prot · GN0921 · 1999-10-28 00:00:00 — Det ärfascinerande att se hur mycket som ändå har gjorts,som vi ska vara medvetna om att det åter-står en del att göra.Enligt skrivelsen är t.ex. socialpolitik, arbets-marknadspolitik, ekonomisk politik, jordbrukspolitik,försvarspolitik, kulturpolitik, utrikespolitik, närings-politik, regionalpolitik, ungdomspolitik, äldreomsorgm.m. under viss omvandling, som ju blir fallet närman ska se på förslag och beslut ur både ett mans-perspektiv och ett kvinnoperspektiv.Anf. 91 ():Fru talman! Jag tänkte ställa några frågor till jäm-ställdhetsministern kring det som redovisades. Det ärmycket möjligt att en hel del ytterligare står i skrivel-sen, men jag vill ändå passa på att ställa dessa frågor.Vi har hört om antalet kvinnor i regeringen. Därär det som i alla andra sammanhang, att jämställdhetinte bara är en fråga om statistik, utan det är framförallt en fråga om makt. Det är inte säkert att en familjmed mamma, pappa och två barn är den mest jäm-ställda platsen på jorden. Det är inte heller säkert attallt regeringsarbete syftar till jämställdhet bara för attdet finns kvinnor i regeringen.Den diskussion som vi förde här med nä-ringsministern om villkor för kvinnligt företagandetydde möjligen på att det fortfarande finns en ochannan brist i regeringen vad beträffar näringspoliti-ken. Detsamma gäller för synen på den ekonomiskapolitiken.Jag tänkte ställa tre frågor som handlar om kvin-nors företagande och löner.Den första frågan handlar om hur man ska få in ettmer "mainstreamat" synsätt på den moderna tjänste-sektorn, som är den sektor där det finns många kvin-nor. Det handlar om att bredda och modernisera nä-ringsbegreppet och om möjligheten att få en F-skattsedel så att man kan bedriva näringsverksamhetmed förenklade skattevillkor. Vi ska naturligtvis inteha specifika regler för kvinnor, men det är mest kvin-nor som är verksamma inom tjänstesektorn.Den andra frågan gäller regeringens syn på privataföretag inom vård och skola, som ju är en väldigtkvinnodominerad bransch. När kvinnolönerna verkli-gen får fart inom dessa sektorer är när det kommer inkonkurrerande arbetsgivare i form av privata företag.Det handlar om att som kvinna kunna bedriva verk-samhet i egen regi, att ha olika arbetsgivare att väljamellan och att kunna få upp lönerna. Regeringensföreträdare när det gäller sjukvård och skola har härgivit mycket alarmerande signaler under senare tid.Den tredje frågan rör högre poster i näringslivet.Det är bra att ni har satt i gång en dialog och att manfrån statsmakterna inte som första åtgärd tänker sigatt man ska besluta om positioner i näringslivet. Menjag skulle vilja höra lite mer om vad regeringen anseratt man själv kan göra för att öka kvinnors möjlighettill att nå högre poster inom näringslivet.Anf. 92 Jordbruksminister ():Fru talman! När det gäller näringspolitiken finnsdet väl utvecklat i skrivelsen. Där står beskrivet vilkainsatser som är gjorda för kvinnligt företagande. kvinnolånen har blivit mycket framgångsrika. finns det ca 100 affärsutvecklare runtom i landetmed speciell inriktning på kvinnors idéer och företag.NUTEK har inrättat regionala resurscentrer och ikommunerna lokala resurscentrer som också tar siktepå detta. Det finns också kooperativa utvecklingcent-rer och en hel del andra saker.Beträffande tjänstesektorn förstår jag ju vad KarinPilsäter vill fråga om fast hon inte säger det rakt ut,nämligen hushållsnära tjänster. Men de är ju inteaktuella, det vet . Däremot växer tjäns-tesektorn enormt alldeles av sig själv. Också det somkan hänföras till hushållsnära tjänster växer av sigsjälvt.Vi har ingenting emot privata lösningar inom detsom är offentlig verksamhet. Vi har bara denrestriktionen att sådan verksamhet inte ska drivas avett vinstintresse. Vi vill alltså inte att skolor och sjuk-hus ska introduceras på börsen.Jag är inte lika säker som på attdetta per automatik skulle ge högre lön åt kvinnor.Handeln är ju ett utmärkt exempel på att så inte ärfallet. Inom handeln finns det ju väldigt mycket kon-kurrens, men trots det är lönerna där väldigt låga.Angående högre poster i näringslivet tror jag inteatt det är rätt väg att börja med att säga att vi skastifta en lag om kvotering vid tillsättande av styrelse-poster, allra helst inte nu när det tycks finnas - ochjag hoppas att jag har rätt - en känsla för detta inomnäringslivet självt. Den positiva reaktion som jag harfått på min propå visar att näringslivet är på väg, ochdå ska vi på alla sätt understödja det.Anf. 93 ():Fru talman! Vad jämställdhetsministern här gavexempel på när det gäller näringspolitiken var politiksom är specifikt inriktad på kvinnor och inte politikdär man tillämpar mainstreaming, dvs. generellavillkor som är till fördel för både kvinnor och män,men där man tar hänsyn till kvinnors situation. I nä-ringspolitiken och skattepolitiken är det just dettasom brister. Vi får väl se om vi kan föra den debattenvidare i andra sammanhang.Jag efterlyser regelverk inom skattepolitik och nä-ringsliv som är anpassat efter den verklighet ochvardag som både kvinnors och mäns företagandefinns i, och som inte är anpassat efter den verklighetsom mest är männens.Jag frågade inte om hushållsnära tjänster, därföratt jag känner till ministerns inställning. Jag frågadeom villkor för att man t.ex. ska få en F-skattsedel såatt man kan betala skatt. Det är den typen av föränd-rat synsätt som behövs för att man på bred front skakunna prata om jämställdhet inom näringspolitiken.Anf. 94 Jordbruksminister ():Fru talman! Förlåt, jag svarade på frågan om despecifika insatserna.Det har nog att göra med att vi inte har kommit sålångt på det här området, för det är ju först när manhar kommit en bra bit på väg som man kan tala ommainstreaming. måste man fortsätta medspecifika insatser. är det alldeles för fåkvinnliga företagare, och därför får vi på det här sättetförsöka att stimulera kvinnor så att de blir fler. Närman har kommit upp till en viss nivå, är jag säker påatt man kan genomföra mera generella åtgärder förbåde kvinnor och män som företagare.Anf. 95 ():Fru talman! Tack, jämställdhetsministern, för re-dogörelsen.Ministern nämnde att det ska bli en utredning omjämställdhetsmärkning av produkter och tjänster ochatt utredaren har utsetts.Jag vill ta upp en fråga som har varit min hjärte-fråga . Det gäller att man skulle kunna jäm-ställdhetsmärka även läkemedelsbolagens produkter.Fortfarande är det så , när viska gå in i ett nytt årtusende, att medicindoseringen äravpassad för unga, friska, starka män i 20-årsåldernoch inte för kvinnokroppen. Vi vet att kvinnor blirsjuka och oftare får hjärtinfarkt därför att de inte fåtträtt dosering. Därför undrar jag om ministern kanverka för att detta tas med i utredningen, för det här ärväldigt viktigt.Jag har ställt frågan till bl.a. ett läkemedelsbolag,& , och där tyckte man att dettakunde vara något att tänka på. Där blev man förvånadoch sade att doseringen inte är avpassad för kvinnor.Man tyckte att det var väldigt intressant. Det kanockså vara en fördel för ett läkemedelsbolag att kunnasäga att medicindoseringen är normerad för kvinnor.Jag vill också ställa en fråga när det gäller våldmot kvinnor och att männen också bör vara med ijämställdhetsarbetet. Jag undrar om ministern skullekunna verka för en årlig nationell konferens ommansrollen. Jag tror säkert att ministern också ärpositivt inställd till att verka för en ommansrollen.Anf. 96 Jordbruksminister ():Fru talman! När det gäller utredning om jäm-ställdhetsmärkning är, som jag sade, ordförandenutsedd, nämligen , tidigare riksdagsle-damot här i kammaren. Jag är övertygad om att honkommer att göra ett mycket bra jobb. Detta med lä-kemedelsprodukter ingår också i detta arbete, för enav utgångspunkterna när vi började att diskutera dethela var att vi i stort sett tycker att det är som BarbroFeltzing säger.Jag nämnde inte så mycket om mansrollen. Detfinns en beskrivning i skrivelsen, där vi nu har sattfokus på mansrollen på ett annat sätt . Minuppfattning är att vi inte når målet om vi inte ocksåhar männen med oss. I det arbetet ingår det förståskonferenser. Vi hade en i i anslut-ning till kvinnokommissionens stora konferens. Vihade en mindre svensk sådan som blev mycket välbe-sökt. De bad oss att anordna en konferens igen nästaår. Den kommer att äga rum . Vi har ock-så inför vårt ordförandeskap sagt att mansrollen pre-liminärt är en viktig fråga att ta upp även då.Anf. 97 ():Fru talman! Jag vill tacka ministern för svaret. Detgläder mig mycket att jämställdhetsmärkning av lä-kemedelsbolagens produkter kommer att införas. Detär något som jag har jobbat för. 98 ():Fru talman! Jag kan, som ,glädjas över ett jämställt parlament och över ett jäm-ställt förhållande mellan ministarna i rege-ring.Däremot är jag lite mer bekymrad när jag tittar påfördelningen av myndighetschefer, som ju regeringenhar att tillsätta. Det är totalt 194 myndighetschefervarav endast 48 är kvinnor. Jag tycker att den egnaorganisationen på något sätt måste vara förebild närvi talar om vikten av att höga poster besätts av kvin-nor i näringslivet.Kanske är lösningen både för regeringen och förnäringslivet att vi upprättar någon form av jämställd-hetsbank som synliggör kvinnor och deras kompe-tens. Det vore lämpligt för den som söker en dugligoch kompetent kvinna. Jag skulle gärna vilja hörajämställdhetsministerns syn på den saken.Jag har några frågor till.Jag tycker också att det är mycket glädjande medNUTEK:s rapport om att jämställda företag är merlönsamma. Det för frågan upp på bordet. Kanske skadet kunna bli en förändring också när det gäller jäm-ställdhetsplanerna ute på företagen. Som jämställd-hetsministern säkert vet är det av företa-gen som har en jämställdhetsplan. Här visar det sig attäven om det är arbetsgivarens ansvar, så agerar intefacket särskilt mycket i dessa frågor. Det här är ettstort bekymmer, tycker jag.Har i sin skrift inför 2000-talet lagt fram några förslag på hur vi kan få till ståndett större engagemang för jämställdhetsfrågor och förjämställdhetsplanernas funktion ute på företagen bådefrån arbetsgivarnas och från arbetstagarnas parter?Den sista frågan handlar om jämställdhetsmärk-ning, som vi redan har varit inne på.JämO lade fram ett förslag i sin utkomnarapport om jämställdhetsmärkningen. Det handladeom ett tilläggsdirektiv till den utredning som ärtillsatt om att märkningen skulle inriktas på persona-len, inte bara på produkten. Man skulle i jämställd-hetsmärkningen för ett företag kunna lägga in sådantsom att företaget har en bra föräldrapolicy.Tycker att detta är en riktigtanke?Anf. 99 Jordbruksminister ():Fru talman! Som svar på den första frågan vill jagsäga att inte jag heller är nöjd med antalet myndig-hetschefer. Det finns också beskrivet i vår skrivelse:"Chefspolicyn och riktlinjerna ses kontinuerligt över.Särskild uppmärksamhet ska ägnas åt att bredda re-kryteringsbasen. budgetproposition avise-ras att arbetet med att öka antalet kvinnliga myndig-hetschefer ska intensifieras ytterligare. "Vad detta innebär kan jag inte gå in på här, mestberoende på att jag inte vet det. Men målsättningen äratt vi ska bli bättre. Jag kan försäkra att det är enlivlig debatt varje gång en myndighetschef ska utses.Dessbättre finns det både kvinnor och män att väljapå - det visste vi kanske förut.Den andra frågan om jämställdhetsplaner är ensådan fråga som jag avser att diskutera med referens-gruppen, som för övrigt till stor del frivilligt har an-mält sig att vara referensgrupp. Det gör att jag tror attdetta är någonting som man själv vill i näringslivet,och jämställdhetsplanerna är en naturlig del i detarbetet.Den tredje frågan missade jag tyvärr, så jag få beMaria att upprepa den.Anf. 100 ():Fru talman! Ministern säger att hon inte är nöjdmed fördelningen av myndighetschefer. Jag hadehoppats att en förändring skulle ske när nya chefertillsattes som ett uttryck för att main-streaming fungerar också i regeringsarbetet, mentyvärr ser det inte bättre ut i statistiken . Detär 61 nya myndighetschefer som har satts till ochendast 16 av dem är kvinnor. Det krävs nog betydligttuffare tag från kvinnornas sida, om det nu enbart ärkvinnorna i regeringen som bevakar detta.Den andra frågan som jag ställde och som jag intefick besvarad gäller JämO:s förslag till tilläggsdirek-tiv till utredningen om jämställdhetsmärkning, att enjämställdhetsmärkning också skulle kunna ta fasta påmainstreaming i ett företag, alltså inte fokuserat påprodukten utan på personalen och processen i företa-get. Ett kvalitetskrav för att ett företag ska få kalla sigjämställt skulle exempelvis kunna vara att man har enbra föräldrapolicy.Anf. 101 Jordbruksminister ():Fru talman! Det är inte så att det bara är kvinnor-na i regeringen som bevakar vilka som blir myndig-hetschefer, utan det är ett arbete för alla. Alla är medoch diskuterar detta. Sedan är det klart att det inomRegeringskansliet också finns - även om jag inte framför mig - en utvecklad policy för hur dettaska gå till, hur vi ska bli bättre, hur vi ska breddarekryteringsunderlag och hur vi ska stötta dem somblir myndighetschefer, både kvinnor och män. Det äringenting som säger att kvinnor behöver stöttas merän män, utan både kvinnor och män behöver säkertstöttning i ett mycket svårt arbete.När det sedan gäller JämO:s tilläggsdirektivkommer vi att ge utredaren i uppdrag att titta på ex-empelvis jämställdhetsmärkning av företag. Jag fårsätta ett litet frågetecken för att det står i direktiveneftersom jag tror att JämO:s skrivelse kom efter detatt direktiven var fastställda, men det här är någotsom vi kommer att lämna över till utredaren.Anf. 102 ():Fru talman! Låt mig säga att det är precis somjämställdhetsministern sade. Allting är inte bra inomdet här området. Mycket har hänt, men det återstårförstås alltid mycket att göra när det gäller jämställd-hetsområdet. Ändå kan man inte låta bli att slås av detfaktum att mycket faktiskt har hänt, mycket positivthar hänt. Jag kommer ihåg den debatt som vi hade häri kammaren 1997. Den fokuserade på ett antal områ-den som till största delen faktiskt är genomförda ilag, som jämställdhetsministern mycket riktigt påpe-kade. Jag tycker att det är bra att vi nu får en skrivelsesom dels synliggör den här processen, vad som harhänt, och dels också tar upp hur utvecklingen ser ut istort. Det är vi tacksamma för.Jag tycker också att det är bra att regeringen ochjämställdhetsministern här i sin föredragning så tyd-ligt anlägger ett feministiskt perspektiv på skrivelsen.Jag hoppas att detta också återfinns i själva skrivel-sen. Det är viktigt att markera att det fortfarande finnsen systematisk underordning och att det finns struktu-rer som lever kvar. Jag tror att det är viktigt att hamed sig det också i diskussionen om män och kvinnori jämställdhetsarbetet; att det inte enkom är kvinnorsom drabbas av strukturerna. Strukturerna verkar motsåväl kvinnor som män.Nu är ju detta en skrivelse som huvudsakligen re-dovisar vad som har gjorts, men jag misstänker att detockså i skrivelsen finns vissa principiella vägval ochinriktningar som kanske tål att diskuteras och som vifår anledning att återkomma till i en riksdagsdebattsenare. Jag skulle ändå vilja be jämställdhetsminis-tern och regeringen att något kommentera två frågorsom jag tror är väldigt viktiga för att bryta den tradi-tionella uppdelning som finns, inte minst i arbetslivet,mellan kvinnor och män.Det gäller för det första det problem som vi sermed ett omfattande deltidsarbete, problemet medkvinnor som vill gå upp till heltid men som inte fården möjligheten. Där har vi fått bättre regler inomarbetsrätten. Vi ser en stark uppgång på arbetsmark-naden. Men likväl tycks problemet kvarstå. Jag skullevilja veta vad regeringen anser om det och vilkeninriktning man har när det gäller den frågan.Den andra frågan handlar om fördelningen av för-äldraledighet. Där var jämställdhetsministern ute medett uttalande . Jag skulle vilja veta om detfinns någon inriktningsskrivning om vart man är påväg och om hur man ska kunna utöka föräldraledig-hetsdagarna för papporna.Anf. 103 Jordbruksminister ():Fru talman! När det gäller deltid har ju, som Mar-tin påpekar, regelverket förändrats. Det varockså ett arbete som utfördes i vårdkommissionen.Där synliggjordes det verkligen hur svårt det är, iförsta hand för kvinnor eftersom detta är ett utbrettproblem bland just kvinnor, att försörja sig på sin lön.Utgångspunkten för regeringens jämställdhetsarbeteär ju att varje vuxen ska kunna försörja sig själv påsin egen lön. Därför behövs det fortsatta insatser.Men förutom dessa regelförändringar handlar detnaturligtvis, eftersom detta i första hand gäller områ-det vård och omsorg, om hur vi kan utveckla dessasektorer. Det är ju, som vet, sektorersom är prioriterade av regeringen och som kontinuer-ligt, nu och i fortsättningen, får mer pengar.Då gäller det ju också att sätta press på kommun-och landstingspolitikerna. På många håll har man gåttut och lovat att man nu bara ska inrätta heltidstjänster.Jag tror att vi får arbeta så. Att komma med centraladekret, lagstiftning eller något liknande, tror jag inteär så klokt. Vi får pressa på, och också skapa en insiktpå alla nivåer om vad jämställdhet är. Då förstår manatt man inte kan fortsätta att ha tjänster som ligger på68,72 och annat konstigt. Knappast några män skullefinna sig i det. Och det är nog bara en tidsfråga innankvinnorna reser sig mot det också på ett mer militantsätt.När det gäller föräldraledigheten är jag mycketpositiv till att mammor och pappor delar . Vihar inga planer på att lagstifta om det. Jag har bett demän som organiserar sig för en förändrad mansrollatt försöka finna vilka hinder det finns för män att taut mer av föräldraledigheten.Anf. 104 ():Fru talman! Jag vill också ställa en fråga till stats-rådet . Jag har under några årförsökt att synliggöra och lyfta fram problematikenomkring vissa invandrarkvinnors situation i mötetmed den svenska kulturen. Man kan säga att det oftahandlar om att hela familjen kan ha svårigheter, vilketkan påverka kvinnornas situation på ett negativt sätt.På det området tycker jag att man från regeringenssida har tagit många initiativ. Det återstår dock väl-digt mycket att göra när man kommer längre ned, närman kommer ut till den kommunala nivån.I spåren av att jag har tagit upp den här frågan harjag också fått signaler om att det finns en risk för, ochatt det i vissa fall faktiskt har förekommit, att mantillämpar sharia-lagstiftningen, alltså en rättsskipningsom står helt utanför den svenska lagstiftningen, ivissa individers situation. Det tendrar att vara negativtur jämställdhetssynpunkt för en del kvinnor.Det här ser jag det som väldigt oroväckande att fåsignaler om. Jag skulle önska och hoppas att Marga-reta har uppmärksammat det här, så att vi fårupp den här frågan och kan göra en markering på etttidigt stadium, medan frågan är lättare att hantera. Jagvill fråga om hon har tagit medden frågeställningen.Anf. 105 Jordbruksminister ():Fru talman! Just den här specifika frågeställning-en finns inte med. Däremot finns naturligtvis invand-rarkvinnornas situation mer generellt med. Den finnsunder ett kapitel som heter "Storstadspolitik" efter-som problemet är väldigt accentuerat i de områdena.Det handlar om jobben naturligtvis, om att jobbenfördelas till både kvinnor och män. Men det handlarockså om att man genomför en rad projekt i de härkommunerna och i de utsatta stadsdelarna i dessakommuner. Det kan man göra som en följd av att detnu finns pengar för s.k. storstadssatsningar. I stort setti alla dessa lokala projekt ställs det krav på att manhar ett jämställdhetsperspektiv.Det betyder att vi lyfter fram invandrarkvinnornasalldeles speciella situation, och den är ju mycketspeciell. Vi vet exempelvis att arbetslösheten blandinvandrare är betydligt högre än bland oss som ärfödda i och som alltid har levt här. Och blandinvandrarna har kvinnorna den allra högsta arbetslös-heten - men också den allra lägsta sysselsättnings-graden. Jag studerade själv detta ute i när jagvar arbetsmarknadsminister. Bl.a. gällde det de so-maliska och irakiska kvinnorna. Där låg förvärvsfre-kvensen . Det är naturligtvis inte accepta-belt.Anf. 106 ():Fru talman! Jag lade i föredragningen märke tillatt talade om religiösa traditioneroch om att hon skulle beröra just invandrarnas situa-tion. Det tycker jag är bra. Det är bra att då anläggadet här breda perspektivet. Jag tycker själv att det oftaär väldigt svårt. Det är lätt att man hamnar i generali-seringar som inte gynnar saken. Ändå måste manlyfta fram de problemområden som finns, ofta på etttidigt stadium när man får signaler om dem.Då har det här oroat mig. På samma sätt som vitycker att det är viktigt att de lagar vi stiftar här iSveriges riksdag följs upp av de rättsvårdande myn-digheterna och inte av medborgargarden är det oer-hört viktigt att man ser till att vår gemensamma lag-stiftning inte tas över av olika former av informellajuridiska instanser.Jag kan inse att det finns väldigt lite sakligt un-derlag . Men då kanske jag kan få ställa frågan,även om den inte finns med i skrivelsen, om det är såatt är öppen för att titta närmarepå den här frågan i detta tidiga skede.Anf. 107 Jordbruksminister ():Fru talman! Svaret är ja. Och jag har fått en sådansignal. Det gäller undervisningen i vissa friskolor ochhur man gör där med flickor och pojkar. Det handlarom en tillämpning som inte är acceptabel från detsvenska systemets utgångspunkt. Självklart ska densvenska lagen, och vi får inte vara rädda att hävdadetta, vara lika för alla och tillämpas lika för alla. Detfår inte finnas några undantag av religiösa eller andraskäl.Anf. 108 ():Fru talman! Internationellt sett har vi verkligenlyckats med jämställdhetsarbetet. Det kan och ska vivara väldigt stolta över. Nationellt har vi mycketkvar. Jag vill fråga jämställdhetsminister hur hon tänker arbeta för att få fler män attta aktiv del i jämställdhetsarbetet. Det är ju ändå förstdå som vi lyckas med det här arbetet. Jag är heltövertygad om att det finns många män som också villta aktiv del men som kanske inte hittar de rätta kana-lerna, som inte vet hur man ska komma fram ocharbeta för jämställdheten.Jag vill också lyfta fram detta med att män är ak-tiva i jämställdhetsarbetet gäller inte minst när vijobbar internationellt. Jag tänker speciellt på när vijobbar med de länder som ansöker om medlemskap iEU och som vi vill ska ta en aktivare del i jämställd-hetsarbetet. Män lyssnar på män. Det vet jag av egenerfarenhet efter att ha varit i dessa ansökarländer.Jag skulle vilja fråga jämställdhetsminister hur hon tänker jobba med detta.Anf. 109 Jordbruksminister ():Fru talman! Män lyssnar på män. Det har jag ock-så förstått. Därför brukar jag numera ha män med mignär jag är ute och reser i världen, därför att det ger enannan tyngd åt frågan om män och jämställdhet. Jaghar väldigt gärna vissa poliser med mig som talar ommäns våld mot kvinnor, och jag märker att det gör ettoerhört stort intryck på dem som lyssnar. Senastegången som jag gjorde det var på . Och det harlett till att svenska män nu har blivit engagerade iUSA och i de baltiska länderna för att just tala omdessa saker som för åtminstone de baltiska ländernaär något väldigt nytt.Jag har också bett manliga nätverk som har bildatsi att försöka formulera svaret på frågan vadmän vinner på jämställdhet. Såsom debatten har förtsunder decennier har det nämligen handlat om att vikvinnor ska ha makt, ska ha jobb, ska ha lön, osv. Detkan för många män te sig ganska avskräckande. Vadblir kvar åt dem? Får de ut någonting över huvudtaget? Blir det något bättre för männen? Det är enfråga som jag tycker att männen själva ska besvara,och det tror jag att de kommer att klara alldeles ut-märkt.När man talar om en annan mansroll tror jag ock-så att det till stor del måste gå genom en förändradpapparoll.