prot · GM0974 · 1999-03-24 00:00:00 — Det intressanta är attdet börjar bli bråttom för de svenska bönderna.Jag pratade med inköpare av ekologiskaprodukter . Och det är inga små volymer det hand-lar om. Det är stora volymer, och det är mycket all-varligt. har alltså kämpat för att fåfläsk och kött till sina butiker. De vill lägga upp enupphandlingsplan på produkter. Det handlarom långa serier med säkra avtal med bönder, men defår nobben. De får från det svenska lantbru-ket. Det är av det fläsk de har begärt. De lyckasinte att få fram de sammansatta produkter som de villha, så nu ger de upp och går till . tecknarde leveransavtal med danska ekologiska odlare. Därhar det nämligen hänt mycket under de senaste åren.Det finns länder som börjar inse att detta är framti-dens marknad.Man gör också något som borde oroa många i desvenska bondeleden. Man hjälper svensk livsmedels-industri att knyta kontakter utomlands för att få inekologiska produkter för sin livsmedelsproduktion.Man kommer inte att ha några som helst avanser avdetta, utan man gör det för att få ut de här produkter-na i handeln. Man vill ha dem eftersom konsumenter-na efterfrågar dem.Det finns alltså risk för att vi missar det som vi iMiljöpartiet har sagt gång på gång, nämligen att detgäller att hoppa på det ekologiska tåget innan det ärför sent. Det börjar lämna perrongen nu.Det diskuteras mycket om denna ryggsäck. Sam-tidigt kan man konstatera att ,, Ekologiska lantbrukarna, och småbrukarna i motsättersig den.Naturskyddsföreningen gick så sent som den23 februari ut med ett pressmeddelande där detstår: LRF tappar sin miljöprofil.Det här är allvarligt. Det innebär att det som detsvenska lantbruket har sagt sig stå för inte blir riktigtlika trovärdigt. väg mot ett av världensrenaste jordbruk blir inte så trovärdig när man hamnari konflikt med dessa organisationer som jag just harräknat upp. De anser att detta med dieselskatt, han-delsgödsel- och bekämpningsmedelsskatt kanske inteär så förfärligt bra om man skall vara på väg mot ettav världens renaste jordbruk. Det går liksom stick istäv.Vi i har sagt att vi kan tänka oss attsänka el- och eldningsoljeskatten till den nivå somgäller för tillverkningsindustrin under förutsättningatt den här skattesänkningen, 360 miljoner, hämtashem inom energisektorn. Det är ett krav från vår sida.Detta driver vi naturligtvis också i olika samtal medregeringen.De övriga skatterna är vi inte villiga att sänka. Viär besvikna över att det från bondehåll är så svårt attfå i gång en diskussion om alternativ till dessa mil-jöskatter. Det finns ju annat att titta på.Vi har tagit fram en intern PM för att titta på vadsom finns, och jag kan säga att det inte är några svå-righeter att hitta andra alternativ. För oss är naturligt-vis sänkta arbetsgivaravgifter och egenavgifter vik-tigt. Det är ett led i vår skatteväxling.Men det finns också annat. Jag kan bara nämnaavbyteriet. Där går det snabbt utför. Och därhandlar det om jobb, dessutom kvinnojobb. Manräknar med att sjunker antalet anställdainom avbyteriet med ungefär hälften. Det försvinnerarbeten inom lantbruket. Man kan diskutera varför.Ett av skälen är naturligtvis att de bönder som i daghar det svårt, kött- och mjölkproducenterna, inte harråd med de nya priser som blir om inte avbyterietsubventioneras. Vi anser att staten bör fundera på hurman skall hantera det. Dels utsätts de här böndernaför en enorm press därför att de aldrig kan vara borta,dels handlar det faktiskt om konkreta arbeten. Det ärdessutom ofta kvinnoarbeten i glesbygd, sådana somdet är mycket ont om.Det finns också annat som vi har tittat lite på. Denkadaverhantering som vi har fått från EU därför att dehar andra sjukdomar än vi har kostar svenska bönder50 miljoner. Det kanske inte är någon stor summa,men det är ändå en summa som vi tycker att manborde titta på och lyfta av.Det finns mycket att säga om det svenska lantbru-ket. Låt oss slå vakt om miljöstödet och inte baraprata om lika konkurrensförhållanden när det faktisktfinns fördelar i det svenska systemet. Det finns t.ex.mer pengar när det gäller miljöstöd.I den diskussion som hölls i miljö- och jordbruks-utskottet tycker vi att professor myck-et tydligt uttryckte vad som måste göras i svensktlantbruk. Jag läser innantill:Den enskilda åtgärden som ur odlingssynpunktskulle vara mest gynnsam är att åter integrera växt-och djurproduktionen med varandra på ett balanseratsätt lokalt och regionalt.Han säger också att detta skulle minska växtnä-ringsläckaget och medföra en bättre hushållning medväxtnäring genom ett bättre kretsloppstänkande ihandling. Det skulle minska pesticidåtgången genomvarierande växtföljd och gynna den biologiska mång-falden i landskapet, och det skulle stärka markbördig-heten.Sten Ebbersten är en ganska tung person i sam-manhanget. Han har varit professor ochhar ägnat sig åt det här. Det borde vara dags för osssom skall skapa ett svenskt långsiktigt hållbart jord-bruk att fundera på hur vi långsiktigt vill göra detta.Det är så att ekonomiska styrmedel i jordbruket harvisat sig ha enorm genomslagskraft. De slår igenomdirekt. Jag bor i en dal som var ljusblåav lin. är nämligen det som ger mest bidrag,framför allt om det odlas ekologiskt. Låt oss använda dem.Det har skett en hel del , som göratt det kanske finns anledning att inte bara rannsakaoss utan också de marknadsåtgärder som vidtas. Dethar funnits ett antal ganska kritiska insändare . Man menar att lantbruket i också måstebörja sälja sina produkter. I det exempel jag gav omKonsum kunde vi se att det är andra produkter än desom finns som efterfrågas och som kommer frånandra länder. Vi som var på Grüne Woche i Berlinkunde se att det finns en mängd ekologiska produkteri andra länder. börjar ligga efter därför att vihar fastnat i denna diskussion om skatter.För något år sedan fick inte längrefram svenskt kött. Svenska slakterier kunde inte le-verera. Man tappade halva kundunderlaget till Tysk-land. Det här var naturligtvis oerhört sorgligt, och jaghoppas att återigen kan börja handlasvenskt. Naturligtvis är det många svenska konsu-menter som gärna köper svenskt. Men jag tror att ivalet mellan konventionellt framtagna svenska pro-dukter och ekologiskt framtagna danska väljer vi somvill köpa ekologiska produkter tyvärr de danska pro-dukterna. Vi vill ha produkter som är framtagna på ettekologiskt långsiktigt hållbart sätt, och då väljer videt, också kanske för att sätta press på de svenskabönderna.Jag hoppas att vi kan lyfta blicken från dennaganska sega ryggsäcksdebatt, att vi kan komma vida-re och fundera på vad det var vi långsiktigt egentligenville med det svenska lantbruket.Jag yrkar bifall till reservation 19. Vi kommer iövrigt att stödja reservation 2 i betänkandet, men vistår naturligtvis bakom de reservationer vi har.Anf. 11 () replik:Fru talman! får inte stå i kamma-rens talarstol och inge kammaren villfarelser. GudrunLindvall står i talarstolen och gör något slags egenutredning om jordbrukets konkurrensvillkor i Sverigei förhållande till andra länders jordbruk, andra ländersbönder.Nu är det så att staten har gjort en offentlig utred-ning, den s.k. Björkska utredningen. Där har mantagit hänsyn till att vi förvisso har lägre skatter på endel saker i , som våra konkurrent-länder och kolleger i andra länder har högre skatter påvissa saker. Man har alltså gjort en total jämförelseoch därvid kommit fram till att det svenska jordbrukethar en ryggsäck, negativa konkurrensvillkor, på istorleksordningen . GudrunLindvall får icke stå i kammarens talarstol och göraegna icke adekvata jämförelser.Sedan skulle jag vilja återkomma till den fråga jagställde till i debatten . Är detMiljöpartiet som blockerar och hindrar regeringenfrån att komma fram till sin egen regeringsdeklara-tion, som blockerar att bönder får likvärdigakonkurrensvillkor?Anf. 12 () re-plik:Fru talman! Mina siffror var ur Björks utredning.Jag har gjort en sammanställning av Björks utredning.Dock har jag kompenserat för det faktum att närBjörk gjorde sin utredning utnyttjade vi inte hela detsvenska miljöstödet. Det gör vi , och det vore välkonstigt då om man i det fallet inte räknade upp depengar som faktiskt går ut till svenska lantbrukare.Det är dock sorgligt att konstatera att av de nästan2,8 miljarder som svenska bönder har till sitt förfo-gande och kan söka i miljöstöd används inte alltihop.Det är ungefär 800 miljoner som inte finner vägen uttill bönderna. Det här är beklagligt och det här måstevi politiker göra något åt. står vi inför en föränd-ring av miljöstödet. Vi måste verkligen fundera påvarför det gick så. Tittar man på siffrorna kan mankonstatera att det som används minst är det nya RE-KO-stödet, där man 1998 av 400 miljoner sökte 100miljoner. Man kan också se att för flerårig vallodlingfinns det 600 miljoner, men det söktes 430 miljoner.Det finns alltså alla skäl i världen att mycket aktivtfundera på hur de svenska miljöstöden skall se ut, för2,8 miljarder är mycket pengar. anser attdet är mycket viktigt att de här pengarna kommer uttill lantbruket. Om stöden är rätt utformade skapar debra miljöfördelar. finns det mycket i t.ex. REKO-stödet som med rätta har fått kritik.När det gäller skattesamtalen har jag klargjortMiljöpartiets ståndpunkt. vet att dethär är en fråga som hanteras i de skattesamtal somsker. Där är alla partier med, och alla partier kan taupp det här. Jag har sagt var vi står. Regeringspartietfår väl förklara var man står. har för-klarat var står. Naturligtvis driver varjeparti sina frågor. Men i ett samarbete är det givetvisockså så att har man hjärtefrågor så driver man dem.Vi har sagt vad vi vill.Anf. 13 () replik:Fru talman! Vi är överens, ochjag, om att vi självklart skall göra allt för att vi skallutnyttja de för framförhandlade stöden avskilda slag. Därvid ligger ett stort ansvar på oss sompolitiker och ledamöter av miljö- och jordbruksut-skottet.Men jag vill också konstatera att sedan den of-fentliga utredningen, som var starktbidragande till och som han presenterade för drygt ettår sedan, har ju de kolleger, de konkurrenter somSveriges bönder har, på andra kontinenter och i andraländer inom unionen fått ytterligare sänkningar avsina produktionskostnader. Danskarna har t.ex. sänktsin jordavgift, sin fastighetsskatt. Amerikanarna harlagt in ett antal miljarder dollar för att understödja sittjordbruk. Men gör ingenting.Min fråga kvarstår: Är det ni som blockerar? Ärdet ni som håller tillbaka och hansvänner i det socialdemokratiska partiet?Anf. 14 () re-plik:Fru talman! För att vara kort och koncis vill jagsäga att de här diskussionerna förs i skattesamtalen.Eskil har här från sitt parti en personnärvarande som kan tala om det. Svaret är alltså nej.Vi påverkar inte regeringen att föra någon speciellpolitik i de här frågorna, utan diskussionen förs iskattesamtalen, där alla partier har möjlighet att lyftafram detta.Såvitt jag har förstått har inte något parti - utommöjligtvis - i skattesamtalen varit spe-ciellt intresserat av att lyfta fram frågan om jord-bruksskatterna. Det verkar vara något som man driverfrån talarstolen. När man kommer till konkreta samtalverkar intresset inte var riktigt så stort. vet ju liksom jag att det i skatteutskottet, där dehär frågorna hanteras, inte är samma frenesi i argu-mentationen.Det här är frågor som måste hanteras i skattesam-talen, eftersom det gäller stora strukturella föränd-ringar. Såvitt jag har förstått av partierna vill de förade här diskussionerna i skattesamtalen. Man vill attfrågor om förändringar på skatteområdet skall tas uppdär. Vi får väl respektera det, även om vi i mångt ochmycket gärna hade sett en större möjlighet att disku-tera skatter i det samarbete som vi har med regering-en . Detta vill dock regeringen inte göra.När det gäller budget 98, som kom , fickvi ett dokument som Socialdemokraterna och Centernhade förhandlat fram. I det ingick inte några sänk-ningar av miljöskatter för bönder. Det fanns inte såstora möjligheter att göra några förändringar i detsammanhanget, eftersom tiden var mycket knapp.Jag har klargjort vår uppfattning. Såvitt jag kanförstå finns det en ganska stor majoritet för att el- ocheldningsoljeskatten skall anpassas till den nivå somgäller för tillverkningsindustrin, men för oss är detoerhört viktigt att detta sker på ett sådant sätt attskattesänkningen kompenseras inom energisektorn.Danmark har sänkt sin jordbruksskatt från 700miljoner till . tycks bönder-na i alla länder föra ryggsäckskampanjer. Danskarnahar fått 200 miljoner. Vi får väl se vad svenskarna får.Anf. 15 () replik:Fru talman! Jag vill först säga att kristdemokra-terna har tagit upp jordbruksskatterna vid varje till-fälle i skattesamtalen och även markerat deras bety-delse. Man får dock inte ta dessa samtal till intäkt föratt inte agera, och det är risk för att så blir fallet.Gudrun måste vidare svara på frågan vaddet är för poäng med att föra en politik som innebäratt vi riskerar att tappa än mer av svensk jordbruks-produktion. Vår jordbruksproduktion bedrivs på ettmiljömässigt och djurhållningsmässigt betydligt bätt-re sätt än i de flesta länder runtom vårt eget. Vad ärdet för miljömässig poäng i att vi i svenska livsmedelskall öka importandelen, som vi faktiskt kan säga ärproducerad på ett sämre sätt? Jag förstår inte denmiljöpoängen.Och varför skall den ekologiska bonden, som jufaktiskt behöver åka mera med sin traktor och använ-da mera dieselolja för att klara den ekologiska od-lingen, straffas än hårdare av dieseloljebeskattningenän den konventionella bonden? På den frågan skullejag vilja ha ett svar.Det är ingen nackdel att den ekologiska odlingenkan ökas, tvärtom. Vi har möjlighet att nå 10-procentsmålet, och vi kan då gå vidare. Vi måsteockså inse att den konventionella odlingen måstebackas upp, så att den inte tappar kraft.Det som sade om avbytar-tjänsten lät vidare väldigt vackert, men har ju ett ansvar för den budget som röstadesigenom för inte så länge sedan. I den tog man bort desista delarna av det statliga stödet till avbytarna. Vihar hela vägen ut försökt att backa upp detta stöd,men då har inte stått på barrikader-na. upptäcker man helt plötsligt vilka problemsom har uppstått ute i näringen. Det är lite sent på-kommet, men det är ändå bra att detta har upptäckts.På den punkten kan vi kanske ta gemensamma initia-tiv så småningom.Det var vidare inte bara professor deltog på den här utfrågningen. Situationen inäringen presenterades faktiskt av en rad andra delta-gare. Lyssnade inte på någon annanav dem som presenterade de problem som finns ochvilka åtgärder som är nödvändiga för att vi skall fåfart på jordbruksnäringen?Anf. 16 () re-plik:Fru talman! Först och främst tycker jag att detskulle vara lämpligt om lät de ekologis-ka lantbrukarna tala för sig själva genom sina organ.Ekologiska lantbrukare motsätter sig att dieselolje-skatten sänks.Däremot diskuterar man möjligheterna att titta pånågot annat än miljöskatterna, precis på det sätt somjag redovisat. I den PM som vi har tagit fram har vinaturligtvis samarbetat mycket med ekologiska lant-brukare. Vi har försökt att samarbeta också med LRF,men det har känts som om det där har funnits ganskalite av intresse. Vi har suttit tillsammans med LRF:sledning och försökt ta upp en diskussion om vad denkan tänka sig i stället.Jag tycker att detta är en ganska viktig diskussion.Om vi är överens om att ha kvar svenskt lantbruk,måste vi titta på sådant som inte går stick i stäv emotmiljömålen. har varit mycket tyd-ligt: Om man tar bort miljöskatterna i lantbruket,klarar vi inte miljömålen. Vi klarar alltså inte miljö-målen om vi gör så som de borgerliga partierna härföreslår. Vi måste då hitta andra sätt att stödja svensktlantbruk.Jag är övertygad om att svenska konsumenter villha svenska produkter och även är villiga att betala ettpris för detta. Vi politiker bestämmer inte priset perliter mjölk eller per kilo kött. Det är en fråga mellankonsumenter och producenter.Jag kan säga att den svenska importen av ekolo-giska produkter kommer att öka. Naturligtvis påver-kar detta det svenska lantbruket, beroende på hur stortdet blir. Det är intressant att höra att så mycket som40 % av de svenska lantbrukarna börjar snegla påekologisk produktion, eftersom de ser att konsumen-terna långsiktigt efterfrågar denna.Jag hoppas verkligen att t.ex. Arlas drive just nuför att få i gång en mer ekologisk mjölkproduktionblir lyckosam. är lönsamheten i ekologiskt lant-bruk lite bättre än i det konventionella, men även därbehöver det naturligtvis göras insatser, t.ex. kanske iform av en ny typ av lån för att klara nya investering-ar. Det finns här mycket att titta på.Jag tycker att den diskussion som förs om diesel-skatten tyvärr inte leder någonstans. Den ger inteheller det stöd som efterfrågas. Jag skulle önskaatt vi kunde komma ett steg längre. Låt oss inte föraen jordbrukspolitik som går stick i stäv mot den mil-jöpolitik som förs.Anf. 17 () replik:Fru talman! säger att svenskakonsumenter vill ha svenska produkter, men GudrunLindvall driver en politik som faktiskt minskar förut-sättningarna för svenska konsumenter att köpa svens-ka produkter. Det går inte ihop. Inser inte GudrunLindvall att om hon nu blockerar förslag som skullekunna göra att svensk livsmedelsproduktion kan ut-vecklas och stå stark, driver hon en politik som göratt svenska konsumenter kommer att få än färresvenska livsmedelsprodukter att efterfråga?Också jag har varit ute och träffat rätt mångaekologiska odlare. Jag kan konstatera att de pekar påden här problematiken. Det handlar här om en hel-hetssyn på skattebelastningen på jordbruket somsådant.Jag sade förut att vi kan diskutera tekniker, ochjag vill gärna återföra debatten till detta. Om vi nuskall ha miljöavgifter skall de gå tillbaka till näringenför miljöinsatser där, men vi måste ha samma konkur-rensförhållanden som omvärlden.Jag tycker fortfarande att är migsvaret skyldig när det gäller avbytartjänsten. HarGudrun och tänkt om, så nu är beredd att backa upp ett stöd till mjölkpro-ducenter som behöver ha den här avlastningen? Serman från statens sida detta som ett socialt ansvar?Jag skulle allra sist vilja att tarreda på fakta vad gäller och köttet. Jaghar efter det att upprepat sin uppgiftflera gånger kontrollerat den. Det som säger är inte korrekt. Det är fråga om svenskaprodukter.Anf. 18 () re-plik:Fru talman! När det först och främst gällerMcDonalds: Gå in och fråga deras anställda om dehar svenskt kött! De säger inte längre att de har det.Svenska slakterier tappade ungefär hälften av avsätt-ningen därför att de inte kunde leverera.Svaret är återigen: Nej, blockerar inteden här frågan, eftersom diskussionen härom förs påen annan nivå, nämligen i skattesamtalen. Jag harklargjort vår linje. Vi kan tänka oss att sänka el- ocheldningsoljeskatterna till tillverkningsindustrins nivåunder förutsättning att de skatterna hämtas hem påandra ställen än inom energisektorn.Jag tycker att vi är ganska konstruktiva i dettasammanhang. Om de skatter som man vill sänka,miljöskatterna, går stick i stäv mot miljömålen ochman vill ha kvar svenskt lantbruk, måsteman titta på alternativen, och det har vi gjort. Vi hartagit upp en rad alternativ som vi vill titta på.Vad gäller avbytartjänsten vill jag säga att deninte avskaffades . De sista pengarna togsbort tidigare. Det har träffats uppgörelser mellanSocialdemokraterna och om detta. Vi harreserverat oss samtliga gånger utom vid det sistatillfället. Vi blev vid en föredragning övertygade omatt LRF ansåg att det var ett bra steg som skulle tas.Man ansåg att man skulle klara det här själv inomnäringen. Jag beklagar det.Vi har tittat på vad som sedan har hänt och kankonstatera att det som LRF då sade inte har skett.Priserna för avbyteri har gått i höjden och har mer änfördubblats. Antalet anställda inom avbytarverksam-heten har gått brant nedåt. Jag kan ta ett exempel frånGotland. När det var som mest var 47 personer an-ställda på helårsbasis, och är man några få.Vi är alltså villiga att se över möjligheten. Tyvärrfinns det ett motstånd mot det här hos lantbruket, sominte vill att staten skall gå in och stödja avbyterietutan tycker att de former som byggs upp medenskilda företag är bättre. Men vi är alltså villiga attse över det hela, av flera skäl. Dels anser vi att debönder som behöver detta drabbas hårt, dels är detkvinnojobb i glesbygd.Anf. 19 () re-plik:Fru talman! I den här debatten, men även i denförra debatten vi förde, tycker jag att vi ger en alltförnegativ syn på det svenska jordbruket och på densvenska bonden. Vi har lantbrukare i som ärkunniga, kvalitetsmedvetna och i allt högre grad mil-jömedvetna. Jag tycker att det är synd att vi från ta-larstolen ger en så negativ bild.Jag håller också med om, vilket jag skulle ha sagti mitt anförande, att den svenska debatten ärinskränkt och att den borde vara bredare. Svenskjordbrukspolitik handlar naturligtvis om mer än skat-terna, även om det är oerhört viktiga frågor.Fru talman! Det är uppenbart att i desamtal som förs bidrar till att blockera och förhindraatt några som helst åtgärder vidtas när det gäller jord-brukets kostnader. talar också omandra lösningar. Vilka sådana samtal förs? Om det nuär så att ni inte åstadkommer att någonting händer närdet gäller jordbrukets kostnader förväntar jag mig attni åstadkommer någonting när det gäller andra lös-ningar i miljöpolitiken. Men det är tyst kring de frå-gorna. Jag skulle vilja veta vilka samtal som pågår.Fru talman! Avslutningsvis vill jag ta upp fråganom miljöorganisationerna och exempelvis uppgiftenom Svenska ställningstagan-de. sade i anförandet att de uppräk-nade organisationerna har motsatt sig att några åtgär-der vidtas när det gäller ryggsäcken. Sanningen är attSvenska har motsatt sig ensänkning av dieselskatten och av konstgödselskatten.Det är den delen av ryggsäcken det gäller. Det ärviktigt att poängtera det.Anf. 20 () re-plik:Fru talman! Jag delar uppfatt-ning att den här debatten är negativ. Jag skulle önskaatt vi fick en annan debatt när det gäller svenskt lant-bruk. Det finns ändå en hel del som satsar. Det finnsett nystartarstöd som används av ett antal lantbrukare,och det finns en del som vill någonting. Ett av pro-blemen är att man känner att man har så dålig lön-samhet att man inte klarar att göra nödvändiga inves-teringar. Det kanske finns anledning att se över det.När det gäller vad tycker,står det mycket tydligt i pressmeddelandet från den23 . Det är inte det första pressmedde-landet man har kommit med. Där står det:"Genomförs LRF:s miljöskatteförslag sänks jord-brukets miljöprofil. Därmed riskerar svenskt jordbruksin långsiktiga konkurrensförmåga. Billigare han-delsgödsel leder troligen till att bönderna gödslar mer.Risken för kväveläckage och övergödning av havenökar. Sänkta energi- och dieselskatter gör det mindrelönsamt för bönderna att spara energi och diesel. "Man är emot hela ryggsäcksförslaget. Det är baraatt läsa innantill i pressmeddelanden; det har kommiten mängd pressmeddelanden om det.På samma sätt gick ut ganskasnart, och man är också emot alltihop, mot energi-,eldningsolje-, diesel-, handelsgödsel- och bekämp-ningsmedelsskatterna. Hela paketet är man emot. Vikan säga att man är mer radikal än vad äri det här fallet. menar, frånsamma utgångspunkt som ochegentligen även vi har, att inte klarar miljö-målen om man lättar på detta.Jag skulle önska att det fanns en större tilltro inomsvenskt lantbruk. Jag är övertygad om att svenskakonsumenter kommer att göra allt för att spara detsvenska lantbruket. Men jag skulle önska att svenskabönder börjar sälja svensk mat mer aktivt än vad degör . Man pratar mycket om den billiga impor-ten, och det kan väl de som importerar den billigamaten göra - det behöver svenska bönder inte prataom. Börja sälja maten i stället och se till att vi svens-ka konsumenter blir medvetna om det här igen!I dag är alltså så lite som av alla mjölkkoromställda till ekologisk produktion, av allagrisar, av ungnöten och av hönsen. Det ärlångtifrån de som man har haft som mål förväxtodlingen.