Det som är absolut nödvändigt, som jag också togupp i anförandet, är att vi ser till att få likställda vill-kor, inte bara runtom i och sett ur konsu-mentsynpunkt, utan också i , runt Östersjönoch i , eftersom det nu är en fri elhandel, somgår över alla gränser.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 9 §. )7 § Lägesrapport angående de regionala till-växtavtalenFöredrogsnäringsutskottets betänkande 1999/2000:NU5Lägesrapport angående de regionala tillväxtavtalen(skr. 1998/99:96)Anf. 81 ():Fru talman! Jag vill börja med att yrka bifall tillvår reservation angående de regionala tillväxtavtalen.Med begreppet tillväxtavtal fogas nu ytterligareett begrepp till en redan snårig och krånglig regional-politik. Det kan låta tilltalande att teckna kontrakt omständig tillväxt. Men verkligheten har varit en annan,nämligen att haft en sämreekonomisk utveckling än jämförbara länder. Sverigehar rasat från en topplats i den ekonomiska välfärds-ligan till en betydligt mer undanskymd tillvaro.Kan då tillväxtavtalen ändra på den utvecklingen,också i våra mest utsatta regioner? "Kanske", sägernågra. Regeringen säger "ja", och vi moderater säger"inte nämnvärt mycket".Förklaringen till vår tveksamhet är lika enkel som den alltid har varit, nämligen att tillväxt intekan planeras fram, administreras fram eller - och detfinns de som har försökt - beordras fram. Tillväxtåstadkoms alltid av individer som kan göranågot bättre än vad det var i går och som i morgonvill förbättra det vi presterar i dag.Det finns ingen treårsplan, inget stöd och bidrags-system, ingen lokaliserings- och planeringspolitiksom kan ersätta den personliga drivkraften. Det ärdärför jag ställer mig mycket tvekande till om dennya metoden att omfördela bidrag - tillväxtavtalen -kommer att ha någon nämnvärd påverkan på tillväxt,företagande och därmed jobbskapande.Det positiva med tillväxtavtalen är de processersom föregått utarbetandet av avtalen. De diskussionersom har förts inom det s.k. partnerskapet har ju hafttill syfte att försöka peka på vilka faktorer som ledertill utveckling inom just den här regionen. Det äralltid bra att försöka identifiera vilka medel och stra-tegier som leder fram till företagande och tillväxt.Förhoppningen är att ett ökat samarbete mellanpolitiker, myndigheter och näringsliv ska effektivise-ra den statliga resurstilldelningen och leda till flerjobb. Men risken med dessa politikerstyrda tillväx-tavtal är att det blir negativt för tillväxten genom attpolitiken blir för ensidig och hämmar mångfalden ochvariationen i näringslivet. För att tillväxten skablomstra är det viktigt med en konkurrens på likavillkor.En av de stora bristerna i utarbetandet av tillväx-tavtalen är just bristen på deltagande från det privatanäringslivet, alltså själva grunden för nya och växan-de företag. Vidare har kvinnorepresentationen varitlåg. Det innebär de facto att underlaget för avtaletframför allt blir och är en produkt av politiker, hand-läggare på länsstyrelser och kommuner och andratjänstemän. Det kommer att innebära snedvridningardär vissa intressen i just den regionen gynnas, såsomvissa branscher och därmed vissa företag. Därmed harman ingenting vunnit.Vi vet med utomordentligt stor säkerhet att bidragoch stöd hämmar mångfalden och sätter konkurrensenur spel. De utvärderingar som har gjorts pekar ocksåpå att stödsystemen tenderar att bevara gamla struktu-rer, och stöden motverkar därmed nyskapande ochkonkurrens på lika villkor. Tillväxtavtalen blir där-med inget annat än ett sätt att omfördela bidrag.Den nuvarande regionalpolitiken har uppenbarli-gen misslyckats. Flyttlassen har blivit fler, och mångaregioner upplever en befolkningsminskning somär fullt i klass med utflyttningen . Men innan någon regionalpolitik värd namnetkan börja diskuteras måste de värsta hindren för enregional utveckling undanröjas.När regeringen lockar med tillväxtavtal och bi-drag hit och dit, borde regeringen i stället undra överhur det är med företagarklimatet, om det är bra regio-nalpolitik att höja dieselskatter, ställa sig frågan omkärnkraftsavveckling och höga energiskatter gynnarden regionala konkurrenskraften. Det rimliga, omregeringen skänker de mest utsatta regionerna i Sve-rige en tanke, är ju att man inte höjer skatten på dieselutan sänker skatten på diesel, vidare att man avstårfrån att lägga ned väl fungerande kärnkraftverk ochsänker skatten på energi. Då har regeringen tagit desvagaste regionernas problem på fullaste allvar.Fru talman! En framtidens regionalpolitik måsteha sin utgångspunkt i de förutsättningar som de olikaregionerna har. Med minskad politisk styrning ochdetaljreglering kan det lokala kunnandet bättre tas tillvara. Det bästa sättet att underlätta en utveckling idenna riktning är att förstärka regionernas konkur-renskraft. Det görs bäst genom en politik som baseraspå en genuin förståelse för företagandets villkor.Målet för regionalpolitiken bör därför vara att skapaförutsättningar för olika regioners, företags och män-niskors möjligheter till utveckling.Genom att bygga ut IT-infrastrukturen, förbättraoch bygga ut vägnätet, inte lägga ned väl fungerandekärnkraftverk och förbättra villkoren för företagandethar vi lagt grunden för en tillväxt i hela . Dåbehövs inga politikerstyrda tillväxtavtal.Anf. 82 ():Fru talman! Det är visst bekymmer med anlägg-ningen, men jag hör att det hörs ut i kammaren nu.Jag vill börja med att yrka bifall till reservationeni betänkandet.Tillväxtavtalen är inte helt färdigaavtal som har undertecknats, kommit i gång och fun-gerar. Den lägesrapport vi behandlar skrevs och läm-nades faktiskt över innan det första förslaget till avtalpresenterades av de olika regionerna för regeringen.Det är en enligt mitt tycke ganska tidigt framlagdlägesrapport.Nu förhandlas det. arbetas det vidare meddem. Avsikten är att avtal ska tecknas i mitten pånovember och att det ska komma i gång vid årsskiftet.Vi kristdemokrater är inte tveksamma till proces-sen, men väl till den effekt de regionala utvecklings-avtalen kan ha ute i länen.Processen har varit nyttig. I mitt eget hemlän serjag, i motsats till det påstod, hur ävensmå företag och företagandet inom det stora part-nerskapet har deltagit mycket aktivt i skapandet avdet förslag som kommer från oss i . Ettbekymmer i det sammanhanget var den mycketluddiga grund som departementet gav när det gällerreglerna och hur man skulle utforma avtalen. Detlöste sig efterhand. kom det ocksåfram en del förslag om regelförändringar.Det mest positiva med tillväxtavtalen är kanske attde medför en hel del regelförändringar - nödvändigasådana - för näringslivets funktion ute i länen. Oav-sett om tillväxtavtalen kommer att fungera bra ellerdåligt behövs dessa regelförändringar. Det är kanskedet som är det viktigaste. Regeringen borde genomfö-ra dels de här föreslagna regelförändringarna, dels deförändringar Småföretagsdelegationen föreslagit.Näringspolitiken bör syfta till att lägga förhållan-den till rätta, så att näringslivet kan fungera på bästamöjliga sätt, och inte till att skapa sysselsättning. Härär det just de regelförändringar som Småföretagsde-legationen föreslår som vi ser som väldigt viktiga. Ivår näringspolitiska motion i samband med budget-propositionen skriver vi om detta. De borde genomfö-ras fullt ut.En annan sak som vi anser att det är väldigt viktigatt man nu genomför är öppnandet av marknaden förhemnära tjänster. Det skulle betyda väldigt mycketför sysselsättningen också ute i regionerna.En annan fråga som har kommit upp i sambandmed behandlingen av det avtal som det nu förhandlasom är frågan om jämställdheten. Det har klagats påatt köns- eller jämställdhetsperspektivet inte är tydligtnog. Det vill vi verkligen instämma i. I reservationen,som vi ställer oss bakom, skriver vi att det är viktigtatt det företas åtgärder för att främja kvinnors företa-gande och att man stärker etableringsfriheten i denoffentliga sektorn. Det är väldigt viktigt att dettakommer fram och att det blir gjort i samband medtillväxtavtalen.Vi är positiva till processen, och vi ser gärna attden lyckas. Vi ser också hur regeringen kraftsamlar,om jag så får säga. Vi märker att det på många ställeni det regionalpolitiska avsnittet i budgetpropositionentalas om att de bidragsformer som ligger inom ramenför tillväxtavtalet ska prioriteras. När jag läste propo-sitionen undrade jag nästan om regeringen tror på sitteget tillväxtavtal, eftersom man såvitt jag kan förståså kraftigt destinerar pengar till genomförandet avtillväxtavtalen. Jag ifrågasätter om de vanliga regio-nalpolitiska åtgärderna får pengar nog - t.ex. åtgär-derna för kvinnligt småföretagande. Det är en aspektpå det hela som vi måste ha ögonen på ute i länen.Ola nämnde infrastrukturen. Det harnämnts att den är viktig. Javisst, den är en väldigtviktig förutsättning för att det regionala näringslivetska fungera. I den debatt som har blossat upp omregionalpolitiken talar man om detta, men man skju-ter kanske lite över målet. Man talar om den storaregionalpolitiken i stället för om den lilla.Låt oss hoppas att det lyckas. Tro bara inte förmycket på tillväxtavtalen!Tack för ordet.Anf. 83 ():Fru talman! Tillväxtavtal - ett avtal om tillväxt.Visst låter det bra! Så här sammanfattas det i vårt egetbetänkande: "Utskottet föreslår att regeringens skri-velse med lägesrapport angående de regionala till-växtavtalen läggs till handlingarna utan ytterligareåtgärd." Egentligen skulle man kunna sätta punkt här.Jag fortsätter dock: "I en reservation (m, kd, fp) an-förs att det är tveksamt om de regionala tillväxtavta-len kan spela den roll för regional utveckling somregeringen förväntar sig. "Detta är egentligen situationen i ett nötskal. Det ärpolitiker och tjänstemän som talar med varandra omhur de pengar som redan finns i systemet ska omför-delas.Arbetet med tillväxtavtalen fortsätter. Visst finnsdet positiva inslag i detta. Det är bra att man börjarprata med varandra politiker, tjänstemän och företa-gare emellan. Det är bra att man pratar med varandrapå olika nivåer inom statsapparaten, så att man vetvar bidragen betalas ut och vad som egentligen hän-der med dem, men det finns uppenbara brister i dettasystem.Det gäller bl.a. näringslivets medverkan. Det ärbra att man har tagit med företag, men många fleraktiva företagare som verkligen vet hur det fungerarute borde ha varit med.Ur jämställdhetssynpunkt är det inte heller riktigttillfredsställande. Ett sådant arbete måste naturligtvisgynna båda könen. Jag har tagit med mig ettlitet klipp jag råkade ha på mitt skrivbord. Där stårdet: "Bara män med makt planerar för framtiden. "Det är klippt ur Kommun-Aktuellt. Det står så här: "-Alldeles för få kvinnor har varit med, högst en fjär-dedel, uppskattar IngMarie på resurscentrum för kvinnor, som följt arbe-tet. "Risken är naturligtvis stor att man konserverargamla könsrollsmönster och gammalt tänkande närman inte tar med kvinnor i den utsträckning manborde göra. Nya grupper måste också till. Sammadam fortsätter så här: "Risken är stor att det saknasnytänkande när det är samma aktörer som vanligt somär med. Vill man ha tillväxt måste man släppa framäven andra grupper med nya idéer." Det är alldelesutmärkt, tycker jag. Långsiktigheten måste ocksåförbättras i detta arbete.Vi förutsätter också att regeringen i det fortsattaarbetet med dessa tillväxtavtal överväger hur justjämställdhetssynpunkterna bättre ska kunna tillgodo-ses. Andra viktiga åtgärder för att främja kvinnorsföretagande är att stärka etableringsfriheten i denoffentliga sektorn och att se till att upphandling avkommunal verksamhet verkligen sker i konkurrensoch att uppmuntra avknoppningar t.ex. av offentligverksamhet och öppna, som vi hörde tidigare, mark-naden för hemnära tjänster. , tycker vi, börställa sig bakom vad vi här har talat om.Fru talman!