prot · GN094 · 1999-09-16 00:00:00 — Bakgrunden till min fråga var bl.a. denatt ni avskaffade husläkarlagen, somnästan det första ni gjorde efter valsegern 1994.Min fråga är: Skall man tolka det som sjukvård-sministern har sagt som att etableringsfrihet skallinföras? Då kommer vi naturligtvis att stödja det. Viär nämligen för liberal politik oavsett vem som läggerfram förslagen.Anf. 35 Socialminister ():Fru talman! Nej, vi har ingen föreställning om attjust på den punkten upprepa husläkarsystemet, dvs.att införa en fri etableringsrätt. Det var ju detta somblev problemet med husläkarreformen. Men man kannå en ökad etableringsfrihet och ökade etablerings-möjligheter på många andra vägar.Apropå detta med vill jag bara berätta fördem som tycker att det sade var liteegendomligt, att jag medverkade i och taladeom våra planer när det gäller sjukvården inför 300sjukvårdsrepresentanter. Jag gjorde misstaget attförsöka vara lite lustig genom att vara fräck på etthumoristiskt sätt. Det misslyckades totalt. Jag lästesedan till min överraskning i tidningen att någon hadesagt att jag var arrogant.Av detta lär man sig att humor är svårt och att omnågon tar illa vid sig skall man be omursäkt. Men till egen tröst och möjligen som ett tipstill : Det är skönare lyss till den strängsom brast än att aldrig spänna en båge.Anf. 36 BO ():Fru talman! Låt oss hoppas att det var sjukvård-sministerns humoristiska sida som något missuppfat-tades och att det inte var så som många tydligen upp-fattade det, nämligen innehållsmässigt någonting somman skall akta sig noga för.Kan vi inte få ett svar till den potentielle husläka-ren? Kan han eller hon som vill driva husläkarverk-samhet och försöka få patienter att komma till honomeller henne, etablera sig utan att socialdemokratiskalandsting har vetorätt?Anf. 37 Socialminister ():Fru talman! Det kan man inte om det inte införsen allmän fri etableringsrätt. Det är okej att vi göretablering genom ett avtal med , men mankan verka för en ökad mångfald genom att kräva avlandstingen att de upprättar utvecklingsplaner sominnehåller väsentligt större möjligheter för etableringav familjeläkare eller husläkare. Det var på denpunkten vi kom överens med om attutveckla mångfald genom att ge fler möjligheter.Vi skall återkomma med alla dessa förslag i dennationella handlingsplan som vi tänker redovisa nästaår.När det gäller den fria etableringsrätten, såsom BoKönberg tolkar den, tänker vi inte lägga ett förslag iden riktningen men väl en rad förslag som innebärväsentligt ökade möjligheter att etablera verksamhet.Den svenska åkerinäringenAnf. 38 ():Fru talman! Jag har en fråga till näringsministerBjörn Rosengren.I den ökande tillväxt som vi ser nu och tack vareden snabba IT-tätheten och utbyggnaden av den mär-ker vi nu att vi kommer att behöva en väl fungerandelogistikkedja. Vi behöver transporter och godshante-ring, och den här logistikkedjan måste vara miljövän-lig, energieffektiv, säker och snabb.Jag har en fråga när det gäller den svenska åkeri-näringen. Vi har många exempel på hur den svenskaåkeribranschen jobbar seriöst med att få miljöcertifie-ring och jobbar med arbetsmiljökrav, miljökrav osv.för att hitta rätt i strävan mot en miljövänlig trans-porthantering . Men vi ser också exempelpå att den svenska åkeribranschen känner sig hotadoch till viss del utkonkurrerad av åkare från andraländer, som kanske inte har samma arbetsmiljökravoch lagar osv.Min fråga är då: På vilket sätt kan näringsminis-tern göra så att den svenska åkeribranschen kan hävdasig i ?Anf. 39 Näringsminister ():Fru talman! Får jag börja med att säga att jag de-lar uppfattningen att den svenska åkerinäringen hardet tungt. Den har det tungt framför allt därför att vihar fått en ökad internationell konkurrens, en konkur-rens som inte alltid arbetar på de villkor man skulleförvänta sig.Vad vi har gjort är att vi har bett , , att se hur densvenska åkerinäringens situation är, och vi har då fåttfram ett underlag.Jag vill också säga att vi i budgetpropositionen nupå måndag kommer att presentera en hel del förslagsom är bra för småföretagarna, som det finns mångaav inom åkerinäringen. Där kommer man att få för-delar.Sammanfattningsvis kan jag säga att jag har haftkontakt och kommer att ha ytterligare kontakt medåkerinäringen. Jag räknar med att kunna presentera enstrategi för hur den svenska åkerinäringen bättre skallkunna utvecklas.Anf. 40 ():Fru talman! Vi skall väl inte förekomma den bud-get som skall läggas , men jag blir nyfikenpå det initiativ som skall tas. Vi vill ju inte att densvenska åkerinäringen skall flaggas ut på grund avandra, kanske oseriösa, åkare. När och på vilket sättkommer näringsministern att ta detta initiativ?Anf. 41 Näringsminister ():Fru talman! Som jag sade kommer jag att ta kon-takt med näringen och föra en diskussion med dem.Jag har redan startat den. Statssekreterare som ansvarar för detta på departementet kom-mer att träffa dem . Jag räknar med att underhösten kunna presentera en strategi där vi tar med enmängd frågor som förhoppningsvis skall underlättaför åkerinäringen i Sverige.FåmansbolagAnf. 42 ():Fru talman! Jag har en fråga till näringsministerBjörn Rosengren.Sverige har ett unikt läge att etablera sigsom en dynamisk företagarnation, speciellt inomkunskapsintensiva branscher. För att vi skall kunnautnyttja våra resurser optimalt tror jag att det är nöd-vändigt att vi ändrar synen på de fysiska personersom startar och driver dessa företag. Jag tänker speci-ellt på reglerna för personaloptioner och utdelning ifåmansbolag. Som det är missgynnas svensktägande till förmån för utländskt, och ägande somkombineras med eget arbete missgynnas. Dessutomökar skälen för dessa företag att flytta ut.Min fråga till näringsministern är: Kommer rege-ringen med något förslag i dessa frågor som gör attdet blir mer förmånligt för ett aktivt ägande i fåmans-bolagen?Anf. 43 Näringsminister ():Fru talman! Vi kommer i budgetpropositionen attpresentera en hel del förslag som är bra för samtligaföretagare, inte minst småföretagare och även få-mansbolag. Men låt mig också göra det konstaterandeatt vad vi ser hända nu och vad vi kan bedöma fram-över är att vi har en fantastisk tillväxt. Vi har en ut-veckling där alltfler företag startar och utvecklas, ochdet gäller på alla områden, inte minst på IT-området.Därmed tycker jag att vi nu kan gå vidare med enmängd frågor, bl.a. den fråga som tas upp här.Jag vill slutligen ha sagt att det handlar om att seen helhet. En fråga löser inte alla dessa problem, utandet är en helhet. Det är det regeringen har ambitionatt presentera.Anf. 44 ():Fru talman! Jag fick ändå inte riktigt svar på minfråga. Jag frågade specifikt just om personaloptioner.Jag tolkar näringsministern så, att det inte kommernågot förslag som kommer att ändra reglerna förbeskattning av personaloptioner i dessa företag.Anledningen till att jag tycker att detta är allvar-ligt är att det är en förutsättning för en långsiktigtillväxt. Vi har en bra tillväxt , men för att denskall vara uthållig och långsiktig måste man ändra pådessa strukturella regler. Det måste man göra i tid.Därför känner jag mig ganska orolig när jag hör nä-ringsministern tala om allmänna regler för företagenutan att beröra denna fråga specifikt.Anf. 45 Näringsminister ():Fru talman! Vi kan väl ändå vara överens om attdet går bra för och att vi har en oerhört snabbtillväxt? Jag har stått i denna kammare och diskuterattidigare, inte minst med frågeställaren. Jag har fåttmörka svarta bilder målade. De stämmer inte. Det gårutomordentligt bra för , och vi ser hur inteminst IT-företagen växer. Sedan får vi titta på frågaefter fråga.Som jag sade: Vi kommer att förelägga en hel delförslag, och de kommer att presenteras i budgetpro-positionen nu på måndag.Nationella handlingsplanen - sjukvårdenAnf. 46 ():Fru talman! Jag skulle vilja vända mig till social-minister . Det gäller den nationellahandlingsplanen för sjukvården som hardiskuterats i kammaren en del. Jag skall först säga attjag är mycket positivt ställd till den. Jag tycker att detskall bli mycket intressant att få en analys och endiskussion runt just framtidens sjukvård i ochrunt hur den kommer att se ut.Jag kan också konstatera att ett nationellt rådkommer att inrättas. I rådet skall staten och sjukvårs-huvudmännen gemensamt följa handlingsplanensutveckling, vilket jag tror är alldeles utmärkt.Det jag dock saknar är den grupp som är brukareinom sjukvården. Det står att man också skall ha enmer patientfokuserad samt kunskaps- och forsknings-orienterad sjukvård. Då menar jag att det är viktigt attvi lyssnar till brukarna - patienterna - inom sjukvår-den.Jag undrar hur ministern har tänkt sig att han skallkunna lyssna till brukarna. Kommer det att ske i enform av brukarråd eller på annat sätt? Jag förutsätteratt ministern har haft med den frågan.Anf. 47 Socialminister ():Fru talman! Idén om den nationella handlingspla-nen har växt fram i diskussionerna om de extra sats-ningarna, som faktiskt börjar med det jag harpåpekat, dvs. uppgörelsen med i våras.Vi har talat om den enorma kraftsamling som görskring sjukvården. Vi förhandlar med Landstingsför-bundet och om inriktningen. Vihar också sagt att det är i de förhandlingarna vi skalldiskutera hur det nationella rådet skall fungera.Jag har tidigare gett beskedet att jag förutsätter attdet nationella rådet skall arbeta med en särskild gruppeller delegation som representerar personalen, vilketjag tycker är viktigt. Jag skall gärna ta med mig SonjaFranssons idé om att komplettera detta med någongrupp som arbetar tillsammans med det nationellarådet och som representerar patienterna. Jag delarSonja uppfattning att det är viktigt, men vihar ännu inte presenterat helheten. Vi skall återkom-ma till det. Jag skall gärna ta med mig det.BiståndetAnf. 48 ():Fru talman! Jag skulle vilja ställa en fråga till bi-ståndsministern, men först vill också jag hälsa hennevälkommen till den nya och fina uppgift som detinnebär att vara biståndsminister.För oss kristdemokrater är biståndet väldigt vik-tigt. Utgiftstaket, som vi har haft som en plåga, be-kymrar inte bara oss utan många biståndsorganisatio-ner och över huvud taget dem som arbetar med dennatyp av frågor. Det har inte drabbat bara organisationerutan också enskilda. Oron inför det framtida biståndetkvarstår även när man har läst det som står i rege-ringsförklaringen.Pierre myntade uttrycket "skammens gräns- biståndsnivå". Min fråga är hur mycket överdenna skammens gräns biståndet hamnar nu.Anf. 49 Statsrådet ():Fru talman! Det fullständiga svaret på frågan omhur stort biståndet kommer att bli och hur stort viberäknar att det skall bli framöver kan inte ges förränpå måndag i samband med att vi presenterar regering-ens budgetproposition. Jag vill ändå säga så mycketatt biståndet kommer att bli avsevärt större äni år. Det beror naturligtvis dels på att vi använderreservationer , dels på tillväxten. Vi har haften mycket god tillväxt, och vi har också en ny beräk-ning av bruttonationalinkomsten. Det är faktorer somhöjer biståndet och gör att vi hamnar i en helt annansituation - alltså en bit över de 0,7 %.Anf. 50 ():Fru talman! Tack för svaret. Även om det nämnsen del siffror i regeringsförklaringen får vi vänta tillmåndagen och se. Det är märkligt att inte fattigdoms-bekämpningen nämns när det räknas upp en del vikti-ga frågor.Jag tror att vi kan vara överens om att det är vik-tigt hur biståndet används. Vi har inte hur mycketpengar som helst. Jag skulle som följdfråga vilja sägaså här: Är statsrådet beredd att verka för ett oberoen-de utvärderingsinstitut - någonting som Riksdagensrevisorer föreslår och som också vi har arbetat förtidigare - för att vi skall kunna få belyst hur biståndetanvänds?Anf. 51 Statsrådet ():Fru talman! Jag tror att det är oerhört viktigt attutvärdera biståndet och också arbeta för att det bi-stånd som vi kommer att ge skall vara såeffektivt som möjligt. Då tänker jag också på hurbiståndet skall se ut . Det är en fråga somjag nu naturligtvis kommer att fundera mycket över,också tillsammans med andra - inte minst med deorganisationer som gör ett mycket gott arbete på dettaområde.I arbetet med att se över biståndspolitiken förframtiden kommer ett antal frågor att vara aktuella förmig. Jag skall naturligtvis också tänka över den frågasom ställer till mig, men jag kan intege något besked i dag.TrafiksäkerhetspolitikenAnf. 52 ():Fru talman! Jag vill för återvändatill trafiksektorn, eftersom vi har den ansvarige mi-nistern här i kammaren i dag.Trafikutskottet hade nöjet att stude-ra trafikpolitik i . Vi kunde där se att detfinns en växande enighet om att lösningen på framti-dens trafikfrågor inte är att bygga nya stora motortra-fikleder för att tillgodose ett ökat behov av biltrafik -framför allt inte i de stora städerna. Den tanken tycksinte riktigt ha nått fram i , för nu kan vi se hurlobbyisterna samlar sig för att man skall bygga färdigtde Dennisleder som och Socialdemo-kraterna i enighet löste upp . Jag funderarpå hur näringsministern ser på dessa frågor.Vi kan se att det runtom i landet, somtidigare har sagts, finns stora behov av att bygga bortoch bygga om dödsfällor. Vi har i Bohuslän.Vi har genom . Vi har nere iMarkaryd och , där man verkligen behöverbygga bort de dödsfällor som återstår.Är näringsministern beredd att ge ett besked förregeringens räkning om att det inte skall bli ett åter-uppväckt Dennispaket med miljardrullning till mo-torvägar runt städerna? Är näringsministern bereddatt bygga bort dödsfällorna runtom i landet?Anf. 53 Näringsminister ():Fru talman! När det gäller vägbyggena är det så -det svarade jag på en tidigare fråga - att vi nu omför-delar resurserna på så vis att vi lägger mer pengar påunderhåll och på trafiksäkerhet. Som jag sade omför-delar vi nu 400 miljoner från Vägver-ket, dvs. Dessutom har vi fram till 2003tillfört 6,5 miljarder totalt. Det innebär alltså att vigör denna omfördelning.Jag vill också säga att vi för en diskussion omPPP, dvs. att vi vill ha andra finansiärer för att kunnakomma ifrån de här stora investeringarna via stats-budgeten. Då kan de finansieras på ett sätt som gör attvi får in andra intressenter. Men det är också en sådanfråga som vi får återkomma till.Anf. 54 ():Fru talman! Näringsministern talar nu om att un-derhåll och säkerhet ska prioriteras. Det tror jag att viär eniga om. Jag tror också att vi kan nå enighet omatt man ska pröva nya finansieringsmetoder. Men vibehöver också enighet om riktlinjerna för den framti-da trafikpolitiken.Jag hade velat ha ett besked från näringsministernom hur han ser på den lobbyverksamhet som pågårom nya motorvägsleder som ett sätt att lösa trafik-problemen. Jag, och jag hoppas också majoriteten ikammaren, är övertygad om att detta inte går att lösagenom att man ständigt bygger nya vägar.Däremot behövs pengarna till eftersatt underhåll,till bärighetshöjande åtgärder, till genom Bo-huslän, till i och i Gävleborgslän. Där borde pengarna satsas, eftersom de behövsdär.Jag tycker inte att det finns någon motsättning närdet gäller nollvisionen, att minska trafikolyckorna.Tvärtom handlar det just om dödsfällor på dessa vä-gar som behöver tas bort.Anf. 55 Näringsminister ():Fru talman! Vi har tagit fram ett elvapunktspro-gram där vi tar upp trafiksäkerhetsfrågorna. Det pro-grammet handlar just om att man ska titta på det be-fintliga vägnätet och ta sig an de olika delar där det ären hög frekvens av dödsfall och svåra trafikolyckor.Det är vår politik, men det innebär inte att vi nu ska taställning till att man inte ska bygga motorvägar. Jagkan självfallet tänka mig en motorväg mellan Malmöoch . Vi har inte motorväg där. Men låtmig säga att detta får komma i andra hand. I förstahand måste vi ta hand om det vägnät som har under-hållits dåligt under de senaste åren.Digital TVAnf. 56 ():Fru talman! Jag har en fråga till kulturministern.Marknätet för digital TV är allt tydligare ett prakt-fiasko. Sedan starten för har man såltungefär 350 dekodrar. För att minska fiaskot höjs nuargumenten för att man ska släcka de vanliga TV-sändningarna, de analoga sändningarna. Därigenomtvingar man in TV-tittarna i det digitala marknätet.Jag vill därför fråga statsrådet: statsrådet ga-rantera att ett eventuellt beslut om att släcka de ana-loga sändningarna kommer först sedan den nu pågå-ende försöksverksamheten är avslutad och utvärde-rad?Anf. 57 Kulturminister ():Fru talman! I motsats till anser rege-ringen att det är bra med mångfald. Vi tycker att detär bra med en mångfald i ägande och en mångfald närdet gäller distribution av television t.ex. Därför tyckervi att det är bra om man kan distribuera TV via kabel,satellit och marknät. Det finns också andra nya distri-butionsformer. De kompletterar varandra.I dag finns det ett enda distributionssätt som göratt man kan nå alla hushåll; det handlar om marknä-tet. vill digitalisera när det gäller satel-lit-TV och kabel-TV men icke när det gäller den endadistributionsform som man kan nå alla hushåll med.Förslaget om hur detta arbete ska drivas vidareväntar vi i regeringen på från den digital-TV-kommitté som själv sitter i. Det är densom eventuellt kommer att komma med förslag omatt det analoga nätet ska släckas. Jag ser med spän-ning fram emot vad tänker föreslå.Anf. 58 ():Fru talman! Först kan det konstateras att kabel-TVoch satellit-TV når av hushåll, vilketockså redovisas i den rapport som har tagit fram.Eftersom statsrådet väljer att inte svara på minfråga får jag ställa den igen. Kan statsrådet garanteraatt ett beslut om släckning av analoga sändningar intekommer förrän den nu pågående försöksverksamhe-ten är avslutad och utvärderad? Bakgrunden är att deti riksdagsbeslutet mycket tydligt sades att försöks-verksamheten skulle visa om det fanns en ekonomiskbärkraft innan man skulle fatta beslut om fortsattasändningar.Tänker statsrådet tvinga in tittarna i det digitalamarknätet?Anf. 59 Kulturminister ():Fru talman! För det första blir jag lite dyster överatt inte läser det material som hans egendigital-TV-kommitté tar fram. Det finns i dag700 000 hushåll i som endast kan ta emottelevisionens markdistribuerade sändningar.För det andra är jag helt i händerna på den kom-mitté som själv sitter i. Det är denkommitté som uppenbarligen funderar på om manskall behöva fastställa någon tidpunkt för när detanaloga nätet ska släckas. partikamra-ter, i , diskuterar en släckning avdet analoga nätet . Det återstår att se vadOla och kommer attföreslå på den punkten innan regeringen över huvudtaget kan ta ställning i denna fråga.PolitikerpliktAnf. 60 ():Fru talman! Jag vill ställa min fråga till demokra-timinister somras var vi flera som deltog i en livlig debattom huruvida vi ska ha röstplikt i . Jag tillhördem som inte tycker att vi ska ha det.Nu har den pliktfrågan efterträtts av en annanpliktfråga, nämligen: Ska vi ha en plikt att bli politi-ker ? Frågan är föranledd av en mycketintressant debattartikel i , undertecknad av stats-vetaren och den förre SSU-ordföranden är mycket nyfiken och intresserad av att vetahur demokratiministern ställer sig i den här frågan. Ärröstplikt ett bra sätt att stimulera fler medborgare attta ett politiskt ansvar?Anf. 61 Statsrådet ():Fru talman! Jag måste säga att jag är lite funder-sam över vad frågan handlar om. Uppfattade jagHelena rätt? Gäller frågan röstplikt?Anf. 62 ():Fru talman! Nej, min fråga handlar om politiker-plikt. Jag blandade ihop det.Anf. 63 Statsrådet ():Fru talman! Tack för förklaringen.Jag har också med intresse noterat debattartikeln iDagens Nyheter.För att jag inte återigen ska bli missförstådd trorjag att det är viktigt att jag poängterar att de vägarsom vi ska stärka folkstyret i med i förstahand måste bygga på människors vilja, övertygelseoch egna ansvar ur ett frivilligt perspektiv.Min och regeringens ambition är självfallet att viska bli många fler som deltar i den svenska demokra-tin och stundligen i beslut, i kritik av beslutoch i framtagandet av förslag i det dagliga politiskaarbetet. Detta kan göras på många olika sätt. En vik-tig del i det arbetet är att det blir fler som har egenerfarenhet av vad det politiska arbetet innebär.Men jag tror att den bästa vägen framåt är densom bygger på frivillighet och egen övertygelse.Anf. 64 ():Fru talman! Tack för svaret. Jag tycker att det varlugnande att höra detta. Jag är också för att vi skaägna oss åt politik på frivillig väg.I kampanjen, som jag förstår att demokratiminis-tern funderar över, för att få fler att ägna sig åt politikefterlyser jag att vi lite mer lyfter fram och pekar påglädjen och det positiva med att ägna sig åt politik. Viär ju många som har hållit med det härdärför att vi tycker att det är så viktigt.Jag är lika besjälad som demokratiministern av attvi ska få till stånd en mer positiv inställning till poli-tiken. Det kanske vore värt att ha en särskild debatt ikammaren om detta vid ett lämpligt tillfälle.Anf. 65 Statsrådet ():Fru talman! Jag instämmer med föregående talare.StressjukdomarAnf. 66 ():Fru talman! Jag har en fråga till socialministern.Den berör det som vi har sett ganska mycket av imedierna, nämligen att andelen stressjukdomar ökarkatastrofalt i vårt samhälle. Det är naturligtvis liteg-rann av en följd av de effektiviseringar, perso-nalminskningar och vinstmaximeringar som har varitledstjärnan under de senaste åren.Jag skulle gärna vilja veta om regeringen haranalyserat problemet och om man har någon form avåtgärdsplan eller idéer om vad man vill göra för attminska andelen stressjukdomar i vårt samhälle.Anf. 67 Socialminister ():Fru talman! berör ett pro-blem som sannolikt är ett av de stora nya folkhäl-soproblemen. Det är dock en fråga som kommer attsträcka sig över flera olika departement och fleraolika politikområden.Jag kan glädja med att Nä-ringsdepartementet - jag kan informera om detta pånäringsministerns uppdrag, tänkte jag säga - faktiskthade ett arbete för att se över arbetsmiljöfrågornamed det här perspektivet. Vi har ju tidigare betraktatarbetsmiljöfrågor specifikt när det gäller den fysiskamiljön men inte tittat på vad den psykiska miljön harbetytt. Vi har alltså inte sett arbetsmiljöproblemet pådet här sättet. Det pågår också ett arbete i där man tar upp den här typen avfrågeställningar.Det finns alltså en beredskap för att börja arbetamed detta perspektiv på arbetsmiljöproblemen och påden nya folksjukdomen.Anf. 68 ():Fru talman! Jag har en följdfråga.Anf. 69 TALMANNEN:Det finns ingen ovillkorlig rätt till replik.LönebidragetAnf. 70 ():Fru talman! Jag har en fråga till näringsministernangående lönebidragstagare.Vi har i min hemkommun, , ett antalmänniskor anställda med lönebidrag, bl.a. på en mil-jöstation. Den är dessutom ett föredöme för landet.Dessa människor är mycket beroende av denna an-ställning också av sociala skäl. har de fått beskedom att det inte finns några pengar för fortsatt anställ-ning.Med anledning av att detta gäller en av de mestutsatta grupperna i samhället undrar jag vad regering-en avser göra för att lösa detta problem.Anf. 71 Näringsminister ():Fru talman! Hela vår arbetsmarknadspolitiska ar-senal, eller våra verktyg, kommer att presenteras påmåndag i budgetpropositionen. Där ingår också löne-bidragen.Men jag kan redan nu säga att vi kommer att för-stärka det här.Anf. 72 TALMANNEN:Detta fick bli det sista inlägget i dagens fråge-stund som därmed är avslutad.Jag tackar kammarens ledamöter och regeringensföreträdare för er medverkan.2 § Meddelande om aktuell debattTalmannen meddelade att på begäran av Folkpar-tiet liberalernas riksdagsgrupp skulle aktuell debattom inslagen av privata alternativ i sjukvården anord-nas kl. 12.00.Från regeringen skulle socialminister delta.Den inkomna skrivelsen hade följande lydelse:Till talmannenFolkpartiet liberalernas riksdagsgrupp hemställerom att anordnar en aktuell debatt om insla-gen av privata alternativ i sjukvården.Socialminister har under riksdagenssommaruppehåll gjort ett flertal uttalanden om attvissa inslag av privat vård inte kan tillåtas inom sjuk-vården. Dessa utspel har rönt mycket stor uppmärk-samhet.