prot · GM0969 · 1999-03-16 00:00:00 — Därför är de svenska insat-serna i EU, WTO och , men också bila-teralt, för att främja handeln och undanröja ryskahandelshinder av avgörande betydelse också för möj-ligheterna till handel och samarbete med nordvästraRyssland. omfattar en del av Ryss-land och är en del av Östersjö-samarbetet.Olle ställer fyra konkreta frågor.För det första undrar han om planerna för ett kon-sulat i nordvästra . Det finns redan ettsvenskt konsulat i det ryska . ärdet norska generalkonsulatet i samtidigtsvenskt konsulat, vilket innebär att det finns möjlig-het att söka svenskt visum på plats, och för svenskamedborgare att få hjälp i konsulära frågor. Även omdet inte finns några omedelbara planer är fråganom eventuell förändring av den svenska konsulärarepresentationen ständigt aktuell och prövas kontinu-erligt. Jag vill i sammanhanget nämna inrättandet avett svenskt näringslivskontor, , iMurmansk, ett centrum som handels-kammare är med och driver med stor framgång. Ettliknande kontor har inrättats i Petrosavodsk i Karelen.Olle andra fråga rör åtgärder för attsammanlänka väg- och järnvägskommunikationermellan , och nordvästra . Därvill jag upplysa om att arbete pågår med att uppgrade-ra delar av järnvägsnätet i . Regeringsbesluthar fattats om att gå vidare och söka finansieringslös-ningar för den s.k. från tillUmeå. utreder vad som börgöras för sträckan . Transportmi-nistrarna från länderna i och Euro-peiska kommissionen har bildat en styrgrupp för attgemensamt arbeta med transportfrågorna i Barentsre-gionen.Interpellanten undrar också hur regeringen ämnaraktivera så att det positivt påverkarnäringslivet samt för det fjärde hur arbetet för att ökakonkurrensneutraliteten och minimera tidsödandegränspassager görs. Arbetet med att främja handeloch investeringar genom att undanröja hinder förhandel, godsflöden och investeringar pågår i en ar-betsgrupp för ekonomiskt samarbete under Barents-rådet.En viktig rapport med förslag till åtgärder som börvidtas lades fram för utrikesminister-möte i av en särskild grupp somarbetat under svensk ledning. Regeringens ambitionär att konkreta resultat av arbetet skall kunna sesredan i år.Anf. 16 ():Fru talman! Jag tackar statsrådet försvaret på min interpellation, även om det lämnarmycket övrigt att önska.Anledningen till att interpellationen framställdestill näringsministern var att de frågor som jag ville hasvar på i stor utsträckning påverkar näringslivet iNorrbotten och det ökade handelsutbytet som jagredogjorde för i min interpellation, och det gäller helaBarentsregionen.Personligen har jag med stort intresse följt ut-vecklingen i regionen, eftersom jag anser att den haren mycket stor betydelse för näringslivet i framför alltnorra . Huvudsyftet med bildandet av Barentseuro-arktiska råd var ju att man skulle samarbeta ombl.a. Man skulle underlätta kommuni-kationer och handelsutbyte. Även om det var merinofficiellt skulle man också hitta ett sätt för en sä-kerhetspolitisk stabilitet i Nordkalottenområdet, ettarbete som har påbörjats.I utanför nordvästra finnsvärldens rikaste olje- och gasfyndigheter. På Kola-halvön finns enorma mineralfyndigheter. Förutsätt-ningarna för att göra mycket av de naturresurser somfinns passar bra för svenska kunskaper och densvenska högteknologiska industrin. Många småföre-tag skulle dessutom kunna dra nytta av detta. Jaganser att vi inte har utnyttjat dessa möjligheter påsamma sätt som de övriga länderna inom regionen.Jag förstår att statsrådet reagerar när jag säger inte har uppmärksammat . Menjag vill påstå att så är fallet, och jag skall ta upp någraexempel som visar på detta.Vi har många debatter här i kammaren, men det ärsällan som över huvudet taget nämnsi vare sig en utrikespolitisk debatt eller i en allmän-politisk debatt. Under vårt ordförandeskap i Barentsarktiska råd hölls det en konferens i . Då-varande näringsministern var inbjuden och anmäld,men han uteblev.Norge inrättade ett konsulat i iprincip efter det att bilda-des. Man har ju haft en fantastisk utveckling i frågaom handelsutbyte. Bara ökade antaletnorska företag som hade handelsutbyte med nordväst-ra med 133 stycken. Och när det gällerimport från och export till är Nor-ge den största partnern.Som statsrådet säger är det möjligt för oss att ut-nyttja det norska konsulatet. Men de många norskaföretagen kommer ju i första hand om vi skall köpatjänster därifrån. Det innebär att möjligheterna för ossinte är lika stora. Det är viktigt för företaga-re att ha denna möjlighet.Detta med och finansieringslösning-ar för den är i och för sig bra även för samar-betet med , men i första hand gällerdet norra , och då är det ju anslutningen pånära håll som är den viktiga.Jag får återkomma, men jag skulle bara vilja ställaen fråga. I slutet av svaret sägs att regeringens ambi-tioner är att nå konkreta resultat av det arbete sompågår. Kan statsrådet visa på något konkret resultat avdetta?Anf. 17 ():Fru talman! är ett område som ärviktigt för oss i , men även för hela Nord-kalotten. Det finns flera kommuner i somockså har ett samarbete och vänorter på Kolahalvön.Boden, som jag kommer från, har en vänort som heterApatity. Vi samarbetar i framför allt frågor kringsjukvård och utbildning och på det humanistiskaområdet.Jag delar statsrådets uppfattning, som han angav isitt svar, att alla goda krafter måste samverka för attutveckla . Det finns, som tidigaresagts, enorma naturrikedomar där, med skogsråvara,, gas och annat. Det finns också en stor out-nyttjad potential när det gäller handel, varuutbyte, bravaruexport och även utbyte av tjänster och kompe-tens, bl.a. inom turistnäringen.En oerhört viktig länk för att det här samarbetetskall komma till är Kalix-Haparanda-banan, och mantittar nu på om det är möjligt att genomföra den. Jaghoppas verkligen att det skall bli ett positivt resultatav det arbetet. Det finns många goda skäl för att ut-veckla samarbetet i Barentsregionen.När det gäller miljösituationen är det inte lika po-sitivt. I området finns ett stort antal kärnkraftverk,som inte tillhör de säkrare på denna jord. Det utvinnsmetaller ur malm, och detta har också bidragit till attförsämra arbetsmiljön. I hamn finns ettstort antal fartyg som har radioaktiva laster och somnu håller på att rosta sönder. Allt det här tillsammansutgör ett allvarligt miljöhot, inte bara för Kolahalvönutan även för närområdet, dit får räknas.Jag skulle vilja ställa en fråga till statsrådet: statsrådet på möjligheten att bilda ett Barentsin-stitut för att främja samarbete bl.a. om miljöfrågor,investeringar och kanske utbildning? Jag tycker attdet vore lämpligt att placera ett sådant institut i Norr-botten.Anf. 18 Statsrådet ():Fru talman! Alla som sysslar med handel och an-nat samarbete med vet att man på den ryskasidan brottas med mycket stora problem, somgör att handlingskraften och förmågan att skriva av-tal, förmågan att betala och förmågan att leverera harförsämrats. Det gör att handeln mellan ochRyssland minskar just , och det gör att möjlighe-terna att flytta fram positionerna vad gäller att etable-ra nya handelsrelationer och skaffa kunder och leve-rantörer inte är vad de borde vara.Trots det arbetar vi energiskt och på bred front,baserat på grundsynen att de problem som finns iRyssland är tillfälliga och att det kommer närdet börjar gå bättre igen och att det då gäller att varaså bra förberedd som möjligt. Det är ett arbete sominte skiljer mellan olika delar av nordvästra prioriterar samarbetet med nordvästra ,över hela området, och vi agerar i många regionermen vi agerar också centralt med . Proble-men i är gemensamma, genom att samhälls-systemet och det finansiella systemet i hela Rysslandhar råkat ut för gemensamma störningar.Vad gäller och den nordvästligastedelen av nordvästra har vi ett samarbetesom i hög grad bygger på ett engagemang från regio-nerna i norra , ett engagemang som har varitväldigt konstruktivt. Det har vi understött, och vi harfrån regeringens sida agerat mycket aktivt för att detskall bli bra resultat av detta.Trots de svårigheter man nu har i råderhög aktivitet. Vi jobbar oförminskat med att elimineraoch minska gränshinder. De är förvisso oerhört storaoch besvärliga, men det sker ett målmedvetet ochbrett arbete för att göra någonting åt det som pågår.Vi har ett omfattande samarbete på energiområdet,och vi samarbetar väldigt aktivt på miljösidan, inteminst vad gäller de mycket svåra miljöproblem somär förenade med kärnreaktorer i Murmansk.Att säga att vi är dåliga, handlingsförlamade ochinte är engagerade utan bara engagerar oss någonannanstans är helt enkelt felaktigt, för att inte sägaokunnigt eller möjligen genomsyrat av dålig vilja.Arbetet är mycket engagerat.Den jämförelse som görs med haltar ensmula. är ett land som gränsar till Ryssland.Avståndet mellan industriorten och Mur-mansk är mycket kort, men avståndet från tillMurmansk är . Det är självklart att den mestahandeln sker mellan grannar och att det är lättare atthandla med korta avstånd än med långa. Trots dettalånga avstånd mellan den östligaste knut-punkten i , , och den här delen avRyssland, , visar människorna och företa-gen i ett kraftfullt engagemang. Det un-derstöder vi livligt.Lennart Klockare frågar mig om ett samarbetet mellan regionerna i norra i . Jag tycker att det är enintressant idé. Det är viktigt med lokalt engagemang,och jag tycker att vi skall pröva idén på det sättet attom det finns en huvudsakligen lokal part som taransvaret finns det starka skäl för regeringen att med-verka och underlätta ett sådant arbete. Men det är inteen statlig angelägenhet att initiera idén, att sätta denpå fötter och att regissera den. Jag tycker att statensroll skall vara lite mer tillbakadragen och huvudan-svaret ligga regionalt.Anf. 19 ():Fru talman! Statsrådet må kalla det okunnigt ellervad som helst. Jag bor ganska nära det här området -det är åtminstone väsentligt närmare dit än till Stock-holm - och jag tycker att man från regeringens sidaglömmer området. Jag skall ta vidare exempel på det.Vi har satsat 1 plus 1 miljard på Östersjösamar-betet, och jag tycker att det är bra. Men när Länssty-relsen i försökte få av dessapengar för att analysera de miljöproblem som finns idet område som vi nu talar om, och basendär uppe, fick man avslag. Det var inte så väsentligt.Det är ett exempel, men det finns många andra exem-pel som jag skulle kunna ta upp.En forskare vid som skrivit endoktorsavhandling, , har också analyse-rat det här, och han säger att svenska politiker inte gerdet stöd som behövs för att småföretagare som ärintresserade av att satsa på den ryska marknaden kanfå det stöd som behövs. Man säger att de regionalalänsstyrelserna ställer upp men saknar trovärdigheteftersom det saknas pengar.Att det skulle kunna tyda på att det görs ett ener-giskt arbete från regeringens sida i det fallet proteste-rar jag bestämt mot.Jag vill också säga att jag förstår att det är pro-blem. problem gör att det kan ta tid och attdet kan vara svårigheter, men jag upplever i alla fallatt andra länder har klarat det här bättre.Det finns också någonting som heter närområdes-utskottet, som bildats inom Barents arktiska region.De har kommit fram med en rapport somvisar hur de olika länderna har satsat i det här områ-det jämfört med de södra delarna av länderna. Denvisar att reserverade mycket mindre än Sve-rige men att allt satsades på närområdet, dvs. detområde som vi nu talar om, nordvästra satsade ungefär hälften så mycket som Sveri-ge, men i princip allt gick till den delen. sat-sade 1 miljard, men inte mer än 25 miljoner kom upptill Barentsområdet.Det visar lite grann på hur man ser på det här. Detär det som jag vill angripa i den här debatten, därföratt jag vill ha en annan tingens ordning. Vi måste seatt det här området däruppe är lika viktigt. För norraSverige är det oerhört viktigt, och jag vill jag påstå attdet är det för hela men framför allt för norraSverige.Vi i såg fram emot en potential, ochdet gjorde man givetvis även i , när Ba-rents arktiska råd bildades. Det samarbete som harskett mellan och olika arbetsgrupper ärbra, men det har stannat vid sammanträden och för-sök att göra något åt situationen. Eftersom stödet frånregeringens sida i varje fall inte har ansetts vara till-räckligt, har man inte nått ända fram.Det är därför som jag vill ställa denna ytterligarefråga till statsrådet: Om man nu säger att man arbetarenergiskt och tror sig ha möjligheter att nå konkretaresultat, kan statsrådet då ge mig besked här omnågon konkret åtgärd som kan tänkas ge resultat ochinte bara, som i svaret, hänvisa till olika typer avsamtal och sammanträden?Anf. 20 ():Fru talman! Jag måste tacka statsrådet ett mycket positivt svar. Det känns väldigt stimu-lerande att få ett sådant svar.De miljöförstöringar som pågår på Kolahalvönoroar oss naturligtvis. Jag tänker då på gruvbrytning-en som försämrar miljön ytterligare. I harvi stor kompetens på området som jag tycker att mankan ta till vara i ett arbete för att förbättra miljönockså på Kolahalvön.Det är ingen tvekan om att harförutsättningar att bli en av viktigaste till-växtregioner . Med den situation som nuråder där med svår ekonomi och allt annat är detkanske inte så lätt att nå. Det är därför som jag tyckeratt det är viktigt att man från sida kan med-verka till att ta fram en strategi för hur vi kan samar-beta och komma till rätta med problemen på Kola-halvön, som vi är direkt berörda av, dvs. nedfall ochandra saker som påverkar miljön där vi bor.Kan statsrådet se några möjligheter att från svensksida medverka till att ta fram en strategi, även ommycket av arbetet kan och kommer att göras frånNorrbottens sida? Det ligger ju i närområdet, som jagsade tidigare.Anf. 21 Statsrådet ():Fru talman! Återigen: Vi gör ingenting, vi är pas-siva, vi glömmer den här delen av , och vi ärhelt ointresserade av de frågor som är viktiga för demånga människorna i . Det är de omdömensom ger om politiken, och jag villpåstå att de är okunniga, för att inte säga illvilliga.Vi har just tillsatt någonting som vi kallar för Ös-tersjöberedningen för att gå igenom erfarenheten avden politik som har förts . Östersjöbe-redningen har i direktiven särskilt fått i uppdrag att gåigenom samarbetet i Barentsfrågorna. Jag är överty-gad om att man inte kommer att komma fram till attdet har varit en nonchalant bedriven, misslyckadpolitik för en bortglömd landsända - absolut inte. Vihar satsat miljoner på miljöåtgärder på kärnsäkerhets-området och på andra områden som har gett betydan-de resultat.Vad gäller framtiden vill jag peka på det somhände vid . Det var pådenna korta tid redan det sjätte ministermötet ochägde rum . 13 deltagande stater under-tecknade en principdeklaration om att förhandla framett internationellt avtal för att reglera kärnsäker-hetsansvaret och finna former för skatte- och tullbe-frielse i samband med biståndsinsatser till Rysslandpå det här området. Det är mycket, mycket viktigt.Det är helt oumbärligt med ett sådant avtal för attkunna få till stånd projekt där svenska företag kan gåin och direkt befatta sig med ryska kärnkraftverk ochryskt civilt och militärt kärnavfall.Man beslutade om ett program för hälsosamarbe-te. Det handlar om insatser mot smittsamma sjukdo-mar. Vidare handlar det om bättre barn- och mödra-hälsovård, insatser mot alkohol- och narkotikamiss-bruk, bättre hälsovård för urbefolkningarna och upp-rustning av sjuklokaler.Man antog ett regionalt utbytesprogram för sti-pendier till högre utbildning och forskning. Detkommer att göra det möjligt för fler akademiker ochforskare från nordvästra att studera ochverka i och de andra nordiska länderna iBarentsregionen. , inom ramen för Visbysti-pendierna, är det många studenter från detta område.Jag har själv träffat hela gruppen. Jag bad faktisktdem som kom från detta område att räcka upp han-den, och det var ganska många. Hela gruppen varsamlad här i huset. Det är en kraftfull svensk an-strängning som kommer att ge långsiktigt kraftigaeffekter på våra förbindelser.Efter att ha svarat på de frågor som jag har fått villjag själv ställa en fråga. frågar migom jag är beredd att verka för en harmonisering avskatter och lagstiftning, så att konkurrensneutralitetuppstår.Jag skulle vilja fråga vad det är för skatter och vaddet är för lagstiftning som tycker attvi skall harmonisera med . Är det någraskatter som vet att också Bo Lund-gren tycker skall harmoniseras mellan ochRyssland? Det vore i så fall väldigt intressant att fåveta vilka det är.Vad gäller fråga om att tänkamer strategiskt på samarbetet i kanjag svara att vi avser att arbeta strategiskt tillsammansmed människor, näringsliv och myndigheter i Norr-botten, och i för den delen, för att ut-veckla samarbetet i hela denna region på ett merkonstruktivt och t.o.m. mer aktivt sätt än som harvarit fallet hittills.Anf. 22 ():Fru talman! Harmonisering av skatter och lag-stiftning om konkurrensneutralitet har att göra medgränspassagen , Finland-Ryssland.Jag vill nog inte ägna tiden åt detta just , eftersomdet är jag som är frågeställare och statsrådet som ärbesvarare. Vi kan ta den debatten vid ett annat tillfäl-le.Låt mig ändå säga att om statsrådet nu vill kallamig okunnig och illvillig så faller detta omdömeockså på många andra.Jag har haft kontakter med bl.a. Swedish Center iLuleå. Där har man ungefär samma uppfattning omregeringens engagemang i detta område. Forskare iUmeå har också samma uppfattning. Det näringsom-rådesutskott som är valt av länderna har inte allsnågon politisk anknytning till så att detur den synpunkten skulle kunna vara fråga om illvil-lighet. Utskottet har också poängterat skillnadenmellan parternas engagemang i Barents arktiska råd.Alltså menar jag att vi i alla fall inte i tillräcklig gradhar engagerat oss här på samma sätt som i det övrigaÖstersjösamarbetet. Det är viktigt att det förs fram ien debatt även i denna kammare.Jag deltog i den regionalpolitiska debatten undersamma vecka som vi hade allmänpolitisk debatt. Jagtrodde att näringsministern då skulle ta upp dennafråga, men han gick härifrån innan jag hann gå upp italarstolen. Därför fick vi ingen debatt i frågan. Där-för ställde jag en interpellation.Jag skulle kunna fortsätta ytterligare ett tag och taupp just dessa bitar som betyder så mycket för englesbygd med få företag och stor arbetslöshet. Ar-betslösheten i hela är mycket, mycketstörre än i övriga . Därför är detta en viktigfråga.Anf. 23 Statsrådet ():Fru talman! Det var en överraskning för mig. Jagtrodde att detta var en interpellationsdebatt. Jag hardebattregler framför mig, och där står om deltagarna idebatten. säger att det inte är en de-batt där vi skall debattera med varandra, utan jag skallsnällt svara på frågor från interpellanten, som är densom bestämmer vad det skall pratas om. Det var ur-säkten för att inte svara på den enda lilla fråga jagställde i denna debatt, som jag föredrar att kalla det.Den handlar om vad han själv avser när han säger attvi skall harmonisera våra skatter med Rysslands.Jag tycker att det var en konstig fråga, och jag villha ett klargörande av vad han egentligen syftar på ochom jag har missförstått eller inte. Han valde att duckaundan och säga att det minsann är statsrådet som skallsvara och att det är han som ledamot som ställer frå-gor. Någon debatt skall vi inte ha.Norge och satsar så mycket mer än Sveri-ge gör, sades det. Men berättade attSverige satsar väldigt mycket mer pengar på samar-betet i stort. Just till detta område satsar mer.Dock var jag lite oklar över hur det var med Norge.Låt mig påminna om att har en hundra millång landgräns tillsammans med . Detta ärderas enda riktigt stora landgräns. Det är här de hargrannar på nära håll. Det är självklart och naturligt attdetta är en jätteuppgift för Finland.Vi satsar också, trots att och intehar någon beröring och trots att det aldrig är närmareän mellan länderna, och vi satsar så mycket attOlle tycker att han kan göra jämförelsermellan vad satsar och vad satsar. Detär inte alldeles olika. Jag tycker att det är en alldeleshäpnadsväckande kraftfull markering från svenskasida.Tänk tanken att skulle säga: "Mindre än 50mil från vår gräns knyts nu länder samman. Vi villvara med". Tänk om de därför skulle satsa nästan likamycket pengar som på samarbetet vid . Det är en tanke som vore helt orimlig.Men det gör vi i och , föratt knyta samman den regionen med dess vad vi ändåtycker är närområden i nordvästra , inklusiveKarelen. Glöm inte det. Jag hörde inte det ordet en enda gång under dagens debatteller ställa en enda fråga om . Där var OlleLindström totalt ointresserad. Men det är också ettområde som är mycket viktigt för . Det gällerhela - jag håller med om det - och inte baraNorr- och Västerbotten.Överläggningen var härmed avslutad.AjourneringKammaren beslutade på förslag av tal-mannen att ajournera förhandlingarna till dånäringsminister skulle infinna sig ikammaren för att besvara på interpellationerna 137,140, 142, 167 och 177.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 16.00.8 § Svar på interpellation 1998/99:137 om jäm-ställdhet i regionalpolitikenAnf. 24 Näringsminister ():Fru talman! har frågat jämställd-hetsminister hon kommer att verka för tydligare målfor-muleringar för jämställdhetsarbetet inom regio-nalpolitiken,- vilka åtgärder hon tänker vidta för att säkerställaen mer jämställd fördelning av de medel som stårtill förfogande inom regionalpolitiken och för denregionala utvecklingen,- vilka åtgärder hon kommer att vidta för att för-tydliga jämställdhetsperspektivet vid upprättandetav tillväxtavtalen.Arbetet i regeringen är så fördelat att det är jagsom skall svara på dessa frågor.Det övergripande målet för regeringens jämställd-hetspolitik är att kvinnor och män skall ha sammarättigheter, skyldigheter och möjligheter inom allaväsentliga områden i livet. Jämställdhetsaspekterskall ständigt beaktas inom alla politikområden. Pådet regionalpolitiska området gäller att regeringen harålagt länsstyrelserna att beakta jämställdhetsaspekter isitt regionala utvecklingsarbete. Länsstyrelserna skalldärmed också ta hänsyn till om det behövs särskildainsatser på området.Det sätt på vilket jämställdhetsarbetet på regionalnivå bedrivs praktiskt varierar, och så bör det ocksåvara. Jag ser ingen anledning att införa några nyajämställdhetsmål för regionalpolitiken.Interpellanten vänder sig emot att en stor del av deregionalpolitiska företagsstöden går till traditionelltmanliga branscher. Jag håller med om att det traditio-nellt har varit mansdominerade branscher som fåttstöd. Det är mindre lämpligt att stimulera företag somi huvudsak verkar på en lokal marknad med regional-politiskt stöd. Företag som exempelvis frisörer ochrestauranger drivs ofta av kvinnor och konkurrerarmed andra företag om de kunder som finns på en ort.Stöder man ett sådant företag gynnas visserligen detföretaget, men det sker på bekostnad av lönsamhetenhos ett annat företag. Det måste även fortsättningsvisfinnas regler som förhindrar att stöd ges till företagsom konkurrerar på en lokal marknad.Därför är det mycket glädjande att vi nu ser andratyper av serviceföretag växa fram. Det blir allt vanli-gare att tjänsteföretag som riktar sig mot hela Sverigeeller ett ännu större område etableras i glesbygd.Inom dessa företag finns ofta goda möjligheter tillsysselsättning för både kvinnor och män. Callcenterär exempel på verksamhet som etablerats med regio-nalpolitiskt stöd . Där callcenter etable-rats har stödet i hög grad förbättrat sysselsättnings-möjligheterna för kvinnor.Slutligen vill jag svara på frågaom jämställdhet och tillväxtavtal. Det övergripandemålet för den regionala näringspolitiken är att utifrånde förutsättningar som finns i varje region stimuleraen hållbar ekonomisk tillväxt som kan bidra till fleroch växande företag och därmed ökad sysselsättningför både kvinnor och män.