prot · GM0991 · 1999-05-05 00:00:00 — Vivill använda de gemensamma kapitalresurserna så attde kan bli viktiga redskap för att påverka företagenslångsiktiga utveckling, och därmed kan de också bliett strategiskt inslag i arbetet för ekonomisk demo-krati. Det kan bidra till ökad stabilitet inom näringsli-vet när den nationella investeringsfonden kan kanali-sera nödvändigt kapital till speciellt utsatta sektorer.Vid enkäter med företagare i de speciellt utsattaregionerna framträder mycket tydligt brister när detgäller riskkapitalförsörjningen. Det visar sig att störredelen av det riskkapital som finns på marknadensöker sig till storstäder och universitetsorter. Vi anseratt dessa skulle behöva kompletteras med regionalafonder och börser för att garantera att alla regionerkan få tillgång till riskkapital.Vänsterpartiets viktigaste prioritering i samarbetetmed den socialdemokratiska regeringen är att skapaförutsättningar för fler jobb. I finansplanen har måletsatts att sysselsättningen skall öka till av arbets-kraften . anser att AP-fondmedlen kan användas för att nå denna målsätt-ning, detta bl.a. genom att förändra regelverket somstyr AP-fondernas placeringar.Fru talman! Propositionen föreslår och finansut-skottets majoritet ställer sig bakom, vad gäller fjärde-sjätte utlandsplaceringar, att en undan-tagsregel införs i avvaktan på resultatet av den över-syn av AP-fondens organisation och placeringsreglersom bedrivs i samarbete mellan de fem partier somstår bakom pensionsöverenskommelsen.Sedan 1997 pågår den här översynen. Vänsterpar-tiet anser att översynen omfattar mer än enbart ge-nomförandet av det nya pensionssystemet, och därförborde det parlamentariska underlaget i utvärderingenutökas. Vi anser att alla partier skall vara med i över-synsarbetet. Enligt pensionsöverenskommelsenkommer medel från AP-fonderna att överföras tillstaten.Motivet bakom dessa överföringar är att det nyapensionssystemet, som vad gäller finansieringsfrågorännu är på utredningsstadiet, inte sägs behöva denstora buffert som AP-fonderna utgjort i det gamlasystemet. föreslås att ca 45miljarder kronor förs över från AP-fonderna till sta-ten. Mycket talar för att dessa medel i huvudsakkommer att användas för att amortera av på statsskul-den.Vänsterpartiet motsätter sig bestämt denna ut-veckling. Vi menar i stället att fondmedlen i störreutsträckning borde utnyttjas för att befrämja löntagar-nas kollektiva ägarengagemang och i näringspolitiskasyften.Fru talman! Intresset för avkastningen av AP-fondernas fondkapital har ökat . Pen-sionskapitalet uppgår till totalt 700 miljarder kronor.En sjätte inrättades . Den skall framförallt göra placeringar i små och medelstora företag.Det finns anledning att utvärdera AP-fondernas verk-samhet från närings- och miljöpolitisk synpunkt.Speciellt gäller detta , eftersom detnär den skulle inrättas uttalades krav på att styrelsenskulle ta hänsyn till miljöaspekter i sin verksamhet.Det sades också att skälet för att inrätta AP-fondenvar att skapa goda förutsättningar för näringslivet isyfte att främja tillväxt och sysselsättning.I den senaste årsredovisningen har man inte tagithänsyn till miljöaspekter eller till hur sysselsättningenhar främjats, och det är beklagligt. Vi tycker att dethär behövs en skärpning. Vi vill förstärka det sist-nämnda syftet genom ett tilläggsdirektiv till AP-fonden med ett klart uttalat mål för främjande avsysselsättningen.Det finns också anledning att se över de reglersom styr AP-fondernas placeringar av pensionskapi-talet. Enbart ca 70 miljarder eller avfondernas tillgångar kan utnyttjas för aktieplacering-ar. har krävt att enstörre andel av AP-fondsmedlen skall kunna utnyttjashärför. Vi menar att den begränsningsregel som inne-bär att fjärde och femte AP-fonderna bara får äga upptill av aktierna i ett börsföretag bör avskaffas.Detta skulle gynna företagsklimatet, eftersom fond-kapitalet blir ett arbetande kapital i förnuftiga investe-ringar i stället för att det skall användas i kostsammaspekulationsaffärer.Ägandet har stor betydelse för näringslivets ut-veckling. Vi ser ett pluralistiskt ägande som någotsom kan ge både dynamik och effektivitet. Med fleraaktiva engagerade ägarintressen undviks såväl privatasom offentliga monopol. Svenskt näringsliv behöverseriösa ägare med långsiktiga placeringshorisonter.Under senare år har utländska ägare och spekulativaintressen ökat sin ägarrepresentation i . Vimenar att det organiserade löntagarägandet och AP-fonderna i samarbete kan spela viktiga roller bådesom riskkapitalförsörjare och som stabila och aktivaägarintressen i svenskt näringsliv.Jag yrkar bifall till reservation 6under mom. 6.Fru talman! Historiskt har det statliga ägarenga-gemanget haft avgörande betydelse för det svenskanäringslivets styrka. Dagens största svenska börsbo-lag är intimt förknippade med den offentliga sektornoch den statliga näringspolitiken. Samarbetet inomdet militärteknologiska området har haft en stor bety-delse för att utveckla spetsteknologi. har tillmycket stor del levt på samarbetet med det statligatelemonopolet. bygger till stor del på en forsk-ning som på ett avgörande sätt berott på en starkoffentligt finansierad sjukvård. Det finns fler sådanaexempel.Under 80-talet ansågs kommunerna och stateninte duga som ägare i näringslivet. Statliga företagansågs präglade av byråkratisering och ovilja att taansvar. Berättigad kritik fanns när de offentligägdaföretagen imiterade det sämsta i de privata, dvs. närde satsade kortsiktigt och inte vågade formulera enegen långsiktig ägarstrategi. Det finns positiva teckenpå en omprövning av synen på staten som ägare, iriktning mot en mer aktivistisk hållning.Trepartiöverenskommelsen om kärnkraftsavveck-lingen bygger på att ges en sådan aktiv rolli omställningen. Demokratin i ekonomin och denekonomiska politiken kan utvecklas. En viktig åtgärdvore t.ex. att låta Postgirot utvecklas till en bank. Pådet sättet skulle staten kunna bedriva ett aktivt ägandeför att stärka näringslivet och öka den svenska syssel-sättningen.På det här sättet kan också staten som aktiv ägarebli en förebild för ett kommunalt ägande. Vad gällerkommunala pensionsfonder måste det vara enklareför kommunerna att ha en insyn i vilka lokala företagsom det kan vara värt att satsa på. Lokala fonder gerett ökat riskkapital ute i kommunerna och kan på rättsätt öka sysselsättningen. Alla regioner behöver sinamarknadsplatser.Här menar vi att den lokala och regionala förank-ringen alltför lite uppmärksammats som en viktigbeståndsdel i en lyckad företagsutveckling. Däremotmåste man naturligtvis ha några slags regleringar, såatt kommunerna inte kan satsa hur som helst på lo-kala företag eller så att kommuner inte pressas attsatsa på rena förlustaffärer.Företag som genom sin lokala förankring även haren social dimension har i studier visat sig ha en bety-dande förmåga att överleva ekonomiska nedgångaroch bli ekonomiskt lyckade. Vi vill att regeringentillsätter en utredning om hur statsmakterna kan un-derlätta för kommuner, landsting och regionala själv-styrelseorgan att engagera sitt pensionskapital ochandra finansiella tillgångar i ett långsiktigt ägarenga-gemang.Jag yrkar bifall till reservation 7 under mom. 8.Anf. 35 () re-plik:Fru talman! Det har spekulerats i vilka ledamöterdet växande egentligen består av. I entid när det gamla vpk hängt av k:et har vi ett läge därdet förmodligen finns fler troende kommunister idenna kammare . Det anförande som vijust har hört är ett typexempel på hur gamla kommu-nistiska slagdängor håller på att väckas till liv igen.Positionerna flyttas fram i långtgående krav på enpolitisk kommandoekonomi av det slag som SivHolma har gjort sig till tolk för.Detta skulle man kunna bara låta passera utankommentar, men råkar det vara regeringens stöd-ben här i parlamentet som bl.a. talar för en mycketaktivistisk inriktning av den ekonomiska politiken.Det förtjänar en del kommentarer från andra partierhär i dag.Låt mig bara anföra ett par invändningar mot denvärldsbild som här målas upp när det talas om ettpluralistiskt ägande som dock bara får innebära attolika offentliga institutioner skall bli mer aktiva. Detär oklart vem som då skall styra dessa institutioner.Förmodligen är det heltidsengagerade fackliga om-budsmän som skall fatta besluten.Vilka är det som har visat långsiktighet i ägandetpå börsen? Det är naturligtvis inte stora institutionerutan vanliga småsparare - de småsparare som fortfa-rande har ork och kraft att spara i svenska bolag.Siv Holma pratar om att det har kommit in flerutländska ägare. Vad beror det på, ? Vi harju en lagstiftning som bokstavligt talat skänker utsvenska företag, eftersom den skattegynnar alla andraän just dem som privat äger svenska bolag. Det harvarit väldigt trevligt för utlänningar att komma inutan den typ av överbeskattning som drabbar svenskaprivatpersoner och köpa ut gamla svenska kronjuve-ler.Vänsterpartiet tycker att utvecklingen är märkligmen vill t.o.m. skärpa skatterna. Ni skulle alltså viljadriva på den här utvecklingen. Hur menar vi skulle kunna få ett pluralistiskt ägande medförespråkande av den typ av högskattepolitik somVänsterpartiet står för?Anf. 36 () replik:Fru talman! Det var en svada av nåde somden moderata ledamoten riktade mot mig på grund avatt jag i ett anförande har framhållit att jag vill att denekonomiska demokratin ökas. Jag vill utöka den medförslag om användningen av det pensionskapital somlöntagarna har arbetat ihop. Jag tycker att det är väl-digt naturligt att de som har arbetat ihop detta kapitalockså skall få rätt att besluta om hur de pengarnaskall placeras.Det är i demokratins namn också viktigt att manför olika syften skall kunna placera de pengar somman själv har arbetat ihop. Framför allt gäller det attskapa fler arbetstillfällen, en bättre miljö och möjlig-heter till överlevnad i oavsett om det gällerstorstad eller landsbygd.Det system som företräder innebäratt alla problem löses genom att sänka skatterna ochge de fria marknadskrafterna fullständig frihet. Vi harsett vad det har skapat, nämligen precis motsatsen.Det har skapat massarbetslöshet, hög arbetslöshet ivårt land. Det har också ökat de sociala klyftorna ochde regionala klyftorna. Det har också ökat klyftornamellan män och kvinnor.Här försöker vi hitta en möjlig väg att öka demo-kratin, att komplettera den parlamentariska demokra-tin med demokrati även på det ekonomiska området.Det vore ansvarsfullt av att inse att denmöjligheten bör finnas.Anf. 37 () re-plik:Fru talman! Jag känner igen argumenten. an-vänds de på en verklighet som inte passar med hur detvar . Här talas det om att arbetarnasjälva borde få styra placeringarna av sina insparadepensionsmedel. Ja, alldeles utmärkt, . Var-för stöder inte det nya pensionssystem,som vi hoppas kunna sjösätta ? Det är pre-cis det som det nya pensionssystemet tillåter, dvs. attvar och en får styra sina egna avsättningar.Det system som har talat om, detgamla ATP-systemet, som i syns via denstora AP-fonden, har inte givit den möjligheten. Detenda inflytande vill dela ut är det inflytan-de som gives till heltidsanställda fackliga ombuds-män. Det är inga vanliga arbetare som kommer attstyra över dessa pengar. skulle ha stöttden nya pensionsreformen, men det har man integjort. Det har man inte orkat, utan man har i ställethårt kritiserat den. Man fullföljer detta genom att sägaatt AP-fonden inte skall tas med, vilket vore naturligti ett läge där det gamla systemet skall överges. I stäl-let blir det en uppblåsning, aktivering och en styrningför olika politiska intressen.Där finns en grundläggande åsiktsskillnad mellanVänsterpartiet och . Det är ingen nyhet.Det är rätt allvarligt att detta sägs av regeringensstödben i parlamentet. Är detta en grund för den poli-tik som skall föras i riksdag och som skallföra oss framåt till pluralism och ägande spritt påflera? Jag tillåter mig att ifrågasätta detta.Anf. 38 () replik:Fru talman! Skillnaden i synen på det nya pen-sionssystemet är att vi inte tycker att den demokratiFredrik talar om skapas. Det individualis-tiska systemet blir ett svagare system. Kollektivafonder innebär att det blir en större styrka att kunnaförändra och skapa förutsättningar för fler jobb regio-nalt sett. Av den anledningen har vi ställt oss negativatill pensionsöverenskommelsen.Vi tror inte på den demokratisyn har.Vi tror att det finns fördelar att ha ett gemensamtsolidariskt sätt att se på samhälleliga pengar. Dethandlar inte om att det skall vara heltidsanställdafackliga förtroendevalda som skall fatta beslut, dethandlar om demokrati. Demokrati handlar om attskapa förutsättningar för att det inte skall vara plån-boken som skall vara avgörande för ditt inflytande pådet ekonomiska området. Det handlar om människorslika värde, och det är den stora skillnaden mellan ossoch moderaterna.Anf. 39 PER ():Fru talman! Ofta när man skrapar lite på ytan avett ärende upptäcker man ideologiska skillnader. Nunär vi hörde behövde man inte skrapa. Härdyker fondsocialismen upp, och man bara anar enform av elitstyre, som egentligen inte är en elit utanär en typ av vänsterbetonad elit som skall ta sig in påmarknaden via fonder och lagstiftning. Sådant vändervi oss bestämt emot.Det ämne vi i huvudsak talar om gäller kost-nadsinformation till fondsparare i det individuellapensionssparandet. Det handlar om oss alla som en-skilt skall spara till vår pension och om vi skall fåbestämma över placeringar.Här finns också ideologiska skillnader. Man fårskrapa lite för att hitta dem. Jag tänker på regeringensoch stödpartiernas iver för att reglera - reglera förmycket enligt vår uppfattning - i otakt med övrigaländer i EU. Jag tänker även på upp-fattning att en lagstiftning skulle vara onödig, efter-som marknaden förväntas utföra en självreglering.Fullt så optimistisk på marknaden, som består avenskilda personer, är inte vi.Vi kristdemokrater står för en social marknadse-konomi. Marknaden, med sina olika aktörer och olikastyrkepositioner, behöver - som samhället och viandra i övrigt - etiska ramar och öppenhet - man talarom transparens - för att kunna fungerabra.Placering i fonder blir en allt vanligare sparform.Det individuella pensionssparandet förväntas ökafondsparandet ytterligare. Därför är det angelägetmed en förbättrad information om de kostnader sompensionssparinstituten och fondbolagen tar ut avspararna. Att lagstiftningen kompletteras kan ju tol-kas som ett bevis på att marknaden inte har regleratdet hela själv. Det har rapporterats om detta i t.ex.Dagens Industri.Nu föreslås att enskilda pensionssparare som pla-cerar sina sparade medel i värdepappersfonder skallfå kostnadsinformation, som andra fondandelsägare.Det är egentligen inte så konstigt. Det gäller kostna-der som pensionssparinstitutet tar ut i form av skattoch avgifter - skatten står de egentligen inte för -men som också tas ut av fondbolagen i form av för-valtningskostnader, courtage och andra transaktions-kostnader.Till skillnad från regeringen menar vi kristdemo-krater att den individuella kostnadsinformationenendast bör omfatta kostnader för förvaltning, förva-ring och tillsyn, eftersom andra kostnader, t.ex. cour-tage, bör relateras till och redovisas tillsammans medden ekonomiska förvaltningen. Annars ges lätt enmissvisande bild för den enskilde spararen. remissvar finns det dessutominte någon enhetlig internationell definition av be-greppet förvaltningskostnad. Kravet på redovisningav förvaltningskostnader skulle tvinga utländskafondförvaltare till en särskild redovisning för . Det skulle kunna leda till attfärre utländska fondförvaltare träffar samarbetsavtalmed . De föreslagnareglerna i regeringens proposition skulle också inne-bära konkurrensnackdelar för om intelikvärdiga krav kan ställas via myndigheten.Problemen som jag har nämnt visar att lagstift-ningen bör genomföras först på EU-nivå och inteförst i . Lagförslaget riskerar att skapa heltonödiga konkurrensnackdelar för svenska företagsamt tvinga hela eller delar av deras verksamhet ut urlandet. Om lagen för fondbolagen som antogs i höstasvar inledningen, visar regeringen nu en viss konsis-tens att med kraft försöka exportera svenska fondbo-lag och pensionssparinstitut. Men det är ingen melodiför och för framtiden.Vi anser att det är viktigt med såväl konkurrens-neutralitet mellan olika sparformer i somkonkurrensneutralitet mellan länder inom och utomEU. Låt oss då börja i EU. undrar jag om rege-ringen och socialdemokraterna med stödpartier harförstått vikten av en harmonisering inom EU, att vigår i samma takt.Det EU-direktiv som gäller för kollektivt sparandei värdepappersfonder står dessutom inför en föränd-ring. Det räcker att kontakta såfår man höra att krav ställs på EU-nivå om kost-nadsinformation till fondandelsägare och fondsparare.Det är inte bara fråga om diskussioner, utan ävenförarbeten pågår.Kristdemokraternas linje är en logisk följd av vårttidigare ställningstagande angående fondandelsägare.När utskottsmajoriteten i utskottsbetänkandet försö-ker bemöta våra argument med att hänvisa till gällan-de lagstiftning för fondbolagen, som togs , ärdet bara en formell argumentering och har ingentingmed innehållet att göra. Om vårt förslag skulle gåigenom får vi naturligtvis göra en motsvarande änd-ring för fondbolagen.I den proposition som vi nu diskuterar föreslår re-geringen dessutom att lagen skall träda i kraft den1 . Det innebär att andelsägarna kommer attfå sin information under år 2000.Flera viktiga remissinstanser inför propositionen, somFondbolagens förening, ochSvenska , påpekar att en nöd-vändig utveckling av datasystem för informationsgiv-ning till fondandelsägarna försvåras av att problemenkring redan tar och kommer att taomfattande resurser i anspråk.Fru talman! Jag vill avslutningsvis säga att närriksdagens majoritet nu inte vill samordna med övrigaländer i EU anser vi att lagen oavsett tappning börträda i kraft först . För oss kristde-mokrater är det egentligen obegripligt att regeringenoch majoritet inte vill visa så många vikti-ga remissinstanser den gesten, med tanke på att pro-blemen med är så pass stora, att väntaett halvår eller med den här lagstiftningen. Detvill regeringen inte göra, trots att remissinstansernahar sagt att de här problemen kan bli riktigt stora. Detär för mig svårbegripligt.Anf. 40 ():Fru talman! Det här betänkandet handlar framförallt om information till dem som pensionssparar ifond individuellt. Den fråga som börjademed att ta upp, om våra statliga och kommunala pen-sioner, berör i och för sig också just det synsättet påindividuellt pensionssparande. Vad sägerär att det pensionskapital som människor själva hararbetat ihop skall de också få bestämma om själva.Det är ju därför som vi tycker att det är viktigt att detfinns många olika möjligheter till individuellt pen-sionssparande. Det är därför vi tycker att det skallfinnas en individuell premiereserv i det allmännapensionssystemet.Vi drar uppenbarligen helt olika slutsatser från li-beralt håll och från vänsterhåll om hur man skall sepå vad detta att bestämma själv är. villuppenbarligen att staten, kommunalråden ochfackpamparna skall bestämma när man bestämmersjälv. Det är faktiskt något helt annat än att bestämmasjälv.I sitt fortsatta resonemang kallar dethär för samhälleliga pengar, som inte alls är någraegna sparpengar utan uppenbarligen kollektiva peng-ar som inte är ens egna. Om de inte är ens egna fallerju hela resonemanget. Vi har verkligen helt olika synpå det här.Vi i , som sedan århundraden står fören marknadsekonomi som fungerar och där indivi-derna sätts i centrum och har beslutanderätten påmarknaden, tycker också att det måste vara självklartatt staten är den som är domare och som sätter regler-na på marknaden. Då är det olämpligt att staten ocksåär en spelare i det spelet. Det fungerar inte särskiltväl.Man behöver inte gå till erfarenheterna från deländer som har genomfört politik imer fullskalig verksamhet - det vill ni ju oftast intehöra talas om - utan det räcker med att gå till Älvs-borgstvätten och Pitebuss, eller varför inte Haninge-bostäder, för att se hur det kan gå när man tycker attdet är kommunalråden, fackpamparna eller andrastatliga organ som skall vara med och styra i ekono-min, i stället för att sätta regelverken för hur ekono-min skall fungera.I själva verket anser vi att det skall vara precistvärtom. påpekade redan i sitt stora verkWealth of Nations 1776 att konsumtionen är mening-en och målet med all produktion och att producenter-nas intressen skall tillgodoses endast i den mån det ärnödvändigt för att tillgodose konsumenternas intres-sen. Det är politikernas uppgift att se till att markna-den fungerar på just det här sättet. Då måste manskapa förutsättningar för en sund marknad, bl.a. medfritt in- och utträde och med en god information. Engod information för konsumenterna är nödvändig föratt det skall vara konsumenterna som har makten påmarknaden.När det gäller enskilda konsumenter har vi ofta imodern tid tyckt att reglering avmarknader och en förmyndarmentalitet skulle varadet bästa sättet att tillgodose konsumenternas intres-sen. För oss liberaler är det naturligtvis helt fel. Viindivider och konsumenter kan ju bestämma självabåde vilken korv vi skall köpa till middag och var viskall spara våra pensionspengar. Men det förutsätteratt vi på ett bekvämt sätt har tillgång till bra och kor-rekt information. Det är i det sammanhanget det härskall ses.Vi tycker att det är mycket viktigt att vi får en välfungerande konkurrens även på det här sparområdet,så att det kommer in många nya aktörer. Så är det intei dag, utan det är fortfarande fåtalskonkurrens. Vi serockså att den information som människor behöver föratt kunna välja hur man skall placera sina sparpengarinte fungerar fullt ut. Därför finns det ett mycketstarkt motiv för en offentlig reglering, att människorskall kunna få en information om vilka avgifter manbetalar. Det har inte kommit fram på annat sätt.Vad regeringen nu gör är, som vanligt, att över-reglera detta och reglera fram en information som inteär helt relevant och som dessutom blir svår att jämfö-ra med utlandsbaserade fonder, som går efter andraregler. Därmed är det inte i konsumenternas intresseatt sätta upp sådana regler som regeringen och dessstödpartier nu försöker driva igenom.Det är mycket viktigt att man kan se vilka avgifterman betalar, men det är inte korrekt och inte relevantatt sätta samman dem med courtage och andra kost-nader som är till för förvaltningen av fonden. Därskall man i stället se på avkastningen och räkna av dekostnaderna mot den avkastning som det blir. Vadsom behövs är alltså en korrekt och jämförbar infor-mation om förvaltningskostnaderna.Fru talman! Jag vill också påpeka att det med tan-ke på hur det ser ut på många ställen inför millennie-skiftet kan ta en ände med förskräckelse om mantvingar fram ett sådant här regelverk redan till den1 juli. Det vore bättre att vänta till efter millennie-skiftet.Jag yrkar bifall till reservation nr 3.Anf. 41 () replik:Fru talman! Det var en intressant skillnad i vårsyn på demokrati som tog upp. Honmenade att demokrati bara kan bedrivas utifrån ettindividuellt perspektiv. Så fort människor sluter sigsamman i t.ex. en fackförening finns det inte demo-krati, och om man har någon form av kommunalpensionsfond finns det inte ett demokratiskt perspek-tiv.Jag skulle gärna vilja ställa frågan: Varför serFolkpartiet så negativt på kommunalt ägande, att detskulle vara sämre än privat ägande, t.ex. när det gällerbostadsföretag? Det finns ju mycket mer insyn ikommunala företag, på grund av att de är kommuna-la, än i t.ex. ett privat företag.När det gäller demokratiaspekten, kan då tänka sig att arbeta för att få samma transpa-rens eller insyn i de privata företagen som finns ikommunala företag? På vilket sätt vill demokratin i den privata sektorn, som egentligenhar den ekonomiska makten?Anf. 42 () replik:Fru talman! Det är uppenbart att vi har helt olikasyn på individen, på marknadsekonomin och på de-mokratin. Vi har aldrig sagt att demokrati skall varaindividuell.