prot · GM0970 · 1999-03-17 00:00:00 — Homosexuella föräldrar och barn tillhomosexuella - ja, även de barn som är vuxna -borde också stå med här. Men jag tar för givet attkommittén inhämtar synpunkter även från dem somredan i dag lever i det som vi nu skall utreda.Sedan vill jag påpeka vikten av att utredningengärna får bli klar ,så att beslutsprocessen inte ytterligare fördröjs - omden möjligheten finns, och det gör den eftersom upp-draget skall redovisas senast den 1 januari 2001.Herr talman! I betänkandet ser vi att utskottet av-slår alla motioner, bl.a. med motiveringen att utskot-tet bör avvakta resultatet av arbetet i utredningen ombarn till homosexuella föräldrar samt Socialstyrelsensenkätundersökning och uppföljningsarbete vad gällerlagstiftningen om insemination.Min önskan och min förhoppning, herr talman, äratt ingen skall diskrimineras i lagstiftningen, att vi idenna kammare inte skall stifta lagar som diskrimine-rar människor. Hade min och många andras önskanfått råda skulle vi därför redan för länge sedan hagenomfört de krav som tas upp i motionerna. Så ärdet inte, i alla fall inte . Vi kommer således att fattabeslut i sak längre fram . Tilldess ser jag fram emot utredningarbetet i kommitténBarn i homosexuella familjer, till vilken jag har no-minerats av mitt parti.Nästa vecka har vi justeringssammanträde i lagut-skottet och kommer att behandla familjerättsligafrågor med ytterligare krav på likställighet inför la-gen, att alla skall behandlas lika och äger rätt tillsamma mänskliga rättigheter, oavsett om man ärhetero-, homo- eller bisexuell.Jag vill avsluta mitt anförande, herr talman, medatt läsa upp ytterligare två utdrag ur och förhomosexuella föräldrar, här om hur det är att mötasamhället utanför familjen. De allra flesta som leveröppet har inte stött på några större problem.Så här säger : "Personligen har jag fått revi-dera många av mina egna fördomar om heterosexu-ella sedan jag fick barn. På finns det enkvinna som är dagmamma. Hon är hemma hela da-garna och vet allt om alla. Jag tyckte att hon gloddesurt på oss båda när vi gick arm i arm med i vag-nen när var höggravid. Tji, vad jag bedrog mig.När vårt andra barn kom hem från BB var hon en avde första att gratulera oss båda. - Jag såg att ni fick enpojke till, grattis! Gissa om jag blev häpen. "Så här sade : får jag frågan om vilkasom är de största problemen med att vara homosexu-ell förälder. Jag kan ärligt säga att de problem somjag och de flesta homosexuella föräldrar upplever är -hör och häpna - precis desamma som heterosexuellaföräldrar har. Eftersom ett av våra barn är ett öron-barn, har vår oro ofta handlat om öroninflammatio-ner, feber och sjukhusbesök.Mitt liv handlar om att få tiden att räcka till förmina barn och min fru, mitt i slitet med tvätt, disk ochandra praktiska saker som måste fixas. Jag har aldrigångrat att vi skaffat oss barn. Det är det absolut bästajag gjort i mitt liv. Jag önskar bara att jag kunde ar-beta lite mindre så att jag kunde vara med mina barnännu mer. "Herr talman! Det är lyckliga människor fulla avkärlek som redan lever i det som vi nu skall utreda.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )14 § Vissa frågor rörande arbetslöshetsförsäk-ringenFöredrogsArbetsmarknadsutskottets betänkande 1998/99:AU7Vissa frågor rörande arbetslöshetsförsäkringenAnf. 180 ():Herr talman! Vi moderater är som bekant för enallmän obligatorisk försäkring som skall ses som ettgrundläggande skydd som omfattar alla. Vi anservidare att försäkringen skall vara en omställningsför-säkring som skall träda in för att klara övergångenfrån ett arbetet till ett annat och inte vara en perma-nent försörjning.Inte helt förvånande beklagar vi att socialdemo-kraterna i den allmänna "återställningsyran" tog bortden försäkring som den borgerliga regeringen infört.Tyvärr är detta dock helt i linje med regeringenshandlande i övrigt. Man kan fråga sig vem som styr ivårt land. Är det Socialdemokraterna, är det Vänster-partiet och/eller eller är det kanske fack-en som styr via Socialdemokraterna? Då det gällerdagens ämne arbetslöshetskassorna tror jag att det ärdet senare alternativet som gäller.Alla utom en kassa är knuten till att man måstetillhöra ett fack. Självfallet döljer sig en maktfråga idetta. Det gör att förändringar är ytterst känsliga, ochförsvagningar av fackens makt är helt otänkbara. Vadgör man då när det kommer en massa motioner somföreslår förändringar? Jo, man gör som man nu gjortåtskilliga gånger . Man tillkallar en utredning, ochvips kan allt avslås med motivering att detta just nu ärunder utredning och att den kommer att leda tillmånga kloka förslag där motionsförslagen kommeratt övervägas. Detta är regeringens och utskottmajo-ritetens lösning , och likadant var det förra året.Ränderna sitter i. Prat och utredningar, men ingabeslut.Om man bara lyssnar till vad som sägs förefallerdet som om alla partier är överens om att den kanskeviktigaste frågan just nu är att få folk i arbete. Detvore därför kanske inte orimligt att tro att alla åtgär-der och bestämmelser som vidtas eller fastställs bordearbeta i den riktningen. Så är inte fallet!Ta som ett exempel utjämningssystemet mellankommunerna. Denna av regeringen vidtagna"kraftfulla åtgärd" leder till att 18 kommuner förlorarpå att öka sin förvärvsfrekvens. Systemet är inte ensneutralt. Man straffas om fler människor kommer iarbete. återkommer vi nog till den frågan senare ivår, så jag skall inte orda mer om den här. Dessvärregår det utmärkt att också hänvisa till nuvarande be-stämmelser och tillämpning beträffande arbetslöshets-försäkringen som ett exempel som motverkar syftet.Vi moderater tycker att en arbetslöshetsförsäkringskall ses som en omställningsförsäkring, dvs. enövergång från ett arbete till ett annat. Man kan frågasig om detta är en tolkning som vi endast delar medKristdemokraterna och . Regeringen ochutskottsmajoriteten anser att försäkringen skall sessom en övergångslösning mellan de olika åtgärdersom kan komma i fråga och att detta skall kunna pågåi evighet. Incitamenten att komma ut i arbete är svagaeller obefintliga. A-kassan är evig.Många kritiker och tänkare håller med oss om atta-kassan inte får vara evig. Man måste ha en bortregräns för att öka motiven för den arbetssökande attsöka ett nytt arbete och motiven för a-kassorna attlägga ned mer möda på att finna arbeten. Erfarenhe-ten säger att ju närmare en utförsäkring man är destoangelägnare är man att få ett arbete.Vi vill ha en bortre parentes kom-binerad med ett efterskydd som är längre för denäldre arbetskraften. Är man bör ytterligare200 ersättningsdagar medges. är , och för den äldre arbetskraften blir detsåledes ännu längre. Särskilda övergångsregler be-hövs intill dess arbetslösheten pressats ned till ac-ceptabla nivåer.Vi anser att ersättningen bör vara av den ti-digare lönen. Högre ersättningsnivåer riskerar attmotverka den mer flexibla lönebildning som Sverigebehöver . Ersättningsnivån skall ses tillsammansmed våra förslag om lägre inkomstskatter.Vidare bör en komplettering av det grundläggandeskyddet ske med tilläggsskydd genom avtal mellanfack och arbetsgivare. Ett sådant skydd bör kunnavariera från bransch till bransch.Det är intressant att notera att även socialdemo-kraterna hade med ett förslag om en bortre parentesefter i förra årets förslag beträffande a-kassan. Efter kritik från facken togs detta bort.I år skriver utskottsmajoriteten: "En vanlig kritiksom framförs mot dagens ersättningssystem är attersättningsrätten uppfattas om obegränsad i tiden.Kritikerna anser därför att det bör införas en s.k.bortre parentes. Utskottet kan konstatera att syftetmed arbetslöshetsförsäkringen har varit och fortfa-rande är att ersätta den enskilde för inkomstförlust vidarbetslöshet fram tillnytt arbete. En omställningsförsäkring behöver enligtutskottets mening i första hand inte ses som om attdet är nödvändigt att det finns en tidsmässig gräns förersättning".Men snälla rara! Om det inte skall finnas någontidsmässig gräns är väl tiden inte tidsmässigt begrän-sad, dvs. då är den väl obegränsad? Vad menasegentligen?I dag är sambandet mellan inbetalda avgifter ochutbetald ersättning obefintlig. Staten betalar en myck-et stor del av kostnaderna. Den nuvarande arbetslös-hetsförsäkringen var tänkt som en omställningsför-säkring som skulle finansieras genom avgifter somskulle betalas av både arbetsgivare och arbetstagare.Genom den höga arbetslösheten har en kraftig under-balansering uppstått som lett till att statens andel avfinansieringen har ökat och arbetstagarnas andel harminskat. Vi tycker att sambandet måste återställas såatt vi återigen får en omställningsförsäkring.En högre egenfinansiering medverkar till att detinte träffas avtal som leder till ökad arbetslöshet.Finansieringen av den allmänna försäkringen bördärför till en betydande del ske genom avgifter somtas ut av den försäkrade. Vinsten är då bl.a. att manfår tillbaka ett samband mellan lönebildning ocharbetslöshet. Vidare förbättras arbetsmarknadensfunktionssätt och kostnaderna kan jämnas ut över enkonjunkturcykel. De högre premierna kompenserasgenom skattesänkningar. Vi tror också som sagt påbranschvisa avgifter och vill därför få till stånd enutredning som ser över möjligheterna att införa såda-na.Herr talman! Det är ytterligare en fråga jag till taupp. Det gäller utformningen av arbetsvillkoret, dvs.vilka kvalifikationskrav som ställs för att man skallkunna komma i fråga för ersättning. Utformningen avarbetsvillkoret ger besked, inte minst till unga, omsamhällets syn på arbete. Ett ringa krav på arbete föratt bli ersättningsberättigad skulle kunna ge det fel-aktiga intrycket att bidragsberoende är normalt. Detnuvarande arbetsvillkoret anser vi moderater ger justdessa felaktiga signaler, och det bör därför förändras.Vi anser att arbetsvillkoret bör ändras så att sö-kanden under en ramtid av 18 månader måste haförvärvsarbetat . Som alternativ tilldenna huvudregel bör det vara möjligt att fullgöraarbetsvillkoret med viss kontinuitet. Ettsärskilt lägre arbetsvillkor för unga nytillträdande börockså införas. På denna punkt om arbetsvillkoret harvi moderater en egen reservation.Herr talman! kan jag inte låta bli att be-rätta att jag för var på en konfe-rens där höll ett anförande. Hon berätta-de om , som ibland var något disträ. Hanhade gett sin sekreterare en bunt frågor som honskulle skicka till hans studenter. Hon blev förbrylladoch sade: Men professorn, det här är ju samma frågorsom ni ställde . Han sade: Lugn, den härveckan är svaren annorlunda.Med denna historia ville visa att vimåste vara flexibla och hitta nya svar på gamla frå-gor. Detta håller jag helt med om. Tyvärr måste jagkonstatera att detta synsätt inte har trängt igenom dådet gäller den arbetsrättsliga lagstiftningen. Det endanya skulle möjligen vara tolkningen av hur man serpå en inte tidsbegränsad tid som obegränsad.Herr talman! Vi står givetvis bakom alla våra re-servationer, men av tidsskäl yrkar jag bifall endast tillvår egen reservation 7.Anf. 181 ():Herr talman! Alltför ofta hör man i debatten omarbetslöshetsförsäkringen uttryck som att det måsteskapas incitament för att människor skall bli meraktiva i att söka jobb eller att arbetslöshetsförsäkring-en inte tillräckligt motiverar den som är arbetslös ochatt det måste införas en bortre parentes så att inteersättningen blir till permanent försörjning.Dessa uttalanden avslöjar en sorts cynism, enmänniskosyn som kännetecknas av att vi människorär lata av naturen och att vi hellre lever på bidrag ängör rätt för oss. Synsättet lägger skulden på individen- du är arbetslös därför att du inte har ansträngt digtillräckligt. Synsättet lägger också skulden på system-et i sig, att det är rätten till arbetslöshetsersättningsom skulle vara orsaken till att så många går utanarbete.Det här är ett synsätt och en människosyn sominte delas av . Och efter att ha jobbat som socialsekreterare och bl.a. handlagt soci-albidrag så vet jag inte av att jag har träffat en endamänniska som inte vill göra rätt för sig. Tvärtom ärdet så att vi alla gör så gott vi kan utifrån de förutsätt-ningar som vi har och utifrån de förutsättningar somges.Uppfattningen om att arbetslöshetsförsäkringen ärför generös och inte tillräckligt stimulerar människortill att söka arbete kan man finna på olika håll. Mode-raterna är tydliga i sin uppfattning, men tyvärr är deinte ensamma.Om man tittar på EU kan man hitta unionens syn-sätt i olika sammanhang, bl.a. i ett dokument från den6 som samtliga finansministrar harundertecknat. Där slås det fast att de sociala trygg-hetssystemen behöver förändras för att incitamenten,möjligheten och skyldigheten att börja arbeta, skallöka. Vidare sägs det att det är för små fördelar attarbeta jämfört med att ta emot bidrag och att de län-der som kombinerar relativt generösa bidragssystemmed omfattande anställningsskydd bör se över sinlagstiftning.Detta dokument har bl.a. vår finansminister un-dertecknat.Som vänsterpartist kan jag konstatera att det ärmycket viktigt att vara synnerligen uppmärksam närdet gäller de förslag som kommer att komma kringförändringen av arbetslöshetsersättningen och att mansätter förslagen i relation till vilken människosyn somde avspeglar. Det gäller inte minst när vi så småning-om skall värdera de förslag som kommer att kommafrån den grupp som arbetar med frågan inom Nä-ringsdepartementet.Så länge de arbetssökande är betydligt fler än dearbeten som de kan söka och så länge vi har den sam-hällsmoral som vi har, som säger att arbete är engrundläggande del av vår identitet och ofta vägen tillsjälvförverkligande, måste individens rätt till skäligersättning och rätt till trygghet vara det som styr ar-betslöshetsförsäkringens inriktning, och betoningenpå arbetslinje och omställningsförsäkring skall utgåfrån en människosyn som säger att vi när vi blir ar-betslösa inte vill något hellre än att få jobb.När det gäller risken för utförsäkringar har vi i ar-betsmarknadsutskottet diskuterat farhågorna - detfinns också med i betänkandet - att det finns en otyd-lighet när det gäller arbetsförmedlingens uppdrag attprioritera dem som riskerar att bli utförsäkrade.Anledningen till utskottsmajoritetens farhågor ärsignaler som har kommit från olika håll om att detkan tolkas som om arbetsförmedlingarna har fått ettminskat ansvar för dessa människor. Och visst finnsdet anledning till oro, och jag tänker ta upp ytterligareett exempel.I har arbetsförmedlingen startat ett projektsom riktar sig till invandrare. Syftet sägs vara attundanröja det språkliga hindret för den enskilde attsöka tillträde till arbetsmarknaden. Därför skall manbl.a. försöka utveckla ett samarbete med kommunenssfi.Med reservation för att jag inte riktigt har hunnitfördjupa mig i frågan är mitt intryck ändå att detta vidett första påseende kan te sig som en satsning somkan stärka invandrarnas möjligheter på arbetsmark-naden. Men, och det är det som gör att jag vill ta uppfrågan här, projektet går också ut på att sortera bortde invandrare som bedöms ha små möjligheter attuppnå sfi-nivå. Dessa människor skall helt enkeltavföras från arbetsförmedlingen och alltså inte ansesstå till arbetsmarknadens förfogande, detta trots attmånga av dem bevisligen har varit ute i arbete efter-som de har kvalificerat sig för a-kassa respektive alfa-kassa.För dem som har ersättningsdagar kvar skallavaktualiseringen ske när ersättningsdagarna har tagitslut, medan övriga skall avföras direkt. Om någon avinvandrarna framhärdar i att han eller hon vill fort-sätta att vara inskriven på arbetsförmedlingen skall deendast erhålla basservice.Det här exemplet och även andra signaler frånandra håll visar allvarliga tecken på att ett förändratsynsätt håller på att ta form och att det finns risk föratt en bortre parentes smygs in i praktiken. Så pånågot sätt måste vi återkomma till detta i utskottsar-betet, annars riskerar vi en utförsäkringsboom medallt vad det betyder av otrygghet för den enskilde ochav ökade kostnader för kommunerna i form av social-bidrag.Herr talman! Ser man till de reservationer som vifrån har fogat till betänkandet har dedet gemensamt att vi vill försvara människors rättig-het till ett försäkringsskydd vid arbetslöshet, en för-säkring som inte har någon bortre parentes och somkonsekvent bygger på arbetslinjen. Våra reservationerhandlar om rätten att bl.a. genom att ta del av en aktivarbetsmarknadspolitik få återkvalificera sig in i sys-temet.Vi har en reservation som handlar om tillsyn ochvikten av att stärka rättssäkerheten för de arbetslösanär de av olika skäl är missnöjda med arbetsförmed-lingen. Det skall då finnas en möjlighet att få sinfråga överprövad av en annan institution än av densom i förstone har fattat det beslut som man är miss-nöjd med. Inte minst visar exemplet från vilkakonsekvenser ett beslut från arbetsförmedlingen kanfå för den enskilde individen.Vidare menar vi att det är absolut nödvändigt attförändra reglerna för de många, främst kvinnor, somär ofrivilligt deltidsarbetslösa. Där har ju den s.k.DELTA-utredningen nu kommit med sitt förslag, ettförslag som vi menar ligger i rätt riktning, dvs. försöker hitta en lösning som ställer krav påarbetsgivaren att försöka få till stånd heltidstjänster.Nackdelen med utredningsförslaget är att man villinföra en s.k. bortre parentes, något som vi som sagtvar är emot.Till sist vill jag också, innan min taletid är slut,lite kortfattat beröra vår reservation om rätten tillsemester för dem som är arbetssökande. Det skullevara en viktig reform som för den enskilde skulleinnebära en tillfällig lättnad för en tillfällig lättja. Desom har gått utan arbete vet att det inte är något lat-mansgöra. De vet hur pressad man är och hur begrän-sad man känner sig i sitt handlingsutrymme. Att då fåplanera in en tids semester tillsammans med sin fa-milj betyder mycket, inte bara förden arbetslöse utan också för hennes eller hans familj.Det skulle ha en stark psykologisk betydelse att, i ochför sig i samråd med arbetsförmedlingen, få skriva inen semester i sin almanacka, för kunna slippasäga att man är arbetslös utan i stället kunna säga har semester - och därmed för slippa kra-vet att alltid vara tillgänglig för arbetsförmedlingen.För de övriga reservationerna hänvisar jag tilltexterna i betänkandet. Jag står självfallet bakomsamtliga reservationer. Men vi har valt att yrka bifalltill reservationerna 2, 12, 18 respektive 19. Jag utgårfrån att reservation 18, som vi har tillsammans medkd och , kommer upp till diskussion senare idebatten.Anf. 182 ():Herr talman! Arbete åt alla är ett viktigt politisktmål för oss kristdemokrater. Arbetet har ett egenvär-de, men det betyder inte att avsaknaden av arbetepåverkar människans värde. Det är viktigt för osskristdemokrater att göra det påpekandet.10,är arbetslösa - och flertalet av dem villmest av allt ha ett jobb. Vad finns det för hinder? Påregeringens bord ligger mängder med förslagfrån övriga partier, från tillväxtgrupper, från småfö-retagare, från alla möjliga håll, på hur tillväxten ochskapandet av nya jobb kan öka. Det är bara att sätta igång.Sedan socialdemokraterna kom till makten 1994har a-kassan ständigt förändrats, och redan fattadebeslut har rivits upp. Ersättningsnivån sänktes medhjälp av till för att sedan höjas i god tidinnan valet. beslutade majoriteten i riksda-gen om en ny och allmän arbetslöshetsförsäkring somskulle vara anpassad till en modern arbetsmarknad.Vi har alla sett att så inte är fallet. Den innehållerfortsatt en rad olika brister där krångelverket harblivit ännu större. Studenterna som inte fick som-marjobb fick plötsligt inte räkna studietid som över-hoppningsbar tid. Rätt till a-kassa från 20-årsdagen istället för efter kalenderår ger fördelar till dem som ärfödda . Det är exempel på reg-ler som har kommit till utan eftertanke och utan insiktom dess konsekvenser.A-kassereglerna är ett socialdemokratisktlappverk, en övervintring från med betydligtlägre arbetslöshet och är inte alls det system somarbetsmarknaden behöver. har återigen enarbetsgrupp tillsatts som skall lägga fram förslag iseptember. Det är fantastiskt. Bara efter det atten ny a-kassa har införts, där socialdemokraternatillsammans med bestämt utformningen,underkänner man sitt eget förslag. Det behöver görasom.Det hade varit bättre om framtidstankarna i frågaom a-kassan hade tänkts från början innan beslutetfattades. Denna plottrighet och brist på helhetstän-kande skapar osäkerhet hos alla, både hos personalensom skall handlägga a-kassan och hos de arbetslösa.Hur skall de arbetslösa kunna lita på socialdemo-kraterna? Jag hoppas att så små-ningom kan besvara frågan. Hur skall de kunna lita påatt man kan åstadkomma ett regelverksom håller ? När skall ni bestämma er förlångsiktighet i a-kassetänkandet? Ni kunde åtminsto-ne börja använda en bäst före-märkning på a-kasseförslagen.Arbetslöshetsförsäkringen måste ha enkla, över-blickbara regler som uppmuntrar allt arbete i allaformer. a-kassa har följandegrundelement.Vi menar att tillhörigheten till en a-kassa skall va-ra obligatorisk. Socialdemokraterna, tillsammans medsina stödpartier, vill fortsatt ha en frivillig försäkring.Är det bra, , att människor i dagstår arbetslösa utan skydd? menaratt arbetslösheten är en kostnad som vi solidarisktskall dela och samfällt arbeta för att utplåna. Varjeenskild människa skall ha en grundtrygghet i delak-tighet i a-kassa - också de som har valt att ståutanför.Det skall vara en omställningsförsäkring. Incita-ment skall skapas för att också byta bransch och yrke.Försäkringen skall finansieras genom avgifter, vilketger en bättre grund för lönebildningen. Avgiftensjunker när arbetslösheten sjunker. Vi menar att denkostnaden bör fördelas i lika delar mellan arbetstaga-re, arbetsgivare och över statsbudgeten. För den en-skildes del har vi kompenserat den ökade kostnadenmed sänkt skatt med hjälp av en höjning av grundav-draget, vilket mer än väl tillgodoser utrymmet.Arbetsvillkoret bör vara . Vi har ettlågt arbetsvillkor i . Det är rimligt att vara enlängre tid i arbete innan man kan komma i åtnjutandeav bidragssystemet. I har arbetsvillkorethöjts , i är det nio månader.Däremot är det oerhört viktigt att ha en låg tröskelvad gäller att allt utfört arbete skall räknas. Säsongs-arbete, projektarbete och deltidsarbete - allt skallräknas till godo som kvalificerande för arbetslöshets-försäkring. För att åstadkomma detta krävs att manslopar kravet på minsta antal arbetade timmar permånad. Sådana krav diskvalificerar mångamänniskor som faktiskt arbetar, bara för att de harförlagt sin arbetstid på ett mer flexibelt sätt än vaddagens stelbenta regelsystem tillåter.Jag såg en sammanställning med kortast möjligatext över arbetsvillkoret i jämfört med andranordiska länder. Det behövdes 15 rader för att beskri-va arbetsvillkoret i , i och på Island.Det svenska systemet tog 42 rader i anspråk. Krångel-regler.Det är bra att regeringen i kommande proposition- enligt uppgift från - tagit bortförslaget att undandra missionärers och biståndsar-betares rätt till a-kassa. Det är ett oskick att ge sig påsmå och svaga grupper som gör storslagna insatserunder ofta ganska påfrestande omständigheter. Jagtolkar det så att den opinion som bl.a. kristdemokra-terna tidigt varit med om att starta faktiskt har gettutslag här.Men visst är det konstigt tänkt; när man utför ettavlönat arbete i sitt eget hem i egenskap av familje-hemsförälder, är man trots detta inte berättigad till a-kassa. Detta är stelbenthet och ideologiskt tänkande igamla strukturer.Incitamenten för att skaffa arbete måste vara sto-ra. Arbetslinjen skall gälla. Det måste alltid vara meralönsamt för den enskilde att ta ett kort tillfälligt arbeteän att låta bli. Varenda timme arbete som man kanerhålla måste belönas i systemen - allt annat blirabsurt.Vi vet genom studier att ett tillfälligt jobb ofta kange en anställning av något slag. Därför är på fel väg när man vill införa en bortreparentes . Då skall det inte längre varamöjligt att jobba deltid och stämpla deltid.