prot · GM0954 · 1999-02-11 00:00:00 — Den tidigare socialdemokratiske industriministernhar här i kammaren låtit fastslå att statliga företagskall bedriva sin verksamhet på exakt samma vill-kor som motsvarande privata bolag. Gäller detfortfarande, eller finns det en ny policy från Nä-ringsdepartementet?2. Hur ser näringsministern på brev till ledningar ihalvstatliga företag, av typen , medhänsyn till börsetiken och ansvaret för minoritets-ägarna?3. Hur ser näringsministern på det jag beskriver -den syn man lätt får när man plockar samman ettantal citat och ett antal olika klipp från näringsmi-nisterns uttalanden om A-, B- och C-lag på densvenska arbetsmarknaden?Anf. 22 Näringsminister ():Fru talman! Staten har alltid ett särskilt ansvar.Förutom att jag är näringsminister och ansvarig förägandet är jag arbetsmarknadsminister och har ettansvar för vad som sker på den svenska arbetsmark-naden. Inte minst är det viktigt att regeringen tar ettansvar när människor blir friställda och när männi-skor inte har ett jobb. Det är min roll, och jag måsteanvända de medel som står till mitt förfogande.När det gäller breven i fråga har jag mycket hov-samt och ganska enkelt förtydligat de regler som vihar på svensk arbetsmarknad och inte minst det mo-raliska ansvar som man förväntar sig att alla arbetsgi-vare har därest den här typen av omstruktureringargörs.När det sedan gäller de frågor som här tas upp avPer om den artikel som har skrivits omförsvarsindustrin anser jag att när regering och riks-dag fattar beslut som direkt påverkar en verksamhet -i detta fall försvarsindustrin - har regering och riks-dag ett speciellt ansvar. När en åtgärd vidtas som manvet, som i detta fall, direkt kommer att leda till för-ändringar, nedskärningar och minskad sysselsättningfår man ta detta ansvar.I fråga om har jag talat med Ericssonsledning. Jag har haft samtal medEricssons verkställande direktör om hur man, sett tillsamhällets intresse, borde hantera detta. Jag har ocksåtillsatt landshövding för att ta uppfrågan mellan å ena sidan företagets ledning och åandra sidan mig och de olika myndigheter som vi harlokalt och regionalt.Detsamma gäller . Jag har under en längretid haft direkta kontakter med verkställande direktö-ren på Volvo.Som svar på de frågor som ställts vill jag helt kortsäga följande:· skall självklart behandlas påsamma villkor som alla andra företag. Det är spe-ciellt känsligt när vi är delägare och det finns and-ra ägare.· Brev som jag har skrivit har jag redan redogjortför.· Här finns ingen A-, B- och C-verksamhet, utanalla måste behandlas lika.Anf. 23 PER ():Fru talman! Staten har alltid ett särskilt ansvar,säger näringsministern. Då ställer man sig naturligtvisfrågan: I vilken egenskap? Självfallet finns det gene-rella åtgärder som vidtas vid arbetsmarknadspolitiskaåtgärder, arbetsförmedlingar, olika typer av omskol-ning m.m. Det är den naturliga, normala verksamhe-ten i samband med friställningar.Att det sedan går ut särskilda brev till statliga fö-retag ger, när nu näringsministern upprepar detta,närmast ett intryck av att det finns särskilda krav somställs på de statliga företagen, utöver vad som gällerför de privata.Jag är glad att näringsministern även talar medEricsson och , något som jag tycker att det ärnaturligt att varje näringsminister gör. Men hur är detmed alla andra friställningar? Det är ju inte bara storasvenska företag som det gäller. Permitteringar skerdessvärre i alla typer av företag. Små, medelstora ochstora företag, ja, t.o.m. enmansföretag lägger ju nedoch människor blir friställda.Jag räknar inte med att näringsministern skall talamed varje enskild företagare men det finns faktiskt ettansvar även för det som sker på de små arbetsplatser-na, som är den dominerande delen av hela den svens-ka arbetsmarknaden.Jag tycker således fortfarande att näringsminis-tern, och detta finns det mycket klara tecken på, delarin arbetsmarknaden i A-, B- och C-lag. A-laget harsärskilda förmåner genom att det handlar om anställ-da i statliga företag eller företag som har beställningarfrån försvaret eller annan statlig myndighet. Sedanfinns det andra som ligger längre bort, kanske ett B-lag. Det är de som näringsministern talar med. Vidarehar vi ett C-lag med alla de hundratusentals männi-skor som är anställda i företag som näringsministernfysiskt icke har möjlighet att tala med. Jag tycker attdetta är en djupt otillfredsställande situation och me-nar att det skall vara en generell politik. Självfalletgör vi insatser där så är möjligt men alla kategoriermåste likabehandlas, oavsett vilken arbetsgivare dehar.Sedan, fru talman, hade jag en fråga om Porjusoch aviserade friställningar där. Närings-ministern var ju i samband med sitt brev ute och ga-ranterade att man skulle få ersättningsjobb från detstatliga företaget. Jag har ingenting emot ersättning-sjobb, tvärtom. Men det är särbehandlingen och sä-ringripandet i statliga företag som jag tänker på. Jaghar väldigt svårt att se att näringsministern fullföljerden situation som har varit gällande i denna kammare- att statliga företag skall behandlas på samma sättoch agera på samma sätt som motsvarande privata -om man räknar med att man får förmaningar och brevfrån ägaren vid olika tillfällen om hur man skall göravid olika händelser som uppstår.Fru talman! Jag vill fullfölja mina följdfrågor medatt ånyo fråga näringsministern:1. Är det inte i praktiken så att det svar som nä-ringsministern gav är att han behandlar olikalöntagarkategorier som A-, B- och C-lag när detgäller friställningar?2. Hur ser näringsministern själv på sina garantierbeträffande om ersättningsjobben - därfinns det ju direkta citat?3. Är det så att alla statliga företag, hel- och delägda,framöver skall se brev från ägaren som brev frånvem som helst - de skall ju agera som vilket en-skilt privat bolag som helst?Anf. 24 Näringsminister ():Fru talman! Om man inte kan ha kontakt med allaföretag - det är riktigt som Per säger; vihar varsel från både små och stora företag - innebärinte det att man inte tar ett ansvar. Skall jag exempel-vis när varslar 5 400, när varslar10 000 och när lilla varslar 150 personer sägaatt jag inte haft möjlighet att ta kontakt med alla and-ra och att jag därför inte tar kontakt med dessa? Detvore en orimlig politik.Vi i regeringen och jag som minister har ettmycket stort ansvar men - och det är detta som jagpekar på - företagen har i första hand det största an-svaret. Alla företag skall ta sitt ansvar.När det gäller vill jag tillägga att jag somminister med ansvar för regionalpolitiken ansåg attdet är väldigt svårt att hitta andra arbetstillfällen iPorjus jämfört med hur det är på stora orter - mankan jämföra med t.ex. och andra orter därVolvo har varslat. Då tycker jag att det är rimligt attjag försöker skaffa en mängd ersättningsjobb, vilketjag också genom olika åtgärder har gjort. Det är någotsom jag både är stolt över och står för.Anf. 25 PER ():Fru talman! Jag delar helt näringsministerns upp-fattning. Naturligtvis kan man inte ha kontakt medalla företag men kraven måste vara ungefär desamma.Dessutom måste man försöka göra så att kommuni-kationen blir någorlunda jämbördig. I så fall är detinget unikt med i eller med AssiDomän i - även om det är näringsministernsegen kommande valkrets. I stället är det fråga omgenerella regler som gäller lika för alla.Jag efterlyser därmed generella åtgärder både närdet gäller arbetsmarknadspolitiken och kraven påföretagens ansvar och när det gäller näringsministernsförsök till kommunikation. Det går att kommunicera,inte minst via medierna, även med en stor mängdföretag. Deras sätt och deras problem kan vara gäl-lande när det gäller att försöka skapa en gemensamdialog om hur situationer kan lösas även för detmycket stora antal svenskar som finns i mindre ochmedelstora företag och som har rätt till likabehand-ling motsvarande vad som gäller i statliga eller storaföretag.Det är självklart bra att man gör ansträngningarför att få jobb till i samband med friställningar.Men jag tycker icke att man kan ställa ut några ga-rantier. Det finns många fler orter både i Norrlandoch i andra glesbygdsområden i som i så fallhar rätt att kräva ersättningsjobb och garantier frånnäringsministern. De har för övrigt lyst med sin från-varo.Till sist, fru talman! Vilka kriterier har näringsmi-nistern med dessa aktiviteter för att vidta åtgärder,samtala eller på annat sätt försöka lindra effekterna isamband med friställningarna? Vilka kriterier gällerför de statliga företagen, de stora och de mindre ochmedelstora företagen? Är de generella eller gäller defrån fall till fall när det inte finns någon generell prin-cip?Anf. 26 Näringsminister ():Fru talman! De kriterier som gäller på svensk ar-betsmarknad är samma för alla. De små företagen ärinte undantagna. Huvudkriteriet är att det är företagetsom i första hand tar ansvaret. Sedan har vi generellaarbetsmarknadspolitiska åtgärder för att i andra handtillsammans med företaget ta ett ansvar. Ytterst harregeringen och ett ansvar för det som skerpå svensk arbetsmarknad. När det sker väldigt storaförändringar utser regeringen speciella förhandlings-män, och det är inget nytt - jag kan nämna Söder-hamn. Och får man vidta speciella åtgärder.Alla skall behandlas lika, och alla skall ha sammaförutsättningar. Statliga verksamheter och aktiebolagskall inte behandlas annorlunda än andra bolag somicke är statliga. Tack!Överläggningen var härmed avslutad.AjourneringKammaren beslutade på förslag av tal-mannen att ajournera förhandlingarna till dåfrågestunden skulle börja.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 14.00.8 § FrågestundAnf. 27 dagens frågestund kommer följande statsråd attdelta: Finansminister , jordbruksministerMargareta , statsrådet , statsrå-det , näringsminister ,statsrådet , statsrådet och kulturminister . Finansmi-nistern besvarar såväl allmänpolitiska frågor somfrågor inom sitt eget ansvarsområde inom regeringen.Frågor till övriga statsråd förutsätts beröra deras an-svarsområden inom regeringen.Varsågoda att ta plats. Då är vi redo att börja.Medlemskap i . 28 ():Fru talman! Många länder förhandlar nu ommedlemskap i . För att få bli medlem krävs det fullt ut antar akin, dvs. det regelverk som EUbyggt upp. Framför allt gäller det den inre markna-den.Utan tvivel hör EMU och den gemensamma va-lutan till akins centrala delar. Jag har därför en frågatill finansministern. Kan man bli medlem i EU utanatt fullt ut införa euron?Anf. 29 Finansminister ():Fru talman! Det är en fråga som måste tas upp i depågående förhandlingarna. Det finns ingen automatiksom gör att ett land som det träderin i EU också blir medlem i . Det krävs att enrad villkor uppfylls som går utöver dem som krävsför att man skall kvalificera sig som medlem i EU.Om något land i de kommande förhandlingarnaeftersträvar ett undantag har det landet möjlighet attta upp detta, och så får det bli en fråga för förhand-lingarna. Det viktiga är att det inte finns någon auto-matik när det gäller att bli medlem i samtidigtsom man blir medlem i EU.Anf. 30 ():Fru talman! När vi förhandlade om att Sverigeskulle bli medlem i EU fick vi mycket klart för oss attvi fullt ut måste acceptera akin. Vid det laget vareuron inte införd. Vi hade stora besvärligheter medatt över huvud taget förhandla fram ett undantag försnuset, som inte på samma sätt tillhör de centraladelarna av regelverket. EMU och euron gör det ihögsta grad.Jag förstår finansministern så, att han hänvisar tillatt det kan bli övergångsregler. Vi har redan dessaövergångsregler i form av konvergenskraven. Kom-mer ett land att kunna bli medlem i EU utan att upp-fylla konvergenskraven? Måste man inte, om man nuuppfyller kraven, införa euron direkt?Kommer inte att till varje pris försö-ka undvika att det som hände i fall upprepas,dvs. att ett land tas in som medlem och sedan ställersig vid sidan av och inte uppfyller kraven enligt för-draget?Anf. 31 Finansminister ():Fru talman! Jag förstår att det egentliga syftet medLars fråga inte var omsorg om de ländersom ansöker om medlemskap i , utan inlägget varett led i den inrikespolitiska debatten. Det gäller Sve-riges förhållande till EMU och inte ellerRumäniens förhållande till EMU. Då är vi tillbaka iden vanliga fråga som vi har diskuterat så mångagånger.Vi har fattat ett politiskt beslut i denna kammare istor majoritet om att inte skall delta vid star-ten av euron. Det är ytterst en politisk bedömningsom vi gör. Vi har också vid den behandling somskedde , där jag för övrigt själv deltog,befunnits vara i enlighet med fördraget.Om och när skall gå in i är en sena-re fråga, och den skall avgöras av svenska folket i valeller folkomröstning.Jag tänker inte ge några pekpinnar eller råd till deländer som ansöker om medlemskap i . Jag ärövertygad om att de kan driva sina intressen och kommer fram till en uppgörelsemed EU.Lagen om jämställdhetAnf. 32 ():Fru talman! Jag skulle vilja ställa en fråga tilljämställdhetsminister jag har varit ute på arbetsplatsbesök i såvälJärfälla som här i har jagerfarit att lagen om jämställdhet inte är tydlig vadgäller fackens möjligheter att få del av anställdasindividuella löner för att kunna kartlägga löneskillna-der mellan kvinnor och män och i förlängningenockså göra något åt dem. De flesta arbetstagare har individuella löner, och många arbetsgivare vägraratt lämna ut dem.Jag vill fråga ministern om hon har för avsikt attgöra lagen tydligare, så att facken kan få ta del avdenna statistik.Anf. 33 Jordbruksminister ():Fru talman! Svaret på frågan är ja. Det finns nu enutredning. Hans Stark har fått tilläggsdi-rektiv som avser just att man skall titta på löneut-vecklingen. I det uppdraget ingår just det som tog upp.Anf. 34 ():Fru talman! Jag är väldigt tacksam för det. Det ärstora problem för många fackliga organisationer. Deflesta har individuella löner i dag.Tack för svaret.HallandsåsenAnf. 35 ():Fru talman! Jag har en fråga till näringsministernsom berör trafik och miljö.I december månad överlämnades till regeringenett beslutsunderlag från om Hallandsåsenoch situationen där. Det är nu många som frågar sighur det går med projektet.Jag undrar helt enkelt om regeringen har någontidsplan för när man skall säga något i denna fråga, såatt de många berörda parterna får ett besked.Anf. 36 Näringsminister ():Fru talman! Regeringen har fått både tunnelkom-missionens rapport och redovisning av deolika alternativ som finns för den fortsatta hantering-en av järnvägsbygget vid . Såväl tunnel-kommissionens rapport som förslag skallnu studeras. När vi har studerat dem kommer rege-ringen att återkomma.Anf. 37 ():Fru talman! Min poäng var att jag ville få en hintom hur tidsplanen ser ut för detta projekt. För alla osssom är inblandade i trafik- och miljöfrågor är detvärdefullt att få veta om beskedet kommer , ihöst, inom eller inom en månad.Kostnadsramen har spruckit ordentligt för detta.Skall det bli någonting måste det tillskjutas nya peng-ar. Det antar jag att regeringen är medveten om. Mil-jöproblemen förefaller inte heller vara lösta.Jag skulle gärna vilja ha åtminstone en uppskatt-ning av när frågan kan hanteras och när ett beskedkommer.Anf. 38 Näringsminister ():Fru talman! Frågan är så viktig att den måste taden tid som behövs. Mitt svar är att den icke kommeratt behandlas , utan tidigast i höst.Barn- och ungdomskulturenAnf. 39 ():Fru talman! Jag har en fråga till bryter mot . Det slårFN:s kommitté för barnets rättigheter fast efter att hagranskat den svenska barnpolitiken. Kommittén ut-trycker oro över hur ekonomiska nedskärningar drab-bar barnen och uppmanar regeringen att se över ef-fekterna.Det gäller inte minst kultur- och fritidsområdet.Barnen får betala den svenska statsskulden, vilket äroacceptabelt. I används nu skalpellför att ta bort s.k. onödigt dödkött. Bibliotek,kvartersbiografer, och verkstäder ärnågra exempel.Min fråga blir: På vilket sätt avser kulturministernse över effekterna av att inte upp-fylls?Anf. 40 Kulturminister ():Fru talman! Jag delar oro över ut-vecklingen i . Där har man valtatt lägga hårda besparingskrav på just kultur- ochfritidssektorn. Vi ser en del oroande verkningar, bl.a.när det gäller barnbiblioteks- och biblioteksverksam-heten.Vi kommer att följa utvecklingen mycket noga.Jag kommer och attsamla representanter för landets kommuner för attdiskutera just biblioteksfrågan och barns tillgång tillläsande och litteratur. kommer vi naturligt-vis att gå igenom hur myndigheter och andra leverupp till de uppdrag som de har fått av regering ochriksdag att prioritera just barn- och ungdomskulturen.Anf. 41 ():Fru talman! För tydlighetens skull vill jag påmin-na om att vi i artikel 31 kan läsa:Konventionsstaterna erkänner barnets rätt till vila ochfritid, till lek och rekreation, anpassad till barnetsålder, samt rätt att fritt deltaga i det kulturella ochkonstnärliga livet.Jag tycker att det är bra att läsa upp detta när ock-så finansministern är här.Det är alltså regeringarna som bär ansvaret förden här uppfyllelsen. Och har fått en all-varlig erinran om brott mot konventionen bl.a. vadavser kultur och fritid. Då frågar jag igen: Vad ämnarkulturministern göra för att sona brottet?Anf. 42 Kulturminister ():Fru talman! Staten och regeringen står för ungefärhälften av de offentliga resurser som tillförs barn- ochungdomskulturen.Vi har valt att mycket tydligt tala om att barn ochungdomar har högsta prioritet. Vi har valt att t.ex.införa ett helt nytt litteraturstöd som tar sikte just påbarn och ungdomar. Man kan gå igenom område förområde och upptäcka att det är precis samma priorite-ringar som gäller.När det däremot gäller den andra halvan av stödet,det som kommuner och landsting står för, vet vi attdet på sina håll har varit svårt att hålla uppe de högaambitionerna. Man har dessutom, som kanske iStockholm, valt att göra prioriteringar som går påtvärs med intentioner.Som jag sade kommer vi att ta upp direkta kon-takter med de kommuner som lämnar svarta hål, somstaten inte klarar av att fylla igen, på detta oerhörtviktiga område.Tack!Insyn i kommunala bolagAnf. 43 ():Fru talman! Jag har en fråga till statsrådet bolag är en styrelseform som ur de-mokratisk synpunkt är problematisk. Skattebetalarnaspengar riskeras utan att den demokratiska kontrollenkan ske på samma sätt som i vanliga nämnder ochstyrelser i kommunen. Den direkta kontrollen utövasav personer som inte behöver vara direktvalda.Aktiebolagslagen gör att normal insyn och offent-lighet inte är möjlig. Och de nya halvkommunalabolag som växer fram minskar ytterligare möjlig-heten till insyn. Jag har exempel på avtal som haringåtts mellan kommunala och privata bolag som intefår offentliggöras. Det är säkert ingen tillfällighet attmånga av de mest utpräglade exempel på maktmiss-bruk och vidlyftig representation avslöjas blandkommunala bolag.Fru talman! Jag vill fråga statsrådet hon som ansvarig för demokratifrågor i regering-en anser att det finns en konflikt mellan grundläggan-de demokratiska styrelseprinciper och kommunalabolagsformer. Och i så fall undrar jag vilka åtgärderministern kan tänka sig att diskutera i framtiden.Anf. 44 Statsrådet ():Fru talman! Vi kommer från regering-ens sida att lägga fram en proposition för riksdagendär vi behandlar den kommande revisionen av dekommunala verksamheterna och bl.a. de kommunalabolagen. Där har vi till syfte att förstärka insynen ochrevisorernas möjligheter. Framför allt skall de ansva-riga förtroendevalda i kommunerna ges större möjlig-heter att bevaka vad som händer i de kommunalabolagen.Om jag uppfattar frågeställaren rätt är detta en vi-dare fråga; den handlar inte enbart om revisionen. Jagär i och för sig beredd att föra en diskussion om vilkademokratiska effekter våra nuvarande kommunalaverksamhetsformer kan ha haft. Men jag är inte förnärvarande beredd att komma med några närmarebesked i den frågan. Det finns tidigare utredningsbe-tänkanden som behandlar de här frågorna. Jag ber attfå återkomma.Anf. 45 ():Fru talman! Tack för svaret! Jag förmodar att vihar skilda grundinställningar. Jag anser ju att detfinns en konflikt inbyggd. Det är i och för sig positivtatt statsrådet vill föreslå möjligheter till ökad insyn.Men jag var intresserad av att få ett svar om statsrådetanser att själva konstruktionen med kommunala bolagär en motsättning i förhållande till normal kommunaldemokrati, vilket jag anser att den är.Anf. 46 Statsrådet ():Fru talman! Den behöver inte nödvändigtvis varadet. Det beror på vad det är för verksamhet som manhar i kommunala bolag. Däremot tycker jag att det ärolyckligt när vi använder oss av för mycket bland-former av privat och offentlig verksamhet utan attkanske dra konsekvenserna av det.Jag tror att kommunerna redan inom ramen för detregelverk som vi har skulle kunna ställa myckethögre krav vid upphandling. Då skulle man faktisktkomma mycket längre mot det som åsyf-tar, nämligen ökad insyn och demokratisk kontrollöver de verksamheter som vi med skattemedel i dagser till utförs inom kommunala bolag eller på entrep-renad.Jag tror alltså att vi kan göra mycket mer redaninom ramen för nuvarande regelverk.VänerskolanAnf. 47 ():Fru talman! Jag vill ställa en fråga till skolminis-ter . I vår lokaltidning hemma iVänersborg fanns det en artikel med en fetrubrik över fem spalter som löd: Skolministern tror påVänerskolan.Vänerskolan, som ligger i , är västraregionens teckenspråkiga grundskola. Det är medandra ord en skola för döva, vilken är väl känd avskolministern.Den här artikeln byggde inte på någon intervjumed skolministern utan på ett skolbesök av någrasocialdemokratiska riksdagsmän som delgav tidning-en sin version av läget.Jag vet att skolministern har varit ordfö-rande i en statlig utredning om landets specialskolor,den uppmärksammade , som i bristpå besked skapar stor oro på Vänerskolan. Det för-väntas komma en proposition om specialskolorna den28 maj. I är man bekymrad över vilkeninriktning den kommer att ha.Min fråga är: Tror skolministern fortfarande påVänerskolan? Eller borde kanske nämnda tidnings-rubrik haft formuleringen: trodde skolmi-nistern på Vänerskolan?Anf. 48 Statsrådet ():Fru talman! Det är roligt när man blir omnämndnär man själv inte har sagt någonting. Men jag harbesökt skolan i , och när jag var där gjor-de den ett mycket positivt intryck. Det tror jag att denkommer att göra i fortsättningen också. Det är en braledning, kompetent personal och en trivsam och ut-vecklande miljö för de elever som går där. Så det stårjag fast vid.I kom vi fram till att vi skullepeka ut de skolor som även i fortsättningen skullevara specialskolor för döva elever. Det finns en delelever i och några i - på denhär skolan. gav inte besked omvilken av dessa skolor som skulle finnas i fortsätt-ningen. Det beslut som man kom fram till i utred-ningen var att regionen skulle ta ställning till vilka avskolorna som skulle permanentas.Vi kommer att komma tillbaka. gör vi ensammanställning av alla remissvar, och propositionenkommer förhoppningsvis att läggas fram i slutet avmaj för , och då kommer jag att ge ett defi-nitivt besked.Anf. 49 ():Fru talman! Jag tackar för svaret. Det var positivt.Jag förutsätter att skolministern under det här propo-sitionsarbetet väl beaktar de fakta som talar för attjust västra regionens dövskola bör ligga i Vänersborg.Vänersborg har t.ex. en hundraårig tradition påområdet. ligger centralt i regionen. Ele-verna vid erbjuds en fullvärdig tecken-språklig miljö, vilket är synnerligen betydelsefulltoch viktigt. Och den långa traditionen med utbildningav döva i har utökats medteckenspråksutbildning även för hörande ungdomarvid stadens gymnasieskola, talman! På ingen annan plats i regionen finnsdenna kombination av starka argument.Tack!Anf. 50 Statsrådet ():Fru talman! har den här skolans talan förts.När vi återkommer till debatten i får vi välhöra de som talar för Göteborgsdelen. Men jag haralltså inga invändningar mot beskrivningen av skolansom sådan. Det var ju det som stod i rubriken. Det ären bra skola, men det är också en bra verksamhet somfinns i Göteborg.TågtrafikenAnf. 51 ():Fru talman!