prot · GN0943 · 1999-12-09 00:00:00 — Vad gäller tillväxten tror jag att jagvar ganska klar i mitt anförande med vad jag menarmed den gröna tillväxten. Vi behöver ha tillväxt, t.ex.för att göra det som finns i budgeten , och det äratt sanera miljöskulderna som vi försökerdriva miljöfrågorna framåt. Det är lite grann som attköra bil, att man gasar och bromsar och såskuttar man fram. Jag är glad för varje skutt som vilyckas ta med de relativt små resurser som vi ändå hari miljöbudgeten, eftersom det stora arbetet ska görasute i samhället.Vad gäller kemikaliepolitiken är jag fortfarandeganska sökande. Jag väntar på förslaget som gällerkemikaliepolitiken och undrar också om inte vi poli-tiker ibland skulle ge oss en liten andningspaus, sättaoss ned och fundera vad vi har gjort, vad det är somhar varit bra och vad är det är som ska förändras istället för att gå från en förändring till en annan gans-ka fort. Jag skulle gärna vilja få respit det här året föratt fundera på hur vi ska hantera de stora frågorna vadgäller kemikalier och organisationen i framtiden.Vad gäller miljö- och hälsoskyddsnämnderna harmiljöarbetet blivit mindre bra på grund av att man hargjort omorganisationer i kommunerna, som är själv-ständiga att göra det. Därför förutsätter jag att rege-ringen noga följer upp och ser till att organisationen ikommunerna inte hindrar miljöarbetet i framtiden.Anf. 31 ():Fru talman! står vi från de olika partiernaåterigen här och ska besluta om detbudgetförslag för miljö- och naturvårdsområdet somfinns framför oss. Detta budgetområde är inte stort,sett i pengar. Det motsvarar av detsammanlagda beloppet för de 27 utgiftsområdena,men området är viktigt. Det gäller kommande gene-rationers framtid.Målet för utgiftsområde 20 är att skydda männi-skors hälsa, bevara den biologiska mångfalden,främja en långsiktig god hushållning med naturresur-ser och att skydda natur- och kulturlandskap. Detta ärövergripande mål och ska vara en allmän inriktningför vårt miljöpolitiska arbete.Regeringen, och harlagt fram ett gemensamt budgetförslag. Förslagetinnehåller förstärkningar på miljöområdet, förstärk-ningar som vi upplever som positiva.Det har varit ett framåtsyftande samarbete på om-rådet hos majoriteten. Ser man på minoritetens reser-vationer så ser man att det inte har varit några störrekontroverser i utskottet på miljöområdet. Skillnadernainbördes mellan de borgerliga partiernas budgetför-slag är nästan lika stora som de är mot majoritetensbudgetförslag - om nu detta säger något.Trycket har varit stort på att kalkningsinsatsernamåste utökas. nationella kalk-ningsplan visar att kalkning kommer att behövasunder . I utskottet är vi överensom, vilket är bra, att kalkningen behöver hållas kon-stant . Den beräk-nade nivån på 212 miljoner för är rimlig.Miljödebatten har i hög grad särskiltrört kemikaliesamhället, t.ex. den ökande använd-ningen av bekämpningsmedel, sanering av förorenadmark, försurning och kalkning, metaller och brome-rade flamskyddsmedel i slam, sopförbränning ochdioxiner i aska. Andra frågor har varit olika fordons-bränslen och trafikmiljöfrågor. Men vi ska kanskeinte glömma det ökande sälbeståndet, det minskandetorskbeståndet och den alltid levande debatten omjakt på rovdjur. Detta är en liten lista med en del avde miljöfrågor som människor spontant lyfter framnär man träffar dem. Detta visar att det finns ett stortintresse för miljöfrågorna och en stor oro för denutveckling som håller på att ske i vår natur och miljö.Den oron är berättigad, och den måste vi ta på allvar.Vi i tar denna oro på yttersta allvar.Vi inser att vi måste skydda naturresurser som skakunna vara till glädje för kommande generationer,men vi ser även att detta är svårt att förena med atttillgodose vinstintressen. Ett exempel som tydligttalar för att det är så är nedhuggningen av gammel-skog och igenväxandet av naturbetesmarker. Särskiltilla känns det när staten som ägare i norr hugger nedtallar som är gamla och skogsvårdan-de instanser inte har något att invända mot avverk-ningen. Denna typ av gammelskog finns på endastytterst få ställen i , och den bör vi bevara.I betänkandet framgår det att i de fjällnära sko-garna är naturreservat, medan avden produktiva skogsmarken i övriga landet harskydd. Även skogen söderut har ett stort behov avskydd. Det är glädjande att vi har fått en höjning avanslaget A3, men det gäller inte bara att t.ex. avsättapengar till skogsinköp; det gäller även att veta vadman ska använda skogen till och hur man sedan skasköta den, inte minst när man ställer avkastningskravpå . Här är jag medveten om att detkan behövas förstärkningar och förändringar av olikaslag.När det gäller den miljön borde det varalika självklart att där inrätta referensområden ellernaturreservat som det är på land. Detta område äreftersatt, vilket bör rättas till, och vi vill gärnaåterkomma till detta.På miljöområdet, liksom på så många andra om-råden, är behovet stort, men som vi vet är resursernabegränsade. Desto viktigare är det då att resursernakan användas på ett effektivt sätt. Ska vi klara av attinom en generation lämna över ett samhälle där vi harlöst de stora miljöproblemen får vi nog öka ar-betstakten på miljöområdet lite extra. Denna budgetär förhoppningsvis ett steg i den riktningen.I miljöpolitiken gäller det att kunna se både småttoch stort och att både kunna och vilja se den lillaväxten och det stora landskapet. Miljön kräver kon-kret handling. Miljön kräver omtanke och kärlek.Miljön har ingen nytta av ickehandling. Den behöverresultat, resultat som vi här kan hjälpa till att skapa,både som kollektiv och som enskilda. Vi måste inseatt det är helheten som gäller. Vi måste ha en helhets-syn på miljöfrågorna, men i den helheten måste vilyfta upp det som andra trampar ned eller kör över.Det har skett och sker fortfarande klavertramp ivår miljöpåverkan som utan tvekan påverkar budge-ten och kommande budgetar. Vad som särskilt oroarjust nu är den ökning av sopförbränning som sker ilandet, en förbränning som inte bara sker av svenskasopor utan av en ständigt ökande import av sopor somhar blivit en handelsvara. Resultatet av detta kan manbl.a. se i de undersökningar som har gjortpå ställen där man tippar slagg och aska. Dioxinhal-ten i restprodukterna uppgår till värden som bordeskrämma de flesta till eftertanke.Jag fick i går frågan: Är det risk att verkningsfullaförslag till lösningar av miljöproblemen hamnarlängst ned i skrivbordslådan för att de kostar förmycket? Jag hoppas att det inte är så, men frågan ärberättigad då miljöarbetet alltför ofta går i stå när detinte längre genererar en synbar ekonomisk eller poli-tisk vinst just för tillfället.Fru talman! Jag vill sluta med säga att jag hoppasatt miljöfrågorna ska få ett större utrymme i kom-mande budgetar och att vi kan hjälpas åt så att det blirså. bör gå före i dessa frågor.Jag yrkar bifall till hemställan i utskottets betän-kande för utgiftsområdet.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )6 § Utgiftsområde 23 Jord- och skogsbrukm.m.Föredrogsmiljö- och jordbruksutskottets betänkande1999/2000:MJU2Utgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk m.m. (prop.1999/2000:1 delvis).Anf. 32 ():Fru talman! Vi har ett omfattande betänkandeom jordbrukspolitiken, och vi har också rätt mångareservationer i betänkandet som visar på att det finnstydliga meningsskiljaktigheter i utskottet angåendedenna politik. Debatten om jordbruksbudgeten för år2000 kommer inte bara att ägnas åt rena budgetfrågorutan också synpunkter på regeringens hantering avkommande landsbygdsprogram.Regeringens misslyckande i EU-förhandlingarnaom miljöprogrammet, eller som det nu heter, lands-bygdsprogrammet, föranledde ju en särskild riks-dagsdebatt här . Som vi minns från dettillfället innebär det här misslyckandet att gårmiste om flera miljarder från den gemensamma EU-kassan, pengar som skulle varit till stor nytta för jord-bruksnäringen och sysselsättningen inom livsme-delsindustrin.Det här innebär också att den svenska lantbruks-och livsmedelsnäringens konkurrensförhållande tillomgivande länder ytterligare försämras och att om-ställningen till ett mer miljövänligt jordbruk bromsasupp. I den senare delen, det miljövänliga jordbruket,blir det ju rätt tydligt nu sedan regeringen fastställtdet program som går till för godkännandedär man avskaffar REKO-stödet och planerar attavskaffa det generella vallstödet.Själva gången vad gäller landsbygdsprogrammetär också märklig, då regeringen innan harbehandlat de olika åsikterna om landsbygdsprogram-met nu själv har spikat hur programmet ska se ut. Dethär kan ju ha praktiska orsaker, men vi har i den härdelen ett förslag till förändring för framtiden där vifolkvalda får ett större inflytande över kommandeprogram. Jag vill därför yrka bifall till reservation 27.Förutom att regeringen har schabblat bort ett antalmiljarder som jordbruksnäringen är i stort behov avföreslår nu också regeringen en ökadbeskattning på jord- och skogsbruket och landsbyg-den. Detta görs via höjd dieselbeskattning. Underlång tid har vi hört ett annat budskap från regeringenoch jordbruksministern, nämligen att man skulle satsapå lantbruket och att man skulle lätta på den extraskatteryggsäck som bönder bär på. Men detstämmer inte med de förslag som läggs fram.Att regeringen lättar på elbeskatt-ningen är bra, men det är ju , och dessutomhöjer man som sagt först skatten. Det blir skattesänk-ning, ja, men först en rejäl skattehöjning. Det är inteen sammanhållen och trovärdig politik. Och i dennadel finns det en samlad opposition som enligt reser-vation 16 vill lätta på lantbrukets skatteryggsäck ochskapa konkurrensneutralitet med omvärlden. Dethandlar om att ge svenskt lantbruk en rättvis chans.Jag måste ändå fråga: Varför fortsätter ni som före-träder riksdagsmajoriteten att förvägra lantbruksföre-tagarna rättvisa spelregler? Det är ju det som dennafråga handlar om. De vill ha rättvisa och möjlighet attkonkurrera på lika villkor med omvärlden. De villinte ha extra favörer, utan det är rättvisa som efterly-ses. Varför förvägrar ni lantbruksföretagarna dennarättvisa?Vid extradebatten fanns det ännuhopp om att de protester som ochMiljöpartiet anfört mot de borttappade EU-medlenskulle ge någon verkan. Dessvärre ser vi nu hur rege-ringens stödpartier har ställt in sig i ledet och höjerskatter - det handlar faktiskt inte om skatteväxlinglängre, det har vi sett tydligt i tidningarna - samtidigtsom de accepterar att de borttappade medlen från EUinte kompenseras.Vad gäller själva utformningen av landsbygdspro-grammet, som det nu heter, har vi kristdemokraterbudgetmässigt anslagit medel - över en halv miljard -för att kompensera detta EU-bortfall. Vi menar att detinte är bönder som ska bli lidande på grundav regeringens sjabbel. Detta avvisas dock av majo-riteten, och detta avvisande leder nu till en nedskär-ning av programmet.Det konventionella jordbruket har utvecklat enmycket god kvalitet på både produkter och produk-tionsmetoder. Och denna utveckling måste fortsätta.Om strävan är att höja miljöambitionen inom helajordbruksnäringen, måste det vara fel att i detta lägeavveckla REKO-stödet, stöd för resurshushållandekonventionellt jordbruk. Det blir ju nu ett faktum medmajoritetens förslag. I , som jag besökte här-omdagen, är alltså av arealen ansluten till RE-KO, och man har anpassat sig till detta system somett led i en miljövänligare produktion. tas det barabort. Vad är det för miljöinsats? Vilka signaler skick-ar det? Vi har kommit en bra bit på väg med ett mermiljöanpassat jordbruk, men vi måste se till att detfinns resurser så att jordbrukarna själva har möjlighetatt arbeta vidare med sin utveckling för en mer miljö-anpassad produktion. Att avveckla det stöd som germest effekt vad gäller miljövänligare brukningsmeto-der måste vara fel väg att gå.Det är nog väl med satsningen på ekologisk pro-duktion, men varför ska det gå ut över att vi får enmiljövänligare produktion över hela fältet? Och vadgäller ekologisk produktion kan man fråga sig varfördet inte utgår stöd för just ekologisk odling i växthus.Trädgårdsnäringen utgör en viktig del av vår livsme-delsproduktion. Om vi ska kunna förse våra svenskakonsumenter med inhemska produkter som är produ-cerade på ett miljövänligt sätt gäller det också att idenna del klara konkurrensen med omvärlden och geden ekologiska odlingen inom trädgårdsnäringen enskjuts. Och utskottets skrivning i denna del är ingenlösning på denna fråga.Vad gäller planerna på avskaffandet av det gene-rella vallstödet står man ur miljösynpunkt också frå-gande. Jag hoppas att utskottets skrivning,som ger regeringen en fingervisning om att det ärangeläget med fortsatt vallstöd, ska göra att vi fårbehålla vallstödet fullt ut.I samband med uppgörelsen i EU om Agen-da 2000 fick möjlighet att inom miljöpro-grammet ge ersättning för oljeväxtodling. Vår upp-fattning är att denna möjlighet givetvis ska användas.Och det är med stor förvåning som jag nu kan noteraatt regeringen inte använder sig av denna möjlighetsom man tidigare såg som en förhandlingsframgång.Jag minns när man kom ut från förhandlingsrummetoch hade fått denna möjlighet. Men sedan använderman sig inte av den. Var är då den sammanhållna ochkonsekventa jordbrukspolitiken?I övrigt vad gäller landsbygdsprogrammet har vipresenterat en rad förslag, inte minst vad gäller för-enklad administration. Och vi har följt upp med ettantal reservationer i betänkandet. Jag vill bara ytterli-gare notera ett förslag, nämligen att det bör hållasöppet för att man ska kunna ansluta grödor som vi kanske inte ser som angelägna men som ur mil-jösynpunkt kan vara värdefulla.Fru talman! I övrigt vad gäller jordbruksbudgetenhar vi från sida motionerat om enrad förslag för att öka jordbrukets konkurrenskraftoch för att underlätta för näringen.Det handlar t.ex. om en ytterligare satsning på ex-portfrämjande åtgärder.Det handlar om en påbörjad återuppbyggnad avavbytartjänst. Jag vill betona att detta är en socialfråga för många lantbrukare, inte minst för de yngresom nu ska satsa men som vill ha möjlighet till ettsocialt liv i övrigt. Man kan som ett bra exempel sepå satsning på avbytartjänst.Det handlar om att avskaffa kartavgiften.Det handlar om att vi vill ge kompensation förökade räntekostnader på grund av att regeringen harsenarelagt utbetalningarna av direktersättningarna.Det handlar också om att vi vill ha ett extra Norr-landsstöd som kompensation för extra kostnader pågrund av kadaverhanteringen.I vårt förslag har vi vidare gjort satsningar påträdgårdsnäringen i form av kompensation för växt-husnäringens koldioxidavgift. Och på skogssidan harvi betonat att staten måste backa upp näringen medskogsexpertis på beskickningar utomlands. Vad gällerhästnäringen kan vi nu av betänkandet konstatera attregeringen har tagit till sig vårt gamla krav på ensamlad politik för denna näring. Det var inte en dagför tidigt, och vi ser nu fram mot det utredningsarbetesom ska startas. Vi har i vår budget också anslagitytterligare medel till och . Ochnär det gäller veterinärverksamheten vill vi ha enbättre tingens ordning, vilket bl.a. innebär att vi skil-jer på myndighetsutövning och affärsverksamhet.Detta var exempel på satsningar som vi vill görautöver satsningarna i landsbygdsprogrammet. Syftetär ju att få en miljövänlig produktion i hela landet ochskapa förutsättningar för jordbruksproduktion också iskogs- och mellanbygder.Fru talman! Ideologiskt är vårt synsätt tydligt. Vivill skapa förutsättningar för bevarandet av åkermar-ken med jordbruksproduktion i hela landet. Detta ären förutsättning för såväl en levande landsbygd somsysselsättningen inom vår livsmedelsindustri. Därförmåste det nu ske en omläggning av jordbrukspoliti-ken som kan skapa framtidstro i denna näring ochinom livsmedelsindustrin. Detta är också en förutsätt-ning för framtidstro över huvud taget på landsbygden.Utan jordbruk finns det nämligen inte någon lands-bygd. Det är ett enkelt samband, och det är mycketgiltigt. Vi måste vara mycket tydliga i fråga om detta.Om vi inte har primärproduktion på landsbygden, dåförlorar vi all övrig verksamhet som är beroende avdetta som en basproduktion. Glöm inte bort detta.Med detta yrkar jag bifall till reservation 13 ominriktningen av jordbrukspolitiken. Givetvis står vikristdemokrater bakom våra övriga reservationer ibetänkandet, men för tids vinnande avstår jag från attyrka bifall till dem.Fru talman! Avslutningsvis skulle jag vilja ställaen fråga till utskottsmajoritetens företrädare i debat-ten och till jordbruksministern. När jag var på ettlantbrukarmöte i var det flera därsom hade varit i och och konstateratatt bönderna där var så glada. De bad mig att ställaföljande fråga i denna debatt. Hur kommer det sig attbönderna i och i är så glada, medandet är betydligt dystrare i bondeleden här i ?Ser ni socialdemokrater något samband mellan denförda jordbrukspolitiken och detta faktum? När vi nusnart ska fira jul och nyår, skulle ni då inte kunnagöra bönder lite gladare? Ta chansen här ochnu och skapa framtidstro och hopp ute i en hårt trängdnäring. Glada bönder gör ju hela landet lite gladare.Och det är vad vi nu behöver. Jag ser att det redanskymmer ute . Ta chansen och ge en positiv signaltill den svenska jordbruksnäringen.Anf. 33 ():Fru talman! I miljö- och jordbruksutskottets be-tänkande 1999/2000:2 behandlas regeringens budget-förslag för men också skrivelsen1999/2000:14 En hållbar utveckling av landsbygden,m.m.I denna skrivelse presenteras regeringens syn påinriktningen av ett svenskt landsbygdsprogram . Landsbygdsprogrammet ärknutet till EG-förordningen 1257/99. Det finns fak-tiskt en hel del att säga om detta.Den 18 november 1999 beslutade ma-joritet bestående av socialdemokrater, vänsterpartisteroch miljöpartister att fastställa ekonomiska ramar förde olika utgiftsområdena i den statliga budgeten ochgöra en beräkning av statens inkomster avseende år2000. beslutades om preliminära utgiftstakför åren 2001 och 2002.Vi moderater har i parti- och kommittémotionerförordat en annan inriktning av den ekonomiska poli-tiken och budgetpolitiken och redovisar vår syn i ettsärskilt yttrande avseende utgiftsområde 23.Inom utgiftsområde 23 i statsbudgeten låter rege-ringen det svenska jordbruket betala för att regering-en ska kunna klara utgiftstaket i statsbudgeten. Ge-nom en senareläggning av utbetalningarna av arealer-sättningar och djurbidrag till klarasutgiftstaket. Det är alldeles uppenbart att likviditets-förlusterna för jordbruket kan bli betydande. Det ärolyckligt att regeringen på detta sätt låter jord-bruksnäringen lida för problem som hänger sammanmed regeringens bristande förmåga att hantera utgift-staket. Det kan faktiskt leda till stora problem förmånga näringsidkare.Vi moderater anser att stora delar av den svenskatillämpningen av den gemensamma jordbrukspoliti-ken inom EU har gjorts alldeles för krångliga ochbyråkratiska. Vi har därför krävt förenklingar av t.ex.miljöstödsprogrammet. Därmed ska kostnaderna förJordbruksverkets administration kunna sänkas. Ocksådetta har vi tagit upp i vårt budgetförslag.Vidare har vi tagit upp frågan om . Vi menar att risken är stor att detblir mycket dubbelarbete vid detta nya institut, någotsom vi redan från början har hävdat. Vi menar att viockså kan spara där. Många av uppgifterna där skullemycket väl, och så är det , kunna görasockså på liksom på Lantbruksuniver-sitetet. Även på det området har vi en avvikandemening.Vi moderater har i en rad reservationer i betän-kandet helt kort presenterat våra alternativ på olikaområden. För tids vinnande ska jag inledningsvis yrkabifall enbart till reservation nr 1 men självklart står vimoderater bakom samtliga reservationer som harmoderata undertecknare. Låt mig återkomma till endel av de här reservationerna.I ett särskilt yttrande tar vi upp frågan om inrikt-ningen av den svenska jordbrukspolitiken. Vi anseratt grunden för den gemensamma jordbrukspolitikeninom EU är att de olika medlemsländernas jordbruka-re ska kunna konkurrera på likvärdiga villkor. Dettahar vi hävdat ända sedan gick med i EU.Detta var ett av många andra starka skäl som bl.a. vihade för att komma med i EU. Rimligen fanns det dåen större chans att hävda att man måste jämställa påkostnadssidan och öka konkurrenskraften på ett rim-ligt sätt.Vi menar att det är ohållbart att ha så omfattandeskillnader vad gäller beskattningen av jordbruket. Detgäller framför allt produktionsskatterna. Vi har häv-dat detta gång på gång. Jag vet att regeringsföreträda-re inte är så pigga på att tala om detta men jag harlovat både jordbruksministern och andra företrädareför regeringen att så länge man inte gör tillräckligtmycket åt de här problemen kommer vi att hävda attden här betungande skatte- och konkurrenssnedvrid-ningen ska elimineras.Vi har, vilket behandlas i ett annat utskott, före-slagit kraftiga skattesänkningar i det här samman-hanget. Det gäller dieselskatten. Vi menar att den skasänkas till per liter. Det gäller även efter denhöjning som regeringen har föreslagit från årsskiftet.Det är mycket märkligt, menar vi, att regeringenföreslår skärpta skatter när man vet vilka negativaeffekter som redan har visat sig när det gäller den härsnedbelastningen. Det är förvånande att regeringeninte lyssnar. Uppenbarligen vill man inte konkur-renslikställa svenskt jordbruk med omvärldens. Jaghoppas att socialdemokraterna, inte minst jordbruks-ministern här om i sitt anförande, säger vadni tänker göra framöver för att klara de här proble-men.Vi har också tagit upp frågan om gödselskatten.Det är glädjande att man nu börjar kunna diskutera dehär problemen. Det är första gången, såvitt jag vet,som man på allvar ser just den skatten som ett pro-blem. Vi har länge hävdat detta och menar att det intefinns någon koppling mellan den här skatten och demiljöproblem som en del har hävdat. Det gårinte att belägga detta. Därför menar vi att den skatten,också för att skapa en konkurrens på rimligt likavillkor, ska bort - dock vill vi att en del av den skat-ten ska vara kvar som återgår till forskningsändamålpå miljöområdet och som då direkt kan anses vara tillgagn för jordbruket och livsmedelsproduktionen.I ett annat särskilt yttrande tar vi upp frågan omvallodlingen. I utskottet har vi försökt att kommafram till en gemensam syn. Det gick så långt att viinte reserverade oss mot regeringsförslaget. Skriv-ningen var sådan att vi räknade med att det skulle gåatt skapa öppningar för att lösa problemen och bibe-hålla det generella vallstödet.Men efter hearingen med representanter fördepartementet är man onekligen lite undrande. Vi villfråga jordbruksministern och : Hur ärdet egentligen? Blir det en generell vallersättningframöver? Hur tänker ni lägga upp det hela? Det finnsanledning att begära ett svar från er efter den diskus-sion som vi har haft i utskottet.När det gäller reservationerna yrkar jag alltså bi-fall till reservation nr 1. Där tar vi moderater uppfrågor kring organisation. Vi menaratt här kan man göra en översyn och därmed minskakostnaderna. Vi vill ge regeringen detta till känna. Vivill alltså ha en översyn av organi-sation, också i syfte att skilja myndighetsutövningfrån affärsverksamhet. Man blandar ihop en del mendet är nog inte så det ska gå till.I reservation nr 3 tar vi och uppfrågan om den försenade utbetalningen av arealstöd,något som jag redan berört. Det är väldigt angelägetatt så snabbt som möjligt få ut de pengarna. Vi säger ireservationen att det ska ske den första arbetsdagenefter . Det skulle vara intressant att höra närman avser att göra detta och om man vet när de peng-arna kan betalas ut.Kartavgiften är också en het potatis. Vi har längehävdat att avgiften är felaktig. Enligt vår mening ärkartavgiften för de digitala kartor som används för attidentifiera jordbruksmark att betrakta som en ansök-ningsavgift. Den får därför enligt EG-rätten inte tas utav medlemsländerna.