prot · GN0923 · 1999-11-02 00:00:00 — Men efter den beräkningen har det gåtttio år.Det är inte bara vattenminskningen som är pro-blemet, utan också bekämpningsmedlen. Använd-ningen av bekämpningsmedel började i samband medandra världskriget, och den första generationen in-sektsmedel - de organiska klorföreningarna, t.ex.DDT - utvecklades. Till en början visade det sig attde medlen var mycket pålitliga. De tog kol på så gottsom allt som över huvud taget andades i bomulls-plantagen. Odlarna uppmanades till systematisk an-vändning av dessa undermedel, oavsett hur storaskador insekterna egentligen åstadkom. Banker, lå-neinstitut och bomullsuppköpare såg användningensom en försäkring mot skördeförluster.Fru talman! vet vi hur fel detta var. Det gårinte att våldföra sig på naturen vare sig på det enaeller andra sättet. Situationen för och männi-skorna omkring den är oroande - om det ordet räcker.Om vi ska kunna rädda den här delen av världen förmänniskor, både nu levande och kommande, krävsstora gemensamma kraftansträngningar. Vilka ärbiståndsministerns och regeringens planer för atträdda , restaurera den och därmed kanskerädda freden i området, men framför allt hjälpa män-niskorna där att överleva genom att ge dem vattenoch inkomstmöjligheter? Jag ser ingen helhet i deinsatser som har gjorts och som biståndsministernpekar på.Anf. 23 Statsrådet ():Fru talman! Först vill jag gå till MargaretaViklunds första fråga om tystnaden och förklaringentill den. Det var naturligtvis mot den bakgrunden sominitiativet till att anordna denna mycket betydelsefullakonferens togs . Det var just för att riktauppmärksamheten på den stora miljökatastrof sompågår.Vad gör vi fortsättningsvis som en part - ett del-tagandeland - i ett större sammanhang? Det är natur-ligtvis en fråga som bara kan lösas med gemensammaansträngningar, där kan vara en bidragandepart. Vad som har hänt sedan denna konferens avhöllsförra året är att Sida våren detta år, 1999, har besöktAralsjön för att helt enkelt följa upp de svenska insat-serna och se vilka effekter som de har bidragit till.Från svensk sida avser vi att fortsättningsvis stödja deprojekt som vi redan arbetar med, men planerar ocksåatt initiera nya projekt - kanske framför allt medinriktning på den sociala sektorn.För att detta ska bli effektivt - för att det ska fun-gera på ett bra sätt - behöver dessa projekt vara lokaltoch regionalt förankrade. Det är just detta stöd till deregionalt förankrade projekten som vi också tycker ärmycket viktigt att ge fortsättningsvis.Anf. 24 ():Fru talman! Sida har besökt , och dethölls en konferens . Men sedan, då? Det ärändå så tyst, tycker jag. Man hör så lite om Aralsjön.Det är klart att den frågan drunknar i allt som gällerKosovo och och allting annat som händer ivärlden. Men detta är ändå en oerhört stor naturka-tastrof, skapad av människor. Vi har ett specielltansvar, tycker jag, som medmänniskor. Lite mer avengagemang och insatser skulle jag önska att vi hade.Sida ska göra många olika insatser. Biståndsmi-nistern nämnde att man måste samverka i denna frå-ga. Då skulle jag vilja fråga hur Sida samarbetar isina insatser i med de lokala och regionalaorganisationerna. Det blir kanske ett kort svar, menändå. Hur samarbetar man med de större organisatio-nerna - med FN och andra?I nästan alla svar på frågor och interpellationerlåter det som om är världsbäst i alla samman-hang. Vi är jätteduktiga, och vi gör si och så mycketför att hjälpa och ställa till rätta. Vi delar ut pengar tillolika projekt - den ena eller andra summan. Det låterväldigt bra. Det är oerhört imponeran-de. Men uppgifterna om allt det ger och görsätts i svaren sällan i relation till vad andra länder gör- deras insatser - och biståndstagarnas behov. Viskulle egentligen kunna göra ännu mycket mer utifrånvåra förutsättningar.Trots , som det kan tyckas av biståndsmi-nisterns svar, stora insatser för finns detotroligt lite material om situationer, planer, arbete ochannat när det gäller . Det verkar vara om intehelt tyst så nästintill om denna tickande miljöbomb.Ska den bomben bara få ticka på till dess att denexploderar med oanade konsekvenser som följd för iförsta hand de berörda människorna och länderna ochi andra hand, i ett större perspektiv, den ekologiskabalansen? Om inte måste tystnaden brytas och massi-va insatser sättas in.Från svensk sida, säger biståndsminister i sitt svar, kommer vi självfallet attfölja utvecklingen i och kring och ocksåfortsättningsvis bidra med insatser i regionen. Detskulle vara intressant att veta på vad sätt Sverigesregering tänker bidra ytterligare för att rätta upp och för att ge den dess tidigare stora anseendeoch betydelse tillbaka. Ministern säger också följan-de: "För att komma till rätta med en katastrof av den-na dimension är det väsentligt att världssamfundetuppmärksammar den och bidrar med resurser." Jaghåller med om det. Men jag undrar hur regeringentänker agera för att väcka världssamfundet så att detuppmärksammar och människornas situa-tion i de omkringliggande länderna mer än det hargjort och så att det bidrar med mer resurser.Jag anser, fru talman, att insatserna måste göraspå många olika områden när det gäller Aralsjön.Bevattningskanalerna måste repareras och effektivise-ras. På lång sikt måste produktionsstrukturen ändras,så att man går över till mindre vattenkrävande grödorän bomull. På kort sikt handlar det om att göra kon-kreta insatser för människor i området, så att de kanvåga tro . Det handlar om att stärka detcivila samhället och inleda ett praktiskt samarbetesärskilt på hälso- och sjukvårdsområdet. Det handlarom fredsarbete, fru talman.Anf. 25 Statsrådet ():Fru talman! Att uppmärksamma denna miljöka-tastrof tror jag är av utomordentligt stor vikt, liksomatt vi ska se många aktörer i arbetet med att uppmärk-samma den. Då tänker jag förstås på FN-organen,men också på de olika kommittéer som arbetar inomfrivilligorganisationerna. Jag vill peka på dem somdeltog i konferensen . De bär på ett kunskapsun-derlag som är oerhört väsentligt när det gäller attdriva opinion, arbeta för frågan och väcka människornär det gäller denna miljökatastrof.Vi stöder också, som jag sade i mitt svar till inter-pellanten, de regionala non-governmental organiza-tions som finns i området just därför att de också skakunna bedriva informationsverksamhet och opinions-bildning. NGO:er är av stor vikt i arbetet för att göraproblemet synligt.Men sedan vill jag också peka på det arbete somfaktiskt pågår inom FN-organen. UNDP har ju båderegionala och nationella program i länderna runtAralsjön. De regionala programmen inriktar sigfrämst på att utforma olika samarbetsstrukturer mel-lan länderna, men det gäller också olika former avgemensamma projekt. De nationella programmeninriktar sig framför allt, kan man säga, på de huma-nitära behoven. Och här bidrar vi ju också från svensksida. Vi är sjätte största bidragsgivare till UNDP. I årfår UNDP av vår biståndsram,och det kommer att öka ytterligare under nästa år.Sedan till den här frågan om vad vi nu konkret villgå vidare med. Ja, som jag sade har Sida gjort den härresan för att informera sig om läget och se till effek-terna av de utförda insatserna. Här handlar detdels om att fortsätta stödja de projekt som vi redanarbetar med, dels också om att initiera nya projekt.Det får naturligtvis ske i en process mellan Sida ochmottagarlandet för att se vad det är man behöver ochvilka projekt och program som är mest angelägna förmottagarlandet.Det är några exempel på vad vi gör. Det är ocksåexempel på att många olika aktörer behöver delta justför att öka uppmärksamheten på denna stora miljö-katastrof.Anf. 26 ():Fru talman! Det är klart att många insatser görs.Det har jag sagt tidigare. Men jag skulle vilja fråga:Hur ser biståndsministern på framtida situ-ation? Finns det något hopp för den här sjön eller ärden helt såld?Sedan skulle jag också vilja framföra en undranmed anledning av det som står i interpellationssvaret,och som jag redan har citerat: "För att komma tillrätta med en katastrof av denna dimension är detväsentligt att världssamfundet uppmärksammar denoch bidrar med resurser." Menar då biståndsministernatt världssamfundet inte har uppmärksammat det här?Och vad kan vi i göra ytterligare - för en delhar vi tydligen redan gjort - för att få världen ochvärldssamfundet att ordentligt uppmärksamma det häroch sätta upp den här frågan på sin dagordning? Dethandlar ju nästintill om ett av våra grannländer.Fru talman! I framför allt , och därmedockså ganska nära vårt eget land, finns det mångatickande miljöbomber. Vi har med sina problem. Vi har kärnkraftverken;, Tjernobyl och andra. Vi har atomavfallssjö-ar m.m. för att nu nämna något. Men det är ganskatyst om också de problemen, vad jag kallar de tickan-de bomberna. Det finns en del som försöker att få igång debatt och aktiviteter innan miljöhotet blivit denkatastrof som många fruktat och varnat för. Manförsöker lyfta fram det här.Till slut, eftersom jag inte har mer talartid, kanman sammanfattningsvis säga att det finns oerhörtmycket att göra på miljöområdet. De här miljöfrågor-na har egentligen inga gränser. De känner inte avnågra länders gränser. Arbetet med miljön handlar omatt säkra våra barns och barnbarns framtid i genera-tioner framåt i tiden.Anf. 27 Statsrådet ():Fru talman! Självklart är det inte så att Sverigekan lösa problemen runt . Vi är en part i ettstörre sammanhang där både andra länder och FN-organ, men också frivilligorganisationer av skildaslag, kan spela viktiga roller. Det är klart att vi stän-digt måste uppmärksamma det här problemet så attdet inte fullständigt faller i glömska och vi inte allshar någon medvetenhet om vad som faktiskt händerpå inte alltför långt avstånd från vårt eget land. Attständigt uppmärksamma den här frågan tror jag måstevara ett viktigt mål i arbetet.Sedan till frågan om vad det finns för hopp förden här sjön. Det är naturligtvis väldigt svårt att uttalasig om det. Vad vi kan se är att vi kan hjälpa till meddammsäkerheten, att öka effektiviteten i dammarna.Det kommer att betyda en mycket bättre hushållningmed vattnet i de här bevattningsanläggningarna. Ävendet program som gäller hälsan, det som handlar omdet humanitära stödet och vårt eget nationella pro-gram via Sida är naturligtvis sådant som behöverutvecklas.Ser vi till vad som har utlöst den här mycketkomplexa ekologiska katastrofen kring ärdet delvis fråga om felaktig bevattningsteknik. Därkan vi vara med och hjälpa till. Men det är ocksåineffektiv administration och brist på kommunikationmellan politiker, tekniker och befolkning i det dåva-rande Sovjetunionen.Uppgiften är alltså mycket stor och omfattande,men vi vill från svensk sida spela en roll i arbetet. Vivill fortsätta med stödet men också utveckla det.Överläggningen var härmed avslutad.7 § Hänvisning av ärenden till utskottFöredrogs och hänvisadesMotioner1999/2000:Sf6-Sf8 till socialförsäkringsutskottet8 § Förnyad bordläggningFöredrogs men bordlades återUtrikesutskottets betänkanden /2000:UU3-UU5Justitieutskottets betänkande 1999/2000:JuU3Lagutskottets betänkande 1999/2000:LU1Socialförsäkringsutskottets betänkande1999/2000:SfU4Socialutskottets betänkande 1999/2000:SoU3Miljö- och jordbruksutskottets betänkanden1999/2000:MJU3-MJU4Arbetsmarknadsutskottets betänkande1999/2000:AU39 § BordläggningAnmäldes och bordladesProposition1999/2000:18 Förstärkt skydd för avvecklingen avförpliktelser på finansmarknadenRedogörelse1999/2000:JO1 Justitieombudsmännens ämbetsbe-rättelse10 § Anmälan om interpellationerAnmäldes att följande interpellationer framställtsden 1 november1999/2000:53 av () till miljömi-nister , miljöövervakning och dödligt virus1999/2000:54 av () till miljömi-nister på varg1999/2000:55 av () tilljustitieminister öppnare SÄPO1999/2000:56 av () till socialmi-nister och vårdköerInterpellationerna redovisas i bilaga som fogas tillriksdagens snabbprotokoll tisdagen den 16 november.11 § Anmälan om frågor för skriftliga svarAnmäldes att följande frågor för skriftliga svarframställtsden 29 oktober1999/2000:136 av () till försvars-minister i (AMN)den 1 november1999/2000:137 av () till näringsmi-nister som konfliktvapen1999/2000:138 av () till mil-jöminister /2000:139 av () till justitie-minister bästa1999/2000:140 av () till jordbruksmi-nister bifångstregel1999/2000:141 av () till finansmi-nister /2000:142 av () till jord-bruksminister i potatis1999/2000:143 av () till kulturminis-ter för integriteten1999/2000:144 av () till statsmi-nister kommittéer1999/2000:145 av () till statsmi-nister i tillsättning av generaldirektörer1999/2000:146 av () till social-minister av tobakslagenFrågorna redovisas i bilaga som fogas till riksda-gens snabbprotokoll tisdagen den 16 november.12 § Anmälan om skriftliga svar på frågorAnmäldes att skriftliga svar på följande frågor in-kommitden 29 oktober1999/2000:81 av () till statsrådetUlrica MessingStatsbidrag till generationsövergripande organisatio-ner1999/2000:83 av () till utrikesmi-nister rättigheter i Vitrysslandden 1 november1999/2000:100 av Per () till miljöministerKjell LarssonTolv miljöprofessorerden 2 november1999/2000:113 av () till statsrådetIngegerd WärnerssonKunskap om arbetslivet1999/2000:132 av () till statsrå-det med brottsförebyggande per-spektivSvaren redovisas i bilaga som fogas till riksdagenssnabbprotokoll tisdagen den 16 november.13 § Kammaren åtskildes kl. 15.26.Förhandlingarna leddes av andre vice talmannen.