prot · GM0958 · 1999-02-18 00:00:00 — Och så här fortsätter det.Det finns en ganska samstämmig forskning närdet gäller hur man får till stånd positiva sysselsätt-ningseffekter vid en generell arbetstidsförkortning. Iså fall gäller att det skall råda en högkonjunktur. Manskall ha en stor andel arbetsintensiv produktion. Manskall ha ett oförändrat eller minskat övertidsuttag.Man skall ha en homogen arbetskraft som är lätt attbyta ut. Man skall ha en rörlig arbetskraft som ärvillig att flytta, och man skall ha en låg arbetslöshet.Om dessa faktorer är gällande kan man få positivasysselsättningseffekter.Jag undrar hur många av dessa punkter som Ca-milla tycker uppfylls i dagsläget.Sedan måste jag invända mot den inledande be-skrivningen, att vi inte skulle ha någon arbetstidsde-batt. Många avtal som slöts i under 1998inkluderade en arbetstidsförkortning. Detta har natur-ligtvis föregåtts av ett antal diskussioner ute på ar-betsplatserna. Att av arbetstagarna anser att dekan påverka sin arbetstid tycker jag också indikeraratt det försiggår en våldsam och bra debatt, men detär den flexibla varianten som gäller om vi skall få enlyckad lösning på det här.Anf. 125 () replik:Herr talman! Jag vet inte om det är så fruktbart attdiskutera det här. Vi kanske värderar debatten olika.Vi kan väl enas om att det är bra med en ännu livliga-re debatt, så kan vi lämna den frågan.Man kan genomföra en arbetstidsförkortning medolika syften. Det kan vara en ren välfärdsreform. Mankan göra det i syfte att öka jämställdheten, men mankan också göra det i syfte att skapa sysselsättning.Om man har syftet att en arbetstidsförkortningskall skapa sysselsättning krävs det att den sker ikombination med en aktiv politik. Det var just detsom jag sade i mitt anförande. Jag menar att det krävsen lagstiftning, begränsningar i övertidsuttag osv.Detta stärks också av de exempel som upp. Det finns andra exempel också.Tyskland inledde en 35-timmarsvecka inom me-tallindustrin. Där ersatte man mellan och 80 %av den tid som gick bort med nya jobb. Och manräknar med att en miljon arbetstillfällen skapades.Jag kan hålla med om att en ar-betstidsförkortning i sig inte behöver innebära nyaarbetstillfällen men kombinerad med en aktiv politikfinns det alla förutsättningar för att den gör det.Anf. 126 () replik:Herr talman! Den aktiva politiken skall ju betalaspå något sätt. Och är min fråga till tänker kring den här biten? Hand-lar det om en generell arbetstidsförkortning medbibehållen lön, eller handlar det om en lön som ges iförhållande till arbetstiden?Anf. 127 () replik:Herr talman! Varken eller jagfanns i när pre-senterade sitt utomordentligt väl genomarbetade för-slag om hur en arbetstidsförkortning skall genomfö-ras. Liksom vad som gäller för alla andra förslaglägger inte fram något förslag som ärofinansierat. Det finns ett färdigt utarbetat förslag.Det handlar om skatteväxling. Det handlar om pro-gressiva, och i vissa fall sänkta, arbetsgivaravgifter,och det handlar i slutändan om att överföra medelfrån arbetslöshetsunderstöd till aktivt arbete.Jag kan gärna vidarebefordra den skriften till Ma-ria.Anf. 128 ():Herr talman! Jag vill börja med att yrka bifall tillutskottets hemställan.Frågan om att förkorta vår arbetstid generellt gesen allt större spridning. Om vi höjer blicken och tittaross omkring i vår omvärld kommer vi att upptäcka attarbetsmarknaden har bytt ansikte.För bara några decennier sedan kunde en anställdkänna att där man en gång hade fått ett arbete kundeman förhoppningsvis få stanna . Specielltinom den offentliga sektorn fanns den tryggheten.Nu känner nog de flesta ungdomar som börjar sö-ka sig ut på arbetsmarknaden att de flesta jobb är avövergående art. Antalet tillfälliga arbeten ökar. Pro-jektanställning blir allt vanligare, och man får varaberedd på att skifta yrke under levnaden.Framtidsforskare hävdar bestämt att antalet jobbkommer att minska in . Ny teknik, bl.a.genteknik, medför att antalet människor på vår jordsom försörjer sig på jordbruk kommer att minskakraftigt; nu är det två miljarder som gör det. Detta äringen utveckling som jag personligen önskar, menefter att ha besökt livsmedelsindustrierna i förrgårblev jag stärkt i min uppfattning. Livsmedelsförsörj-ningen, bl.a., mekaniseras alltmer. Substitut för na-turliga råvaror tas fram.I en framtid när jobben inte kommer att räcka tillalla bör vi dela på dem som finns, herr talman. Detsom nu händer är att några jobbar alltmer och alltlängre tid. Stressen ökar på våra arbetsplatser mer ochmer.Cirka en tredjedel av de yrkesverksamma upp-skattas arbeta övertid minst en gång . Dettavisar flera undersökningar gjorda av SIF, TCO, och Statistiska centralbyrån.Hälften av de anställda uppger att arbetstakten harökat . En internationelljämförelse av visar att ligger myckethögt.Forskare konstaterar att många anställda i dagförväntas utföra en viss mängd arbete som inte hinnsmed under ordinarie arbetstid. De arbetar då övertideller tar med arbetet hem utan att registrera det ochutan att få extra betalt.Vi är på väg mot ett begynnande 24-timmarssamhälle med tidsrelaterade stressfaktorersom tempoökning, arbetsbelastning och fulltecknadekalendrar.Oron ökar för anställning och familjeekonomisamt för ständiga förändringar i arbetsliv och sam-hälle. som denna oro finns går mängder avmänniskor arbetslösa. Varför kan man då inte dela påjobben med en arbetstidsförkortning, så att vi kanminska samhällets utgifter för arbetslösheten?Människor behöver känna sig efterfrågade ochkomma in i den sociala tillvaro som det innebär attkunna gå till arbetet . Ekonomin för denarbetslöse har varit hårt ansträngd under en lång tidoch kommer att förbättras med en anställning. Dåminskar också påfrestningen för familjen.Herr talman! I hela diskuteras arbetstids-förkortning. Och s-gruppen i uttaladesig positivt om en arbetstidsförkortning. Häri ställer sig ofta politiska ledare, fackligaledare och företagare utanför debatten, som CamillaSköld sade förut. Men vi hoppas att detta kommer attändras i och med att den nu tillsatta gruppen för ar-betstidsfrågan börjar arbeta. Det sägs också att manskall ha täta kontakter med parterna, med SAF ochmed arbetsmarknadens parter över huvud taget. Ävenmänniskorna runtomkring skall komma med i den härdebatten.I vårt grannland finns goda exempel på atten arbetstidsförkortning är bra för företagen, i motsatstill vad sade förut. På fjäderfabrikenImatra Steel lades skiftarbetet om från tre åttatim-marsskift till fyra sextimmarsskift.De anställda säger att arbetsdagen går väldigt fort,och de uppger att de inte hinner bli trötta. Specielltbra är det naturligtvis för dem som har barn. Produk-tiviteten har ökat, och sjukfrånvaron har minskat.Imatra Steel är ett exportföretag som har ökat an-talet anställda från 86 till 120 . Den kortarearbetstiden gynnar även de äldre, de som är över 50år, på grund av att arbetet är tungt. Förslitningsska-dorna blir mindre med en arbetstidsförkortning.Företaget säger att man kan utnyttja sina maskinerbättre genom att effektivare kapacitetsutnyttjande.I företaget , också i , är sedan längeskift om fyra gånger infört. Här berättarägaren att han från början, , erbjödsex timmars arbetsdag med bibehållen lön medangrannföretaget betalade så mycket. Folkvalde ändå att ta arbete hos Orthex.Människorna hos Orthex tycker om fritid, sägerägaren Kallonen. Hans anställda är glada och motive-rade i arbetet. Kvalitetskontrollen har blivit bättre,och sjukfrånvaron har minskat. Äldre, som inte längreorkar lika mycket som förut, behöver inte bytas ut.Orthex har också nyanställt personer på grund av dekortare arbetstiderna.I ett försök med arbetstidsförkortning i sex olikaindustriföretag säger de som deltar att de är nöjda.Ägarna säger att kapitalet blir mer effektivt om mankan använda maskinerna längre.I förra avtalsrörelsen krävde en del fack lägre ar-betstid, men det var mycket små steg på arbetstids-förkortningsvägen. Enligt krävs en rejälarbetstidsförkortning för att det skall bli effekter påarbetslösheten. En förkortning, herr talman, till 35timmar i ett första steg bör ske utan att dentotala produktionen minskar, vilket är fallet om detimmar som faller bort i storleksordningen till endel kompenseras av förbättrad produktivitet och er-sätts med arbetslösa personer.Anf. 129 ():Herr talman! Jag har två frågor till . Den första lyder: Hur ser påmöjligheterna att Socialdemokraterna, ochMiljöpartiet kan komma överens i regeringens arbets-grupp om arbetstider när man har så olika åsikter?Min andra fråga lyder: Om arbetsmarknadensparter avråder från lagstiftning om sex timmars ar-betsdag, är då berett att avstå från attdriva detta krav?Anf. 130 ():Herr talman! Jag ser mycket positivt på våra möj-ligheter att komma fram till en lösning när det gällerarbetstidsfrågan. Naturligtvis har vi olika utgångs-punkter. Vi i ser en ökad sysselsättningom man gör en kraftig minskning av arbetstiden. Tarman bara exempelvis en kvart blir det ingasådana rejäla effekter på sysselsättningen. Men ävenom Socialdemokraterna, har olika synpunkter tror jag säkert att vi kankomma fram till en bra ståndpunkt. Det är min storaförhoppning när det gäller arbetstidsgruppen.Sedan frågade om arbetsmarknadens par-ter. Bara gick vår statsministerGöran ut i tidningarna och sade att om inteparterna kan komma överens - och naturligtvis är detockså vår förhoppning att parterna i ett första stegskall komma överens om en arbetstidsförkortning -kommer lagstiftning att gälla. Likaså har vår f.d.arbetsmarknadsminister sagt att lag-stiftning då skall vara för handen.Anf. 131 ():Herr talman! Skall jag tolka ,när det gäller vad arbetsmarknadens parter säger, somatt man bara vill ha lagstiftningsmöjligheten för atthota arbetsmarknadens parter så att de går med påavtal? Jag hade uppfattat att tillsammansmed Vänstern aktivt ville driva en lagstiftning om sextimmars arbetsdag oavsett vad arbetsmarknadensparter tycker. Förhoppningsvis hade jag alltså fel.Anf. 132 ():Herr talman! har lämnat en rapportom hur vi vill att en arbetstidsförkortning skall ge-nomföras. Vi vill se ett trepartsavtal där arbetsgivareoch arbetstagare finns med och där en lagstiftningligger i botten. Vi ser flexibel arbetstid som en lös-ning, men vi ser inte enbart detta som bra. Självklartskall också arbetstagarna ställa upp på detta i kollek-tivavtal. Men man måste gå in för en lagstiftning medatt sänka normalarbetstiden. Det vill vi se.I har bl.a. IG Metall genomfört detta.Man har sänkt arbetstiden, och det har gett en miljonjobb. Där har man lagstiftat och kommit fram på enbra väg.Överläggningen var härmed avslutad.BeslutSoU4 NarkotikapolitikMom. 2 (vård och rehabilitering)1. utskottet2. 5 (mp)Förberedande votering:Kammaren biträdde res. 1 genom uppresning.Huvudvotering:142 för utskottet73 för res. 183 avstod51 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 113 s, 1 m, 10 v, 4 kd, 13 c, 1 fpFör res. 1: 69 m, 4 kdAvstod: 26 v, 29 kd, 2 c, 13 fp, 13 mpFrånvarande: 18 s, 12 m, 7 v, 5 kd, 3 c, 3 fp, 3 mpCharlotta L Bjälkebring (v) och () anmälde att de avsett att avstå från att rösta menmarkerats ha röstat ja.Fanny () anmälde att hon avsett att avståfrån att rösta men markerats ha röstat nej.Mom. 3 (sprututbytesverksamheten)1. utskottet2. 6 (m, kd, c, mp)Votering:164 för utskottet133 för res. 61 avstod51 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 114 s, 36 v, 12 fp, 2 mpFör res. 6: 70 m, 1 v, 36 kd, 15 c, 11 mpAvstod: 1 kdFrånvarande: 17 s, 12 m, 6 v, 5 kd, 3 c, 5 fp, 3 mpMom. 4 (vissa kriminalpolitiska frågor)1. utskottet2. 7 (m, kd, c, fp)Votering:164 för utskottet136 för res. 749 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 114 s, 37 v, 13 mpFör res. 7: 70 m, 37 kd, 15 c, 14 fpFrånvarande: 17 s, 12 m, 6 v, 5 kd, 3 c, 3 fp, 3 mpMom. 6 ()1. utskottet2. 8 (v, mp)3. res. 9 (kd)Förberedande votering:52 för res. 837 för res. 9211 avstod49 frånvarandeKammaren biträdde res. 8.Huvudvotering:213 för utskottet50 för res. 837 avstod49 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 114 s, 70 m, 15 c, 14 fpFör res. 8: 37 v, 13 mpAvstod: 37 kdFrånvarande: 17 s, 12 m, 6 v, 5 kd, 3 c, 3 fp, 3 mpEwa () anmälde att hon avsett att rösta nejmen markerats ha röstat ja.Övriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.SoU5 Kontroll av syntetiska droger och åtgärdermot dopningMom. 4 (Dopingjouren)1. utskottet2. 1 (v, fp, mp)Votering:234 för utskottet64 för res. 12 avstod49 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 114 s, 70 m, 35 kd, 15 cFör res. 1: 37 v, 14 fp, 13 mpAvstod: 2 kdFrånvarande: 17 s, 12 m, 6 v, 5 kd, 3 c, 3 fp, 3 mpMom. 5 (kriminalisering av bruket av dopningsmedel)1. utskottet2. 2 (v)Votering:265 för utskottet31 för res. 23 avstod50 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 114 s, 70 m, 2 v, 37 kd, 15 c, 14 fp, 13mpFör res. 2: 31 vAvstod: 3 vFrånvarande: 17 s, 12 m, 7 v, 5 kd, 3 c, 3 fp, 3 mpÖvriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.AU5 Vissa frågor om arbetstid1. (c, m, kd, fp)Votering:164 för utskottet136 för res.49 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 114 s, 37 v, 13 mpFör res. : 70 m, 37 kd, 15 c, 14 fpFrånvarande: 17 s, 12 m, 6 v, 5 kd, 3 c, 3 fp, 3 mp7 § Anmälan om interpellationerAnmäldes att följande interpellationer framställtsden 18 februari1998/99:174 av () till justitieministernInformation om utländska spel och lotterier1998/99:175 av () till statsrådetLars-Erik LövdénÄndring av gränsen mellan och Upp-sala länInterpellationerna redovisas i bilaga som fogas tillriksdagens snabbprotokoll tisdagen den 2 mars.8 § Anmälan om skriftliga svar på frågorAnmäldes att skriftliga svar på följande frågor in-kommitden 17 februari1998/99:280 av () till miljöminis-ternValfångst1998/99:309 av () till statsrådet av begagnade kläder1998/99:318 av () till näringsminis-ternTranseuropeiska vägnät1998/99:344 av () till kulturminis-ternSjörapporterna i radion1998/99:348 av () till miljöministernDen s.k. älgsjukan1998/99:352 av () tillkulturministernVård av kulturhistoriska byggnader1998/99:353 av () till näringsminis-ternKärnkraftverk av Tjernobyltyp1998/99:355 av () till jordbruks-ministernIndustriavfall som kalkningsmedelden 18 februari1998/99:339 av () till justitie-ministernGiltighet i av adoption i annat land1998/99:340 av () till soci-alministernLäkemedelskostnader1998/99:341 av () till socialministernFörsörjningsstödetSvaren redovisas i bilaga som fogas till riksdagenssnabbprotokoll tisdagen den 2 mars.9 § Kammaren åtskildes kl. 16.34.Förhandlingarna leddesav tredje vice talmannen från sammanträdets börjantill ajourneringen ,av talmannen därefter t.o.m. 6 § anf. 121 (delvis) ochav förste vice talmannen därefter till sammanträdetsslut.