prot · GM0970 · 1999-03-17 00:00:00 — Och det framstår somuppenbart att en modern integritetslagstiftning måsteta hänsyn till att alla människor kommer att varasåväl konsumenter som potentiella producenter avinformation.Ett exempel är den elektroniska handel som berörsi de skrivelser som utgör underlag för dagens betän-kande. Det behövs såväl svenska som internationellaregler för att underlätta den elektroniska handeln. Detkan handla om digitala signaturer, betalningssystemeller kryptering. Konsumenternas ställning vid elek-tronisk handel måste ses över.Centerpartiet har lyft fram frågor somberör elektronisk handel. Jag har i detta avsnitt valtatt avstå från reservationer. Det innebär dock inte attjag är fullt nöjd med regeringens insatser på området.Det finns flera viktiga framtidsfrågor än att det i dagbehövs större insatser.Fru talman! Jag ser att min talartid håller på att taslut. Jag hinner därför inte kommentera mera kringt.ex. IT-omställning, utan jag får återkomma till det ien replik.Jag vill ytterligare en gång yrka bifall till reserva-tionerna nr 6 och 7. Jag står självfallet bakom ävenandra reservationer, men för tids vinnande avstår jagfrån att yrka bifall till dem.Anf. 43 () replik:Fru talman! har ju tagit patent på dettrevliga uttrycket digital allemansrätt. Men jag tyckeratt det haltar lite grann. Ni jämför detta med IT-området och vill att staten skall bygga ut kabelnätet ihela landet. Då är det ju staten som äger kablarna. Inaturen är det många som äger olika fastigheter. Därhar allemansrätten en annan betydelse, men låt vara.Jag skulle gärna vilja veta vad det är som skiljervåra partier åt i den här frågan. sägeratt vi andra partier inte vill driva på, vilket jag tyckerär fel. Om jag förstår det rätt vill attstaten skall gräva ned och betala de optiska fiberkab-larna med skattemedel. Jag vill gärna att utvecklar detta.Anf. 44 () replik:Fru talman! Jag tackar för , att vi har tagit patent på uttrycket digitalallemansrätt. Det är vi stolta för och vill gärna ut-veckla det ytterligare.Johnny frågade vad det är som skiljerCentern från andra partier. Det finns självfallet olikanyanser hos olika partier, men det som vi så starktbetonar är att det är ett samhälleligt ansvar att se tillatt det nya IT-samhället når ut till samtliga människoroch till samtliga företag - stora som små - över helalandet. Därvidlag finns det inte någon kommer-siell drivkraft för att bygga det finmaskiga nätet.De stora strukturerna, de digitala motorvägarna,byggs naturligtvis. I , i Linkö-ping, i och i andra städer är det inga som helstbekymmer, och knutpunkterna finns. Men beträffandede elektroniska grusvägarna, det finmaskiga nätet, ärdet ett samhällsansvar att se till att detta kommer uttill alla och envar.Som vi ser det är poängen att detta är en långsik-tigt klok och riktig investering. Vi slipper bygga påstressade koppartrådar och koaxialkablar, utan vibygger framtidens teknik redan nu.Jag hoppas att och kristdemokra-terna, liksom andra partier, efter hand ansluter sig tillsynsättet att detta är en klok och framsynt investering.Anf. 45 () replik:Fru talman! Jag tackar för svaret.Men jag konstaterar att vi har lite olika uppfattningarhär.Det som vi är överens om är vem som har huvud-ansvaret för att alla hushåll och företag så småningomskall få ta del av höghastighetsförbindelser. Det är ensak, men vem skall betala?Det finns många som gräver i marken, kommu-nerna, elbolagen och operatörer. Finns det inte andrasätt att få det finmaskiga nätet utbyggt än att användaskattepengar? Jag vill som ett exempel nämna Svens-ka kraftnät, som i sin bolagsordning saknar detta har som uppgift att lägga ned kabel. Svenskakraftnät skulle mycket väl kunna lägga ned fler kablarav bara farten, om regeringen hade ändrat bolagsord-ningen. Delar inte den uppfattningenatt man inte behöver använda skattepengar till alltingsådant här?Anf. 46 () replik:Fru talman! För att börja i den sista änden är detsjälvklart utmärkt om vi slipper använda skattepeng-ar, om vi kan initiera detta på annat sätt, t.ex. genomatt engagera olika enskilda aktörer. Svenska kraftnätär en aktör i sammanhanget.Men - och det är det som är poängen med vår di-gitala allemansrätt och vår rapport kring denna - omdetta skall nå ut till alla människor och alla småföre-tag över hela landet finns det ingen kommersielldrivkraft som garanterar att detta sker. Därför säger viatt samhället måste vara berett, inte i första hand attbygga, gräva och lägga kabel men att se till att detblir gjort - gärna i samarbete med olika andra aktörer.Ingen annan än staten kan ta ansvaret för att detta nårut till alla. Annars kan det bli ett selektivt nät ocholika lösningar som kanske inte blir så bra.Det finns goda exempel i historien på att detta harvarit klokt och framsynt när det gäller telenät, järn-vägsförbindelser, vägar och andra system som ingår iinfrastrukturen. Jag är övertygad om att det är nästastora uppdrag för oss att se till att detta kan bli nå-gonting som når ut till alla människor.Anf. 47 () re-plik:Fru talman! Det är glädjande att på senaretid har ställt upp bakom tanken på någonting somman kallar för digital allemansrätt.Jag minns när som statsminister 1994satte Internet, och därmed hela den här tekniken, påden svenska kartan. Jag minns att han redan då argu-menterade för behovet att ge hela landet tillgång tillden här tekniken. Speciellt betonade han behovet avatt skolor, grundskolor och gymnasier, skulle få till-gång till det här, att glesbygden skulle få tillgång tilldet här och att vården på olika sätt skulle få tillgångtill den här verksamheten.Jag är inte, och där instämmer jag med , så övertygad om att vi behöver varafixerade vid fibernät. Vi ser hur tekniken hela tidengår väldigt snabbt fram när det gäller radiofrekvenser.Vi ser på satelliter. Vi ser hur man kan stressa uppelledningar. I grund och botten är det ju faktiskt ändåså som jag har sagt tidigare i den här debatten att istort sett alla i har tillgång till el och telefon.Därmed har de möjligheter till uppkopplingar - i dagkanske med relativt långsamma modem upp till 56,6.Men redan nu finns, inte minst i ländit vi i trafikutskottet gjorde en resa, alltså eget län, privata initiativ som skapar möjlig-heter till en höghastighetsöverföring som ligger uppepå . Låt oss alltså vara öppna och intebara tänka oss att staten skall gå in. Det finns såmånga intressen; elbolag, kabelbolag och kommunersom tillsammans med andra skapar sådana här initia-tiv. Jag tror att det tillgodoser våra behov.Anf. 48 () replik:Fru talman! Det sista var väldigt avslöjande. säger att det tillgodoser våra behov påett rimlig sätt. Och i ett tidigare inlägg sade han attdet här ändå ger relativt goda förbindelser. Alla somhar inblick i den här branschen, ,talar om att det är en oerhört snabb utveckling. 10megabit kommer att vara 100 me-gabit i behov hos det enskilda hushållet och hos denlille företagaren.Alla oberoende aktörer i branschen är ense om attdet då inte räcker med vare sig radio, snabba modemeller något sådant. Då är fibern, optofibern, det somhar de långsiktiga förutsättningarna att bli bärkraftigt.Alla är övertygade om att det kommer att vara fram-tidens melodi.Jag vill gärna ge , och Per-RichardMolén och , en eloge. Ni var nog tidigt ute.Dock tycker jag inte att det är rimligt att ni får mono-pol på det här området. tycks ni ha fastnat i att deträcker med relativt goda förbindelser för en stor delav svenska folket.Vi har högre ambitioner än så. Vi tycker att härhar vi nu svensk teknik som kan byggas ut, och somdet är klokt och långsiktigt rätt att bygga ut. Då skallvi inte tveka. Då skall vi våga ha tydliga visioner omhur vi skall gå till väga. Vi i säger attdet här systemet, en digital allemansrätt byggd påoptofiber till alla hushåll och alla företag i landet, ärframtidens melodi. Jag hoppas att också moderaternaefterhand ansluter sig till det synsättet.Anf. 49 () re-plik:Fru talman! Är det någonting vi moderater äremot så är det monopol. Om det på något sätt kanförändra situationen att kommer in i det helaså får vi väldigt mycket av den mångfald som vi mo-derater talar så mycket om.Jag tror, fru talman, att jag och har lite lätt att underskatta den snabba teknis-ka utvecklingen. Vi bollar gärna med megabyte- om det är 5 eller 10 eller 100. Jag är övertygad omatt utvecklingen kommer att ge oss möjligheter till ensådan kapacitet att vi kan konvergera digital TV ochdigital radio med telefoni och mycket av den infor-mation som snurrar runt på Internet.I princip är vi alltså överens. Det är i alla fall rättskönt att få en kommentar om att det inte ens hosCentern i första hand är staten som skall stå för dethela. Det är ju trots allt den marknad som finns somvi måste luta oss emot.Anf. 50 () replik:Fru talman! Det är självklart inget självändamålatt staten skall pumpa in en massa miljarder i det här.Men vad vi i betonar så starkt är att detär ett samhällsansvar att se till att det blir gjort. Det ärdärför vi vill ha en utredning nu med tydlig inriktningpå den här digitala allemansrätten som skall nå ut tillalla.Jag hoppas och tror att det kommer att bli ett väl-digt givande samspel mellan enskilda aktörer, olikaföretag och samhället när det här sätts i gång.Per-Richard Molén sade att vi underskattar ut-vecklingen. Ja just det, många underskattar utveck-lingen. Det är just därför vi säger: Stanna nu inte vidstressade koppartrådar, XDSL, ADSL, snabba mo-dem och allt vad det heter. Låt oss satsa målmedvetetoch konsekvent på det vi vet kommer att hålla 10, fram i tiden, nämligen optofiber.Dessutom ligger svensk teknik långt framme pådet här området. Vi har svenska företag som jobbarmed detta. Det kan ge oerhört stora synergieffekter.Det kommer att ge exportframgångar.Så jag hoppas att näringsministern när han såsmåningom kommer upp i kammaren kan ge enordentlig signal om att den här vägen skall vi gå ochden här strategin skall vi lägga fast för att utvecklaoss på det här området.Anf. 51 ():Fru talman! Internet har fått snabbare genomslagän någon annan teknik. har Internetanvän-dandet i ökat från nästan noll till att i daghälften av befolkningen surfar varje må-nad.En sådan genomgripande ny teknik där informa-tion finns tillgänglig för alla kan inte undgåatt påverka vår världsbild. "På ett dunkelt sätt som ien spegel" hette det i den gamla bibelöversättningen.I dag måste vi välja andra metaforer. Ingen förstår attspeglar då bestod av putsade mässingsplattor som gaven oklar spegelbild. På samma sätt kommer många avdagens uttryck och bilder att bli obegripliga för demsom växer upp i informationssamhället.Vilka förändringarna blir vet vi inte. AlexanderGraham och utveckladetelefonen. Men de kunde inte föreställa sig telefons-varare, 020-nummer, Sagolinjen, faxar eller mobilte-lefoner. Lika lite vet vi vart Internet tar vägen.Den liberala slutsatsen måste vara att politikerskall och kan göra mycket lite för att påverka infor-mationsteknikens utveckling. Politiker skall inte hind-ra utvecklingen utan sträva efter att skapa förutsätt-ningarna för att tekniken kommer så många männi-skor som möjligt till godo.Redan nu kan vi se hur IT förändrar samhällenoch människors sätt att arbeta. Kunskapssökande blirmindre hierarkiskt och kombinationerna blir fler närdet i texten ligger hyperlänkar som gör att den somläser snabbt kommer vidare, får förklaringar eller kanlåta sina associationer blomma ut.Sannolikt får IT-samhället större politiska effekterän vi insett, inte minst i de politiska partierna.Informationstekniken innebär att avstånden mellanmänniskor minskar både geografiskt och socialt.Ökade möjligheter till snabb och effektiv kommuni-kation och informationsutbyte mellan människor ärbra för oss alla.Låt mig ta några exempel: Informationsteknikenger människor möjligheten att själva söka informationoch delta i den demokratiska beslutsprocessen i dia-log med andra. Informationstekniken vidgar yttrande-friheten genom att man själv kan söka information.Man kan delta i den demokratiska beslutsprocessen idialog med andra. Informationstekniken vidgar ytt-randefriheten genom att det blir lättare för vem somhelst att publicera sig och nå fram med budskap.Många ekonomiska hinder för publicering försvinner.Informationstekniken kan bl.a. effektivisera sjuk-vården, förbättra miljön samt underlätta för funk-tionshindrade att få information och utföra tjänster.Informationstekniken tillåter människor att bo påställen av andra skäl än att arbete finns där eftersommycket arbete kommer att kunna utföras på distans.IT gör det möjligt att behålla en levande landsbygd.Informationstekniken både bygger broar och rase-rar barriärer mellan stater och människor. Det ärlättare för svenskar att hålla kontakt när de bor ut-omlands. Det är lättare för invandrare i attbehålla sina rötter.Informationstekniken ger medborgare nya möjlig-heter att bevaka sina intressen gentemot myndigheteroch att göra sina stämmor hörda på ett snabbt ocheffektivt sätt. Det underlättar de demokratiska vinstersom finns att hämta i protokoll, diarier och annat pånätet.Om nuvarande lagstiftning lägger hinder i vägenför att alla offentliga handlingar läggs ut på nätet,skall lagen ändras.I stort anser att det liggande betänkan-det innehåller bra tankar inför informationssamhälletår 2000. Därför har vi endast deltagit i en reservation,nämligen reservation nr 4. Jag yrkar därför bifall tilldenna.Fru talman! Vi reservanter anser att staten bör hasom huvuduppgift att garantera informationstekni-kens infrastruktur och se till att möjligheter till snabbkommunikation finns i hela landet. Det innebär attbredbandsuppkoppling skall vara möjlig för företagoch hushåll i hela till en rimlig kostnad.Anf. 52 ():Fru talman! Jag vill börja med att yrka bifall tillreservation 11.Miljöpartiet de gröna har tidigare krävt en samladredogörelse till för hur 2000-problemethanteras. Vi hälsar nu med tillfredsställelse att riks-dagen har fått en sådan redogörelse.Regeringen lämnar i skrivelsen en bild av det ak-tuella läget i regeringen och de statliga myndigheter-na beträffande arbetet med IT-omställningen inför år2000. När det gäller det statliga sektorsansvaret ochkommunernas omställningsarbete reser skrivelsentyvärr fler frågor än den ger nöjaktiga svar.Ett krav från på den redovisning somnu givits var att den skulle innehålla vilka kostnaderför IT-omställningen som kan beräknas samt hurdessa skall budgeteras. Det finns mycket knapphän-diga kostnadsberäkningar i regeringens skrivelse. Detotala kostnaderna för omställningsarbetet uppskattastill , men då hade nästan hälftenav de 180 myndigheterna inte gjort några kost-nadsuppskattningar. En lång rad brister och osäker-heter i lägesbedömningen räknas upp i skrivelsen.Man konstaterar att det fortfarande finns en betydan-de osäkerhet om vilka kostnader som omställningenkommer att innebära för de statliga myndigheterna.Regeringen förutsätter att myndigheternas omställ-ningsarbete skall inom befintliga ramar. Dettaskrivs då kvarstår ochstatsbudgeten är lagd.Även med Statskontorets uppskattningar från ja-nuari 1999 på 1,3 miljarder kvarstår kritiken.Det mycket osäkra läget beträffande kostnadernaför IT-omställningen är uppenbart oacceptabelt i enfråga som handlar om miljardbelopp.Miljöpartiet kräver att regeringen åter-kommer till med en redovisning av IT-omställningens beräknade kostnader inom det statligaområdet och vilka konsekvenser detta har för stats-budgeten.Regeringen redovisar uppenbara problem medstyrningen av IT-omställningen . Manhar upprepade gånger uppmärksammat och ställt kravpå sina underlydande myndigheter att ta tag i proble-men och redovisa analyser och resultat. Gensvaretfrån de statliga myndigheterna har varit anmärk-ningsvärt svagt. Det finns ingen analys i skrivelsen avvarför regeringen inte förmår styra sina egna myn-digheter i denna fråga. Regeringen meddelar att manunder 1999 skall ställa krav på myndigheterna att allaverksamhetsinriktade system skall vara åtgärdade,testade och klara att tas i drift senast den 1 juni 1999.Med hänsyn dels till den uppenbart svaga led-ningsförmåga regeringen haft, dels till denstora eftersläpning som finns i omställningsarbetet ide statliga myndigheterna, ställer fråganom regeringen verkligen lyckas uppnå driftklara2000-säkrade system , som man före-satt sig. Följdfrågan blir vad regeringen har för bered-skap om man skulle stöta på ytterligare bakslag iarbetet. Vilka kraftåtgärder finns förberedda om detvid fortfarande finns samhällsfarligaIT-system i de statliga myndigheterna? Om dettafinns inget att läsa i regeringens redovisning.När man sedan vidgar frågeställningen till att intebara gälla de statliga myndigheternas egna system,utan också tar in kommunernas IT-omställningsarbetesamt myndigheternas sektorsansvar för fungerandesamhällsviktiga funktioner såsom hälso- och sjuk-vård, energi- och vattenförsörjning, transporter osv.,blir det redovisade läget ännu mer oroande.Regeringen konstaterar att med det underlag somfinns kan regeringen inte med säkerhet uttala sigom risken för störningar i de för samhället viktigastesektorerna. Vidare bedömer regeringen att det äroroväckande att vissa kommuner inte kommit till-räckligt långt i arbetet. Kommunerna står ju förmycket viktiga funktioner som distributörer av el,värme och vatten m.m. instämmer i be-dömningen att utvecklingen är oroväckande inte baravad gäller kommunerna, utan också vad gäller myn-digheternas sektorsansvar för samhällsviktiga funk-tioner.Än mer oroväckande är enligt me-ning regeringens planerade åtgärder. Regeringenplanerar åtgärder i form av informationsinsatser,uppföljningar och analyser för att åtgärda problemenunder . Dessutom har regeringenuppenbarligen stor tilltro till att anpassningen skallfrämjas genom en lokal debatt som ger ett tryck frånenergiföretagens kunder t.ex. Även här måste vi ställafrågan: Vad har regeringen för beredskap om manskulle stöta på ytterligare bakslag i arbetet med attmed information, uppmaningar och kundtrycksska-pande debatt påverka kommuner och sektorsmyndig-heter att ta sitt ansvar? Vilka kraftåtgärder finns för-beredda om det visar sigatt omställningsarbetet för samhällsviktiga funktionerinte nått tillräckligt resultat?Miljöpartiet menar att en situation där otillräckli-ga omställningsåtgärder för samhällsviktiga funktio-ner identifierats men där staten förhåller sig passivinte kan accepteras. Vi antar att regeringen delardenna uppfattning. Vi vill därför tadel av en redovisning av hur regeringen avser attagera om IT-omställningen fortfarande uppvisar brister som gör attsamhällsviktiga funktioner inte kan garanteras ochdärmed hotas /2000.Kärnkraftsreaktorer bör vara stoppade under tim-marna /2000 om inte alla del-system i ett kärnkraftverks hela drift- och säkerhets-system har funktionstestats fullt ut av en oberoendepart, så att absolut säkerhet råder om att de inte reage-rar fel för , och om inte absolut säkerhetråder om att kärnkraftverket klarar andra störningarpå elnät och andra försörjningssystem som kan befa-ras inträffa vid detta årsskifte.Detta gäller givetvis alla kärnkraftsreaktorer i helavärlden, men kan bara ta ansvar för desvenska reaktorerna.Effekterna av en allvarlig incident eller ett reak-torhaveri på grund av funktionsfel i något datorpå-verkat system som beror på omställningen till årtalet2000 måste vägas mot kostnaderna för att kärnkraft-verken stoppas under timmarna kring årsskiftet1999/2000. Effektbehovet under frånnyårsafton till nyårsdagen tordevara lägre än under normala vinterdygn.Många kraftkrävande industrier bör kunna stop-pas för planerat underhåll under den aktuella tiden.Detta förefaller rimligt, eftersom planerat underhållnormalt kräver längre stopptider än de somdet här är fråga om. Vattenkraft kompletterad mednormal krafttillförsel från kraftvärmeverk bör därförräcka till för att klara den nödvändiga energitillför-seln under de aktuella . Några kondens-kraftverk och gasturbiner kan hållas driftklara i be-redskap.Ett stort antal tänkbara incidenter både inomkärnkraftsindustrin och inom andra verksamheter harsin grund i mänsklig oförmåga att förutse vad enolycklig kombination av händelser kan få för effekter.Ytterligare ett antal tänkbara incidenter har sin grundi en oförmåga att reagera tillräckligt snabbt för attavbryta olycksbringande händelsekedjor som utlösesav oväntade händelser, respektive att spåra fel-källan och stoppa händelseutvecklingen eller länkaden in i mindre olycksbringande banor.Vår bedömning är att riskerna för felfunktion inågot drift- eller säkerhetspåverkande datasystem ärväsentligt större vid omslaget till årtalet 2000 än de ärnormalt. Därför bör de svenska kärnkraftsreaktorernavara stoppade under timmarna kring årsskiftet1999/2000.Anf. 53 () replik:Fru talman! Det skulle vara intressant att veta litemer om IT-politik. Jag kan bara hitta tvåmotioner i sammanhanget. Den ena handlar omforskning på elektromagnetiska fält. Jag kan hållamed om att det är viktigt att veta mer om detta. Denandra motionen handlar om det som nu har talat om, nämligen om kostnaderna för år2000-omställningen.I övriga frågor har inte sagt någon-ting, inte i den här debatten i alla fall. Jag vill fråga:Hur ser ni på den nya tekniken? Ingår datorer i erpolitik? Skall vi ha bredband för alla?Ni har inte kommenterat regeringens syn och våraandra partiers syn på IT-samhället.Anf. 54 () re-plik:Fru talman! Kortfattat går vår politik ut på att ITskall vara tillgänglig för alla och begriplig för alla.Sedan vill jag gärna återkomma till hur vi ser påden framtida satsningen av statens medel när vi harde konkreta planerna framme på bordet. Kanske kannäringsministern ange en del av de idéer han har hafti samband med t.ex. utförsäljningen av som ettled i att investera de pengar som frigörs i en in-frastruktursatsning på IT-området.Anf. 55 () replik:Fru talman! Risken är stor att man tror att Miljö-partiets IT-politik enbart går ut just på forskningenoch år 2000-omställningen. I så fall är ju halva politi-ken borta när vi har passerat årsskiftet.Nu säger att kom-mer tillbaka med idéer lite längre fram. Det är jutrevligt. Problemet är bara att utvecklingen går sårasande fort att det hade varit bra att presentera någraidéer . Men vi får väl vänta på dem.Anf. 56 () re-plik:Fru talman! I första hand är det en budget som vilägger. Det gör vi ihop med Vänstern och Socialde-mokraterna. Först i det läget är det aktuellt att pre-sentera de konkreta planer och idéer vi skall förverk-liga i framtiden.Anf. 57 () re-plik:Fru talman! Det är bara att läsa betänkandet så serman hur tomhänt är när det gäller IT-politik. Men det är inte det jag i första hand skallkommentera.Om det är några som verkligen har gått igenomomställningsproblemen så är det de svenska kärn-kraftverken. Det är ett sätt att skrämma genom attbörja föra fram detta. Det förstår jag eftersom Miljö-partiet inte vill något hellre än att stänga av de svens-ka kärnkraftverken.Det skulle vara intressant att se en avstängningvid som vi inte längre harsärskilt mycket av gasturbiner och gaskraftverk kvar idet nya elsystemet. Det blir kallt. Har vi vatten i våraälvar? Vi har inte tillräckligt mycket kraftvärmeverksom skall kunna kompensera det hela, så jag tror attvi kan vara trygga när det gäller kärnkraftverken. Dehar också kommit med sina försäkringar på det härområdet.Anf. 58 () re-plik:Fru talman! Den myndighet som enligt skrivelsenhar satts att kontrollera detta är SKI. Man har gjortdokumentgenomgångar. Man har ställt muntliga frå-gor till bolagen. Man avser under det halvår som nuär att ta del av den dokumentation som kärnkraftsbo-lagen har. Man har ingen annan roll. Man går helt ochhållet på att det som kärnskraftbolagen lämnar somuppgifter stämmer. Vi vill se en oberoende part somtestar om kärnkraftverken är år 2000-säkrade. Vi kaninte leka med denna verksamhet med de enorma kon-sekvenser det kan få vid en olycka.Anf. 59 () re-plik:Fru talman!