prot · GM09106 · 1999-06-03 00:00:00 — Bland de äldsta låg förlusten på 4 000-5 000 kr.När det kommer fram sådana rapporter, är rege-ringen beredd att analysera dem och se om det verkli-gen är så att landsting och kommuner lever har fattat?Anf. 58 Socialminister ():Fru talman! Det intressanta är att vi inte har fåttnågra sådana rapporter. Jag blev mycket överraskadnär jag fick veta att man i redovi-sade siffror som vi faktiskt inte känner till.Det visade sig att redaktionen hade bett en hälso-ekonom att räkna på dessa siffror. Om de är sanna ärde ganska alarmerande. Men de är alarmerande på ettannat sätt än tänker sig.Först visas att ökningen av läkemedelskostnader-na har trängt tillbaka vården för deäldre. Detta är ett påpekande som motiverar de åtgär-der som regeringen har vidtagit för att minska läke-medelskostnaderna för samhällets del. Det alarme-rande är att hotet mot vården för de äldre beror på attläkemedelskostnaderna har ökat med mer än 1 mil-jard kronor . Det är tur att har fattatbeslut för att komma till rätta med kostnaderna.Det andra som var alarmerande är att kommuner-na skulle prioritera vården mer för dem som är under65 år än för dem som är över 65 år.Vi har inte fått något sådant material. Men om detär riktigt, skall vi ser över vad som behöver göras.Men har i sitt material och i sina un-dersökningar ännu inte redovisat något sådant. Detgäller att vara en smula kritisk mot beräkningarna.Anf. 59 ():Fru talman! Det är bra att socialministern erkän-ner att detta är alarmerande om det är sanning. Det ärväl upp till oss politiker att försöka se vad som ärsanning eller ej.Socialministern vet att jag inte delar uppfattning-en om att beslutet om läkemedelsavgifter för denenskilde är en lösning på detta problem.Unga, barn och äldre kan ha stora behov av vård.Det är en svår utmaning att ställa olika grupper motvarandra.Vi i har fattat beslut i frågor om priori-teringar. De svårast sjuka och de med de största be-hoven skall gå först. Det är rent etiskt men ocksåparlamentariskt och demokratiskt en viktig fråga. Vadär socialministern beredd att initiera för att få fram enlösning?Anf. 60 Socialminister ():Fru talman! litar blint på de siff-ror som redovisades i går. Jag sade att man skall varalite försiktig med tilltron till dem. De var uppenbarli-gen resultatet av en snabb beräkning gjord av en eko-nom.Vi har dessbättre ett tillförlitligt kontrollorgan avsjukvårdens utveckling, nämligen . Vihar inte fått några sådana rapporter. Men om priorite-ringarna i sjukvården kommer att visa sig peka moten annan ordning än den har fattat beslutom måste vi vidta åtgärder. Än så länge har vi dess-bättre inga större undersökningar som pekar på det.Det är lätt för att nu efteråt sägaatt hon tillsammans med andra var kritiska mot detförslag vi lade fram när det gällde förändringen avläkemedelssubventionerna. Men åtminstone erkänna att det vi påpekade då hadeen viss giltighet, nämligen att läkemedelskostnadernaför statens och landstingens del har trängt undan vårdi andra former. Det har varit ett av 90-talets storaproblem. Möjligen är vi nu på väg att vända utveck-lingen genom de åtgärder som vi vidtar. gick emot vårt förslag men hade inte myckettill alternativ.EU:s importreglerAnf. 61 ():Fru talman! Jag har en fråga till statsrådet senare tid har medierna ägnat väldigt stort ut-rymme åt att beskriva hur och EU bråkar ombl.a. reglerna för EU:s bananimport. Det har främsthandlat om vilka företag som skulle drabbas om USAbelägger europeisk export med strafftullar.Jag tycker att en aspekt helt har kommit bort i denhär striden, och det är att i sig görbananerna och andra varor dyrare. Ingen tycks tänkapå konsumenterna i det här sammanhanget - de somfår betala mer för både bananer och andra varor i ochmed att vi har de importregler vi har i EU. Alla andraintressen verkar vara viktigare att ta till vara än kon-sumenternas.Jag skulle vilja fråga handelsministern vad hangör för att konsumenternas intressen skall lyftas framoch tas till vara i sådana här sammanhang.Anf. 62 Statsrådet ():Fru talman! är ett av de länder i EU sommest konsekvent har konsumenternas intresse somledstjärna för sitt agerande i sådana här frågor. Sveri-ge röstar mer än något annat land mot krav från olikaproducentintressen på tullar och annat som syftar tillatt höja priset på vardagliga varor för konsumenter iEuropa.Jag beklagar att vi har rätt lite inflytande i de härfrågorna, eftersom producentintressena har starkalobbyister och röststarka organisationer medan kon-sumenterna inte är lika aktiva och välorganiserade iBryssel. Det ser vi inte minst i frågor som parallel-limporten, att producentintressen precis på sammasätt ser till att få regler som ökar levnadskostnadernaför vanligt folk.Det viktiga är nu att se till att parlamentet får ensådan sammansättning att konsumentintressena kanflytta fram sina positioner, att i den här frå-gan får fler bundsförvanter att samarbeta med och attvi får ökat tryck och ökad makt i de här frågorna, såatt det blir billigare att leva i och att EU-samarbetet blir mer på konsumenternas villkor än påstorföretagens.Anf. 63 ():Fru talman! Jag tackar för svaret. Jag tycker attdet är viktigt både för tron på och förtroendet för EUatt EU visar att man tar sig an frågor som rör enskildamänniskor och inte enbart större lobbygrupper. Där-för är jag nöjd med svaret.RovdjurspolitikenAnf. 64 ():Fru talman! Jag har en fråga till miljöministern.Mycket tyder på att illegal jakt på rovdjur ökaroch är mycket omfattande. Försök med radiosändarepå björnar tyder på att den illegala jakten är större änden lagliga jakten. Man kan fråga sig vad det härberor på. Det kanske är så att många tar lagen i egnahänder därför att de inte upplever gällande lag somrealistisk i förhållande till rovdjursstammarnas stor-lek.Riksdagen har ju beställt en nationell rovdjurspo-litik. Min fråga till ministern är: När får vi förslag påen sådan ny nationell rovdjurspolicy?Anf. 65 Miljöminister ():Fru talman! Det här är naturligtvis en väldigt vik-tig fråga. Jag kom tillbaka från en resa iLappland där jag har studerat den inventering avrovdjuren som pågår. Jag har i sammanhanget ocksåtalat med länsstyrelse och med representanter församer, bl.a. om behovet av att göra tydligt att vi intekan acceptera den illegala jakt på rovdjur som pågår.När det gäller frågan om rovdjurspolitiken sitternu en utredare, , och utreder hela rov-djurspolitikfrågan, inklusive jaktregler, skyddsregleroch ersättningsfrågan. Den utredningen kommerunder detta år, och efter ett vanligt remissförfaranderäknar jag med att kunna lägga förslag till riksdagenså fort det är möjligt. Det kom ett delbetänkandeangående skyddsjakt på varg för bara några veckorsedan från den här utredningen.Anf. 66 ():Fru talman! Det var bra att delbetänkandet kom,men det brådskar mycket med den andra lagstiftning-en. Om jag minns rätt beställde en enig riksdag redan1996 det här förslaget till politik. Det har alltså gåttlång tid. Jag fick ändå inte svar på frågan när vi kantänkas få ett förslag som skall träda i kraft. Jag ärrädd för att pendeln hinner slå långt innan dess.Anf. 67 Miljöminister ():Fru talman! Jag tror att alla är överens om att detkrävs en utredning innan regeringen kan lägga framett förslag. Den utredningen pågår, och jag tror inteatt man kan hävda att den har fått till sittförfogande. Jag tror inte att det hade varit möjligt, ivarje fall inte som jag har varit ansvarigför , att forcera arbetet mer än vadsom har skett.Ett direkt svar på frågan när en proposition kankomma är att jag ser vissa möjligheter - men jagvågar inte lova det - att den kan komma sent nästavår.AMSAnf. 68 HANS ():Fru talman! Jag skulle vilja ställa en fråga tillstatsrådet några veckor sedan kom RRV med en väldigtkritisk rapport som handlade om AMS och VästraGötaland, om relationerna mellan och kommuner där nere. Jag bedömer det somett mycket allvarligt påpekande, som förmodligenkommer att t.o.m. få rättsliga efterspel. Det handlarom en helt undermålig redovisning av arbetsmark-nadspolitiska pengar. kom rapporterfrån ,som inte ens kan belägga oegentligheter därför inte hittar några kvitton eller deltagarlistor. Mankan alltså inte göra någon utvärdering.Regeringen har ju velat att utvärderingen skalllyftas upp i politiken. leve-rerade för att man skulle kunnaförstärka uppföljning och utvärdering av de ganskastora medel som kommer.Min fråga, som kan tyckas vara kameralt dystertill en sann tillväxtminister - men jag har lärt mig imina diskussioner med attpengar räknas - är: Vad anser statsrådet att man börgöra, och hur är egentligen läget?Anf. 69 Statsrådet ():Fru talman! Jag kan inte ge någon samlad be-skrivning av hur läget är, som ut-tryckte det. Men utan att svara utifrån de exempelsom han nämnde kan jag svara mer generellt.Hans Andersson pekar på ett viktigt och riktigtproblem. Det hänger ihop med att när man går från attstyra väldigt hårt till målstyrning inom arbetsmark-nadspolitiken - förr skulle man räkna huvuden och nuskall man i stället se på resultat - blir det ännu vikti-gare att ha effektiva och tydliga metoder för att ut-värdera. Departementet diskuterar just nu dessa frå-gor intensivt med den nye AMS-chefen, och jag utgårfrån att vi kan visa en strategiför hur den här uppföljningen och kontrollen skall gåtill.Anf. 70 HANS ():Fru talman! Vi är överens om vikten, men det somnu rapporteras visar att det här inte fungerar bra. Dethandlar ju om oerhört stora belopp. Jag är överensmed statsrådet om att när man går över till målstyr-ning blir det här än viktigare. Med den orgie av för-söksverksamheter, med frilän, frikommuner, decent-raliserat beslutsfattande, otraditionella medel osv.,som arbetsmarknadspolitiken har innehållit, blir dettill slut en helt orimlig situation om man inte har enmycket noggrann uppföljning. Ett minimum kundevara att få veta vilka som genomgick de här kursernaoch vad kostnaderna berörde.Jag menar också att hela idén att sätta så mycketförsöksverksamhet i sjön är farlig. Man kan inte ut-värdera sådant på kort sikt, men varje beslut somregeringen har tagit har åtföljts av beskedet att detskall utvärderas.Sanera i och se till att vi har bra rutiner -annars tappar vi trovärdighet och legitimitet för destora belopp som går till att bekämpa arbetslöshet ochgynna tillväxt.Anf. 71 Statsrådet ():Fru talman! Det sista kan jag bara instämma i tillhundra procent.KalkningsverksamhetenAnf. 72 ():Fru talman! Min fråga ställer jag till miljöminis-tern. Det gäller kalkningsverksamheten i vårt land.Vi vet att det finns delade uppfattningar både vadgäller fastmarkskalkning och sjökalkning. Min förstafråga är då följande: Vad är regeringens inställningtill kalkningsverksamheten i vårt land?Anf. 73 Miljöminister ():Fru talman! Kort och gott: Vi vill naturligtvis full-följa en ambitiös kalkning för att möta de problemsom nedsläpp av försurande ämnen medför för natu-ren. I detta avseende är mindre lyckligt lottat,med tanke på markens beskaffenhet osv., jämfört meden del andra länder.Detta är åtgärder som vi vidtar i efterhand. Hu-vudinriktningen när det gäller försurningspolitiken ärsjälvfallet att medverka till att nedfallet av försurandeämnen minskar radikalt. Det är också en av de allraviktigaste frågorna i EU-samarbetet ,där vi diskuterar två stora och viktiga direktiv för attminska försurningen.Det kommer att leda till att försurningen i de om-råden av som är utsatta för försurnings-problem kommer att gå ned från ungefär drygt 20 %till på tio år.Anf. 74 ():Fru talman! Jag vill också för det första fråga omden nationella kalkningsplan som vi skall få till den30 juni kommer att komma fram i tid.För det andra har jag fått mig till livs att är väldigt delat i denna uppfattning - sådelat att det kanske kommer att försinka planen. Ärdet bra att man på ett statligt verk har så delade upp-fattningar om fastmarkskalkning och sjökalkning somi detta fall?Anf. 75 Miljöminister ():Fru talman! Det kan man inte svara på generellt.Det kan vara bra att det finns olika uppfattningar äveni ett statligt verk, så att uppfattningarna får brytas motvarandra. Förhoppningsvis leder det till det bästamöjliga resultatet.Jag har själv inte fått någon rapport om att arbetetskulle vara försenat.Jag vill också slutligt peka på, vilket hör hemma ien diskussion om kalkningen, att regeringen har före-slagit förstärkta anslag till kalkningen och ocksåde tre följande åren. Det gör att vi borde klara dehöga ambitioner vi har när det gäller kalkningspoliti-ken och när det gäller politiken mot försurningenspåverkan på den svenska miljön.Nazistiskt och rasistiskt våldAnf. 76 ():Fru talman! Min fråga ställer jag till , därför att det är en fråga som är bred och rörmånga olika områden.De tragiska polismorden har visat att situationenvad gäller nazistiska och rasistiska organisationer ärbåde allvarlig och farlig. Det fanns en expertgruppsom hade som uppgift att ta fram åtgärder för attmotverka och förebygga rasistiskt och nazistiskt våld.Den expertgruppen tog för länge sedan fram en gans-ka lång lista med förslag för att motverka rasistisktoch nazistiskt våld. De förslagen rör många områden.De rör skolan. De rör lagstiftningen, polisen ochåklagarväsendet, bl.a.I går gick chef ut och sade att de tragiska polismordenföranledde honom att vilja förbjuda nazistiska organi-sationer - en metod som jag inte tror på. Det har mangjort i , och det har inte lett till en förbätt-ring av den faktiska situationen.Men förslagen är bra. Jag skulle vilja ha svar påom man från regeringens sida avser att fullfölja deförslagen och om man avser att förbjuda nazistorga-nisationer - något som jag inte stöder. Men LarsStjernkvist har ju givit uttryck för detta.Anf. 77 Justitieminister ():Fru talman! Jag vet inte riktigt vad syftar på när det gäller övriga förslag, men jagsvara gärna på frågan om vi skall förbjuda rasistiskaorganisationer. Det är en fråga som har återkommitmånga gånger och också debatterats i vidflera tillfällen. Varje gång har vi kommit fram till -det har funnits en stor enighet om det - att det inte ären meningsfull åtgärd. Den kan dessutom skapa flerproblem än den löser, för den löser egentligen ingaproblem.De nazistiska grupperingar vi har i vårt land är lö-sa grupperingar som går under en beteckning och gerett intryck av att vara något slags mycket konkretorganisation. Det är de inte, utan det växlar oavbrutet.Skall man förbjuda en organisation måste manveta vad det är man förbjuder. Det krävs att den ärregistrerad på något vis och att den har någon sub-stans - en styrelse eller något sådant. Så ser inteverkligheten ut.I stället har vi valt att inskränka nynazisternasagerande. Det är praktiskt taget inte möjligt för ennynazist att över huvud taget agera utan att därige-nom begå ett brott, framför allt hets mot folkgrupp.Dessutom finns det en utredning som funderaröver om man också skulle kunna förbjuda ett aktivtdeltagande i en nynazistisk organisation. Tankenbakom det är att gå så långt som det över huvud tagetgår när det gäller att ingripa mot handlingar sommänniskor begår på grund av en viss åsikt. Att försö-ka hindra dem från det är meningsfullt, men att angri-pa sådant som inte har en substans och inte leder tillnågonting har vi kommit fram till icke är me-ningsfullt.Anf. 78 ():Fru talman! Jag håller med om att det inte är me-ningsfullt att förbjuda organisationerna. Därför blevjag förvånad när - Integrationsver-kets chef - gick ut med detta.Det viktiga är att förebygga arbetet. Expertgrup-pen har lagt fram förslag för att motverka och före-bygga rasistiskt och nazistiskt våld. Det var regering-ens expertgrupp. Man har tagit fram ett antal förslagsom rör alla samhällsområden, bl.a. skolan. Dessaförslag har inte genomförts. Jag tycker fortfarande attde borde genomföras.Jag vill fråga om man tänker ta till sig expert-gruppens förslag och försöka genomföra dessa.Jag har också en tilläggsfråga. Integrationsverketsstyrelse består bara av socialdemokrater ochmoderater, vilket jag tycker är en brist. Den har inteden politiska bredd som jag önskade att den hade.Varför har regeringen bestämt detta?Anf. 79 Justitieminister ():Fru talman! Jag är inte säker på vilken ministersom borde svara på den senare delen av frågan. Jaglåter den finnas kvar. Den som är berörd och ansvarigfår på lämpligt sätt överväga att svara på frågan om varför regeringen har fattat debeslut som den har gjort när det gäller sammansätt-ning av styrelser.När det gäller åtgärder mot nynazism och rasism ivårt samhälle kan jag säga att en rad åtgärder hartagits fram . De är av väldigt olikakaraktär, och de riktar sig mot olika delar av samhäl-let.Jag kan inte svara för alla delar av samhället. Jagfår nöja mig med att säga att rättsväsendet genomskärpt lagstiftning i olika avseenden fått möjligheteratt intensifiera sitt arbete för att bekämpa rasistiskauttryck.Jag vill peka på att frågan om att bekämpa rasis-men är en central fråga också i vårt samarbete inomramen för EU. Vi har haft mot rasism gemen-samt i , som har givit en rad olika aktiviteter.Vi har inrättat en särskild institution som skall följautvecklingen och ge oss mera kunskap, så att vi blirbättre på att bekämpa dessa tendenser som finns i allavåra samhällen.Forskningsresurser i . 80 ():Fru talman! Jag vill vända mig till utbildningsmi-nister . Jag har ställt en skriftlig frågatill ministern, men jag tycker inte att jag har fått etttillfredsställande svar. Därför försöker jag än en gång.Det gäller forskningsresurser i är riktigt, som ministern då svarade, att dethar satsats väldigt mycket pengar och resurser påutökade utbildningsplatser inom högskola och univer-sitet och också forskningsresurser de senaste åren.Tyvärr ligger just sämre till. Fram-fört allt gäller det tre högskolor. Det är , och /Uddevalla.De senaste två åren har dessa högskolor varit be-roende av pengar från , men det var baraunder . finns de pengarna inte kvar längre.Min fråga är hur dessa tre högskolor i Västra Gö-taland kommer att få forskningsresurser ,när man inte längre får det från Chalmers.Anf. 81 Utbildningsminister ():Fru talman! Jag vill tacka för frå-gan. Det har under bara skett någontingviktigt och radikalt när det gäller svensk högskolepo-litik. Alla våra högskolor har numera tillgång till fastaforskningsresurser, vilket är viktigt. Det gör att manpå höskolor som inte har haft möjligheter attskapa en forskningsmiljö nu kan göra det.När det gäller de högskolor som pekar på finns det dessutom en överenskom-melse med Stiftelsen om att man skallstödja dessa högskolor. Det tror jag inte att man frånhögskolan skall känna som ett tvång, utan det är vik-tigt att de stiftelser som bildades på grundval av lön-tagarfondspengar är en del av den offentliga forsk-ningsfinansieringsfamiljen. Det är därför rimligt attde är med och stöttar. Vi för diskussioner om framti-da samarbete med stiftelsen.Beträffande fördelning av forskningsresurser un-der har vi nu möjlighet att se tillatt stärka de nya universiteten. Detta kommer attkräva en hel del resurser, men det är viktigt. De nyauniversiteten har en vandring framför sig för att blihögklassiga universitet.Sedan kommer vi att göra bedömningar av varoch en av högskolorna och av vilka förstärkningarsom kan behövas . Det återkommer vi tillvid ett senare tillfälle.Anf. 82 ():Fru talman! Det är alldeles riktigt. Jag håller medministern om att det har gjorts en stor utbyggnad,men faktum kvarstår när det gäller samarbetet medChalmers. Den möjligheten finns inte . Avtaletomfattade , och man vet inte vad som kommeratt hända därefter. Det är just det som jag skulle viljaveta.Vad händer med dessa tre högskolor? Hur man änräknar statistiskt är det just dessa tre högskolor iVästra som har minst att satsa på fastaforskningsresurser. är de i stort sett helt beroen-de av forskningsresurser från andra håll jämfört medövriga högskolor i landet. Jag skulle vilja veta: Hurskall man se till att också dessa tre högskolor i likhetmed andra höskolor i landet kan hålla den höga kva-liteten också ?Anf. 83 Utbildningsminister ():Fru talman! Jag uppskattar verkligen engagemang för högskolorna i engagemanget delar vi båda två.De senaste åren har det skett en stark utvecklingför flera av högskolorna i detta område. Man har gåttfrån väldigt små eller kanske inte ens befintliga hög-skolor till ganska starka högskolor som kommer attbetyda mycket i sina regioner. Det gäller ,/och flera andra höskolor.Det är klart att alla högskolor önskar mer resurseroch mer forskningsresurser. I det här läget är detförsta som vi prioriterar de nya universiteten. De skallha en stark utveckling på forskningssidan. Sedanåterkommer vi till vardera av höskolorna för att sevilken typ av förstärkning som de kan få under dekommande åren.År 2000 tas detta utrymme upp av de nya univer-siteten, och det är rimligt. Vi för också diskussionermed stiftelserna om hur de kan hjälpa till att stöttaunder 2000 och 2001, och jag ber att få återkommatill detta senare.JämställdhetenAnf. 84 ():Fru talman! Jag har en fråga till jämställdhetsmi-nister dag kan man läsa i tidningarna ett uttalande avBarbro , konsult i ledarskapsfrågor ochutsedd till årets kvinnliga ledare, om att det relativtsett är värre i när det gäller jämställdheten änpå många andra ställen i världen. Vi är bra på lagaroch jämställdhetsförordningar, men tyvärr är vimycket sämre på att få det att fungera i verkligheten.Vi har många fina lagar som vi kan luta ossemot. Det finns varvade politiska listor, vi har enjämställd regering och vi anser oss vara det mestjämställda landet i världen. Kanske är det så, menattityderna till flickor/kvinnor är på många håll isamhället inte särskilt positiva. Det finns mycket sompekar på det. Många av de unga kvinnorna upplever ett kvinnohat som vi äldre kvinnor inte har kom-mit i närheten av, sägs det i debatten.Har jämställdhetsministern några planer på att ar-beta just med attityderna till flickor och kvinnor, och iså fall hur? Hur skall vi få en jämställdhet som utgårfrån människors lika värde? Hur kan vi jobba vidaremed dessa frågor regionalt och lokalt?Anf. 85 Jordbruksminister ():Fru talman! Jag läste också denna artikel. Menvad man får komma ihåg är att det rör sig om en en-skild persons uppfattning och kan som sådan integöra anspråk på att vara av vetenskaplig kvalitet.Därför får man nog ta alldelesprivata åsikter med en nya salt. Men visst kan vi kän-na igen oss i en del av vad hon säger.Jag vill dock påminna om att av FN fleragånger har utsetts till världens mestjämställda land. Det betyder inte att vi är jämställda,men i jämförelse med alla andra länder i världen är vinummer ett. Det tycker jag är värt att säga och på-minna om. har vi en förmåga att klä oss i säckoch aska, och det behöver vi verkligen inte göra i dethär fallet.Det handlar om representation och om hur kvin-nor har det med jobben, som är grunden för jäm-ställdhet, och där ligger vi i topp. Men det är klart attdet återstår väldigt mycket att göra.Beträffande tes att vissasaker finns också i praktiken, man att de unga kvin-norna utsätts för trakasserier i form av benämningaroch tillmälen som ingen, vare sig kvinnor, män,flickor eller pojkar skall behöva höra, är det ju ettverkligt problem att språket och tonen har blivit råareän tidigare.Regeringen har haft en mycket stor konferens omdetta som hette Motbilden, där olika organisationeroch myndigheter fick presentera vad de hade på gångoch vad de planerade att göra, och det var ganskamycket.Anf. 86 ():Fru talman! Det finns mycket att säga om dessafrågor, och man kan prata hur länge som helst. Vis-serligen var det en persons röst som jag har delgivithär, men det var ändå en röst i debatten som speglarmångas uppfattning i den här frågan. Det kan vi intehelt bortse ifrån.Visst är det bra att ge människor motbilder osv.,men jag har ändå inte riktigt fått svar på frågan hur viskall kunna gå till botten med detta.