prot · GM0985 · 1999-04-23 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1998/99:85Fredagen den 23 aprilKl. 9.00 - 10.01Det justerade protokollet beräknas utkomma --------------------------------------------------------------------1 § Anmälan om fördröjda svar på interpella-tionerTill hade inkommit följande skrivelser:Interpellation 1998/99:251Till riksdagenInterpellation 1998/99:251 av omskolan och synskadade barn med multipelhandikapp.Interpellationen kommer att besvaras tisdagen den4 maj 1999.Skälet till dröjsmålet är arbetsanhopning.Stockholm den 21 april 1999Ingegerd WärnerssonInterpellation 1998/99:270Till riksdagenInterpellation 1998/99:270 av omarbetsgivarens rehabiliteringsansvar.Interpellationen kommer att besvaras tisdagen den25 maj.Skälet till dröjsmålet är arbetsanhopning.Stockholm den 21 april 1999SocialdepartementetEnligt uppdragBjörn ReuterstrandRättschef2 § Svar på interpellation 1998/99:237 om stu-derandes yttrandefrihetAnf. 1 Utbildningsminister ():Herr talman! har frågat vilka initia-tiv jag är beredd att ta för att säkerställa att studentersom kritiserar sin utbildning inte skall behöva utsättasför repressalier när de utövar sin grundlagsskyddadeyttrandefrihet samt vilka initiativ jag är beredd att taför att ge varje students egna val och synpunkter påutbildningen ökad betydelse.Det är viktigt att studenterna är delaktiga i hög-skolans hela verksamhet, allt ifrån högskolans styrel-se till den enskilda kursen. Under den föregåendemandatperioden utökades studenternas formella re-presentation i högskolans styrelse och fakultetsnämn-der från två till tre ledamöter. Det var ett viktigt steg.Nu gäller det att fortsätta att förstärka studenternasmedverkan i högskolans arbete. Jag ser det som enviktig kvalitetsaspekt att denna medverkan förstärksoch fördjupas inom högskolan.Enskilda studenter och grupper av studenter skallsjälvfallet kunna uttrycka kritiska åsikter om sin hög-skola och sin utbildning utan att frukta repressalierfrån högskolans ledning, administratörer eller lärare.Aktiva och engagerade studenter är avgörande för enhögre utbildning av god kvalitet. Om en utbildninghar brister är det ett friskhetstecken att studenternakritiserar den. Det är studenterna som är mest bero-ende av att undervisningen fungerar bra. Jag anser attdet är bra om debatten om olika frågor inom högsko-lan förs offentligt.Det är viktigt att högskolans ledning uppmuntraren fri och öppen debatt om högskolan och dess ut-bildningar. Över huvud taget bör högskolorna stimu-lera en fri debatt och ett kritiskt tänkande från stu-denternas sida. Högskolorna och deras ledning skallsjälvfallet inte göra något som kan uppfattas som etthinder mot ett fritt meningsutbyte. De skall heller inteuttrycka sig så att det kan uppfattas som att någonsom utnyttjar sin yttrandefrihet blir utsatt för en ne-gativ behandling av något slag. Den inställningentorde vara allmänt rådande inom högskolevärlden.Utredningen inom högskolan(Ds 1998:81) har redovisat en omfattande kartlägg-ning av hur det faktiskt är ställt med studenternasinflytande . Utredningen har remissbehandlatsoch för när varande förbereds en proposition om bl.a.studenternas inflytande. Propositionen skall presente-ras för under hösten 1999.Anf. 2 (m):Herr talman! Först vill jag tacka för svaret på in-terpellationen.Den direkta bakgrunden till den är givetvis attledningen för uppmanat studenternaatt inte öppet kritisera högskolan, eftersom man befa-rade att det skulle kunna försämra möjligheterna förhögskolan att utnämnas till universitet.Utbildningsministerns uttalanden i medierna och isvaret om att studenternas synpunkter är viktiga ochaldrig en belastning är betydelsefulla. I den frågan ärvi helt överens. Jag hoppas också att de uttalandensom gjorts inte var något slags djupare uttryck för attdet vare sig på eller på någon annanhögskola finns frågetecken om vikten av en fri debattoch kritiskt tänkande också när det gäller lärosätenasegen organisation och utbildningens kvalitet.Tvärtom är jag övertygad om att den snabba ut-byggnaden av högre utbildning, med allt vad detinnebär, ställer särskilt stora krav på en livfull debattom vad som skall åstadkommas och på kontinuerligeftertanke och utvärdering av resultaten.I detta sammanhang och utifrån aspekten om stu-denters inflytande över sin egen utbildning är emel-lertid den debatt som förs på andra håll om jämfö-relser mellan olika institutioner och lärosäten väldigtintressant. Det är uppenbart att det i högskolevärldenfinns viss rädsla för detta.Tidskriften har ju gjort en förstakvalitetsrankning av den högre utbildningen i Sveri-ge. Den är naturligtvis inte komplett, gör inte anspråkpå att vara det och omfattar heller inte allt. Men nå-gonstans måste man ju börja.Ett problem som inte tas upp i den utredning somså småningom skall bli en proposition är att möjlig-heterna för enskilda studenter att ha ett inflytandeförutsätter information och kunskap om det man skallha inflytande över. Därför är det naturligtvis allvarligtatt vi i vår organisation här i landet har ganska dåligtmed underlag när det gäller utbildningskvalitet.Sedan är det en annan sak att det inte är fullt såenkelt att åstadkomma vettiga och kvalitativa jämfö-relser. Det finns ju heller inte på internationell nivå,även om man i en del andra länder har gjort fler för-sök än vad som har gjorts i Sverige.En fråga som jag därför vill ställa till utbild-ningsministern, som bereder en kommande propo-sition, är om regeringen har några planer på att ut-veckla detta, t.ex. genom tydligare direktiv till eller genom idéer om hur vi skall få,förenklat uttryckt, i vart fall något slags VDN-märkning eller information som studenter kan använ-da för att sakligt bedöma hur de skall agera underutbildningstiden men kanske också när de väljer hög-re utbildning.Min andra fråga i interpellationen undviker ut-bildningsministern att svara på. Den gäller om rege-ringen avser att ge studenternas val ökad betydelse.Jag upprepar därför frågan eftersom förhållandetmellan studenters val och fördelningen av utbild-ningsplatser faktiskt är ett mått på viljan att ta till sigvad studenterna anser och tycker.De senaste årens fördelning av utbildningsplatserhar inte riktigt haft studenternas önskemål som entung faktor, utan det har såvitt jag kan bedöma snarastvarit fråga om att använda utbyggnad av högskolansom ett verktyg inom regional- och arbetsmarknads-politiken. Jag skulle vilja veta hur det blir i höst.Kommer sökandetrycket att tillmätas större betydelseän tidigare?Anf. 3 Utbildningsminister ():Herr talman! Jag tror att och jag haren gemensam uppfattning just om hur viktigt det äratt studenterna på våra högskolor har att reellt infly-tande.Jag måste säga att jag inte kan tänka mig någonsämre strategi att närma sig universitetsstatus än atttro att en sådan väg skulle vara att undertrycka stu-denternas åsikter. Det är precis tvärtom. Vid vårahögskolor och universitet är det väldigt viktigt har ett klimat och en miljö där kritisk granskningoch öppen debatt verkligen är starkt rådande. Mankan ibland tycka att det inte är så . Vi bör därföruppmuntra detta genom att se till att t.ex. studenternadirekt och via deras organisationer får ett större in-flytande över verksamheten vid högskolorna.Den typ av inriktning som vi har i den propositionsom vi förbereder är att brett stärka stu-denternas inflytande och tydliggöra deras roll påuniversitet och högskolor. Jag tror att detta är viktigtockså ur kvalitetsaspekt.All typ av utbildning är en intellektuell verksam-het som är känslig för att gå i stå, känslig för att blirutinartad. Det behövs motorer och drivkrafter för atthela tiden utveckla utbildningen, dels för att följamed i utvecklingen, dels för att hålla kvalitetskravsom kan mäta sig internationellt. Då tror jag att stu-denterna är en av de viktigaste motorerna. De läggerned sina bästa år och mycket av ekonomiska resurserpå en utbildning som skall ge dem ett fast fotfäste påarbetsmarknaden. De har mycket starka skäl att öppetoch kritiskt granska sin utbildning.Det första som är viktigt när det gäller just kvali-tetsarbetet är att koppla detta till studentinflytandet.När det gäller den diskussion som harom rankning, med typexempel i den rankning somgjorts av , ser jag inget skälatt vara emot att vi har många aktörer på det här om-rådet som granskar högskolan utifrån. Jag har självtagit del av Moderna Tiders rankning. Den är natur-ligtvis fylld av frågetecken. Det hävdar de ocksåsjälva. Det är mycket svårt att ranka högskolor i ord-ning efter vilka som har bäst kvalitet på det sätt somModerna Tider har valt att göra. Men det är klart attdet är en intressant aspekt av många, och det är välbra att flera engagerar sig i detta.Jag vill att vi fortsätter att driva det arbete somHögskoleverket har inlett under den förra mandatpe-rioden, först med att stimulera själva kvalitetsarbetetute på högskolor och universitet. Det har man gjortgenom att granska varenda en av högskolorna ochdriva på för att man faktiskt måste ha ett aktivt kvali-tetsarbete. Det har gjort att vi har fått en del föränd-ringsprocesser vid våra högskolor och universitet somär bra.Nästa steg tror jag blir att jämföra högskolor på endel viktiga områden som vi kan se som viktiga indi-katorer på hur väl arbetet fungerar i högskolan. Ettsådant är studentinflytande. Jag är inte alls främman-de för att jämföra högskolor och universitet medavseende på hur bra man är på använda sig av stu-dentinflytandet.En annan sådan sak är jämställdhetsfrågorna. Jagär inte heller främmande för att jämföra högskoloroch universitet utifrån hur pass framgångsrika man äri jämställdhetsarbetet. Ett tredje sådant område gällerden rekrytering man har, hur pass väl man lyckaslocka studiebegåvade ungdomar från andra grupperän de som traditionellt går vidare till högskolan.Också det är ett sätt att se hur väl högskolan fungerar.Studenternas val är viktigt. Vi har ett resursför-delningssystem som på många sätt tar hänsyn tillstudenternas val. är det så att riksdag ochregering måste ha möjlighet att göra satsningar avviktiga strategiska intressen. Som exempel kan vi taKarlskrona/. Om inte riksdag och regeringhade haft en långsiktig politik för att se till att Karls-krona/blir en stark högskola så hade deninte blivit denna mycket attraktiva högskolasom har ett högt sökandetryck - men som inte alltidhar haft det.Detsamma gäller , en ny hög-skola som har möjlighet att rekrytera på ett nytt,spännande sätt. Där krävs det en långsiktigt uthålligpolitik från riksdag och regering, och vi kommer attse att det blir en väldigt attraktiv högskola.Anf. 4 (m):Herr talman! Det är bra att utbildningsministerntar upp klimatet för studentinflytande på högskolorna,för det finns mycket att göra i fråga om attityden. Detär väl bra att det finns med. Jag förstår också, det ärinte särskilt förvånande, att propositionens arbete ärinriktat på att titta på det formella inflytandet förstudenter. Däremot är det ju så, det påpekar t.ex. SFSi sitt remissvar, att det finns ett sviktande intresse.Det är svårt att få enskilda studenter att engagera sigför den här typen av inflytande.Det är klart att de som kan utöva detta inte är såmånga, men jag tror ändå att det är väldigt viktigt.Det ger en möjlighet i styrelser och olika organ att haett perspektiv utifrån studenternas situation på olikafrågor och beslut. Men, och det är det som ligger litegrann i min fråga, de enskilda studenternas inflytandeoch val, inte minst när det gäller deras egen situation,är ju viktigt. Det säger utbildningsministern att hanockså inser. Då måste det ju ändå vara ett problem attvi inte har statistik, uppgifter och modeller somger studenterna bättre konsumentinformation när deskall söka och fatta sina olika beslut.Det är ju som utbildningsministern påpekar väl-digt viktiga val och prioriteringar man måste göra.Det är utmärkt att regeringen välkomnar och tyckeratt vi behöver olika initiativ på det här området. Mendet jag ändå undrar är om det inte, även om har drivit på ett kvalitetsarbete, är dags attfundera över om inte också staten på något sätt skullebidra till att hitta en modell och utföra ett arbete därjämförelser börjar göras.Jag har förstått av svaret att studentinflytande ochjämställdhet är viktigt. Det tycker jag också. Men detkanske inte är de enda faktorer som kan ligga tillgrund för mina beslut som student. Och det kanskeinte är så klokt att bara ägna sig åt att titta på det. Detmåste ändå vara så att vi skall ta oss fram när detgäller kunskaper om det här andra.Sedan delar jag också uppfattningen att statenmåste kunna göra satsningar. Men problemet har juvarit att det nästan bara har varit det. Karlskro-na/och må vi se som väldigt vik-tiga satsningar. Men man kan ju faktiskt utan att hanågra fördomar - jag kommer själv uppifrån - tycka att man lade lite väl många platser påMitthögskolan i förhållande sökandetrycket när mansamtidigt vet att andra högskolor har det väldigttrångt och svårt att ta emot de studenter som söker.Jag är väl inte helt övertygad om att det var just kva-litetsaspekter på utbildningen vid somgjorde att regeringen förra gången valde att lägga såväldigt mycket tryck just där.Då är min fråga igen: När vi nu går in i nästa fas,kommer man då att lyssna lite mer på studenterna ochtitta på sökandetrycket?Anf. 5 Utbildningsminister ():Herr talman! Vi satsar ju väldigt mycket på högreutbildning. Det har vi gjort i Sverige.Vi fortsätter med den satsningen genom att bygga utmed 10 000 ytterligare platser och ytterligare10 2002. Den här satsningen gör det möjligtför många ungdomar som inte tidigare haft möjlighetatt komma in på högre utbildning att faktiskt ta detsteget. Jag tror att det kan vara en viktig del i kampenmot social snedrekrytering.En annan viktig del i att försöka knäcka den segasociala snedrekrytering vi har i handlar omatt få högre utbildning att komma närmare människor,både geografiskt och kulturellt. Då är det väldigtviktigt att vi bygger ut högskolan över hela landet.Tittar vi ut över landet ser vi att vi har väldigt olikaverkligheter beroende på vilken tradition olika regio-ner har och beroende på hur pass nära man har tillhögskolevärlden och högskolekulturen.Övergångarna till högskolan skiljer sig alltsåmellan olika regioner. Då blir det väldigt viktigt attinte bara titta på dagens sökandetryck. Det är av na-turliga skäl riktat mot de stora universiteten, mot desom är väldigt väl etablerade i människors tänkande.Det blir väldigt viktigt att kunna göra satsningar påandra håll i landet, så att vi får en högskolekulturockså där. Det gör att det blir lättare för grupper sominte har sökt sig till högskolan att faktiskt blien del av sökandetrycket, att faktiskt börja fundera:Kan också jag gå på högskola?Det gör vi med . Det har vi tidigare gjortmed Karlkrona/. Det gör vi med . Detgör vi med . Där ingår också ochmånga andra. Det är väldigt viktigt. Det är ett sätt atthöja bildningsnivån i hela landet och att locka flerunga människor till högre utbildning.Skulle vi välja modell för resursför-delning som, har jag förstått i debatter i kammaren,handlar om att ha en studentpeng som följer studen-tens val och bygga ut just där sökandetrycket är somstörst, då byggs det ut i , i , i Lundoch på de stora universitetsorterna. Man är själva inteintresserade av detta i de städerna, för där känner manatt man har nått en storlek som är svår att radikaltförändra. Det är svårt att bygga ut med 20 000-30 000 nya studentplatser i med tanke påbostadssituationen och trycket över huvud taget påden regionen. Samma sak gäller Uppsala.Vi har ett intresse av att försöka stimulera flerunga människor till högre utbildning. Då är det na-turligt att vid en utbyggnad lägga en del av tyngd-punkten på nya högskolor - som våra uni-versitet naturligtvis är av nationellt mycket stort in-tresse. De är nationellt väldigt viktiga för oss alla.Det är klart att skulle man från regeringens ochstatens sida kunna göra enkla tabeller över var utbild-ningen är bäst och var den är mindre bra, då skulledet väl vara lockande. Men man lurar sig själv medde enkla tabellerna. Låt Moderna Tider sköta de enklatabellerna. Det har jag absolut ingenting emot, ochdet är en bra debatt som kommer att komma varjegång Moderna Tider kommer med sina tabeller.Den debatten kommer också varje gång att handlaom hur tveksamt det faktiskt är att rangordna på dethär sättet, för vi är inte säkra på att det verkligengagnar kvaliteten. Ta de här tabellerna och för in demi ett vetenskapligt seminarium i något samhällsveten-skapligt ämne. Jag är säker på att de blir sågade i denvetenskapliga diskussionen när man väl går in ochfunderar på vad de fakta som man har tagit fram idessa tabeller säger.Den typen av enkla typen av jämförelser tyckerjag inte att vi skall driva på från statens sida.Men jag har ingenting emot jämförelser. Därförser vi fram emot att tar ytterligaresteg, inte bara i kvalitetsarbetet utan också i kvalitet-sjämförelserna. Därför tycker jag också att det ärmycket viktigt när det gäller utbildningsprogram ochinriktning av utbildningar att det regelbundet görsstenhårda internationella utvärderingar, där det görsjämförelser av vad man faktiskt får med sig från enexamen jämfört med andra länders examenskrav ochhur pass väl man klarar sig på arbetsmarknaden ochvilken kvalitet utbildningen har hållit. Det skall viabsolut inte tveka inför. Men enkla tabeller tror jaginte leder oss vidare.Anf. 6 (m):Herr talman! Jag är väldigt glad över att utbild-ningsministern tar upp social snedrekrytering när viresonerar om sökandetryck. En av mina poänger ärnämligen att om det är några som har det besvärligtnär det gäller att ha inflytande, att välja högre utbild-ning och att leta i det mycket stora utbud som ut-byggnaden innebär så är det de som inte kommer frånen akademisk miljö och har den bakgrunden. Det ärnästan ogenomträngligt.Då kan man säga att det är kul om några andraägnar sig åt detta och att det är bra. Men vi skall intelåta oss luras av enkla tabeller. Det tycker inte jagheller. Men jag tror att det är ännu farligare att nöjasig med glassiga broschyrer där alla lovar guld ochgröna skogar. Det var därför som jag undrade omregeringen möjligen hade någon tanke på att driva påoch att inte bara vänta på att skall tainitiativ och se om man kan ta sig fram.Svårigheterna att bedöma kvalitet och göra jämfö-relser är ju inget skäl för att låta bli att försöka.Tvärtom tror jag att vi skulle behöva taoss fram i fråga om detta för att få en saklig debattom den kvalitet som vi har och göra jämförelser menockså för att stärka studenters möjligheter och flerta-lets möjligheter att göra aktiva, medvetna och bra valnär det gäller utbildningen. Det här är alltså inte emotdetta - tvärtom.När det sedan gäller vår moderata uppfattning skall låta sökandetrycket ha större betydelse förfördelningen av platser, säger utbildningsministern attdet skulle ge fler platser bl.a. i . Det äralldeles korrekt. Däremot är det helt fel att säga i är emot det. ärmycket stort, och vi har många olika högskolor.Dessutom finns det en bred politisk enighet i dennaregion och i alla kommuner om att vi önskar beredaungdomar i t.ex. bättre möjlig-heter att komma in på högre utbildning. Och vi harkapacitet för att klara det. Jag tycker inte att det kanfå stå oemotsagt.Jag uppfattar emellertid att utbildningsministernoch regeringen än så länge inte tänker ta några initia-tiv, men jag tänker fortsätta att driva dessa frågor.Anf. 7 Utbildningsminister ():Herr talman! En av de viktiga frågorna framöverär att utbyggnaden av högre utbildning skall fortsättadärför att vi har ett så starkt sökandetryck bland ung-domar. Ungdomar vill gå vidare till högre utbildning.Det skall ske över hela landet, och naturligtvis också iStockholm.Jag hade ju förmånen att lägga fram en storstads-proposition som inriktades just på utbygg-nad av högskolan t.ex. i . Vi har byggt uppen helt ny högskola i som kan betyda väl-digt mycket för att locka nya grupper till högskolan.Det är väldigt viktigt.Det jag talar om är att när vi nu bygger ut hög-skolan 1997-2002 med 88 000 platser, så tror jag inteatt ens tror att skall ta emotalla dessa 88 000 platser. Då handlar det om att ocksåse till att man bygger upp högskolor i hela landet somblir starka för att klara av att locka så många ungdo-mar som vi behöver locka framöver till högre utbild-ning. Alla som känner att de har studiemotivation,studiebegåvning och lusten att läsa vidare bör på siktnaturligtvis få chansen att komma in på högre utbild-ning. Det är för oss i en jättechans att ocksåklara av våra mål när det gäller att bli en stark nationmed stark tillväxt.Jag tycker alltså att det är bra med fler platser iStockholm. Men det handlar inte om att lägga allaplatser i , utan det måste finnas en rimligfördelning.Jag tror att en av de viktiga frågorna framöverkommer att vara just studentinflytande. Det är ett sättatt hålla motorn i gång när det gäller kvalitetsarbetet- att se till att man använder sina resurserpå klokast möjliga sätt och att man inte går i stå närdet gäller utbildning och undervisning. Studentinfly-tandet skall stärkas. Vi lägger fram en proposition tillhösten.Högskoleverket kommer att jobba vidare med attse till att man jämför högskolor när det gäller väldigtviktiga indikatorer på hur kvaliteten verkligen är påhögskolorna. Det ser jag som centralt och viktigt.Vi skall inte ändra resursfördelningssystemet pådet sätt som har föreslagit, så att vi inteskulle kunna ha den möjligheten som vi nu har attbygga upp starka högskolor som sedan blir lika brasom /eller som får de chanseroch möjligheter som och nu har.Överläggningen var härmed avslutad.3 § Svar på interpellation 1998/99:242 om opti-kerutbildningenAnf. 8 Utbildningsminister ():Herr talman! har frågat mig vil-ka åtgärder jag är beredd att vidta för att säkerställaarbetsmarknadens behov av optiker och vilka initiativjag är beredd att vidta för att kvalitetssäkra optikerut-bildningen.Tomas uppger att branschorganisatio-nen, , på förfrågan och efterrundfrågning bland sina medlemmar anger att detbehövs omkring 100 nya legitimerade optiker per år.Tomas säger vidare att det examineradesca 90 personer innan utbildningen förlades tillKarolinska Institutet (KI) mot 30-35per år, vilket skulle vara för få för att täcka det behovsom kommer att finnas.Låt mig först upplysa om att det fanns drygt 60platser i den tidigare gymnasieutbildningen och ilegitimationsutbildningen för optiker. Optikerutbild-ningen blev högskoleutbildning . Två årskullarhar utexaminerats från KI. De omfattade 35respektive 38 personer.Vid den utredning inom KI som föregick överfö-randet av optikerutbildningen till högskolan föreslogSOR en årlig antagning av 40-45 studenter till ut-bildningen. Ett faktaunderlag beträffande antaletverksamma legitimerade optiker i landet grupperadeefter ålder togs fram som en del i en bedömning avdet framtida behovet av optiker med hänsyn till ar-betsmarknadens efterfrågan ,pensionsavgångar etc. Utredningen kom fram till attdet mot denna bakgrund fanns skäl att överväga enminskning av dimensioneringen till 40-45 nybörjar-platser totalt i landet.KI antar 40 studenter till den treåriga opti-kerutbildningen. För optiker med den utbildning somtidigare getts inom gymnasieskolan, har KI dessutomsedan läsåret 1995/96 gett dels en legitima-tionskurs om 40 poäng för 35 deltagare, dels en 20-poängskurs i kontaktlinskunskap, också den för 35deltagare. För att möta det alltjämt stora behovet avkompletteringsutbildningar har KI anordnat kontakt-linskurser såväl vår- som hösttermin både 1997 och1998. Total kostnad för kompletteringsutbildningarnavar .