prot · GM0966 · 1999-03-10 00:00:00 — ser vi att ocksåstörre industriorter i flera av vårt lands olika regionerdrabbas.Vi ser också att den regionala obalansen i stor-stadsområdena märks på ett helt annat sätt än tidigare.Skall vi fortsätta att klara och upprätthålla en traditionav solidaritet och sammanhållning som präglat vårtsamhälle behövs en ordentlig översyn av regionalpo-litiken.Låt mig också, fru talman, i detta sammanhangunderstryka vikten av att analysera hur den framtidaregionalpolitiken kan bidra till en ekologiskt hållbarutveckling samt - och det vill jag understryka och dethar också sagts tidigare i kammaren - hur viktigt detär att öka jämställdheten mellan män och kvinnor idet regionalpolitiska sammanhanget.Det är alltså många och stora arbetsuppgifter somden regionalpolitiska kommittén har på sin dagord-ning, och vi ser med spänning fram emot kommitténsslutbetänkande, en kommande proposition som vikommer att få behandla och en ny debatt om denframtida regionalpolitiken.Som jag sade inledningsvis finns det anledning attkänna stor oro för den mycket snabba strukturföränd-ring som sker på många håll i vårt land och i andraländer också för den delen. upplever jag attden här förändringstakten är så snabb att man onekli-gen frågar sig om de olika politiska beslutsmekanis-merna hinner med och om de olika instrument som vihar tillskapat också hinner med.Vi kommer sannolikt inte att kunna lägga regio-nalpolitiska åtgärder och insatser på is helt och fulltfram till dess att utredningens förslag är färdigt. Vikommer med all säkerhet att få vidta ett antal åtgärdersom förbättrar den regionala obalansen under utred-ningens gång.Men, fru talman, många av de frågor som tas uppi motioner som det här betänkandet handlar om ochsom ingår i de uppgifter som kommittén skall be-handla är naturligtvis något som vi skall ta till oss.Det sägs bl.a. i direktiven att en viktig regionalpoli-tisk uppgift är att bidra till att öka den ekonomiskatillväxten i landet. På vilket sätt skall vi stötta olikaverksamheter i en situation där den internationellakonkurrensen ökar? Hur skall stödformerna se ut ochfungera utifrån effektivitets- och konkurrenssynpunktoch med hänsyn tagen till de nya EU-regler som nuhåller på att förhandlas fram?Enligt utskottets sätt att se det tycker vi att det ärviktigt att man också förhindrar - och dethar sagts tidigare i debatten - att företagsstödkan sätta konkurrensen ur spel på ett sådant sätt attföretag slås ut på orter där det här förhållandet verkli-gen är en realitet i dag.Den här frågan har tagits upp i en av motionerna.Utskottet utgår från att den problematiken analyserasi utredningen i syfte att strama upp politiken på dethär området så att vi inte drabbas av en felaktigt an-vänd regionalpolitik.I flera motioner tas frågor upp om utbildningensoch kulturens betydelse inom regionalpolitiken. Vivill i likhet med vad arbetsmarknadsutskottet tidigarehar gjort betona vilken betydelse utbildnings- ochkulturinsatser har för en bra regional utveckling. Vivet t.ex. att framtidens arbetsmarknad kommer attkräva alltmer kvalificerade och återkommande ut-bildningsinsatser. Nya och kvalificerade arbetsupp-gifter tillkommer där ofta högskolekompetens krävs,som enklare ofta okvalificerade arbetsupp-gifter försvinner. Det är ingenting som är unikt föross i . Det sker också i vår omvärld.Det finns alltså skäl att understryka kulturens rollsom en viktig pelare för en bra infrastruktur och somen viktig lokaliseringsfaktor.Vi kan också konstatera att inte minst för kvinnorspelar tillgängligheten till kultur en mycket stor roll. Iett tidigare avsnitt i betänkandet redovisas vissa upp-gifter beträffande såväl distansutbildning som nyalokala och regionala utvecklingsprojekt inom kul-turområdet.Vi konstaterar också att kultursatsningar kan ingåi de regionala tillväxtavtalen som arbetasfram runt om i vårt land. Jag kommer från en region iMälardalen där jag kan se att arbetet med tillväxtav-talen sköts på ett utomordentlig bra sätt och med ettstort intresse. Man tar sig an problem som i och försig kanske är gamla, men man gör det med nya friskaögon. Jag tycker att det är viktigt att understryka, frutalman, att även tillväxtavtalen måste ha en klar prä-gel av jämställdhetsperspektivet.Ett annat område som tas upp i betänkandet är re-surscentrum för kvinnor. I näringsutskottets yttrandetill arbetsmarknadsutskottet förutsattevi med hänsyn tagen till att det fortfarande var enförsöksverksamhet med nationellt resurscentrumunder 1989 och innevarande år att verksamheten skallutvärderas, samt att regeringen när försöksverksam-heten upphör ger i uppdrag åt att redovisainsatser och resultat av verksamheten i och därefter åter-kommer med förslag.Utan att gå in i detalj på alla de olika frågeställ-ningar som tas upp i detta betänkande - vi var ju vidutskottsbehandlingen tämligen överens, bortsett frånett antal reservationer - vill jag säga att utredningenkommer att få syssla med mycket av det som tas upp imotionerna och som anförs i reservationerna.Utredningen har en näst intill gigantisk uppgift,att klara mycket viktiga frågor inför 2000-talet. Vi behöver ha en regionalpolitik av vikt för helalandet. Vi måste se till att företag, människor ochverksamheter kan utvecklas på ett sätt som gynnarhela vårt land. Och det gäller inte bara vårt land, utanvi har också ett ansvar för andra länder som vi sam-verkar med inom och utom Europeiska unionen.Detta är styrkan i ett regionalt tänkande.Jag yrkar bifall till reservation nr 1, med avslag påutskottsmajoritetens förslag, samt avslag på reserva-tionerna nr 3, 4 och 5.Anf. 176 ():Fru talman! ger här en be-skrivning av en fantastisk situation som råder runtomi landet. Hans siffror och resonemang stämmer dockinte med den diskussion som har förts och med deproblem som finns i hela landet med sysselsättningenoch tillväxten i ekonomin.Minister på harjust mot denna bakgrund tillsatt en tillväxtgrupp.Vederbörande är inte nöjd med den situation sområder och vill förstås ha en dialog om vad som behö-ver göras för att få snurr på igen. Detsammagäller för statsrådet , som har har tillsatt entillväxtgrupp av samma skäl. Deras uppfattning omverkligheten i vårt land stämmer inte överens medFurustrands beskrivning.Min bedömning är den att det skattetryck som vihar i vårt land utgör en begränsande faktor för tillväxtoch jobbskapande. Min fråga är: Vilken är Fu-rustrands uppfattning när det gäller skatterna? Ärläget beträffande skatterna över huvud taget sådant attdet inte behöver förändras, eller påverkar dubbelbe-skattningen kapitalbildningen och så småningominvesteringsbehovet? Innebär skatten på arbete ochdärmed på utbildningsnivån i sig en konkurrensbe-gränsning och ett hinder för tillväxt, eller är nuvaran-de skattenivå bra som den är?Anf. 177 ():Fru talman! Det är klart att vi kan ägna åtatt diskutera skatternas betydelse för tillväxt och föratt upprätthålla ett välfärdssamhälle. Jag tillhör demsom menar att en 50-procentig skattenivå eller någothögre är rimlig förmöjligheterna att ha det välfärdssamhälle som vi allavill ha och kan dra nytta av.Det kan finnas enskildheter som kan behöva sesöver i skattehänseende, och just av den anledningenförs det skattesamtal. Man sitter näst intill på partile-darnivå och diskuterar skatterna för framtiden. Jagkan inte se, , något klart och entydigtsamband mellan sänkta skatter på något eller någraområden och omedelbara effekter i form av ökat antaljobb. Det finns i varje fall inga belagda studier somvisar att det är på det sättet.Men jag är inte främmande för att skatter kan bi-dra till att förändra vissa näringar, om deskapar jobb. Det viktiga med skattesänkningar måstevara att de skall ha en jobbskapande karaktär. Detfinns i de flesta partier olika uppfattningar om skat-ternas betydelse, men det finns, som jag ser det, enöppenhet i diskussionerna om detta.Jag hörde att i sitt tidigare inlägg ral-jerade över dessa gruppers betydelse, men man för idem samtal om väsentliga aspekter på tillväxt. se på Småföretagsdelegationen, som diskuterarmöjligheter att förenkla och förbättra för småföreta-gare. Den har betytt och betyder oerhört mycket fördet fortsatta arbetet, och jag är fullständigt övertygadom att detta får en regionalpolitisk betydelse.Anf. 178 ():Fru talman! Det är alldeles klart, och det känner vitill, att dessa grupper diskuterar och förhoppningsvisockså fungerar, men det som en företagare eftersträ-var när det gäller regelverk, skattesystem och annat ärförslag. Den här diskussionen har såvitt jag vet pågåttunder väldigt . Det har ställts sådana härdiagnoser i all oändlighet så långt tillbaka som jagkan erinra mig.Visst är det bra med samtalen, att de förankrasosv., men vad vi framför allt behöver är konkreta ochskarpa förslag på detta område. Låt oss säga att Rey-noldh Furustrand vill påverka skattesystemet i en vissriktning. Vilken typ av skattesänkning anser Rey-noldh Furustrand vara lämpligast för att befrämjatillväxten och därmed jobbskapandet?Jag vill vidare återkomma till bidragen, och motionerna om detta. Med tanke på denerfarenhet som man har av bidragssystem och s.k.riktade bidrag är det anmärkningsvärt att det krävsdemonstrationer i veckor på för att rege-ringspartiet plötsligt skall ta till sig resonemanget omeffekterna av riktade bidrag. Om vissa får bidragförsämras konkurrenssituationen, och en del klararinte ett sådant konkurrensläge.Det är för oss en huvudinriktning att dessa bidragbör sänkas och utväxlas mot sänkta skatter. Annarsfår vi leva kvar med ett byråkratiskt regelsystem ochriktade bidrag, som leder till en negativ konkurrens-situation.Anf. 179 ():Fru talman! Vi har infört förenklingar när detgäller skattekonton. Villkoren för F-skattesedelnmjukas upp. Det blir enklare att registrera företag -endast myndighetskontakter behövs. Arbetsgivaravgifterna för små ochmedelstora företag har sänkts för att stimulera nyan-ställningar. Reserveringsmöjligheter för enskildanäringsidkare och delägare i handelsbolag förstärks.Ca har avsatts för lättnader ibeskattningen av ägare av små och medelstora före-tag. En kvittningsrätt för reaförluster har införts.Jag kunde säkerligen fortsätta i 10-15 minutermed att räkna upp vad som redan har gjorts på skatte-området för att underlätta för företagande. Vi harännu inte sett de effekter som man hade trott att deåtgärder som vi har vidtagit skulle få. Detta leder migfram till tanken att det är ett annat och mer struktu-rellt problem som vi har att brottas med när det gälleratt skapa nya jobb.Det är ungefär som när man säger: Bara vi fårriskkapital, kommer vi att skapa nya jobb. Problemetär inte riskkapital, . Problemet är oftareatt man inte har alla de nya idéer som behövs för attskapa nya jobb. Problemet är att marknaden inte serut på det sätt som vi skulle önska när det gäller attskapa de nya jobben.Detta är ett grundläggande strukturproblem, sommåste diskuteras och brytas ned i sina beståndsdelar.Vi måste veta exakt vilka åtgärder vi skall sätta in,om det är skattesänkningar som skall vidtas. Kanskekommer man i den skattegrupp som resonerar framtill det. Då måste man veta att de träffar på ett fördel-ningspolitiskt riktigt sätt och skapar jobb.Jag tycker för egen del att det är viktigt att"vanligt folk", dvs. vanliga löntagare, får bättre be-tingelser. Ett sätt är att sänka eller ta bort egenavgif-terna. Det skulle bli en skattesänkning för den grup-pen, som kanske skulle stimulera konsumtionen ochskapa nya jobb. Vi har inga klara och tydliga svar påvad som exakt behöver göras.Anf. 180 ():Fru talman! Det är en glättad bild ger i sitt inlägg. Att det skulle vara så ljust iRegionalsverige som här har framförts tror jag mångaär tveksamma till. Under den plenifria veckan harman kunnat åka runt i glesbygdskommunerna ochhöra siffror på arbetslöshet, och det finns natur-ligtvis genom åtgärder också en förtäckt arbetslöshetpå en del ställen. Då får man en helt annan bild.Det talades om 28 000 nya företag. Hur mångahar permitterat och har för avsikt attgå den vägen? Var drabbar detta i ? Vid endiskussion här tog jag ex-emplet om 143 permitterade vid TVAB i Töcksforssom får gå . Det skulle motsvara14 000 arbetslösa här i . Man kan ta mångasådana exempel runt om i Glesbygdssverige. Jo, det är regionalpolitik. Som jagsade i mitt inlägg handlar det om in-frastruktur och möjlighet att driva företag på sammavillkor runtom i landet.Vi har hört att ytterligare 160 000 skall flyttatill storstadsområdena och tillväxtområdena. Får dennya parlamentariska utredningen i uppdrag att göradet möjligt för människor att flytta hit, eller får denett direktiv om att vi skall försöka att placera männi-skorna tillbaka i landsbygden och i glesbygden i Sve-rige?Tror regeringen på tillväxtavtalens möjligheteroch att Regionalsverige kan leva vidare? Är det ettbra att sätt att arbeta för , ,och ? Det sades att man tar sig anproblemen på ett bra sätt. Jag jobbar också med till-växtavtal i . Jag träffar företagare i Värm-land som säger: Infrastrukturen är dock densammasom den var innan vi började med tillväxtavtalen.Anf. 181 ():Fru talman! Om hade lyssnat påvad jag sade hade han hört att jag i min inledningsade att jag känner mycket stor oro för det som skerruntom i vårt land och i våra regioner. Det är inte såatt jag är nöjd med att vi fortfarande har hög arbets-löshet. Men vi måste vara på det klara med vilkaskälen, orsakerna och grunderna är till att vi har den-na höga arbetslöshet.Kan för mig tala om vad det ärför sänkt skatt som ger effekten att de10 % arbetslösa i mitt hemlän, ett industrilän, får jobbbara därför att vi sänker skatten? Det vet jag att RunarPatriksson inte kan. Jag tror inte ens att han vill göradet. Han vet likaväl som jag att skatterna är en förut-sättning för att det inom andra sektorer bibehålls ochutvecklas jobb.Jag ser t.ex. vad nya högskolesatsningar och nyauniversitetssatsningar innebär i form av att människorfår bättre kunskaper. Människor får möjligheter attutveckla någonting som de har lärt sig. Det ger nyajobb. Det ger bättre möjligheter. Det är den typen avåtgärder som vi konsekvent satsar på. Det är beklag-ligt att det inte går lika fort som jag önskar, RunarPatriksson. Men jag kommer inte att backa en milli-meter när det gäller inriktningen på detta.Jag tror inte att utredningen skall tala om hurmånga människor som skall bo i respektive region. Vihar sett exempel på regimer runt om i världen somhar försökt sig på den typen av matematiska beräk-ningar, och de har gruvligt misslyckats. Låt oss se tillatt vi verkar för en regionalpolitik som ger möjlighetför regionerna att bli ungefär likvärdiga och växaungefär likvärdigt.Storstadsområden kommer fortsatt att vara mag-neter. Men låt oss se till att de stora magneterna fårmindre kraftiga magneter omkring sig så att mansprider effekterna mycket bättre. Det är vitsen med enny framtida regionalpolitik.Anf. 182 ():Fru talman! Jag sade ingenting om skattesänk-ningar, , vare sig i mitt inläggeller i min replik. Därför har jag i det här läget litesvårt att ta en diskussion, även om jag hade kunnat taupp det exemplet.Jag nämnde jämställdhet mellan kvinnor och mänoch jämställdhet mellan regioner. Här kommer in-frastruktursatsningarna in. Jag nämnde vägar och IT-strukturer. Det gör det möjligt för Glesbygdssverigeoch Landsbygdssverige att leva vidare.Min fråga angående utredningen var: Får utred-ningen direktiv som innebär att flyttningen mot stor-städerna kan begränsas? Är meningen med den regio-nalpolitiska utredningen att se till se till att störredelar av skall leva?Anf. 183 ():Fru talman! Även om det inte står explicit i direk-tiven att vi skall titta på den frågan har jag svårt att seatt vi kommer förbi den. Det är uppenbart om man serpå sammansättningen i kommittén, vilka som sitterdär och från vilka delar av landet ledamöterna kom-mer.Jag har oerhört svårt att tro att vi icke kommer attfå en diskussion om den koncentration som har skett till de större orterna i vårt land. Menjag tror att det vore fel av oss att tala om att vi merskall fokusera oss på det.Vi har jordbruksbygdernas mycket speciella pro-blematik och industriorternas mycket speciella pro-blematik som betyder lika mycket för de människorsom bor och verkar där. Det måste naturligtvis ocksåbelysas i utredningen.Jag är övertygad om att vi kommer att diskuteradet som tar upp. Sedan är det upptill dem som skriver propositionen att ta hänsyn tillvad utredningen kommer fram till.Jag är en av de socialdemokrater som kommer attingå i utredningen. Jag kommer att föra fram de syn-punkterna. Jag är övertygad om att de andra ledamö-terna kommer att göra exakt likadant. Jag tror attRunar kan känna sig hyggligt tillfredsdärvidlag.Vi kanske inte blir hundraprocentigt överens i alladetaljerna. Men jag vill understryka det sade i sitt inledningsanförande, att det äravgörande och viktigt att just jämställdheten belysesmer ur ett regionalpolitiskt perspektiv.Där tycker jag att det kanske finns anledning föross att skämmas lite grann. Den frågan har vi beaktatväldigt dåligt under tidigare utredningar och i tidigaresammanhang när vi har diskuterat regionalpolitik iden här kammaren och i utskott.Anf. 184 ():Fru talman! Jag begärde ordet med anledning avden uppräkning av företagsstatistik som gjordes ochden näringspolitiska debatt som tog vid. Det handlarhär i afton om regionalpolitiken, och ur regionalpoli-tisk synpunkt är utvecklingen mycket oroande. Hela Småortssverige påverkas och farilla av det.Jag tycker att det är bra att den utredning somman här har talat om har kommit till. Men som sade imitt anförande är jag orolig för vad som händer underden tidsutdräkt som det är fråga om. Om jag förstårsaken rätt kommer vi att behandla resultatet i kamma-ren möjligen eller i början av år2002.Min fråga och min fundering är: Vilka insatsom-råden är beredd att resonera omunder , om utvecklingen går såfort som den har gått ?Låt mig peka på två möjligheter. Det gäller att ut-veckla en likvärdig grundservice för alla människor -det kan exempelvis handla om post och tele - så attmänniskor kan bo kvar. Det andra är att förbereda dennya teknikens intåg och utbyggnad.Jag utgår från att delar upp-fattningen att staten har en central roll för att bygga utde viktiga motorvägarna men gärna även vägarnafram till hemmen så att vi kan få en digital allemans-rätt.Jag vill gärna ha synpunkter. Vad avser regering-en att vidta för åtgärder om nu utvecklingen går i dennegativa riktning som den har gjort ?Anf. 185 ():Fru talman! Jag tror att vi får anledning att åter-komma fler gånger till just den här typen av fråge-ställningar som tar upp.Regeringen kommer att lägga fram en propositionpå kammarens bord . Jag är övertygad omatt det i vårpropositionen kommer att finnas ett antalpolitiskt möjliga framgångsvägar som också har regi-onalpolitisk prägel, även om detta inte är huvudfrå-gan.Skälet till att jag räknade upp åtgärderna var attjag försökte svara utifrån vad han togupp i sitt inledningsanförande. Jag vet att det inte ärtillräckligt för , och det har jag respektför.Jag tror att tillväxtavtalen som man nu arbetarmed och som man kommer att arbeta med framöverär ett sätt. De löser inte allt. Men det är ett nytt sätt attangripa i och för sig gamla problem.Jag nämnde Småföretagsdelegationens arbete. Detöppnar ett antal nya möjligheter. Det finns flerastycken sådana områden och möjligheter att förbättraockså ur ett regionalpolitiskt perspektiv. Jag tror atthögskolesatsningar är ett sådant område.Jag tror, precis som , att ordentligaIT-satsningar ger nya och bättre möjligheter för män-niskor att verka, bo och leva i sin egen bygd ochsamtidigt utveckla nya spännande arbetsuppgifter iframtiden. Men det är ingenting som jag kan genomföra . Detta är enprocess som har börjat. Vi skall se till att vi ger litebränsle till den processen så att den kan fortsätta i enpositiv riktning. Vi skall inte enbart titta explicitutifrån de fiskala möjligheterna att sänka skatter ellerförändra skatter. Jag tror att man är fel ute om mankoncentrerar debatten dit.Anf. 186 ():Fru talman! Jag vill återkomma till frågan om ut-veckling av hela IT och den nya tekniken. Med an-ledning av en del andra partiers ställningstagandenskulle jag gärna vilja ha en precisering om ReynoldhFurustrand anser att staten har ett huvudansvar när detgäller att bygga ut och skapa tillgänglighet för denhär tekniken över landet. Eller skall marknaden klaradet?Anf. 187 ():Fru talman! Jag skall svara myck-et kort. Jag tror att staten har en mycket viktig roll.Det behöver nödvändigtvis inte vara så att staten harhuvudansvaret, men staten har en avgörande ochviktig roll även i fortsättningen. Även om vi ser tillsammanslagningen kommer staten ochsamhället att ha en viktig och ledande position i verk-samheten. Det tar jag som en garanti för att samhälletfår en ledande roll när det gäller IT-utvecklingen.Men jag vill inte döma ut andra verksamheter ochandra möjligheter. Eftersom detta är en marknad somär så ofantligt stor och innehåller så oerhört mycket,kan man inte säga att enbart staten skall ha huvudan-svaret och klara av det. Det måste finnas flera aktörerpå den här marknaden. Men att samhällets roll kom-mer att förbli mycket stor kan både jag känna oss förvissade om.Anf. 188 ():Fru talman! Jag vill bara ställa en fråga till ÅkeSandström. Jag tog ju också upp IT-satsningen somjag tror är mycket viktig för oss som gemensamt harglesbygden i våra hjärtan. Då vill jag nämna ett exempel.Jag var i och träffade den norska kommuni-kationsministern som sade följande: Vi gjorde ingaaffärer med i Teliaaffären förrän vi var klaraöver att vårt eget hade byggt ut tele- och IT-satsningen i dalar och på bergshöjder där människorbor i tror att vi skall ha det framför oss när dettaskall ske. Statens delägarskap i ärviktigt för att vi verkligen skall få dessa satsningar uttill Glesbygdssverige.Sedan har jag en fråga till . Hannämner inte, och det gjorde inte heller ,något om det jag nämnde i mitt anförande om att viskall utlokalisera mer. Är vi överens om att det finnsmöjligheter att utlokalisera mer från centralorterna,tillväxtorterna, till Regionalsverige?Anf. 189 ():Fru talman! Jag delar uppfatt-ning om utlokaliseringen. Vi har ju också en motionfrån på den punkten.Men frågan om utbyggnaden av IT-nätet och till-gängligheten i det här landet är ju absolut inte bara enfråga om en stor affärstransaktion mellan två jättebo-lag. Det är fråga om en medveten vilja att verkligenställa upp på tillgänglighet.Jag är ett levande exempel på detta med tillgäng-lighet. Jag beställde en ISDN-koppling den10 oktober och har ännu inte fått någon hem till minbostad. Det finns väldigt mycket i övrigt att önska närdet gäller frågan om utbyggnaden.Anf. 190 ():Fru talman! För att inga missuppfattningar skallförekomma mellan och mig vill jagsäga, att när jag nämnde Telia-Telenoraffären mena-de jag att det kanske är viktigt för oss i Glesbygdssve-rige att staten har kvar ett ägande så att vinsten i fö-retaget kan ses både som en vinst i kronor och envinst för landet genom att man använder vissavinstmedel att för att bygga ut så att ISDN kommeräven till . 191 ():Fru talman! Jag vill bara understryka att vi harsamma viljeinriktning. Vi i har föresla-git att medel från försäljningen av skall gå tillatt utveckla visionen om en digital allemansrätt i dethär landet.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .