prot · GN0924 · 1999-11-03 00:00:00 — Dessutom börregeringen göra klart för svenska myndigheter att deska tillämpa bestämmelserna inom Wassenaararran-gemanget och inom EG-rätten så generöst som möj-ligt, så att det inom ramen för gällande internationelltregelverk går att exportera svenska krypteringspro-dukter så enkelt och så fritt som möjligt. Det handlarom att ge våra svenska högteknologiska företag godamöjligheter att konkurrera på den internationellamarknaden.Centerpartiet menar också att i fortsattaförhandlingar måste vara pådrivande för en nedmon-tering av de exportrestriktioner som gäller förkrypteringsprogram till ett absolut minimum.När det gäller elektroniska signaturer tycker vi attregeringen har varit och är alltför avvaktande. Vimenar att det ska slås fast att elektroniska signaturerska godkännas i alla fall då deras äkthet kan avgöraslika säkert som, eller säkrare , med traditionellaunderskrifter.Vi har haft en intressant process i utrikesutskottetsom höjt vår kunskapsnivå i denna kompliceradefråga ganska mycket och även fört frågorna framåt, såatt skillnaderna mellan majoritet och minoritet harminskat. Men det finns ändå tre reservationer. Mankan utifrån vår synpunkt säga att det är två reserva-tioner och en majoritetsskrivning.I reservation nr 1 menar vi att bör uttalaatt kryptering inom landet även framgent ska vara fri.Reservation 2 handlar om kryptonycklar. Vi menar attnågot krav på obligatorisk deponering av krypto-nycklar inte ska införas. All deponering ska ske påfrivillig basis. Däremot kan det vara en fördel attmöjligheten till deponering kan erbjudas, men det ären helt annan sak.Det är en ganska absurd situation att större delenav krypteringsnyckeln för det program som vi använ-der här i för kommunikation, Lotus Notes,finns deponerad hos amerikanska myndigheter - dettapå grund av att har drivit frågan om obligatorisknyckeldeponering hårt. Det verkar nu som om en dellättnader ändå är på gång.Vi menar att det inte är acceptabelt att kräva de-ponering av nycklar, kanske främst för att skyddaföretag som säkert är skeptiska till att skicka före-tagshemligheter även om de litar på den som tar emotdepositionen.Obligatorisk nyckeldeponering är dessutom, medtanke på antalet nycklar som är i omlopp ,en orimlig väg att gå. Det är också lätt att överkrypte-ra meddelanden så att de verkar lagliga. Det innebäratt man först krypterar meddelandet med en nyckelsom man inte deponerar. Sedan krypterar man detkrypterade meddelandet en gång till med en nyckelsom man deponerar. Det slutliga meddelandet ser dåut att vara okej, eftersom det är gjort med en godkändmetod. Den enda möjligheten att se att något är fel äratt man dekrypterar det, vilket man inte får göra utandomstolsbeslut. Då är det väl sent att upptäcka har blivit lurad. Detta var ett exempel på hursvårt det här är.Jag ska också säga någonting om exporten avkryptoprodukter. Det finns två saker att ta hänsyn tillnär det gäller exporten.Den första saken gäller när man ska exporteraprogramvaror. Eftersom det finns oerhört starka pro-gram tillgängliga fritt för vem som helst att ta del avverkar en reglering av det här bara som ett hinder försvenskt näringslivs exportmöjligheter och för svenskakoncerner att upprätta en säker kommunikation. Vis-serligen är det ganska lätt att få exporttillstånd, mendet sker inte med automatik. Det ska erkännas att dethar blivit en hel del lättnader . Det ärviktigt att påpeka det. Men det mest kända exempletpå just det som jag sade gäller företaget somtillverkar en webbserver, som publicerar hemsidormed inbyggd kryptering. Företaget fick nej från bådeISP och regeringen då man hade utvecklat produkten.Det innebär försämrade möjligheter för företaget attväxa och uteblivna exportintäkter för Sverige.Den andra saken gäller när kryptering är inbyggd iandra produkter. Då börjar man naturligtvis tänka påmilitära produkter. Det är dock viktigt att hålla i min-net att det inte bara är krypteringen som gör militäraradiosändare spännande, utan det är en kombinationav minst tre faktorer varav den ena är kryptering. Denandra är komprimering, dvs. att meddelanden blirkorta pip för att det ska vara svårt att spåra sändaren.Den tredje är hoppande frekvenser. Också det harman för att försvåra spårning och avlyssning. Omkryptering i sig utgör grund för klassificering somstrategisk produkt blir det svårt att skapa andra smartaprodukter som är på väg till handeln. Vi anseralltså att kryptering bör vara fri för programvaror ochatt endast kryptering inte ska vara grund för klassifi-cering som strategisk produkt.Vi är bundna av internationella avtal. Det ärmycket viktigt att respektera dem. Då är det viktigt attden här processen så långt det är möjligt sker inomramen för de avtal som finns och att arbetarför att liberalisera dessa regelverk i de förhandlingarsom förs.Med detta, fru talman, vill jag yrka bifall till re-servation nr 1. Jag står givetvis också bakom reserva-tion nr 2 och hemställan vad gäller mom. 3.Anf. 35 KARL-GÖRANBIÖRSMARK (fp):Fru talman! Skrivelse 116 Om kryptografi pre-senterades . Många tyckte nog inte att detvar den mest upphetsande skrift som hade kommit påriksdagens bord. Men skriften har ändå föranlettmycket diskussion i utrikesutskottet; den hamnade judär.Det var inte många som reagerade här i riksdagennär skrivelsen kom. Den enda motion som lämnadesin var från . Det var , somsitter här i kammaren, som slog larm om vad som varpå gång och författade en motion. Det var flera av osssom tvingades försöka fördjupa oss i vad detta inne-bar.När den allmänna motionstiden sedan kom i sep-tember var det flera andra partier som hade vaknatupp och som reagerade. Det gjorde man från moderathåll och från centerhåll. Detta har gjort att utrikesut-skottet har ägnat en del tid åt kryptografi under senaretid.I det informations- och IT-samhälle som vi allt-mer lever i är det mycket viktigt att den personligaoch affärsmässiga integriteten kan upprätthållas. Detär sådant som det rör sig om i det här fallet. Detta ärnågot som vi liberaler har slagits ochsom det visar sig att det blir alltmer nödvändigt atthävda.Hela det nya, elektroniska offentliga samtalet ärt.ex. beroende av att man kan försäkra sig om identi-teten hos den som talar eller skriver. Det gäller förden delen även den som tar emot ett meddelande -t.ex. om ekonomiska transaktioner - respektive fårtillgång till en medicinsk journal med känsliga perso-nuppgifter.Den senaste tiden har vi sett att det här är otroligtviktigt. I har man uppmärksammat fall därpersoner har gått in och läst i journaler som kanskeborde vara krypterade och omöjliga att komma åt förpersoner som egentligen inte har med saken att göra.Informationen behöver skyddas. Det enda riktigtverkningsfulla sättet att försäkra sig om detta skyddär att man krypterar informationen. För att man ska fåtillgång till de starkaste kryptoprodukterna behöversåväl användning som import och export av civilakryptoprodukter vara helt fri. Det är Folkpartietsgrundsyn i dessa frågor.I takt med att användningen av datanät ökar, ökarockså risken för avlyssning. Det sker inte för attmänskligheten har blivit mer nyfiken på senare årutan för att det har blivit enklare och billigare attavlyssna. Det har alltid i historien funnits intresse avatt ta del av hemlig eller personlig information. Meddagens teknik är det lättare att tränga in i sådana härsaker. saknar praktiskt taget allt som skickas påsvenska datanät skydd mot avlyssning. Vissa undan-tag finns, men de utgör en mycket liten andel av dentotala trafiken. betraktar detta som ettallvarligt och växande problem.Det enda verkningsfulla skyddet mot avlyssningär kryptering. Kryptering kan dessutom användas föratt konstruera system för behörighetskontroll och påså vis användas för att förebygga andra typer av in-formationsstöld. Kryptoteknik utgör också grundenför de flesta former av digitala äkthetsbevis som an-vänds för att skydda elektroniska dokument. Det kangälla exempelvis information som enskilda betraktarsom känslig för den personliga integriteten, sjukvår-dens informationshantering och information om af-färsuppgörelser och andra ekonomiska transaktioner.Det här kan också gälla journalister som vill skyddasina källor, vilket de kan göra enligt grundlagen. Detfinns många sådana här exempel. Därför gäller det attfå fram så säkra kryptoprodukter som möjligt.I regeringens skrivelse Om kryptografi sägs attalla ska ha rätt att även i fortsättningen fritt användasig av kryptering. Det låter ju bra, men uttalandetgörs inte utan reservation. Man talar också om attregeringen, om utvecklingen skulle motivera skärptaregler, kommer att överväga lämpliga åtgärder. Dethär andas alltså att man på något sätt vill vara medoch kontrollera. Man känner en viss osäkerhet införvad det är som skickas och sänds i dessa burkar. Detfinns tydligen en sorts kontrollintresse.Folkpartiet anser att denna reservation är djuptolycklig och sänder fel signaler till dem som arbetarmed att ta fram bra kryptoprogram. Det talas bl.a. omatt man kan tänka sig att införa krav på obligatoriskdeponering av krypteringsnycklar. Det är i och för sigen helt orealistisk tanke. Det finns både principiellaoch praktiska invändningar mot ett sådant resone-mang. Det utvecklas också i reservation nr 2 i dagensbetänkande.Folkpartiet betraktar det som en självklarhet förett demokratiskt IT-samhälle att fullt ut tillåta an-vändning, utveckling och spridning av kryptering ochstår därför bakom reservationerna 1 och 2 i betänkan-det.Datasäkerhetsprodukter med stöd för kryptering ärett mycket verksamt skydd mot många typer avbrottslighet. konstaterar i sin skri-velse till regeringen av att använda krypteringexempelvis att:"Kontokortsbedrägerierna ökar kraftigt för närva-rande, och ökningen är kopplad till den växande han-deln på nätet. Detta hänger samman med att man kan handla via Internet utan att på något sättbehöva styrka att kontonumret är kopplat till den somgenomför transaktionen. Med krav på elektronisktsignerade transaktioner skulle den formen av krimi-nalitet kunna stoppas. "De flesta nya jobb som skapas inom de närmasteåren kommer med all säkerhet att återfinnas inomtjänstesektorn. Där utgör IT-industrin en stark spjut-spets mot den nya tekniska utvecklingen, vilket ävenkommer att ge draghjälp åt kringliggande sektorer. ISverige finns stort kunnande på programvarusidanoch därmed också möjligheter att inta en stark posi-tion på mjukvarområdet inom världshandeln.Inom en snar framtid kommer kryptering att krä-vas som integrerad del i de flesta mjukvaruprodukter.Exportrestriktioner på kryptering kommer därför attdrabba stora delar av programvaruindustrin. Export-restriktioner på krypteringsprodukter slår hårt motsmå och tekniskt avancerade länder, just ett sådantland som har ambitionen att vara.Exportrestriktionerna på civila kryptoprodukter ären rest från den tid då kryptering var något som baraanvändes av militären och diplomatkåren. Folkpartietanser att civila kryptoprodukter nu bör behandlas somjust civila produkter och därför helt undantas från deinternationella exportkontrollarrangemangen som vihar i dag.Jag yrkar därför bifall till betänkandetexten i denhär delen och därmed avslag på reservation 3.Anf. 36 MARIANNESAMUELSSON (mp):Fru talman! Det här är ett ärende som vi har hun-nit behandla i utskottet. Det är intressantatt vi fortfarande inte vet var majoriteten kommer atthamna eftersom har valt att avstå frånatt ta ställning i den här frågan. Jag tycker att det ärminst sagt förvånande och underligt i en fråga där detborde vara en självklarhet att man, som ,antingen tycker att det är viktigt att liberalisera reg-lerna eller att man tycker att vi också fortsättningsvisbör ha en viss kontroll.Mitt parti har ansett att det är motiverat att dessaprodukter underställs en viss exportkontroll, justdärför att det inte bara är den positiva användningenav krypterade produkter som vi kan se i samhälletutan också andra delar. Vi tycker att det finns allanledning för att leva upp till de internatio-nella avtal som har ingåtts när det gäller krypterings-produkter med tanke på de risker som finns för felak-tig tillämpning och teknikanvändning.Med detta vill jag säga att jag stöder reservation 3.I övrigt stöder jag utskottets förslag och yrkar därmedavslag på de andra två reservationerna.Anf. 37 () replik:Fru talman! Jag skulle vilja fråga ochMarianne hur ni har hamnat på den härsidan egentligen. Här handlar det om regler som fak-tiskt gynnar stora amerikanska företag och som miss-gynnar små svenska företag. Jag skulle vilja höravilka argument som har fått att hamna påSocialdemokraternas sida.Anf. 38 ()replik:Fru talman! Det är ju så att regler ofta missgynnarföretag medan de ibland gynnar vissa företag. Det harvi ju sett bevis på i många sammanhang.Vad som gäller här är att ha en fortsatt samhäll-skontroll av och skydd för produkter som kan expor-teras och användas på ett sätt som vi från svenskt hållinte anser lämpligt. Det är därför som vi har valt attdet ska finnas en fortsatt möjlighet att kontrolleraexporten. Här finns faktiskt en uppmjukning, för detger ju svenska företag en positiv möjlighet att sälja.Anf. 39 () replik:Fru talman! Jag tycker fortfarande att jag inte harfått höra några riktigt bra argument, därför att ävenfrån utskottsmajoritetens sida talar vi i första hand omde civila kryptobaserade produkterna, som alltså i i mjukvara och webbservrar. Man kan alltsåskicka sådana här starka via Internet . Ärdet då rimligt att ha kvar den gammalmodiga synenpå exportkontrollen när det gäller de kryptobaseradeprodukterna?Anf. 40 ()replik:Fru talman! Vi är av den uppfattningen att det uti-från många perspektiv finns anledning att ha en visskontroll. Det som betänkandet också tar upp är inte har kontroll på enklare krypteringsprogram,men att man vill ha det på de lite tyngre delarna, somkan innehålla annat och som det finns all anledningatt ha kontroll på.Anf. 41 ()replik:Fru talman! Jag har två frågor till första gäller just det som vi har varit inne pålite grann här. Jag tycker att är lite svävan-de när det gäller just syftet med kontrollen. Kan Ma-rianne vara lite mer konkret? Vad är detsom är så viktigt att man måste gå in och ha kontrollpå när det gäller den här delen av civila produkter,och hur ska kontrollen ske egentligen? Vad är det ikonkret fall som ska kontrolleras?Den andra frågan rör reservation 2, som MarianneSamuelsson står bakom, om obligatorisk deponeringav krypteringsnycklar. Tanken hos majoriteten är ska begära av dem som har en krypteringsnyckelatt de ska lägga den i en deponering så att någon skakunna gå in och kontrollera vad meddelandena inne-håller. Detta är ju tanken med en obligatorisk nyckel-depå. Hur ska detta ske egentligen rent praktiskt? Skadet vara obligatoriskt att man ska lägga in krypte-ringsnyckeln i någon sorts depå? Om det nu är någonsom vill dölja något, vad är det då som säger att denpersonen skulle lägga sin krypteringsnyckel i en så-dan depå?Anf. 42 ()replik:Fru talman! Detta är naturligtvis en kontroll somkan bli nog så svår. Det finns väl stor risk för att manäven i det fallet inte kommer att ha möjlighet attpraktiskt kontrollera allt och att kontrollen kommeratt användas på ett sätt som inte är önskvärt från sam-hällets sida. Men det som vi tycker är viktigt är attregelsystemet inte liberaliseras så att det inte blirnågon som helst kontroll.Det är det som vill i sin skrivning. Därhar man gått helt på industrins linje i de här frågorna.Det kan man väl vara vänlig nog att ställa sig bakom.Men vem ska i så fall ha samhällskontrollen? Ochvad händer om man helt släpper de här produkternafria - utifrån detta med säkerhetsaspekter och kon-trollmöjligheter? Det gäller ju kriminell verksamhetoch strategiska produkter. I andra fall vill vi kontrol-lera att våra företag inte säljer till sådana länder somvi inte vill ha handel med i fråga om just dessa delar.Anf. 43 ()replik:Fru talman! säger att Folk-partiet går industrins intressen till mötes. Det är intedet som är utgångspunkten. Det är den personligaintegriteten. Det är säkerheten för medborgaren somvill vara säker på att det meddelande han eller honsänder är hemligt och krypterat och att ingen annankommer åt det. Det är det som är utgångspunkten.Sedan finns det cirklar i det här, det är riktigt. Viär duktiga på sådant här i , t.ex. krypte-ringsnycklar och krypteringsprogram. Det är en ex-portvara. Den är viktig. Den ska vi naturligtvis under-stödja. Men det finns inget motsatsförhållande. Det ärtvärtom en samverkan mellan olika intressen. Dels ärdet individens intressen, dels är det industrins intres-sen som samverkar här.Jag återkommer till en sak. : Vem ska ha kontrollen? Det är på något vis ennyckelmening i hela resonemanget. Jag uppfattar detså att Socialdemokraterna och har eningång till det här som säger att samhället måste hakontroll över vad som sker i de här burkarna, kontrollöver hur meddelanden sänds osv. Det är utgångs-punkten. Sedan kan man eventuellt göra undantagfrån detta och säga att vissa saker ska tillåtas. Vi haren helt annan ingång till det här. Vi säger att allt skavara fritt att kryptera för individerna.Sedan kan naturligtvis den svenska staten ta hän-syn till säkerhetspolitiska synpunkter. Det kan t.ex.finnas militära intressen. Då kan man vilja ha kon-troll. Men då bestämmer vi ju det själva. Myndighe-ten bestämmer själv: Det här är en så viktig del att viinte tänker sälja den, inte tänker exportera den. Detkan man själv då avgöra.Anf. 44 ()replik:Fru talman! Det där sista som Biörsmark sadetyckte jag var intressant, alltså att vi själva skulle fåavgöra om vi tyckte att det skulle säljas eller inte. Omman släpper en vara helt fri, utan någon som helstkontrollmöjlighet, avsäger man sig ju möjligheten attöver huvud taget ha en kontroll. Det är precis det somFolkpartiet vill. Det är det som jag uppfattar att enutskottsmajoritet vill i den del där det finns en sådan.Det står också i betänkandet. Regeringen "bör verkaför en liberal tillämpning av den rådande exportkon-trollregimen." Det står att "inom Wassenaa-rarrangemanget skall verka för att förändra gällanderegler i riktning mot en ytterligare liberalisering. "Tydligare än så tycker jag inte att det kan sägas.Man är ute efter betydande liberaliseringar när detgäller exportkontrollen. Då hamnar ju blandde länder som inte har kontroll på sin export av stra-tegiska produkter. Det vill inte vi som parti stödja. Vitycker att det är viktigt att vi fortsättningsvis har enviss koll på detta.Anf. 45 ():Fru talman! Vi har här utrikesutskottets betänkan-de 1999/2000: UU3 om kryptografi. Jag ställer mignaturligtvis bakom huvuddelen av texten i betänkan-det, de delar där vi socialdemokrater finns med imajoritetsskrivningarna. Men det finns också tvåreservationer som vi inte har sett lika positivt på. Detär naturligtvis reservationerna 1 och 2. Sedan har viockså från socialdemokraternas sida en reservationtillsammans med . Det som står i den ärockså vår linje här i dag.Jag tycker över huvud taget att det här betänkan-det andas en ödmjukhet inför frågans komplexitet.Det har den lyhördhet som man måste ha i en frågadär utvecklingen har skett så fort och även kommeratt göra det i fortsättningen. Osäkerheten består inte iom det kommer att ske några förändringar på krypte-ringsområdet. Den består i att vi inte fullt ut kan vetahur de här förändringarna kommer att utveckla sig.Det handlar om i vilken omfattning vi kommer attbehöva vidta ytterligare åtgärder framöver - om viöver huvud taget kommer att behöva göra det.Jag vill gå tillbaka lite och peka på att jag 1997ställde en fråga till försvarsministern angående kryp-teringsnycklar. Man hade då i september samma årkunnat läsa följande information i tidningen : Netscape is one of the six companies gran-ted export license for software with 128 bits encryp-tion. These companies have agreed to deposit thekeys to encrypted communication in an account as-semble to the government.Den här uppgiften, som kom ut i offentlighe-ten, ansåg jag att man borde ta till vara - särskilt sominformationen även framkom till oss på annat sätt ochhade bäring för den dagliga verksamheten bland ossledamöter när vi använde våra datorer och skullesäkra vår information. har ocksånämnt den frågan här i sitt anförande.Senare har jag tagit upp krypteringsfrågorna urolika synvinklar i såväl anföranden som motioner.När behovet var stort av att lyfta krypteringsfråganför att kunna forma en modern politik på området,samt inte minst för att sprida information kring kryp-teringen och nödvändigheten av att använda krypte-ring i många sammanhang, var jag ensam här i riks-dagen om att lyfta fram frågan.I dag är inte kryptering längre något som handhasav och identifieras med enbart försvaret och UD. del av krypteringsprodukterna är utan hinder förexport. Då sätts krypteringen i fokus av flertalet par-tier. Man kan undrande ställa sig frågan varför, menjag väntar mig inte några bekännelser på den punktenhär i dag.Inspektionen för strategiska produkter, , harinfört möjligheten för företag att åberopa ett generelltexporttillstånd och därmed utan föregående ansökanoch prövning kunna exportera vissa kryptoprodukter,s.k. massmarknadsprodukter, till en rad länder. ISPundersöker därutöver möjligheten till ytterligare för-ändring. Det är något som jag välkomnar och som ären del av den tekniska utvecklingen.Efter gjorda regelförändringar med anpassning tilldagens situation har jag upplevt att näringslivet ärnöjt. Jag möts inte av några klagomål. Jag får ingabrev och telefonsamtal längre som tyder på att det härär ett bekymmer. Man har fått sina huvudsakligaönskemål tillgodosedda. Det finns också en medve-tenhet på näringslivssidan om att det liggande försla-get från borgerligheten skulle kunna göra Sverigemindre trovärdigt som mottagare av känslig teknolo-gi.Vi har ju tidigare erfarenhet av att det finns partiersom visat ansvar i säkerhetspolitiska frågor. Då tän-ker jag framför allt på och Centerpartiet.Nu har jag dock rört ihop mina handlingar. Jagska fortsätta.Vi har i bred bemärkelse ett behov av att säkraden egna tillgången till utländsk högteknologi på ettsätt som innebär en balanserad avvägning gentemotsäkerhetspolitiska intressen. Men självfallet finnsundantag. Det finns ju en och annan s.k. kryptoakti-vist som naturligtvis inte har någon anledning, ochinte heller något ansvar för, att se helheten. Jag vill,fru talman, understryka att det är fritt att importeraoch tillverka och använda denna teknik.Nu när vi har tagit flera och långa steg in i krypte-ringsområdet har somliga vaknat. God morgon, kanman säga. Men man kan också säga att några av le-damöterna ännu inte verkar ha hunnit gnugga sömnenur ögonen.Några som är vakna, och som arbetar med detta,är projektet i , mitt hemlän.Smelink är en beteckning som står för en satsning hossmå och medelstora företag med och som huvudfinansiär. Underdetta arbete, som bedriver, får företagenen enkel och snabb ingång till information och tjäns-ter från flera svenska aktörer. De gäller hur man görmed företagen, redskap för effektivisering och ut-veckling. Kring detta anordnades en konferens nu imåndags på här iStockholm. Jag hade, tillsammans med många andramed intresse för företagandets villkor, nöjet att be-vista denna konferens.Landshövding och företagare m.fl. deltog med sina erfarenheter påområdet. En sak som tydligt framkom under dennaeftermiddag var att företagen hade behov av informa-tion dygnet runt. I fråga om detta är ju IT-kommunikationen ett välkommet tillskott. Man fickockså information om att av de svenska småoch medelstora företagen har egna hemsidor. De somjobbar i små och medelstora företag jobbar på obe-kväma arbetstider. De jobbar med sina administrativakontakter och när myndigheter of-tast har stängt. Vi i ligger alltså högt medvåra om man jämför med övriga EU där siffranär . Detta innebär naturligtvis att vi är drivande idessa frågor. Och dessa företag vill ha information,men de vill också i nästa steg kunna sända och taemot dokument på ett säkert sätt.