prot · GM09110 · 1999-06-15 00:00:00 — som vi vårdar destarka offentliga finanserna måste vi gå vidare ochblicka mot framtidens möjligheter och utmaningar.De goda år som vi har framför oss ger oss förutsätt-ningar att genomföra åtgärder som varaktigt stärkerförutsättningarna för tillväxten, sysselsättningen ochrättvisan också bortom nästa lågkonjunktur.De socialdemokratiska värderingarna om allamänniskors lika värde och rätt förpliktar mig ochregeringen att föra en politik som ger alla människorchansen att förbättra sina liv. Vi avvisar den konser-vativa tanken om att en välbärgad elit skall kunna taför sig i toppen av samhället medan andra hänvisastill ett i alla avseenden fattigare liv. I praktisk hand-ling innebär det att socialdemokratiska värderingarger en politik som ger människor ökad makt över sinaegna liv.Ett hinder för en utveckling är naturligtvis högamarginaleffekter som möter många människormed låga eller normala inkomster när de vill förbättrasin situation genom att ta ett jobb eller gå upp i ar-betstid. Ett system där den sammanlagda effekten avbidrag, skatter och avgifter hotar innebär en fattig-domsfälla för dem med de lägsta inkomsterna. Därförmåste vi ändra det systemet.Att genom arbete bidra till samhällets och sinegen utveckling måste alltid löna sig. Höga margina-leffekter är ett hinder för alla men i praktiken framförallt för kvinnor som vill ut i arbetslivet eller gå upp iarbetstid. Denna orättvisa är ett hinder för ökad jäm-ställdhet men också ett hinder för en stark tillväxt ochen fortsatt uppgång i sysselsättning.Att marginaleffekter skapar problem är inget nytt.Det är däremot en positiv nyhet att den positiva eko-nomiska grund som är lagd ger oss förutsättningaratt rätta till dessa och andra orättvisor i samhället. Detkan ske utan att vi behöver låna till denna politik. Detkan också ske utan att hota den svenska generellavälfärd där alla har lika rätt till skola, vård och om-sorg.Jag ser det därför som en av mina och regeringensviktigaste uppgifter att se över och förbättra bidrags-,skatte- och avgiftssystemen så att de ger bättre förut-sättningar för tillväxt, sysselsättning och rättvisa på2000-talet. Ett första viktigt steg är taget i och med attdet i vårpropositionen finns avsatt ett ekonomisktutrymme för att påbörja införandet av maxtaxa inbarnomsorgen.Till sist skulle jag vilja uppehålla mig vid det somkanske är ganska självklart. Vi skall naturligtvis läraav det förgångna och inte minst av det som har häntunder 90-talets första år i vår ekonomi. Men vi kaninte leva i det förgångna. Vi måste se framåt. Vi kaninte drömma nostalgiskt om som antingen vitycker att den har varit bra eller dålig inte kommeråter.I dag växer nya branscher fram. Det är alltflerkunskapsintensiva branscher. Det är en mycket posi-tiv utveckling. Här ligger nyckeln till framgång på2000-talet. Det är också viktigt att vi får en politik förtillväxt, sysselsättning och rättvisa som ger oss möj-ligheter till utveckling och framåtblickande. Det ärviktigt med möjlighet till stimulans och utbildningdär utbildning ses som en chans att byta sysselsätt-ning och att kunna trygga vårt näringslivs framtid.Det handlar helt enkelt om att gå från gårdagens jobbtill de nya jobb som växer fram i nya branscher därIT-teknik och hög kompetens är det avgörande för denya näringsgrenarna.Fru talman! Vi har många drömmar som vi bärmed oss in : arbete åt alla, ett rättvisaresamhälle, ekologisk hållbarhet och ett samhälle därkunskap och kompetens växer och där alla har likamöjligheter till det. målar i sin bokVärldens chans. Ny möjlighet för upp envision om det gröna folkhemmet som är svarpå FN:s uppdrag i till alla världens folk och na-tioner att ställa om till större ekologisk, ekonomiskoch social hållbarhet. Som socialdemokrat är minvision om 2000-talets samhälle ett samhällsbyggegrundat på jämlikhet, tillväxt, arbete och rättvisa.Fru talman! Jag ser med tillförsikt fram emothöstens samarbete och hoppas att det goda samarbetetmellan regeringen och kan fortsätta. Frånregeringens utgångspunkt är det viktigt att vi hållerfast vid en sund ekonomi, låga räntor, låg inflation,satsning på arbete, utbildning och företagande. Det ären konsekvent politik som vi nu har sett så tydligapositiva resultat av i vår ekonomi och som skapardrömmar och förhoppningar för alla våra medborgareinför 2000-talet.Anf. 62 BO () replik:Fru talman! Låt mig börja med att hålla med Bos-se att det finns all anledning att lära avutvecklingen första år. Man skallaldrig driva en politik som den be-skrev som ledde fram till den avgrundhan förutspådde. Så långt är vi helt överens.Vi är också överens om att vi inte skall ha ettsamhälle där en välbärgat elit skall kunna ta för sigmedan människor som har sämre förutsättningar ochsämre ekonomi blir inlåsta. Det är just det som är dengrundläggande kritiken av det samhälle som vi ser iSverige i dag.Vilka är det som drabbas av de små marginalerna,att vara beroende av det offentliga, och när det of-fentliga inte kan leverera inte har några alternativutan får välja det som finns, om det finns? Jo, det ärmänniskor med normala och låga inkomster, vanligamänniskor. De som är välbärgade kan klara sig. Detär just den modellen jag inte förstår att dagens social-demokrater faktiskt är beredda att acceptera.En väldigt viktig aspekt är naturligtvis att se tillatt hantera de problem som finns på arbetsmarknaden.Det får vi en tvåfaldig effekt av. Den som är arbetslöseller utanför arbetsmarknaden och kommer in fårbättre självkänsla och mår bättre, och bördan för attförsörja honom eller henne blir mycket mindre föralla andra. Det är en dubbel vinst.Jag är fullt medveten om att den öppna arbetslös-heten är . Det jag var rädd för var att man skulleta det som intäkt för att vi nu var framme när i reali-teten uppemot en tredjedel, som jag tidigare sade, avdem som är i arbetsför ålder faktiskt inte förvärvsar-betar. Det är det stora tunga problemet.Jag är mycket besviken på att häri ett vänligt ansatt anförande egentligen inte sägernågonting konkret. Det är just nu när konjunkturenser bra ut som vi skall genomföra de strukturellareformer som är nödvändiga. Det gäller inte bara dearbetsmarknadsförbättringar som behövs och reglersom gör det enklare att anställa utan också de skatte-förändringar som skall till. Jag kan hålla med om attdet finns all anledning att kompensera för egenavgif-terna. Men det krävs också andra skatteförändringar.Är beredd att ge besked om vilkastrukturförändringar han konkret vill genomföra?Anf. 63 Finansminister ():Fru talman! har ett märkligt synsättpå det offentliga. De människor som lever i Sverigeoch som tycker att det offentliga skall ha ett ansvarför att driva en bra fördelningspolitik kallar han bero-ende av det offentliga. Om man vill minska den of-fentliga delen i vår ekonomi och inte använda denoffentliga delen i vår ekonomi till fördelningspolitikger det ett mycket märkligt resultat med det resone-mang som för.När blandar in strukturåtgärder ochdet offentliga handlar det om att pressagrupper - sjuka, arbetslösa och löntagargrupper - sämre position i förhållande till andra grupper. Detär inget uttryck för något värn om de svaga gruppernasom politik står för. Vi har när det gäl-ler skattepolitik och andra områden sett att de tvärtominte vill använda det offentliga för att bedriva enfördelningspolitik som står på de svagas sida.Det som gör mig bekymrad är att moderaternasbudgetalternativ i vanligt ordning innehåller justhårda besparingar som träffar arbetslösa och sjuka,skolan, sjukvården, vården av de äldre och andravälfärdsområden. Det är en ganska dyster läsning närman ser motion. Den är väldigt tradi-tionell.Det som möjligen förbryllar mig i moderaternasresonemang är att man säger att man vill skapa förut-sättningar för en hög tillväxt och att medborgarnaskall förlita sig på det egna arbetet. Det är ganskainkonsekvent att då avvisa regeringens förslag ommaxtaxa. Just förslaget om maxtaxa skulle innebäraminskade marginaleffekter, ökat utbud av arbetskraftoch därmed bättre förutsättningar för tillväxt.Särskilt märkligt är det mot bakgrund av att i en rapport visat just attde största marginaleffekterna i landet för en barnfa-milj finns i ett antal moderatstyrda kommuner här iStockholms län: , , och Wax-holm. Det är just därför att de har så oerhört högaavgifter i barnomsorgen.Anf. 64 BO () replik:Fru talman! Det gladde mig att den stora respekten för olika ståndpunkter somhan själv talade om.Jag tycker inte alls det är ett märkligt synsätt somvi moderater har när det gäller den offentliga sektornsomfattning. Jag citerade tidigare vad Per Molanderskrev i en studie om välfärdspolitiken. Han säger däratt dagens utgifts- och skattenivå är väsentligt högreän vad som krävs för att åstadkomma den omfördel-ning som dagens skatte- och transfereringssystemleder till. Varför skall man göra mer än vad som be-hövs, speciellt när det, som var och en inser, drabbarvanliga människor? Det var därför man flyttade framutbetalningstiden för barnbidraget.Detta är en nog så viktig sak. Men för att klaraproblemet krävs ändå strukturella reformer. Det jagtalar om är att slopa överbeskattningen av företagan-de, att sänka beskattningen på arbete och att vidta ettantal åtgärder som exempelvis och om sitt gemensamma dokument som visar eninsikt om problemen. Axeln Schröder-Blair-Perssonlär inte kunna uppfyllas . Snarare är detBildt som står för den politik som ligger nära vadman föreslår i det gemensamma dokumentet.Vårt budgetalternativ innebär, vilket väl vet, att den minskning av bidragsnivåer ochkompensationsnivåer som är inkomstberoende väluppvägs av att vi också har en inkomstberoendeskattesänkning med ett förvärvsavdrag som social-demokraterna avvisade i valrörelsen men som de nutycker att det är ett alldeles utmärkt förslag.Allra sist: Tydligen får vi inga besked om finans-ministern är beredd att utnyttja det ekonomiska lägetför att genomföra strukturåtgärder. En sådan åtgärdsom är strukturellt fel är maxtaxan. Just detta är ettexempel på att man ökar offentliga subventionen, alltannat givet, med högre skatter som följd. Det går irakt motsatt riktning till vad ekonomer och interna-tionella organisationer redovisar, alldeles bortsett frånatt det också leder till en sämre valfrihet för barnfa-miljerna. Vårt alternativ är mindre marginaleffektergenom lägre skatter, vilket ger större möjlighet attvälja själv. Just detta exempel är strukturellt helt fel.Anf. 65 Finansminister ():Fru talman! Det är något pinsamt för Bo Lund-gren att har kunnatvisa att det är just de moderatstyrda kommunernamed höga barnomsorgsavgifter som har de allra hög-sta marginaleffekterna. borde faktisktdra någon lärdom av ett sådant material. I det sam-manhanget har jag svårt att se varför man av katego-riska skäl bara säger nej till idén om maxtaxa och inteens vill pröva den. vill ju inte ens ta uppdetta till diskussion. Jag utgår ifrån att de oerhörthöga barnomsorgsavgifter som leder till de storamarginaleffekter som finns i de moderatstyrda kom-munerna rimligen borde vara ett problem för Mode-rata samlingspartiet, både lokalt och i rikspolitiken.Bo Lundgren upprepar behovet avstrukturåtgärder. Det är bara intressant när man ocksåpreciserar vad det handlar om för typ av strukturåt-gärder. Om det är den typ av strukturåtgärder sommoderaterna har i sin motion om den ekonomiskapolitiken, är det åtgärder riktade mot arbetslösa, sjukaoch andra utsatt grupper. Det är ett eko som hörs frånmoderaterna oavsett om konjunkturen är bra ellerdålig. Oavsett om vi befinner oss i de ena eller andraekonomiska läget är repliken och svaret desamma förmoderaterna. Det handlar om en ideologisk förskjut-ning där arbetsrätten skall förskjutas i riktning mot attde anställda skall få en svagare ställning på arbets-marknaden. Det är inte någonting som i den här situ-ationen bidrar till någon tillväxt, ökad sysselsättningoch ökat samförstånd i vårt samhället.Låt mig komma med en kommentar till detdokument som och har gett ut nyligen.Den propå om sänkta skatter som finns där är precisdet som vi har diskuterat och framfört i regeringensvårproposition. Där finns det en mycket tydlig marke-ring av skattepolitiken och vi ställer ut ett löfte om attsänka skatterna under mandatperioden.Anf. 66 () replik:Fru talman! Jag blev glad när jag hörde BosseRingholm säga att vi inte skall leva kvar i det för-gångna. Jag tycker att det är mycket positivt ochhoppas att han kan få med sig sina stödpartier Väns-tern och upp ur de gamla hjulspåren.Man får syn för sägen när han börjarhämta förebilderna i sin politik från . Det är naturligtvis att lämna detförgångna.Det har redan talats om behovet av strukturella åt-gärder och om det är verkligt och påkallat. Jag skullevilja ställa en fråga till om den kvar-varande arbetslösheten, trots den glädjande uppgångsom vi nu ser i sysselsättning. Det finns en kvarva-rande arbetslöshet. Det kommer att vara en hög ar-betslöshet ändå. Den kommer inte att hinna gå ned ditvi skulle vilja ha den innan konjunkturen börjar gåned. Erkänner finansministern att jämviktsarbetslös-heten ligger för högt? säger att den liggerpå . Jag antar att han menar total arbetslöshet.Tycker finansministern att det behövs flera struktu-rella åtgärder än de som har genomförts? Jag går intein på exakt vilka de är. Jag skulle gärna lyssna omBosse ville ge exempel på sådant som hantror skulle behövas. Det kanske är sådant som viskulle kunna ena oss om t.ex. i de kommande skatte-samtalen.Då är jag inne på detta med de höga marginalef-fekterna. Vi har den här straffskatten på högre utbild-ning. Vi talar om kunskapslyft, men det är någotparadoxalt att den som skaffar sig en lång forskarut-bildning drabbas av den här straffskattenpå högre utbildning som kallas värnskatt. Skulle fi-nansministern vilja ta bort värnskatten om det fannsresurser? Eller vill han ha den kvar av det vi skullekunna kalla fördelningspolitiska skäl? Ser han denstrukturella problematiken med att det nu bara är deutländska experterna som skall uppmuntras? Är detinte dags att också stimulera svenska experter?Anf. 67 Finansminister ():Fru talman! Jag kan förstå att ogärnavill diskutera familjepolitiken efter den avbasningsom gav honom förut. Det synsätt somKristdemokraterna har när det gäller familjepolitikenär i allra högsta grad riktat mot de jämställdhetssträ-vanden som , Socialdemokraterna ochmånga andra partier har arbetat mycket länge för.Jag använde Svenska Arbetsgivareföreningensrapport för att påvisa vilka höga marginaleffekter somfinns i moderatstyrda kommuner med mycket högabarnomsorgsavgifter. Jag ser inte Arbetsgivareföre-ningen i största allmänhet som en förebild i politiken,men jag tycker att de gör ett viktigt påpekande om dehöga marginaleffekterna. Jag hörde inte något annatförslag i anförande om hur man kankomma åt dessa höga marginaleffekter.Jag vill gärna ta upp referat av P-OEdin som sägs ha accepterat en ständig arbetslöshetpå . Det är en fullständig snedtolkning av vadP-O Edin har sagt. Jag är mycket väl medveten om atten stor del av den arbetslöshet som vi har inte barakan bekämpas med konjunkturpolitiska insatser. Vihar en strukturell arbetslöshet som gäller t.ex. arbets-handikappade, långtidsarbetslösa och invandrare. Ivårpropositionen har regeringen lagt fram förslagspeciellt för de långtidsarbetslösa. Det är den typenav riktade insatser som måste göras för att komma tillrätta med den strukturella arbetslösheten.Till sist tycker jag att det var intressant - och detgäller kanske inte bara utan också tidigaretalare - att man inte ville ta upp den handske som jagkastade om att vi i de fortsatta skattepolitiska diskus-sioner skall prioritera de grupper som har drabbatshårt av egenavgifterna. Det tycker jag är en mycketviktig prioritering, och det vore bra att få ett beskedpå den punkten.Anf. 68 () replik:Fru talman! familjepolitik gårut på att skapa valfrihet mellan olika barnomsorgs-former. Vi tror inte att det är , KarinPilsäter eller jag som skall tala om för barnfamiljernavilken barnomsorgsform de skall välja. Vi vill betrodem med att göra det valet själva. Om det leder tillnågonting som kallar för jämställd-het eller inte är sekundärt. Detta skall vara dessafamiljers fria val. Det är inriktningen på vår politik.Jag är glad om P-O Edins uttalande skall tolkas såatt han är medveten om att nu ligger jämviktsarbets-lösheten på och att han är beredd att medverkatill strukturella åtgärder som kan nedbringa den tillacceptabla nivåer. Det är i så fall en helt ny tolkningsom jag hälsar med stor tillfredsställelse.Sedan gäller det den sista frågan som finansmi-nistern ställer om att prioritera de grupper som hardrabbats av egenavgifterna. Ja, men vi kristdemokra-ter har sagt att vi vill börja sänkningen av inkomst-skatten med ett grundavdrag eftersom det är fleragrupper än dessa som också har drabbats av egenav-gifterna. Det handlar bl.a. om de sämst ställda pen-sionärerna. Vi anser att de bör komma med i denförsta vändan när man skall förbättra levnadsvillkorenefter den hårda budgetsaneringen.Sedan kan man gå vidare med ett förvärvsavdrag.Vi har anslagit mycket pengar för att höja grundav-draget och därmed sänka inkomstskatten. Men vi harännu inte tagit i anspråk de överskott som i vårpropo-sitionen antyds skulle finnas för åren 2001 och 2002.Vi tycker att det är rimligt att gå vidare med ett för-värvsavdrag där.Anf. 69 Finansminister ():Fru talman! Om jag skall tolka det sista som MatsOdell sade välvilligt, sade han att kd visserligen ärberedda att prioritera dem som har drabbats av högaegenavgifter, men sade han att man skallprioritera alla andra grupper också. Då är det ingenprioritering. Jag hoppas kunna få ett tydligare beskedi fortsättningen. Man kan inte prioritera alla samti-digt. För min egen del har jag uttryckt en myckettydlig prioritering. Det är de låg- och medelinkomst-tagare som har fått kraftigt höjda egenavgifter undersenare år som definitivt bör tillhöra den prioriteradegruppen.När det gäller strukturreformer av olika slag låterMats ibland som ett eko av ochBo Lundgren. De här strukturåtgärderna drabbararbetslösa, sjuka och andra utsatta grupper. Jag anserinte att den typen av insatser i första hand kommerförändra förutsättningarna för vår tillväxt. Det hand-lar faktiskt om att ge stora grupper möjligheter attkomma ut på arbetsmarknaden och få bra villkor viakompetenshöjning, utbildning, på annat sätt och viaarbetsmarknadspolitiken.Jag tror också att det är viktigt, som ett inlägg närdet gäller familjepolitiken, att ställa frågan till MatsOdell: Vilken valfrihet har en ensamstående mammasom inte har råd att arbeta därför att det är för högadagisavgifter och för höga marginalavgifter? Krist-demokraternas familjepolitik är, som beskrivit , tyvärr ett inlägg mot jäm-ställdhet, mot tillväxt och därmed i sista hand ocksåmot den enskildes frihet. Vi skulle behöva underlättaför den ensamstående mamman att komma ut påarbetsmarknaden, att få ett stöd för en bra utbildningoch att få ett bra jobb i stället för att driva en familje-politik som verkligen tillhör det förgångna.Anf. 70 () replik:Fru talman! Finansministern pratar om de positivaekonomiska rapporter som har kommit. Det är roligteftersom också har tagit ett tungt ansvarför att vi skall komma dit. Men i samma rapporterpåpekar man att det måste till strukturellaförändringar i . Det är det ena stora hotet motatt det skall bli bättre i det här landet. Det andra storahotet är kommunernas och landstingens ekonomi.Två tredjedelar av kommunerna gick back förra åretoch bara ett landsting visade överskott. Det är ettmycket stort problem. Vad avser finansministern görapå det området? Det gäller ju vård, skola och omsorg,som går ända in i märgen på vanliga människor.När det gäller de strukturella förändringarnaskulle jag vilja ta upp en sak eftersom finansministernpratar om samverkan och om att konfrontation inteleder någonstans. Det är reglerna på arbetsmarkna-den, som har använts som konfrontation och slagträpå ett ganska hårdhänt sätt . Det har i dagkommit en rapport från Arbetslivsdelegationen somsäger att 500 000 människor i står utanförtrygghetssystemen eftersom de har tillfälliga arbetenoch projektarbeten. De flesta av dem är ungdomaroch kvinnor. Det berör mig mycket djupt eftersom jagockså är ordförande i det största politiska kvinnoför-bundet, Centerkvinnorna, i det här landet. Vad avserfinansministern göra för att det skall bli strukturellaförändringar som släpper in den halva miljonen män-niskor som står utanför?En annan viktig sak när det gäller strukturer är ut-bildning. Är det inte fel, , att man vid 45års ålder stoppas på grund av regler i studiemedel-systemet när man vill studera vidare? Man stoppastrots att vi arbetar så mycket med att få människor attstudera för att komma ur arbetslöshetsfällan och få enchans som man inte fick i sin ungdom. Dessutomfinns det rapporter, bl.a. av i en vitbokfrån EU, som säger att vi måste lösa kompe-tensproblemet i Sverige.Så till den sista frågan om de fyra näringarna -bryggeri, åkeri, rederi och jordbruk - som särbeskat-tas. Vad skall göras, och när?Anf. 71 Finansminister ():Fru talman! inlägg präglas av 20-frågortekniken. Det är inte möjligt att inom ramen besvara 20 frågor. Jag ger gärna ett erkännande för det ansvar somman har tagit när det gäller den ekonomiska politi-kens utveckling och saneringen under senare år.Jag är däremot något förbryllad över att i den moderata och kristdemokratiskasången om strukturella förändringar utan att egentli-gen kunna precisera vad hon menar. När det gällermoderaterna är det ju alldeles uppenbart vilka grup-per man avser att klämma åt. Jag tycker att det all-männa talet om strukturella insatser inte är mycketvärt om man inte kan precisera vad man menar.För egen del ser jag att den största strukturellaförändringen som kan ske på vår arbetsmarknad un-der åren framöver är den oerhörda satsning vi gör påutbildning och kompetensutveckling. Det handlar omatt ställa om vårt näringsliv, vår industri och vårttjänstesamhälle till ett IT-samhälle och ett kunskaps-samhälle. Där kommer kompetensutvecklingen, in-byggd i arbetsplatsen och i hela arbetssituationen, attvara oerhört avgörande. Det är den stora strukturför-ändringen som vi har lagt grunden till via kunskaps-lyftet och många högskolesatsningar. Där har ävenCentern medverkat i samverkan med den socialde-mokratiska regeringen.Får jag säga ett ord om en av de många frågorsom tog upp, nämligen kommunernas ochlandstingens situation. Jag är väl medveten om att detär oerhört olika för kommuner och landsting. Mångaklarar sig ganska hyggligt, andra har stora svårighe-ter. Det är därför regeringen gör två saker.Det ena är att vi har tagit fram i storleksordningen20-25 miljarder kronor i ökade statsbidrag undersenare år till kommuner och landsting. Det andra ärnågot som är oerhört viktigt. Får vi till stånd en ökadtillväxt i vår ekonomi - och det är hela den ekono-miska politikens inriktning - ökar kommunernas ochlandstingens skatteintäkter kraftigt fram-över, med 20 miljarder redan nästa år.Anf. 72 () replik:Fru talman! De miljarder som överförs till kom-muner och landsting har också varitmed om att förhandla fram, utom den allra sistaknappa miljarden det här året.Reglerna på arbetsmarknaden släpper i dagens lä-ge inte in de människor som har tillfälliga arbeten ochprojektarbeten i den nya sortens företag som växerfram. Det handlar om strukturella reformer som måstege t.ex. unga tjejer som jobbar i projektarbeten i IT-företag tillgång till de trygghetssystem som finns. Detär mycket enkelt och mycket klart preciserat.Vad skall göras i de här regelsystemen för att desom lever med projektarbeten och projektanställning-ar skall finnas med när det gäller sjukförsäkring,föräldraförsäkring och andra sociala trygghetssystem?Det är, tycker jag, något helt annat än den del av dearbetsrättsliga reglerna som finansministern tog upp.Det handlar om trygghet, rättvisa och jämställdhet.På utbildningssidan är det självklart viktigt medkompetensutveckling i företag.