prot · GM0987 · 1999-04-28 00:00:00 — harinte funnit skäl att längre styra medlen till den härmusikutbildningen på det sätt som reservanternauppenbarligen anser.Vidare sades det, och det ligger väl mycket i det,att det ju inte är någon som älskar en översyn avbidragen om man inte är en vinnare. Därtill kom faktiskt inte hade sett någon kvalitativförsämring av musikutbildningen. Jag uppfattade detnog så, tvärtemot vad några andra har sagt här, talade om att man hade minskat kvantitativt pånågra skolor. Jag tror att man nämnde en minskningfrån 60 till 45 för att just bibehålla kvaliteten. Dettycker jag är det väsentliga i sammanhanget.Sedan tillkom då, som också har nämnts här, attdet inte var musikfolkhögskolor som hade fått denstörsta minskningen. Det fanns även skolor med mu-sikutbildning som hade fått mer enligt de uppgifter vifick . Det brukar ju heta att fattigdom ärlättare att klara av om man delar den med flera.Jag står bakom utskottets förslag, och jag är im-ponerad av dem som skrev motioner ochtalade om hur eländigt det här skulle bli, med tankepå att beslutet gäller . Jag tycker därför attdet finns skäl att avvakta vad som kommer att hända,i stället för att rusa i väg redan innan man vet någon-ting - framför allt kunde man inte rimligen veta nå-gonting om hur det här kommer att utfalla.Ewa tyckte att det var en gåta att Folk-partiet inte tyckte som hon. Om tyckeratt det är en gåta varje gång som vi inte har sammauppfattning som kommer få många gåtor att lösa.Det behöver inte vara ett självändamål för oss attkasta oss i famnen på för att därmedåsamka Socialdemokraterna ett nederlag oberoendeav skälen varje gång kastar loss från sinsamarbetspartner . Jag står alltsåbakom utskottets förslag i dess helhet.Anf. 200 ():Fru talman! Skall vi ta och reda ut svaret på gå-tan? Jo, min uppfattning om folkbild-ningssjäl är att den är stor och att den är mycket in-tresserad av musik och de musikutbildningar som harfunnits på våra folkhögskolor. Utifrån detta är det engåta för mig att inte kan ställa sig bakomdet som föreslås i reservationerna, nämligen att rege-ringen får finna andra former för stöd till folkhög-skolornas kvalificerade musikutbildning - bara justdetta. I stället föreslår nu att vi skallvänta och se hur många som försvinner och därmedriskera att vår musikaliska högskoleutbildning inte fårtillräckligt många kvalificerade sökande, därför att deinte har haft någonstans att vidareutbilda sig.Anf. 201 ():Fru talman! Det här handlar ju också om att hamera pengar. är intresserat av folkbild-ning, av musikutbildning, men vi är också intressera-de av de mål som folkbildningen har, nämligen att hautbildningsplatser för invandrare och funktionshind-rade, och de medlen har inte reducerats; de står kvar.Det är också mycket viktiga mål som finns med isammanhanget. Här kan man behöva titta på kvanti-teten, inte kvaliteten, för att klara de andra grupperna,som vi anser oerhört angelägna i det här samman-hanget.Det har kommit många nya folkhögskolor, och detstår två folkhögskolor ytterligare med invandrarka-raktär på kö. , där det finns enhel del funktionshindrade, vill också bilda folkhög-skola. Hur skall vi ställa oss till detta? Det blir juingen ökad ram totalt sett för folkhögskolorna. Visstfinns här målkonflikter, men jag har i det här lägetvalt att avvakta tills vi vet mer.Anf. 202 ():Fru talman! Jag tycker nog att äpplen med päron när han börjar prata om rättför invandrade att folkbilda sig, när vi talar om denkvalificerade musikutbildningen. Det går inte att göraden typen av jämförelse - jag beklagar, men jagmåste säga det.Anledningen till att folkhögskolorna har tagit an-svar för den kvalificerade musikutbildningen är att vihär i har beslutat om specialdesti-nerade pengar. Det är därför vi har valt just det sättetatt hantera den här specifika mellanmusikutbildning-en i . I andra länder har man valt andra sätt.Det är självklart att det måste finnas någon skol-form som är ansvarig för mellanutbildningen. inte längre anser sig ha skyldighetatt lämna specialdestinerade pengar måste någon taansvar för det. Vi kan inte anklaga Folkbildningsrådet- på den punkten har vi samma uppfattning. Det ärregeringen som bör ta ett ansvar.Vad kommer att hända med möjligheten förelever att träna vidare och kvalificera sig för att sökain på musikhögskolor i ? Det är det frågangäller - bara detta.Anf. 203 ():Fru talman! Det är väl ändå uppenbart att det finnsen total pengaram för den här fruktskålen. - Det ärdet ena.Det andra är att det ändå är rimligt att få se effek-terna av detta , eftersom de upp-gifter vi fick inte var så alarmerande somEwa vill ge sken av.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )15 § Studiesociala frågorFöredrogsUtbildningsutskottets betänkande 1998/99:UbU8Studiesociala frågorAnf. 204 ():Fru talman! Han är ar-betslös och har erbjudits en plats på komvux. Innanhan bestämmer sig vill han veta vad det kommer attkosta honom och familjen. Han vet att han har rätt tillett bidrag som motsvarar arbetslöshetsersättningen.Det kallas "särskilt utbildningsbidrag" och betalas utför i första hand studier. Eftersom han är mel-lan och uppfyller villkoren förarbetslöshetsersättning har han rätt till detta. Efter ettår kan han ansöka om fortsatt bidrag för totalt högst20 månaders studier, dock längst t.o.m. 30 juni 1999.För känns det här lite osäkert. Han funderar påatt avstå från studierna, men det visar sig att det finnsfler möjligheter till finansiering.Efter ett års studier kan han nämligen, om han vararbetslös vid studiernas början, ansöka om svuxa,särskilt vuxenstudiestöd för arbetslösa. Han har ar-betat och varit arbetslös och anmäld somarbetssökande vid arbetsförmedlingen, vilket är ettgrundkrav, men han måste egentligen vara mellan 21och . Det händer dock att personer som är över50 får del av bidraget, och hoppas därför att hankan få det. funderar han över vad det kom-mer att betyda att bidraget är på av arbetslöshet-sersättningen och att resten är ett lån.Emil undrar hur det hade varit om han inte hadevarit arbetslös och får veta att för den som är anställdoch vill studera, t.ex. inom , krävs attarbetsgivaren anställer en långtidsarbetslös den tidden anställde är ledig för studier. Han får också vetaatt det då inte heter svuxa utan svux och att det ärtänkt i första hand för personer med kort utbildningsom tar ledigt från arbetet för att studera. Man måsteha arbetat och får vara högst 50 när studiernapåbörjas. Beloppet beräknas även här på den arbets-löshetsersättning som man skulle ha fått vid arbets-löshet. funderar nog ändå på vad som hade häntom han aldrig hade haft något arbete och tillgång tilla-kassan.Så här långt förstår ungefär hur det fungerar,även om han tycker att det är konstigt att pengarnakan ta slut, dvs. att det gäller att vara först till kvarnunder just den tid när man skall ansöka om medel.Däremot blir han förvirrad när hans fru berättar atthan kan söka vanliga studiemedel. Det visar sig näm-ligen att även de som vuxenstuderar på grundskoleni-vå, gymnasienivå eller på folkhögskola kan sökastudiemedel. På de lägre nivåerna kan han emellertidstudera maximalt sex terminer. förstår att hanmåste sätta sig och räkna på vilket system som gerhonom mest, just för stunden och , om hanväljer att läsa vidare, och för detta har inte dekunskaper som han behöver. Han blir orolig. Sedanmåste han dessutom tro att det finns pengar som be-viljas just den månad som han söker.Precis när kommit fram till hur han tror atthan skall göra får han veta att det finns något somkallas korttidsstudiestöd. Det kan sökas av arbetstaga-re som förlorar arbetsinkomst på grund av studier.Stödet beviljas för varje timme som den studerandebehöver ta ledigt från sitt arbete för att kunna delta iutbildningen och på grund av detta förlorar arbetsin-komst. Vid heltidsstudier får korttidsstudiestöd be-viljas, om utbildningen är lång. Förstudier på deltid finns ingen tidsbegränsning. Stödetkan beviljas sökande som har längst en tvåårig gym-nasieutbildning eller motsvarande och ges till stude-rande som fyller högst under det kalenderår dåutbildningen startar.Dessutom visar det sig att vuxenut-bildning kan få i uppdrag att genomföra arbetsmark-nadsutbildning. På så sätt kan det finnas elever inomkomvux med arbetsmarknadsutbildningsbidrag. Enarbetslös som står till arbetsmarknadens förfogandeoch som får arbetslöshetsersättning kan däremot nor-malt sett inte studera som han eller hon fårarbetslöshetsersättning.Nu ger upp.Fru talman! Det är inte bara som är förbryl-lad. Det är också jag. Det finns också många andraexempel. satsas ca 9 miljarder på vuxenstu-diestöd. Behörigheten till stöden är olika i samtligafall, och villkoren är illa samordnade. Dessutom ärsystemet orättvist. Detta komplexa system måsteförenklas och förbättras.Det har från den här talarstolen givits många ex-empel avseende studiesystemet för högskolestuderan-de, för forskarstuderande - speciellt inom beteende-vetenskap, humaniora och samhällsvetenskap - ochför andra. Här finns ett stort arbetsfält att reda ut ochatt få ordning och reda i.Vårt land har många, rika och högkvalificeradeutbildningar. Vi vill att befolkningen skall ha en kun-skapsnivå som är anpassad till de krav som ställs inuvarande och framtida kunskapssamhälle. Dettauppskattar vi i alla partier i vårt parlamenet, och vi ärnöjda med det. Men om utbildningen i verklighetenskall vara tillgänglig för alla i samhället, måste demänniskor som får en utbildningsplats kunna finansi-era sin försörjning. Detta är för många svårt.Tryggheten i det vardagliga livet måste finnas för attutbildningen skall vara effektiv i meningen att männi-skor faktiskt skall lära sig det som är avsikten medutbildningen.Regeringens snabba och ofta ryckiga expansionav utbildningsplatser följs inte alltid av en genom-tänkt studiefinansiering. Det redovisade exemp-let visar på en snårskog, och för en nybliven föräldersom studerar på universitet är systemet inte mindreotryggt. Det ger inte de möjligheter som den vanligaarbetstagaren har. Möjligheterna har dessutom för-sämrats. Mina egna döttrar får inte det barntilläggsom gjorde det möjligt för mig att bedriva akademis-ka studier. Det är hög tid att utreda de studiesocialaförhållandena och att reformera dem utifrån de behovsom en sådan utredning skulle visa på.Vi behöver utbildat folk i vårt samhälle, och attstudera skall inte innebära uppoffringar i förhållandetill vanlig levnadsstandard.Kvalitativt god och effektiv utbildning för våramedborgare fordrar ekonomiska villkor som ger ensocial trygghet. Att tala om utbildning för alla ärvilseledande, om människors livssituation är sådan attreell möjlighet till utbildning saknas. Vi kan intefastna i system. Vi måste våga se effekterna av sys-temen för enskilda medborgare. Därför anser krist-demokraterna att det finns behov av en studiesocialberedning med uppdrag att se över den studiesocialaproblematiken.Fru talman! Jag står bakom kristdemokraternasyrkanden i utskottet, men för tids vinnande yrkar jagbifall endast till reservation 1 under mom. 7.Anf. 205 ():Fru talman! Högskolepolitiken har främst singrund i studenternas rätt till god utbildning och ideras krav och förväntningar på sin studietid. Stu-denterna skall stå i centrum för utbildningspolitiken.Efter den stora ökningen, med det kvantitativa språngsom vi nu har tagit inom högskolan, är det att påallvar se till det kvalitativa språnget.Men kvalitet i utbildningen har många aspekter.Den innebär först och främst ökade resurser förforskning och forskarutbildning. Men kvalitet innebärför mig och för också akademisk kvali-tet, som i stor utsträckning avgörs av akademiskkompetens och lärosätets forskningsresurser. Detgäller en upplevd kvalitet, där studenternas upplevel-ser av utbildningen och examinationen räknas.De studiesociala frågorna är därför en avgörandedel i ett framgångsrikt kvalitetsarbete. Det är endastmed rimliga sociala förutsättningar som studenternafår möjlighet att koncentrera sig på sin egen utbild-ning och därigenom kan tillgodoräkna sig de kunska-per som den högre utbildningen skall ge.Centerpartiet har i en särskild motion presenteratett av stegen i kvalitetsutvecklingen. Det är ett förslagtill ett nytt studiefinansieringssystem. I korthet inne-bär det bidrag och lån om vartdera av totalbe-loppet i studiemedelssystemet. Förslaget innebär attskuldbördan blir hanterlig för alla studenter, en möj-lighet att undvika lån och en skuldbörda som finnskvar hela livet. Det innebär också ett höjt basbelopp.Utifrån de här tankarna om studiemedelssystemetvälkomnar vi i att regeringen nu i vår-propositionen skapar utrymme för en reform av studi-emedelssystemet. Men vi kan dessvärre se att dekonkreta förslag som vi väntar på och beskrivningar-na av vilka principer som regeringen skall arbeta eftersaknas. Här väljer man som vanligt att plocka småoch fina godbitar som inte passar in i en helhetssynoch som till slut inte blir några godbitar.Utöver det nya studiemedelssystem som vi i Cen-terpartiet kräver vill vi ha en studiesocial utredning.Utredningen skall ha en god representation av stu-denter. Vi saknar en helhetsbedömning av stu-denternas sociala situation vad avser t.ex. bostäder,kostnader för barnfamiljer och vad som händer omjag som student blir arbetslös.En sådan heltäckande beskrivning har inte gjortsunder åtminstone det sista decenniet. För de männi-skor som lever på marginalen är de här frågorna vik-tiga, i vissa fall helt avgörande för om de som stu-denter skall ha möjlighet att studera vidare, om desom studenter skall ha möjlighet att välja den sortsutbildning och den sorts arbete som de vill ha.Med detta vill jag, fru talman, yrka bifall till re-servation 2 under mom. 2.Fru talman! I en sammanställning som i samarbete med olika studentkårer i Sve-rige har genomfört kan man se hur totalt olika trygg-hetsvillkor som studenterna lever under. Rapportenvisar hur studenter systematiskt sätts på undantag i deolika sociala välfärdssystemen. Statliga myndigheterhar ingen samfälld syn på vad det innebär attvara student vid ett svenskt lärosäte.Ett tydligt exempel på avsaknaden av helhetssy-nen är ett bristande intresse för studenters socialasituation. Det är bl.a. den nya lagen om arbetslöshets-försäkringen som har gjort att studenter kommit attmista den ersättning som de tidigare fått . Den förändringen har inneburit svårapåfrestningar framför allt för de äldre studenternasom ofta har ett försörjningsansvar.Det har också förekommit attstudenter tvingats avbryta sina studier för att åter fårätt till en ersättning och åter få rätt till ett hyggligtliv. Varken den enskilde studenten eller samhället istort tjänar på en sådan ordning.Men tyvärr kan vi återigen se att regeringen ochsocialdemokraterna sviker löftet eftersomman inte tar studenternas villkor på allvar utan strikthåller fast vid beslutet. frågar jag mig hur långtdet måste gå för att studenterna i skall få derimliga levnadsvillkor som behövs om vi skall uppnåett Kompetenssverige och lika möjligheter för alla.Vi kan också se hur studerandegruppen blir allt-mer heterogen. Sociala grupper som intestuderat i någon större utsträckning finns nu på vårauniversitet. En undersökning som har gjorts visar attdrygt av studenter betraktas som icke-traditionella. Det är nästan hälften av stu-denter.Fru talman! Slutligen vad gäller yr-kande om en studiesocial utredning tycker jag att detär väldigt synd att både och Miljöpar-tiet dragit tillbaka sina yrkanden om den studiesocialautredningen. Det är synd att man inte längre tar kva-liteten i den högre utbildningen på allvar och intelängre sätter rättigheterna för studenterna i fokus.Dagens studenter är inte en homogen grupp somträder in i studerandelivet med lika bakgrund och likaförutsättningar. Därför vill jag och attett nytt studiemedelssystem skall komma till och enstudiesocial utredning skall göras.Anf. 206 ():Fru talman! Det svenska studiesystemet som hel-het behöver reformeras. Vi har väntat på ettförslag från regeringen om ett reformerat studieme-delssystem. Många av oss trodde att det skulle kom-ma sedan.Detta betänkande behandlar olika motioner somberör olika delar av studiestödssystemet och olikafrågor tas upp. Det måste snart igen komma en över-gripande diskussion här i kammaren. Alla studerandebehöver ett bättre system med lägre lånedel, möjlig-het att jobba extra utan avdrag på studiemedlet samtfler alternativ till finansieringsformer för den stude-rande.Fru talman! Den folkpartimotion som behandlas ibetänkandet tar upp frågan om hur människor somarbetar skall ges större möjlighet att delta i det livs-långa lärande. Ett liv där lärande och utveckling upp-hör är ganska hemskt att föreställa sig. Förutom dentyp av kompetensutveckling som sker mot medvetnamål av arbetsgivaren och personal finns det också ettbehov av mer fri kompetensutveckling där den en-skilda individen bestämmer sig för att bredda sinkompetens, kanske för att helt byta yrke.Jag tror att samhället kan skapa betydligt bättregrogrund för livslångt lärande än vad det gör i dag.Det vore fullt möjligt att skapa ett system där denenskilda individen ges större möjligheter att görauppehåll i arbetet och pröva på en utbildning han ellerhon är intresserad av. En anställd erbjuds möj-ligheten att delta i fortbildning som arbetsgivarenbedömer som viktig och som arbetsgivaren är bereddatt bekosta helt eller delvis. Om däremot en anställdvill ta ledigt för studier som den anställde själv tyckerär viktiga blir det genast mycket svårare.Enda möjligheten för den som vill ta ledigt frånjobbet eller göra ett uppehåll för att studera, kanskemed tanke på att kunna byta jobb, är att ansö-ka om studiemedel med en hög procent lånedel.Många har då redan studieskulder och är kanske inteså pigga på att öka på den skulden. Därför behövs etthelt nytt system för att människor skall kunna finan-siera olika typer av vidareutbildning. Ett systemmåste skapas som gör det förmånligt och lätt att sparaeller låna till sina vuxenstudier.Fru talman! föreslår att dagens pen-sionssystem med avdragsrätt för pensionssparandeskall kunna breddas så att det blir möjligt att ocksåspara till framtida utbildning. Det kan ske helt indivi-duellt eller i avtal med arbetsgivaren om att en del avlönen sätts av obeskattad i ett utbildningskonto.En annan möjlighet är att ta ut en begränsad delav sin framtida pension för att bekosta studier. Perso-ner skall kunna låna av detallmänna pensionssystemet till kompetensutveckling,förslagsvis av en årslön. I gengäld reducerasålderspensionen med en liten del. Möjligheten finnsnaturligtvis för varje individ att betala igen det uttag-na beloppet innan det blir dags att gå i pension. Detkan ske genom sparande beroende på i vilken ålderman går i pension.Det livslånga lärandet har blivit ett uttryck somofta används. Det uttrycket innehåller naturligtvisnågot viktigt. har olika system för attfinansiera utbildning koncentrerats på de arbetslösa.Det är både bra och naturligt när man har en högarbetslöshet. Men det räcker inte. Det är livsviktigt attockså den del av arbetskraften som har jobb har möj-lighet att utbilda sig vidare både för att höja sin liv-skvalitet och för att löpa mindre risk att blir arbetslösi framtiden. Insatsen för livslångt lärande måste om-fatta alla.Fru talman! har valt att kalla dettasystem utbildningskonto. Liknande idéer diskuteras ien diskussionsskrift som Kunskapslyftskommitténgav ut . Den heter Livslångt lärandei arbetslivet. Där är en av dem somleder en arbetsgrupp som tar upp olika frågor. Det ärfrån många håll, bl.a. från fackligt håll, som dessaförslag om utbildningskonto tas upp med intresse iden skriften. Jag kan rekommendera den för dem sominte har läst den.Tyvärr har vi mött ett kom-pakt motstånd och ointresse för att diskutera utbild-ningskonton, framför allt från socialdemokraternassida. Jag hoppas att den diskussionen kommer tillba-ka. Jag ser det som en stor möjlighet att vidga olikaindividers möjlighet att kompetensutveckla sig när deär i arbetslivet.Fru talman! Med det ber jag att få yrka bifall tillFolkpartiets reservation nr 3 under mom. 8.Anf. 207 ():Fru talman! I det betänkande kring studiesocialafrågor som vi nu har att debattera och behandla finnstolv motionsyrkanden från allmänna motionstidenfrån . Det finns tre reservationer i betänkandet,en från , en från och slut-ligen en från . Jag skulle vilja börja medatt yrka bifall till hemställan i betänkande1998/99:UbU8 och avslag på samtliga dessa tre re-servationer.Mycket av det som tas upp i betänkandet och somhar tagits upp av de talare som varit uppe före mig idiskussionen kommer att behandlas här i kammarenvid ett senare tillfälle när frågorna har beretts färdigt.Det gäller t.ex. det studiesociala systemet, som vinaturligtvis kommer att få en både givande och sti-mulerande debatt omkring. Det är jag alldeles överty-gad om. Men det finns också andra förslag somkommer.Just därför vill jag nu bara hänvisa till betänkan-det i dess helhet, men ändå naturligtvis beröra ochkommentera reservationerna.Jag skulle vilja börja med att ta upp kristdemo-kraternas reservation. Den vill som första punkt åter-gå till en utbetalning av studiebidraget . Vi har i stället valt att koppla antalmånader till studietiden men förbättra studiebidragetgenom att höja beloppet med början förraåret, faktiskt, med . har viett förslag på 2001 höjaytterligare . Studiebidraget blirdärmed enligt vårt förslag ellerunder 8 550 kr.Vårt förslag är helt och fullt finansierat, YvonneAndersson. Men min lilla undran till kristdemokra-terna är: Var finns pengarna som skall finansierakristdemokraternas löften om studiebidraget?På nästa punkt i reservationen vill kristdemokra-terna återinföra rätten till timersättning vid SFI. Rege-ringen föreslog i budgeten att timersättning-en skulle tas bort. Det blev också beslut1997. Regeringen tyckte att deltagare i SFI bör fåsamma studiestöd som övriga vuxenstuderande. Ut-skottets majoritet har samma uppfattning. Frågan omSFI bereds nu av regeringen. Även på denna punktblir min fråga till : Hur är kristde-mokraternas förslag finansierat?Kristdemokraterna tar också i sin reservation uppfrågan om inackorderingstillägg för elever i gymnasi-esärskola. Frågan bör inte avgöras , anser vi, innanregeringen vägt in för-slag och berett frågan färdigt. Först då tycker vi attfrågan skall behandlas i denna kammare.Förslag om en studiesocial utredning framförs bå-de i reservation och i en reserva-tion av . Dessa frågor har uppmärksam-mats av , Arbetsskadeutred-ningen, arbetsgrupp omstudentinflytande och Utredningen för översyn avCSN. Alla dessa har förslag som just nu bereds avregeringen. Vi bör, tycker vi, naturligtvis avvaktadenna beredning och inte springa i förväg.Jag vill också, fru talman, bara kort kommenteraFolkpartiets reservation om utbildningskonton. Jagkonstaterar att vårpropositionen nu innehåller förslagom hur kompetensutvecklingen i arbetslivet skallkunna stärkas. Det är även här naturligtvis rimligt attavvakta denna förstärkning och satsning på kompe-tensutveckling innan vi går vidare med ytterligaresteg.Fru talman! Låt mig som avslutning något kom-mentera det som har sagts från denna talarstol omdetta ärende och detta betänkande alldeles innan jaggick upp. Jag tycker att det är lite märkligt när vi fåren sådan diskussion som exempelvis den som Yvon-ne började med. Hon beskrev en situationsom bara skulle vara ett eländes elände och ettkrångleri när det gäller att hitta rätt i studiestödssys-temet.Verkligheten är ju den att vi i jämförelse med våromvärld har ett alldeles fantastiskt studiestödssystemmed möjligheter som saknar motstycke runt omkringoss och med en satsning på alla former av utbildningför alla de grupper som finns i samhället. Den är vimitt inne i just . Det är en enorm satsning.