prot · GM09103 · 1999-05-31 00:00:00 — Frågan är:Var finns de exceptionella åtgärderna?Nu kommer jag av näringsministern att anklagasför att vara en dysterkvist. Det har han sagt förut, ochdet kanske han fortsätter med. Och självklart: Visstgår det bättre än det gjorde i går. Visst går detbättre än det gjorde 1997. Men skam vore juannars. Vi var nere på en ruskigt låg nivå 1997. Vigår nu från en rekordlåg nivå till en något bättre nivå,men problemet är att vi bara har hämtat igen densysselsättningsförsämring som den socialdemokratis-ka regeringen har åstadkommit sedan 1994.Kommunförbundet har i en analys av det ekono-miska läget tittat på i arbets-kraften, detta för att få bort en del av de människorsom hamnat i olika komvuxåtgärder och kunskaps-lyft. Man skriver att antalet sysselsatta i stortsett var lika stort som , trots att antalet perso-ner , , under motsvaran-de period har ökat med omkring 160 000. Det är detbekymmersamma läget vi har.Jag hyser därför en djup oro över att vi fortfarandeligger på en alltför låg sysselsättningsnivå, som kostarden offentliga sektorn över 100 miljarder iuteblivna intäkter och ökade kostnader. Med de peng-arna kunde vi ha sänkt skatten för alla yrkesverk-samma med . Vi kundeockså ha använt dem till ökad satsning på vård, om-sorg och liknande angelägna områden. Och tänk barapå alla de människor som inte kan försörja sigordentligt därför att de inte har tillräckliga inkomsteroch inte heller får känna den självkänsla det innebäratt ha ett arbete att gå till och att ha sin försörjningtryggad.Vad gör då regeringen? Ja, på arbetsmarknadspo-litikens område har det hänt en del positiva saker. Detär helt rätt. Man har vridit arbetsmarknadspolitiken ien något mer tillväxtinriktad riktning. Men det ärefter oppositionens tjat och gnat. I debatten här ikammaren före juluppehållet avfärdadesoppositionens krav just på att ta bort volymmålet, attöka arbetsmarknadsutbildningen och att föra en mertillväxtinriktad arbetsmarknadspolitik. Sedan har dethänt en del i form av riktlinjer från rege-ringen till myndigheterna, och det är bra.Sysselsättningsstöd, som arbetsmarknadsministernåberopar, kan kanske fungera - jag är något skeptisk.Men det kommer i så fall att hjälpa vissa grupper attfå jobb på andras bekostnad. Det kommer inte att höjasysselsättningen i sig.Det är det som är problemet med arbetsmarknads-och näringspolitiken: Den har inte sin utgångspunkt iatt vi går från en rekordlåg nivå och att vi under enlång följd av år måste ha en mycket hög sysselsätt-ningstillväxt för att klara de svåra problem vi har.Därför krävs det också exceptionella åtgärder, för attcitera den förre AMS-chefen och nuvarande finans-ministern, men regeringen kommer inte med någraåtgärder. Det är det som bekymrar oss i oppositionen.Anf. 68 ():Fru talman! Visst skall vi, som näringsministerngör, glädjas åt förbättringar när det gäller minskadarbetslöshet och fler människor i arbete. Men viskulle vara offer för historielöshet om vi sade att detnu är så bra att vi nästan kan slå oss till ro. I och försig sade inte näringsministern exakt så, men oftaligger detta i den politiska retoriken. Därför tror jagatt det fortfarande återstår väldigt mycket att göra föratt höja sysselsättningen.Då upptäcker vi bristerna från ,nämligen det som med ett modernt ord kallas förflaskhalsar: bristerna i den yrkesutbildning som skulleges under de år då sysselsättningen var svag. Dettavisar att , väl tänkt och med vänligavsikt, ändå slog fel, eftersom det satsades så oerhörtpå volymerna och så lite på den kvalitet i yrkesut-bildningen som var nödvändig.Sedan gör näringsministern, inte för första gång-en, en stor sak av att antalet i sysselsättning nu hargått upp med så och så många tusen. Men fortfarandeär det, i ett historiskt perspektiv över ett par decenni-er, dåligt att vi i det moderna med så mycketerfarenhet har en sysselsättning som är svagare än 80-talets. Därför tror jag, fru talman, att det som be-hövs är en mer förutsättningslös syn på det allmännaklimatet inom arbetsmarknaden. Skatter och regel-verk behöver ses över, och - en viktig sak där rege-ringen ännu inte har orkat komma loss - det behövsen vidgad arbetsmarknad. Det finns massor med ar-bete som inte blir utfört därför att vi inte har öppnatupp tillräckligt. Det gäller tjänstesektorn, och detgäller en del nya verksamheter. Jag tror att vi måstetänka i de banorna nu när traditionell industriverk-samhet inte kan öppna dörrarna för fler arbetsplatser.Anf. 69 Näringsminister ():Fru talman! Låt mig börja med AMS och AMSsenaste prognos. AMS gjorde prognosen attdet skulle bli enbart 32 000 nya jobb . AMSprognos är att sysselsättningsökningen blir95 000 och 40 2000. För attmålet skall uppnås krävs enligt AMS en sysselsätt-ningsökning på ca 40 000 åren därefter. talar jagom sysselsättningsmålet.Om vi tittar på vad som sker på svensk arbets-marknad ser vi att vi nu har 111 000 nya jobb. Går vitillbaka finner vi att det är den snabbaste utvecklingvi har haft. Vi har en sysselsättnings- och arbets-löshetsnivå som ligger nivå. Vi har enprognos som säger att vi ökar sysselsättningen medytterligare 95 1999. Sedan behöver vi ungefär40 000 jobb . Det vore väl tusan om vi inteskulle klara av det. Då klarar vi sysselsättningsmålet.Vi kan också se att det som har hållit den svenskaarbetsmarknaden uppe är att vi har ökat den inhemskamarknaden. har vi sett att industrikonjunk-turen har gått ned. Men kan vi skönja hur industri-konjunkturen vänder och hur det går bättre även där.Jag är faktiskt väldigt optimistisk.Man kan väl säga att regeringen har varit mer pes-simistisk än verkligheten. I den finansplan som manhar redovisat för bedömde man att denöppna arbetslösheten skulle vara . innan ligger den på . Jag är fak-tiskt väldigt optimistisk, och jag tror att vi kommer attklara av detta.Sedan förändras ju fokus snabbt. Vi har gått frånen tid då vi har förmedlat åtgärder: åtgärd-a-kassa,åtgärd-a-kassa. Arbetsmarknaden var död. för-ändrar vi arbetsmarknadspolitiken kraftfullt. Jag villändå säga att det första jag gjorde när jag blev nyminister, utan att ha hört på gnäll, kiv och dyster-kvistar från oppositionen, var att ändra volymmålet,eftersom jag hade erfarenhet av det som ordförande ilänsarbetsnämnden i . Det var den förstaåtgärd jag vidtog.Därtill vill jag säga att vi nu har ändrat arbets-marknadspolitiken på det viset att vi först och främstfokuserar på att klara av sådant som har att göra medflaskhalsarna. Vårt problem, att gå från en arbets-marknad som var död till att få en snabb tillväxt, äratt försöka tillse att den kompetens som efterfrågas påalla områden tillförs väldigt snabbt, annars är riskenuppenbar att vi får en efterfrågeinflation och att vidärmed måste stoppa upp. Vi får alltså en överhett-ning, och det kommer att leda till att Riksbankenhöjer räntorna.Konststycket som vi har lyckats med är attvi har ökat sysselsättningen med 111 000 personersamtidigt som vi har klarat av att hålla inflationenstilla. Det är ett konststycke. Det skulle faktiskt er-bjudas en del beröm för det.Det problem vi nu skall lösa på vår arbetsmarknadär att klara av att öka sysselsättningen, att tillse får de jobb och den kompetens som efterfrågasoch hålla nere inflationen. Det är vårtkonststycke. Och det kommer regeringen också attlyckas med, det är jag övertygad om.Anf. 70 ():Fru talman! Det var intressant att höra arbets-marknadsministern erkänna att arbetsmarknaden varfullständigt död tidigare. Det är ett ganska kraftfulltbetyg åt hans företrädare på posten som arbetsmark-nads- och näringsminister. Så lät det inte tidigare närregeringen stod i denna talarstol och skröt om hur bradet skulle bli.Det är ett av problemen. Samtliga prognoser frånregeringens sida har varit misslyckade. Dehar varit alltför optimistiska. Rädslan finnsför att denna stil kommer att hålla i sig även underRosengrens tid i regeringsställning. Men jag hoppassjälvfallet att regeringens prognoser är alltför pessi-mistiska.Problemet är om vi kan tro att vi med nuvarandepolitik kan ha en hög sysselsättningstillväxt år ut ochår in under en lång följd av år, som vi måste ha för attråda bot på de här problemen. Tror ministern det?Tror han inte det borde han för kammaren presenteraen rad åtgärder för att lösa upp de problem som finns.Vi kan exempelvis läsa IMF:s rapport, som komhäromdagen. Den berömmer i och för sig vissa godatecken i svensk ekonomi, men den pekar också på destrukturella svagheterna i den svenska ekonomin,stelheten som gör att tillväxten inte långsiktigt kan blimycket högre än innan inflationen hotar knäckakonjunkturen. kan vi ha slagit i taket omingenting görs, säger . Och har liknandesynpunkter på svensk ekonomi.De gångna fyra åren har haft en bättresysselsättningstillväxt än . , ,, , , , Frankri-ke - ligger på en mycket blygsam nivå.Frågan är varför den politik som socialdemokra-terna fört tidigare plötsligt skulle vara lyckosam.Innebär detta att fått regeringen attvända om och att det kommer att föras en helt nypolitik, som vi ännu inte har sett så mycket resultatav, men som vi kanske kommer att få se under hös-ten? Jag kanske kan vara optimistisk och hoppas attRosengren kommer med en helt ny politik. Men visaoss den konkret som förslag till ! Visa ossden i konkreta beslut i regeringen! I stället pratas detom olika saker.Jag har ett exempel i . Rege-ringen har aviserat förslag på att förenkla för småfö-retagare. Men småföretagare får vänta på förenkladeregler. skjuter upp en proposition omslopade stoppregler för fåmansföretag och deras äga-re. Det var ett exempel på rubrik med anledning avuttalanden om olika händelser. Det har varit ganskarikligt förekommande att regeringensförslag inte kommer. Man pratar, men det händer lite.Jag är rädd för att den högkonjunktur som viupplever - som regeringen inte skall tillskrivasig hela äran av, om jag uttrycker mig blygsamt, menkanske en del - inte kommer att innebära att vi löseralla problem. borde svarapå frågan: Kan vi enbart förlita oss på denna hög-konjunktur, eller krävs det åtgärder för att minskastelheten i svensk ekonomi, för att stimulera företag-samheten?Är det inte så, som det ofta brukar vara, att när detär en god konjunktur, som går åt rätt håll, då slår vioss till ro och låter allting vara. Vi rustar oss inte förframtiden. Sedan misslyckas vi med att ta tillfället iakt och räta ut de problem vi har med att långsiktigtskapa en sysselsättningsnivå som behöver föratt klara vård, omsorg och en god välfärd åt medbor-garna.Anf. 71 ():Fru talman! Ingen kan säga något annat än att nä-ringsministern i sina bästa stunder är mycket upprik-tig. Det var en salva han drog till med när han sade attarbetsmarknadspolitiken var död. Det var tydligenstrax före hans tillträde.Nåväl, nu när den är återuppväckt och är föremålför en ny ambition ser han optimistiskt på den. Detvill jag också gärna göra. Men jag vill också säga attdet finns anledning att stryka under det näringsmi-nistern har antytt här, nämligen att vi behöver ta endel nya tag.Näringsministern har snubblat lite grann i de his-toriska uppgifterna när han med 111 000 fler i arbetesäger att det är den snabbaste ökningen. Jag tror näs-tan att han får läsa på bättre. Mellan 1993 och 1994hade vi betydligt raskare sysselsättningsökning, ochdet skadar inte om den uppgiften blir korrigerad, såatt vi inte far med osanning.Vi behöver, precis som näringsministern sade, enny arbetsmarknadspolitik. Men då måste det somnågot mycket viktigt också ingå en vidgad arbets-marknad och en reformering av ett antal hinder som försvårar tillkomsten av nya arbetsplatser, somförsvårar t.ex. startandet av nya företag och som hind-rar små företag att växa.Anf. 72 Näringsminister ():Fru talman! Jag vill börja med att påpeka att jaginte sade att arbetsmarknadspolitiken var död. Jagsade att arbetsmarknaden var död, dvs. det fanns ingajobb. Då hamnade man lätt i läget att man förmedladeåtgärder. Åtgärder är alltid bättre än öppen arbetslös-het. Det är det som har förändrats radikalt.Hur det var under den borgerliga regeringen harjag tyvärr inget ord för. Det blir väl dubbeldöd, för dåförsvann det 500 000 jobb. Det försvann 500 000jobb under den borgerliga regeringen. Det tycker jagman kan kalla dubbeldöd eller död i kvadrat, vilket nivill.Men det är de facto så att man får ändra arbets-marknadspolitiken efter läge. Jag försökte säga att vihar gått från fokus på att förmedla åtgärder till fokuspå att förmedla jobb. De problem vi ser är mer av detslaget att det nu gäller att satsa på utbild-ning, på kompetensutveckling, eftersom det efterfrå-gas en kompetens i företagen som inte finns.Kunskapslyftet gjordes ned här. Det är tur att visatsar på . Problemet är att det är alltvanligare att efterfråga speciell kompetens och attmånga människor inte har den grundkunskapen. Dehade inte grundkunskapen för att ta till sig av den nyaarbetsmarknadsutbildningen. Men poängen är att dehar gått . Många har fått gymnasie-kompetens. Därför har det blivit enklare för oss.Vår flaskhals är att för få har gått kunskapslyftet.Kunskapslyftet har verkligen spelat sin roll.Fakta: 1992-1993 hade vi en ökning av syssel-sättningen med 100 000. Det är färre än . Jag har AMS:s statistik här.Vi slår oss inte till ro. gäller det att rätta sigefter den nya bilden. har vi lyckats. Det ärmöjligt att vi kommer att vidta en hel del nya åtgär-der. Allt står inte stilla. Självklart kan allt bli bättre.Det är inte vi som säger att det går bra för Sveri-ge. Det framgår faktiskt i de bedömningar och pro-gnoser som görs av , ,AMS och IMF. De ger en ljus bild. De har vissa syn-punkter på arbetsmarknaden, på stelheterna. De tyck-er att det borde vara större flexibilitet osv. Det kanalltid diskuteras.Arbetsmarknadens funktionssätt är viktigare närdet går bra, dvs. det måste ske en anpass-ning, arbetskraft skall tillföras, en väldig löneutveck-ling skall förhindras och därmed en inflation. Det ärsvårare.När arbetsmarknaden är död får åtgärder sättas in.Åtgärderna i sig är inte något vi skall uppnå. Det äråtgärder som skall tillse att sysselsättningen ökas. Detsker nu på ett kraftigare sätt . Vi minskarockså arbetslösheten kraftigare . Jämförtmed den borgerliga regeringen är vi helt outstanding.Anf. 73 ():Fru talman! odlar en myt. Det ärmagstarkt att påstå att det skapades arbetslöshet underden borgerliga regeringstiden. Titta på kurvorna närdet vände för - ungefär vid årsskiftet1989/90. Vem regerade då? Vem pratade i valrörelsen1991 om vändpunkten som aldrig kom? Jo, finansmi-nister , socialdemokraterna. Jo, sysselsättningen började ta fart. Detvar en bra utveckling som började gå åt rätt håll. Jo, denna ökning.Björn säger att arbetsmarknaden vardöd innan han tillträdde. Men den regeringsom tillträde 1994 sade att det fanns bara ett endavallöfte. sade: "Jobb! Re-sultatet blev, enligt näringsministerns egna ord, attarbetsmarknaden dog.Det är en mycket intressant bekännelse. Denkommer vi gärna att använda i fortsättningen närsocialdemokratiska företrädare tjatar om gångna tider.Vi har ett annat problem. Den sysselsättningsök-ning vi har sett beror på att tre av fyra nyajobb har skapats på grund av ökad frånvaro. Det kanmätas i statistiken. En ökad sjukfrånvaro har gjort attmånga av de nya jobben är vikariat därför att andra ärborta från jobbet av olika skäl. Det är inte säkert attdetta är osunt, men detta visar på att siffrorna intealltid är så starka som vi hoppas på.Arbetsmarknadens funktionssätt är viktig. Jaghoppas att regeringen tar till sig synpunkterna om attåtgärda stelheterna på arbetsmarknaden. Där finns detmycket att göra för att långsiktigt få en hög syssel-sättningstillväxt.Slutligen några ord om hur sysselsättningslägetser ut jämfört med tidigare. Under de senasteåren har den stora svackan hämtats igen. Läget harknappast förbättrats från 1993-1994 till 1998 . Jag pratar om hela den grup-pen för att få bort alla som har gömts undan i olikaåtgärder av mer eller mindre riktig karaktär. Det äranmärkningsvärt med tanke på att de yttre omstän-digheterna har varit goda . Det är ettfacit som socialdemokraterna har att bära med sigfrån den socialdemokratiska regeringsperioden.Vi hoppas på att näringsministerns goda vilja skallslå igenom. Vi väntar återigen på nästa propositionfrån regeringen. Jag misstänker att vi får vänta tillhösten och kanske bli lika besvikna igen.Anf. 74 Näringsminister ():Fru talman! Under den borgerliga regeringen för-svann 500 000 jobb. De flesta jobben var industri-jobb. Därtill lånades ungefär 235 miljarder kronor.När den socialdemokratiska regeringen tog över fannsdet en stor statsskuld.Om jag försöker att vara ödmjuk, förväntar jagmig också att ni visar en viss ödmjukhet. Låt ossglömma det som har varit. skall vi gå framåt. Vikan då konstatera att det går bra för . Detkommer att behöva vidtas en hel del åtgärder. Men vikan inte bara ha ett mått på regeringspolitiken ellerpolitiken i denna kammare som innebär att antaletpropositioner är en framgång och skall öka produkti-viteten i landet. Antalet propositioner och deras inne-håll måste anpassas till vad som är nödvändigt attgöra.Nu kan vi konstatera att med de förändringar somhar gjorts i arbetsmarknadspolitiken att det har sketten tillväxt och att det är ordning på statsfinansernaleder till att det går bra för jämfört medmånga andra länder. Det kan vi väl ändå erkänna?Men det innebär inte att vi kan slå oss till ro. Vimåste vidta de förändringar som behövs.Men antalet propositioner får inte vara ett mått pådetta. Det handlar mer om vad de innehåller och vil-ken politik som i övrigt krävs.I april kunde jag visa att de fasta jobben ökademer än de tillfälliga. Även där går det bra för Sverige.Överläggningen var härmed avslutad.15 § Svar på interpellation 1998/99:321 omarbetsmarknaden vid gränsen till NorgeAnf. 75 Näringsminister ():Fru talman! har frågat mig omregeringen är beredd att arbeta för att få till stånd eneffektiv arbetsmarknad mellan och ochvilka åtgärder regeringen är beredd att vidta för attförenkla och underlätta för den enskilde arbetstaga-ren.Jag delar uppfattning att det ärviktigt med en effektiv arbetsmarknad över gränser-na, inte bara mot utan inom hela ochden europeiska unionen. vill jag erinra omatt arbetskraften har kunnat röra sig fritt över grän-serna inom de nordiska länderna sedan mitten av1950-talet. Det nordiska samarbetet inom detta områ-de har fördjupats ytterligare. Inom ramenför det nordiska ministerrådet pågår ett kontinuerligtarbete för att undanröja hinder för arbetskraftensrörlighet inom . Exempel på detta är den hin-derkatalog som togs fram . Regeringenstöder detta arbete.De svenska och danska regeringarna har initieratett samarbete för att identifiera lagstiftningsmässigaoch institutionella hinder för rörlighet, integration ochdynamisk utveckling i syfte att främja sammansmält-ning och utveckling av . Här harförslag presenterats i en rapport.Motsvarande arbete pågår för att identifiera hinderför arbetskraftens rörlighet mellan och Nor-ge. anordnades ett"Gränshinderseminarium" i , där frågorom hinder för arbetskraftens rörlighet över densvensk-norska gränsen diskuterades. Regeringen harockså initierat rapporter från länsarbetsnämnderna iVärmlands och i om hinder fören gemensam arbetsmarknad mellan ochNorge. Regeringen analyserar nu de hinder som harframkommit.I finns ett etablerat regionalt samarbetemellan arbetsmarknadsverken i och ,vilka arbetar för att underlätta för personer att ta ar-bete på andra sidan gränsen. finns ettinternationellt arbetsförmedlingskontor på gränsenmellan och som finansieras av i , Fylkesarbeidskontoret iHedmark och EU:s Interreg-II-program - Inre Skan-dinavia.Som ett led i att underlätta arbetskraftens rörlighetinom de nordiska länderna föreslog regeringen, iegenskap av ordförande i ,att flyttbidrag skall kunna erhållas för flytt inom helaNorden. Överläggningar om detta pågår mellan denordiska regeringskanslierna.Jag är utöver det som jag nu redovisat inte bereddatt för dagen vidta några speciella åtgärder för att fåtill stånd en effektivare arbetsmarknad mellan Sverigeoch . Först måste vi analysera de rapporter somfinns.Anf. 76 ():Fru talman! Jag får tacka för svaret och kanskeframför allt för att regeringen nu ändå analyserar dehinder som tycks finnas och som jag har påtalat i mininterpellation.Jag satt och lyssnade på den förra interpellations-debatten om arbetsmarknadsfrågor och sysselsättning,och då hörde jag säga att man nufokuserar på flaskhalsarna inom arbetsmarknadspoli-tiken. Upprinnelsen till min interpellation är justarbetsmarknaden i mitt hemlän . Vi harflera flaskhalsar, bl.a. vägarna. harvarit hos oss och kört på våra vägar. Det är numerariksbekant, tror jag.Det handlar också om en annan flaskhals. Dethandlar om utbildningssatsningar. Det är svårt att fåtag på arbetskraft med den rätta utbildningen i gles-bygden i Värmland.Men det handlar också om att underlätta för män-niskor att ta jobb på andra sida gränsen. Det är enviktig del för att minska arbetslösheten i Värmlandoch även i andra län som gränsar mot . Svens-karna utgör trots allt den största icke inhemskaarbetskraften i Norge.Det är fortfarande mycket krångel behäftat medatt jobba på andra sidan gränsen. Det är många olikaregler, framför allt inom skattelagstiftningen och närdet gäller tullarna, socialförsäkringar, arbetslöshets-försäkring osv. Detta vållar problem för människorsom jobbar inom arbetsförmedlingen, men framförallt för den enskilde arbetstagaren, som många gångerkanske hänvisas runt till en mängd olika myndigheter.Man får en mängd olika svar.Det visar sig också att det skiljer sig en del vadgäller kulturen mellan och , trots att detär två länder med liknande kulturell bakgrund. Detkan vara så att en norsk myndighet brukar lämna sinasvar muntligt, medan en svensk lämnar dem skriftligt.Det kan råda en viss begreppsförvir-ring. Naturligtvis har språket en viss betydelse.Bara en sådan sak att postgången är långsammellan länderna påverkar. Det kan ta förett brev att komma från till , t.ex. Så härskulle det egentligen inte behöva vara.Regelverket är också någorlunda komplicerat.Man skiljer t.ex. mellan gränspendlare och gräns-gångare och s.k. utflyttade sådana, som under denperiod de jobbar i också bosätter sig där. Detgör också att olika problem uppstår för olika typer avarbetstagare. tror jag att både myndig-heter och arbetstagare lite grann går bort sig i dettaregelverk. Man vet inte vad som gäller för den ena.Man vet inte vad som gäller för den andra.I mitt andra inlägg tänkte jag att jag skulle ta någ-ra mer konkreta exempel för att påvisa hur komplice-rat detta faktiskt kan vara.Jag skulle vilja ställa en fråga till näringsministerBjörn utifrån det svar jag fick. säger att man nu analyserar detta i Rege-ringskansliet. Jag skulle vilja fråga det betyder att man ändå kankomma med några konkreta åtgärder för att lösa dessaproblem.Anf. 77 Näringsminister ():Fru talman! Jag kan nog säga att en hel del av deproblem som tas upp här kommer att lösas inom ra-men för och de diskussionersom förs på annat sätt mellan de nordiska länderna.Jag har i mitt gamla jobb varit med i nordiska sam-manhang faktiskt . Med tanke på denfria arbetsmarknad vi har i kan man konstate-ra att det har hänt väldigt mycket. finnsdet en hel del hinder.Om vi tittar på skattelagstiftningen gör vi nog be-dömningen att det där inte är något större hinder.Hindren finns mer i vardagliga praktiska frågor. Detgörs olika tullbedömningar, och förstås även skatte-bedömningar, när det gäller bil. Det gäller mellanSverige och . Det gäller också mellan Sverigeoch , där bilen t.o.m. konfiskeras om manjobbar i och bor i . Den typen avexempel har vi.Mitt svar är att detta är en diskussion som försinte minst av parlamentarikerna.