prot · GN0911 · 1999-10-12 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1999/2000:11Tisdagen den 12 oktoberKl. 14.00 - 16.1418.00 - 19.24Det justerade protokollet beräknas utkomma ---------------------------------------------------------------------1 § AvsägelseTalmannen meddelande att () anhållit om att bli entledigad från uppdraget somledamot av fr.o.m. den 1 oktober.Kammaren biföll denna anhållan.2 § Kompletteringsval till konstitutionsutskot-tetTalmannen meddelade att Socialdemokraternasriksdagsgrupp på grund av uppkommen vakans an-mält som suppleant i konstitutions-utskottet.Talmannen förklarade vald tillsuppleant i konstitutionsutskottetKenth ()3 § Meddelande om valTalmannen meddelande att omval av chefsjusti-tieombudsmannen och val av ny justitieombudsmanskulle ske vid inledningen av arbetsplenum onsdagenden 13 oktober.4 § Anmälan om fördröjt svar på interpella-tionTill hade inkommit följande skrivelse:Interpellation 1999/2000:21Till riksdagenInterpellation 1999/2000:21 av ()om Vasakronan.Interpellationen kommer att besvaras torsdagenden 4 november.Skälet till dröjsmålet är stor arbetsanhopning.Stockholm den 4 oktober 1999Bosse Ringholm5 § Svar på interpellation 1999/2000:7 omPliktverkets organisationsförmågaAnf. 1 Försvarsminister ():Fru talman! har frågat mig om jagavser att vidta några åtgärder för att förhindra genomför en organisations-förändring före ett nytt försvarsbeslut.Generaldirektören för Totalförsvarets pliktverkbeslutade att tillsätta en internutredning om hur regionkontoret i ska sam-grupperas i . Syftet är att skapa sig ett be-slutsunderlag inför de kommande förändringarnainom försvarsområdet. Utredningen ska vara klar den15 oktober 1999.Regionkontoret i består av ett verksam-hetsställe i där alla funktioner som har bedrivs. Regionkontoret iNorrland finns därutöver representerat i . Därbedrivs främst verksamhet inom funktionerna Perso-nalredovisning samt Konsultverksamhet. Dessa bådaverksamhetsgrenar är avgiftsfinansierade, och denhuvudsakliga beställaren är Försvarsmakten. Däremotsker ingen mönstring eller inskrivning vid kontoret iBoden.Den förändring av Försvarsmakten som beredsoch som kommer att redovisas i regeringens proposi-tion till kommer även attinnebära förändringar i Försvarsmaktens behov avpersonalredovisning och annat stöd från Totalförsva-rets pliktverk.Redan under år 1999 har Försvarsmakten reduce-rat sitt ekonomiska åtagande i förhållande till detjänster som tillhandahållerfrån nästan till 34 miljoner kronor.Försvarsdepartementet har erfarit att eventuellabeslut av myndigheten om verkets organisation äraktuella först . Det innebär att Totalför-svarets pliktverks interna process kommer att anslutatill den politiska beslutsprocessen.Därmed anser jag, fru talman, att jag har besvaratOlle interpellation.Anf. 2 ():Fru talman! Tack försvarsministern för svaret påmin interpellation. Jag hoppas att jag under dennadebatt också ska få lite mer konkreta svar på mininterpellation.Pliktkontoren ska, vilket jag också har skrivit imin interpellation, ha förmåga att genomföra mönst-ring, inskrivning, inkallelse till grundutbildning, gestöd under tjänstgöring och stöd till de bemannings-ansvariga i krigsorganisationen och dessutom, om såbehövs, genomföra inkallelse till repetitionsutbild-ning.När det gäller en del av dessa uppgifter köper För-svarsmakten en del tjänster av , bl.a. stödunder tjänstgöring och stöd till bemanningsansvariga.Då blir det således en form av säljare-kund-relation.För att ge detta stöd under tjänstgöring och även stödtill bemanningsansvariga krävs det givetvis, och är fördel, om man kan ha den fysiska närvaron ochvara placerad så nära kunden som möjligt. Den fysis-ka närvaron i anslutning till dessa produktionsenheterökar ju dessutom förmågan och möjligheten att nå ettbra resultat och också ge det stöd som krävs och somkunderna naturligtvis också kräver.Bodens garnison utgör av landetstotala försvar och förmodligen i Norrland.Utan att gå händelserna i förväg kan man nog anta attdessa procentsiffror kommer att hålla sig även efterförsvarsbeslutet , eftersom ned-skärningarna är så stora. Det kan ju inte heller ute-slutas att förändringar sker i . Och utan attgå några som helst händelser i förväg och gissa nå-gonting kan jag inte förstå varför det är så bråttom attgenomföra detta innan försvarssbeslutet ska fattas,och det är ju aviserat till februari eller mars.Generaldirektören för tillsatte en in-tern utredning för en samgruppering i Östersund.Generaldirektören säger att han räknar med att be-slutet ska fattas under senare delen av november föratt träda i kraft år 2000.I svaret säger försvarsministern att Försvarsde-partementet har erfarit att eventuella beslut av myn-digheten om verkets organisation är aktuella förstsenare . är kanske november. Detinnebär att Totalförsvarets pliktverks interna processkommer att ansluta till den politiska processen. Dåvill jag ha klarlagt vad man menar med det. Är detnovember, december eller möjligen senare?Jag skulle vilja fylla på med en fråga. Detta kan jufaktiskt innebära att man fattar ett beslut någon må-nad innan försvarsbeslutet fattas, och det kan faktisktinnebära att kontor i ligger påen plats som har en väldigt liten del av försvaret.Därför vill jag veta om det är december som gäller,eller kommer försvarsministern att vidta några åtgär-der för att man ska vänta till eller mars?Anf. 3 Försvarsminister ():Fru talman! Den verksamhetsgren som finnsi kallas Personalredovisning, och den sam-manfattas med att det handlar om upp-gifter för att kalla in till militär repetitionsutbildningoch civila övningar, och det är ett stöd som Pliktver-ket lämnar för redovisning i olika krigsorganisationer.Jag vill också nämna att genom de förändringarsom redan har skett och som just har inneburit att ettmindre antal värnpliktiga kallas in till repetitionsut-bildningar har det redan skett ganska stora administ-rativa förändringar. skickas t.ex. ingenkrigsplaceringsorder ut till personal som blir redovi-sad i det s.k. tillgångsregistret. Det är en bakgrund.Jag vill nu tydligt markera att det är som har att fattabeslut i sådana här interna organisationsfrågor. Jaghar fått redovisat för mig att man där inte kommer attfatta beslut förrän det står helt klart vad regeringensförslag till innebär. Det gör att jag före-ställer mig att beslut kan fattas efter det att regering-ens förslag till är väl känt.Också frågan om genomförande är en fråga förmyndigheten som jag inte ser som min eller regering-ens uppgift att påverka.Anf. 4 ():Fru talman! Det är viktigt att klargöra huruvida ettbeslut kan tas någon enstaka månad före riksdagensbeslut. Det är detta som jag är ute efter. När det gälleruppgifterna på de olika kontoren är det väl helt rik-tigt. Förändringar måste givetvis ske när en så stor delav försvaret förändras. Jag förstår att det också måsteske inom , också just av ekonomiska skäl.Att däremot besluta om en så här pass stor förändringinnan vi vet var det blir kvar försvarsetablissemang -det handlar då om nedläggningar och om vad som blirkvar - är en annan sak. Som jag sade tidigare är denfysiska närvaron viktig när det gäller att ge det härstödet till dem som också köper tjänsterna.Vi kan gå tillbaka till detta med när myndighetenbeslutar och att man har full möjlighet att göra det.Jag tycker nog att försvarsministern i det här fallethar en uppgift att påverka så att man inte tar ett fel-aktigt beslut som kan kosta mycket pengar; detta baranågon enstaka månad före ett riksdagsbeslut. Det ärju inte hundraprocentigt säkert att regeringens propo-sition, när denna väl har lagts fram, till alla delar gårigenom. Det gäller då vissa platser.Socialdemokraterna och ligger bakomförsvarsbeslutet, åtminstone när det gäller inriktning-en, men de har inte majoritet i . Det kanfaktiskt uppstå olika parlamentariska majoriteter förde enstaka platserna. Jag menar att detta vore alldelesfel. Tänk, försvarsministern, om det vore så illa attPliktverket två, möjligen tre, månader före ett för-svarsbeslut hade byggt ut sitt kontor på en plats somhar en mycket ringa del av försvaret! Det kan faktisktvara så, försvarsministern!Anf. 5 Försvarsminister ():Fru talman! Det är upp till myndigheten att fattabeslut i sådana här organisationsfrågor. harmyndigheten självklart att sträva efter att göra det pågrundval av all rimlig bedömning som kan göras vidsådana här organisationsbeslut.Som sagt: Myndigheten har meddelat att man intekommer att ta några beslut innan regeringens förslaghar presenterats för riksdagen.Också frågan om genomförandet av eventuellabeslut är något som ligger på myndigheten. Jag anseratt det inte vore klokt att ändra på den decentralisera-de ställning som våra förvaltningsmyndigheter har iett sådant här fall. Därför bör det nuvarande regelver-ket inte förändras.Anf. 6 ():Fru talman! Än en gång får jag tacka för svaret,även om jag givetvis inte är helt nöjd. Det hade varitskönt att höra försvarsministern säga: Vi ska se till attbeslut när det gäller omorganisationen inte blir fattatinnan ett försvarsbeslut är taget av riksdag.Överläggningen var härmed avslutad.6 § Svar på interpellation 1999/2000:4 om detsvenska biståndetAnf. 7 Statsrådet ():Fru talman! har frågat mig omregeringen är beredd att uppfylla löftet om att biståndsom hålls inne under utgiftsbegränsningen kanbetalas ut . har efter vad jagförstår tolkat regeringsförklaringen så att endast 1,7av de som rullas över från i årkan utbetalas . Här finns tydligen något miss-förstånd, som jag är angelägen om att reda ut.Biståndsramen höjs till av BNI nästa år.Den goda tillväxten och det nya sättet att beräknaBNI innebär att anslagen ökar med 1,3 miljarder tillnärmare , ett belopp som ärnärmare högre än vad som förut-sågs i vårpropositionen. Det är den största ökningenunder 90-talet och ett uttryck för en klar viljeinrikt-ning från regeringens sida, vilket också lyfts fram ifinansplanen.Utöver höjningen kommer avsparade medel att få användas för utbetalningar.Sammantaget innebär detta en kraftig expansion avbiståndet jämfört med . Utbetalningarna ökarmed ca 3,4 miljarder kronor.Det ger utrymme för betydande ökningar av bi-ståndet på flera viktiga områden. Det gäller bl.a. detlångsiktiga stödet till och , stödet till attminska de fattiga ländernas skuldbörda samt sats-ningar på forskning och kunskapsutveckling för attminska kunskapsklyftorna mellan fattiga och rikaländer. Vi ökar också stödet till humanitära insatseroch återuppbyggnad, bl.a. i och Centralameri-ka. Det är viktigt att stärka biståndets rollatt förebygga och bidra till lösningar av väpnadekonflikter. Jag vill också särskilt betona det viktigaarbetet med att utveckla formerna för att främja de-mokrati och mänskliga rättigheter, som är såväl målsom medel i utvecklingsprocesser.Anf. 8 ():Fru talman! Jag tackar biståndsministern för sva-ret.Låt oss förflytta oss till gränstrak-terna mellan och . Där har storamängder flyktingar flytt undan förtrycket i in iThailand. Den thailändska regeringen visar ganskalite intresse för att hjälpa dem, inte minst efter ambas-saddramat för sedan. En organisation som finnspå plats för att ge de här stackars flyktingarna livetsnödtorft är svenska . De har fåttbesked om att deras verksamhet inte kommer attkunna fortsätta med stöd från Sida efter årsskiftetdärför att då gäller ett utbetalningstak för Sidas bidragtill enskilda organisationer.Svenskt bistånd gör mycket nytta världen över -fattigdom bekämpas och människovärdet återupprät-tas - men svenskt bistånd har kraftigt skurits nedunder 90-talet. Räknat i utbetalningar ochfram till handlar det om en nedskärning med30 %.Jag ville nämna detta som en kompletterande bildtill den, menar jag, skönmålning som biståndsminis-tern ägnar sig åt. Många frivilligorganisationer kanvittna om samma sak som har berättat omför mig när jag har frågat hur den pågående bistånds-politiken påverkar dem. Kooperationen Utan Gränserhade velat genomföra, och har planerat, ett projektefter orkanen i och . Ettbelopp om var godkänt men depengarna hölls inne på grund av bidragstaket i år.Rädda Barnen klarar sig hyggligt tack vare att dehar egna medel att skjuta till men även de har drab-bats av en indragning på . Utbild-ning för Biståndsverksamhet, UBV, berättar att de fårskicka färre volontärer än de har planerat.Det här är bilden. Jag måste därför ställa ett parfrågor till biståndsministern.Det låter på biståndsministern som att jag harmissförstått något i regeringsförklaringen men det harjag inte gjort. Möjligen föreligger ett missförståndmellan och den talskrivare somhjälper statsministern med att få ihop regeringsförkla-ringen. Vad jag gör i min interpellation är att jagupprepar de siffror som i praktiken framgår av rege-ringsförklaringen.Dessbättre är den indragning som rullas över tillår 2000 något mindre än vad statsministern antydde iregeringsförklaringen. Men vi måste vara överens omatt det av de som på grund avutgiftstaket har innehållits är en sum-ma på ett antal som icke fårdisponeras.Det kan tyckas vara en detaljfråga att rota i siffrorpå detta sätt. Men i och med att statsrådets företrädarestod i talarstolen och var så oerhört tydlig om detta ärdet viktigt för mig att regeringen nu erkänner att manbegår ett löftesbrott.Dessutom skulle jag vilja att statsrådet klarladevad budgetpropositionen säger om ett nytt bidragstakför . Kommer ett sådant utgiftstak eller kom-mer det inte?Anf. 9 ():Fru talman! Jag är glad att den här debatten kom-mer upp, därför att jag tycker att det är mycket viktigtatt vi diskuterar frågorna om bistånd.Begränsningsbeloppet diskuterade vi mycket i vå-ras. Då stod dåvarande biståndsministern här ochtalade om att det var en engångsföreteelse och att detskulle återställas . vet vi att det inte bliråterställt fullt ut, en del blir kvar.Det här är en väldigt ryckig biståndspolitik. Det ärklart att det är bra att biståndet nu ökar, men att detgör det beror mest på att vi har en bra tillväxt i Sveri-ge och inte på någon större ambition att nå upp tillenprocentsmålet. Som det ser ut i budgeten och medden takt som man har skulle det ta innan vikommer tillbaka till enprocentsmålet.Problemet är att vi har en sådan budgetteknik -den kan man i och för sig kritisera, men det kan viinte klara av att göra här och - att mottagarna ute ide länder som vi har samarbete med inte kommer attkunna lita riktigt på . De vet inte om dettakanske händer igen. Kommer vi att få pengarna,kommer vi inte att få pengarna? Hur ska de skrivaavtal och göra allt det som också hartalat om?Jag håller med om och vill också upprepa att denminskning av biståndet till enskilda organisationeroch av katastrofbiståndet som det faktiskt blir nästa årjämfört med vad det har varit egentligeninte är hållbar. Detta sker på grund av att man skjuteröver utbetalningar , därför blirutrymmet mycket mindre än det egentligen ser ut. Detär deras uppfattning, och det är den redovisning somvi har fått från enskilda organisationer, speciellt frånDiakonia, som är mycket aktivt och gör stora insatserpå biståndsområdet i många delar av världen där detverkligen är behövligt. Att de känner sig väldigt illabehandlade är det synd att säga, eftersom det är desom drabbas av det minskade biståndet som blir illabehandlade, men de känner att det är svårt att arbetapå ett bra sätt när de inte riktigt vet hur det kommeratt se ut i framtiden.Jag har en fråga. Den handlar om den utredningsom aviserades. Såvitt jag förstår var direktivskrivan-det till den utredningen ganska långt framskridet ivåras. Kommer det att bli någon biståndspolitiskutredning? När kommer den i så fall att sätta i gång?Anf. 10 Statsrådet ():Fru talman! Låt mig börja med att tala om siffror-na i budgeten. Jag tror att det kan vara värdefullt efterinlägget från . I vårbudgeten låg an-slagsramen till biståndet på 500 miljoner. Till detkom reservationsanslaget på 2,9 miljarder. Summeratblir detta 3,4 miljarder.Det som har hänt sedan vårbudgeten är att vi delshar fått en ny beräkning av bruttonationalinkomsten,dels har fått en kraftigt ökad tillväxt. När vi nu läggerfram budgetpropositionen innebär det en ökad an-slagsram med 1,3 miljarder och en minskad utbetal-ning av reservationerna till 2,1. Men summan är den-samma, 3,4 miljarder är ökningen av biståndet nästaår. Jämförelsen vår och höst ger utfallet att det ärdetsamma.Sedan måste jag också säga att det naturligtvis äroerhört glädjande att kunna höja anslagsramen med800 miljoner mot bakgrund av det som hände i vårasoch hur det förhåller sig . Det ger verkligen ettmycket större mervärde i de 3,4 miljarderna att det äranslagsramen som tack vare den goda tillväxten ochden nya BNI-beräkningen ökar på det här sättet.Naturligtvis ska vi fortsätta att successivt höja an-slagsramen för biståndet så att vi kan nå enprocents-målet på nytt. Jag har gett mina tjänstemän i uppdragatt ta fram olika alternativ beroende på olika scenarierför att se hur vi successivt ska kunna nå målet avBNI.Vi ska också successivt gå vidare och sänka re-servationsanslagen. Jag tycker mig kunna se att enidealisk nivå på reservationsanslagen skulle varaungefär 1 miljard. Vi kommer ned till drygt 3 miljar-der i slutet av år 2000.Summan av detta är att när det går bra för Sverigeoch vi får en ökad tillväxt ökar också biståndet. Dåkan vi också dela med oss av en förbättrad ekonomisksituation.Den stora skillnaden i förhållande till den treårigaborgerliga regeringsperioden är att har vi finan-sierat vårt bistånd fullt ut. När partisatt i regeringsställning lånade man till biståndet.Vilken tilltro och trovärdighet kan det ge för en lång-siktig biståndspolitik? finansierar vi biståndet. Vihar en god tillväxt i ekonomin. När vi tittar framåt servi att vi successivt kan höja biståndet.Jag vill också fråga vilken tro-värdighet vi kan ge förslag till ökat bi-stånd, som jag har sett att ni väckt i er budgetmotion ianslutning till budgetpropositionen. Såvitt jag harförstått vill er samarbetspartner sänkabiståndet med 2 miljarder och komma ned till 0,6 %av BNI och därmed helt lämna FN:s mål för bistån-det.Till vill jag bara säga att vieftersträvar en jämn ökning av biståndet. När detgäller budgetlagen och budgettaket vill jag ocksåfråga om vi ändå inte är överensom att vi har en sådan teknik när vi arbetar framvåra budgetar. Jag har inte hört talas om tidigare attCentern vill ändra på den budgetlagen.Katastrofbiståndet, som tarupp, ökar nästa år.Utredningen får jag återkomma till i en komman-de replik.Anf. 11 ():Fru talman! Biståndsministern svarar inte på minafrågor, tycker jag, utan för in helt andra saker och villha detta till en mer allmänpolitisk debatt.Historien är ju att nådde enprocentsmåletnär , , var biståndsminister ochModeraterna satt med i regeringen. De gillade detsäkert inte, men de tvingades gå med på det. Därefterlåg kvar på enprocentsnivån under 80-taletfram till , då vi i krisförhandlingarmed Socialdemokraterna ansåg det nödvändigt attsänka biståndet under enprocentsnivån, vilket varoerhört tragiskt. Därefter vann Socialdemokraternavalet , och biståndet har fortsatt att sjunka. Detär bakgrunden.Vi har kritiserat det faktum att man såfort det är ekonomiska problem tar till biståndet somden första besparingsposten. Det är tyvärr en realitet,så har det varit.Nu har ett nytt element tillkommit, dvs. att läggafram förslag till som godkänns. Men vi harantagit en budgetlag som gör det möjligt för regering-en att i efterhand säga till ett ämbetsverk att dennasumma har de fått, men de får inte betala ut den.Sådana begränsningsbelopp sattes och harsatts . Varje gång har regeringen sagt att manbehöver skjuta upp beslutet lite grann, men det äringen fara, det kommer inte att innebära några storaproblem - pengarna ligger och väntar till efter nyår.Det hedrar den nuvarande biståndsministern att hon ien TT-intervju har erkänt att ryckigheten är ett pro-blem. försökte alltid vifta bort den ochsäga att den inte betydde något. Det är bra att erkänner att den är ett problem.Vad drar regeringen för slutsats? Även i budget-propositionen för talas det om ett begräns-ningsbelopp. Vad betyder det? Det står där att ettbegränsningsbelopp ska sättas, men det ska sättas såatt projekt som har planerats ska kunnagenomföras. Vad betyder detta i praktiken, eftersomdet som man hade räknat med att använda 1999 intefullt ut får användas 2000? Man talar med dubblatungor.Det skulle vara välgörande för debatten att stats-rådet tydligare erkänner att av de 2,9 miljarder sombegränsningsbeloppet täckte 1999, innehålls en deläven för . lovade i talarstolen attdet icke skulle ske. Men sker det.På samma sätt som statsrådet har erkänt att ryck-igheten inte är bra, vore det välgörande att erkänna attregeringen inte höll det löfte som gav.När statsministern tillfrågades i radio, viftade hanundan frågan och sade att är en generös man.Men så går det inte att säga om besked som har läm-nats i talarstol. Regeringen är naturligtviskollektivt ansvarig för något sådant, och det kan inteviftas undan.Jag antar att statsrådet inte kan lova pengarna,men statsrådet borde åtminstone erkänna att detta ärett löftesbrott.Anf. 12 ():Fru talman! I frågan om nivån på biståndet ochvilka mål som uppnås, är det en stor skillnad mellannär landet är i en stor ekonomisk kris och när budge-ten är i balans. När nu budgeten är i balans i ,bör återgången till enprocentsmålet gå något fortareän vad regeringen har klarat av. När avserregeringen att nå enprocentsmålet igen? Avser rege-ringen att återta enprocentsmålet? Hur ser det ut?Sedan var det vilka synpunkter har påbudgetlagen. Visst har vi ställt upp på budgetlagen.Men det var ingen som kunde förutse hur det skullese ut med begränsningsbeloppen. Framför allt kundeman inte förutse fördelningen . Det var de fatti-gaste människorna i världen som fick betala för vårtbudgetsystem. Det går naturligtvis att tänka sig andrafördelningar, men det var regeringen som lade framförslaget som då blev verklighet.Osäkerheten kvarstår. Kommer det att bli ett be-gränsningsbelopp ? Det vet vi inte. Om kost-naderna för sjukförsäkringarna fortsätter att rusa ihöjden, kommer naturligtvis problemet att uppstå.Kommer detta att återigen gå ut över de fattigastemänniskorna i världen? Utbetalningarna skjuts framåtfastän en viss nivå har anslagits. Jag skulle vilja hasvar på den frågan. Jag ser också fram emot ett svarpå frågan om utredning.Anf. 13 Statsrådet ():Fru talman! Låt mig börja med frågan om belop-pet. Den totala summan på 3,4 miljarder ligger fastfrån våren , men fördelningen mellan vadsom är reservationsanslag och vad som är höjd an-slagsram har ändrats . Men dethar varit till det bättre. Det måste vara oerhört mycketbättre att en större andel av de 3,4 miljarderna faktisktbestår i en höjd anslagsram. Sedan får vi successivtbeta av reservationsanslagen för att komma ned i enrimlig nivå på ungefär 1 miljard. Detta ska kunnahanteras med de budgetprinciper som finns ibudgetlagen.Jag har tittat på summan i förhållande till vad LarsLeijonborg har sagt tidigare i talarstolen. Jag harhittat ett protokoll från debatten mellanLars och förre biståndsministern. LarsLeijonborg frågar statsrådet om han kan lovaatt de 3-4 miljarder som krävs för att biståndet skaåterställas kommer med i budgetpropositionen i höst.Ja, 3,4 miljarder kom med i budgetpropositionen ihöst. Jag förstår inte vad det är kla-gar på. Vi har klarat ut summan. Pengarna kommernästa år. Jag har svårt att se att världens fattiga män-niskor bryr sig om om de 3,4 miljarderna kommerfrån reservationsanslag eller från en höjd anslagsram.De behöver vårt stöd för sin utveckling. Därför är jagglad över att vi klarar den kraftiga ökningen nästa årför biståndet.Efter det att har ställt sig bakom bud-getlagen har alla utgiftsområden i budgeten ettutgiftstak. Det har även biståndet, sjukförsäkringenoch alla andra delar i vår budget.Lars återkommer till enprocentsmåletoch situationen under den borgerliga regeringen. Dåhade ni regeringsansvaret, . Ni ham-nade i en situation då ni successivt fick sänka bistån-det.