prot · GM0998 · 1999-05-21 00:00:00 — AB har även ansöktom att få bedriva sådan verksamhet. I avtalet mellanSvenska Spel och SHCF finns det bl.a. regler för atttillgodose ett gott djurskydd. AB harrätt att säga upp avtalet om SHCF inteuppfyller de lämnade garantierna. Just nu genomförSHCF en omarbetning av regelverk, stadgar, kon-troller och rutiner. Regelverket skall vara klart i bör-jan av september och syftar till att skapa ett sys-tem efter svensk modell där hunden är och förblir enfamiljemedlem. SHCF har därför inlett ett samarbetemed , ,, och Sveriges Djurskyddsföreningars Riks-förbund.Marknaden för spel och lotterier utvecklas stän-digt och konkurrensen hårdnar bl.a. till följd av spel-möjligheter på Internet. Spelarnas preferenser ut-vecklas och förändras och med hänsyn till detta skallAB , i rimlig utsträckning, utveckla nyaoch attraktiva produkter. Regeringen gjorde bedöm-ningen att tiden var mogen att även tillåta spel påhundkapplöpningar och fattade den 12 november1998 beslut om att lämna tillstånd till AB SvenskaSpel att t.o.m. för allmänheten an-ordna vadhållning i i samband med hund-kapplöpningar. För att tillståndet skall gälla måste ettantal villkor vara uppfyllda. Bland dessa villkor finnskravet att all tävlingsverksamhet inom ramen förvadhållningen skall ske med iakttagande av ett gottdjurskydd.Jordbruksverket kommer att utfärda djurskyddsfö-reskrifter för tävling med hundar. Av regeringensbeslut framgår att vadhållning i samband med täv-lingsverksamhet inte får påbörjas före ikraftträdandetav föreskrifterna. Regeringen kan även meddela yt-terligare föreskrifter för verksamheten och omedel-bart återkalla eller ändra tillståndet om förhållandenapåkallar det.Svensk hundkapplöpning har funnits i organiseradform . har verk-samheten ansetts företräda sunda idéer och åsiktersamt god djurhållning och gott djurskydd. Det ärgivetvis viktigt att vara vaksam på och förebygga deeventuella negativa effekter vadhållningen kan kom-ma att ge upphov till. Enligt min mening har bran-schen visat att den även i fortsättningen kom-mer att bedriva en verksamhet som präglas av ett gottdjurskydd. Om det trots allt skulle visa sig att verk-samheten får negativa effekter från djurskyddssyn-punkt har regeringen genom sitt beslut skaffat sig deverktyg som behövs för att effektivt kunna ingripa.Anf. 55 ():Herr talman! I den här interpellationen tänker jaginte diskutera om vi skall ha spel på hund eller inte.Det tycker jag inte att vi skall, och det tycker inteMiljöpartiet heller, men det är inte det jag har tagitupp. Jag har tagit upp den här frågan för att jag harblivit kontaktad av många uppfödare som oroar sigenormt mycket för vad som kan komma att ske. Vivet inte hur framtiden ser ut . Låt oss hoppas att detsom enligt uppfödarna riskerar att ske inte faktisktsker.Man menar att vi har haft hundkapplöpningar än-da , och det har varit bra. Men det somhar gjort att det har skötts på det sättet är att det intehar funnits pengar i det. Det har varit en hobby förmånga människor. Jag känner själv många människorsom ägnar sig åt det här som en hobby. Det faktum attdet nu kommer in pengar gör dock att hundkapplöp-ningen kommer att hamna i en helt ny situation. Detär detta att det finns pengar i det som gör att vi riske-rar att få en utveckling som kan bli obehaglig.Tittar vi på länder som har hundkapplöpning kanvi se att man där har problem med greyhounds. Föratt du skall få en bra greyhound måste du avla dels påsnabbheten, dels också på viljan att jaga den här at-trappen, haren. Det är alltså en typ av hetsjakt. Riskenär uppenbar att man får hundar som, på grund av denextrema aveln på just de här egenskaperna, faktiskt ärmycket svåra att hantera. Man får en hund som inte ärsom dagens greyhound - som är en trevlig hund somdessutom springer snabbt. Jag känner många greyho-undägare som just har uttryckt den här farhågan.Risken är också att det kommer in människor av nyaskäl, nämligen att det finns pengar att hämta. Då ärrisken uppenbar att vi får en avel som avviker radikaltfrån den vi har haft hittills.Det som är oroande är att den här diskussioneninte har förts med uppfödarkåren innan beslutet fat-tats. Jag kan inte tolka svaret på annat sätt än att detinte har varit en sådan diskussion med uppfödarna.Stämmer det? Man säger att nu har AktiebolagetHundkapplöpning tagit kontakt med olika organisa-tioner, t.ex. . Betyder det attde här aspekterna inte har funnits med i regeringensbedömning inför beslutet? I så fall är det oroande. I såfall har man inte suttit och diskuterat vilka effekterför rasen det här skulle kunna få. Man har alltså integjort några överväganden om det som många uppfö-dare hyser farhågor för. Kan det verkligen vara så?Om vi nu skall ha något slags försiktighetsprincip,och om vi skall ha beslut som grundar sig på mycketkunskap, så borde det ha varit självklart.Det som har hänt i många andra länder är att vihar fått tävlingsmaskiner som hålls i stallar somkapplöpningshästar ungefär. De tas sedan ut till bana.Jag är övertygad om att det går att ha ett högt djur-skydd på själva kapplöpningsbanan, men problemetär vad som händer därutöver. Om vi nu får en massagreyhounds som faktiskt visar sig svåra att hantera förmänniskor, vad kommer det att innebära för de hund-ägare som inte ägnar sig åt kapplöpningen? De kan fåproblem. Om vi kan se att vi får problem med grey-hound i samhället och i hemmen, kommer det då attinnebära att toton försvinner? Det är ju egentligentoton som driver fram den här nya typen av greyho-und.Om människor börjar hålla greyhounds på sammasätt som kapplöpningshästar, kommer det i så fall attvara ett skäl att förbjuda spel på hund? Vi kan jämfö-ra med pitbullterrier. Där har vi en hund som har fåttegenskaper som vi inte vill ha. Kommer regeringennoga att följa vad som sker med aveln - alltså intebara vad som sker på tävlingsbanan utan vad somsker med aveln och med rasen i ett större samman-hang?I vet vi t.ex. att de individer som inte kla-rar av att bli perfekta tävlingsmaskiner avlivas på ettmånga gånger bestialiskt sätt. Det tror jag absolut intekommer att ske i , men det finns en risk för attvi får många greyhounds som säljs till människor sominte kan hantera rasen. Kommer också det att påverkaregeringens fortsatta hantering av toton?Anf. 56 Jordbruksminister ():Herr talman! Låt mig börja med att säga att jaguppskattar och in-ställning i djurskyddsfrågor. Det är väldigt bra att detfinns partier i riksdag som värnar så omdetta. Men det får inte leda till att man är emot alltoch till att man målar allt i väldigt svart eller vitt. Dettycker jag nog att och i det här fallet.En fråga ställdes om vad det finns för samarbetemed dem som kan det här på ett mer praktiskt sätt. Dåvill jag säga att i den grupp som skall arbeta med dethär finns t.ex. med. Sportenssamarbetsavtal med syftartill att fortlöpande kontrollerar hund-kapplöpningssportens djurskydd genom sina kennel-konsulenter. Därutöver har vi naturligtvis kommuner-nas miljö- och hälsoskyddsnämnders arbete. Det gårtill så att kommer att besöka de upp-födare som är registrerade hos klubben. SHCF harsom krav för att man skall erhålla tävlingslicens atthundarna är registrerade hos . Inspek-tionsprotokollen från kommer atttillställas miljö- och hälsoskyddsnämnderna.Jag menar att vi har skaffat oss ett regelverk somskall skydda inte oss men hundarna från de svartafarhågor som du målar upp. Det är också så att dettaär ett tillstånd fram . Självklart är det så attvi, om det här missbrukas och om det går en annanväg än den vi nu förutser, kan ändra på det här ochslopa det. Det är en självklarhet. Det gjorde vi när detgäller pitbullhundarna, med stor diskussion ute blanddem som hade dessa hundar som följd. Det gjorde vialltså, och det är klart att vi kan göra samma sak här.Sedan är det inte riktigt jämförbart mellan Sverigeoch andra länder, särskilt inte . Förhållandenaär väldigt olika. I ägs hundarna av enskildapersoner. Tävlingsbanorna ägs av föreningar, markenägs av kommunerna och banveterinären är förordnadoch anställd av . I andra länder tillhörspeltillstånden ofta privata intressen. Hundarna ägs avstora kennlar. Tävlingsbanorna ägs av privatpersonereller privata intressen. Banveterinären är anställd avbanan. Det ändå för att vi har ett väldigtmycket större mått av kontroll över denna verksamhetoch hur den utvecklas. Det är klart att vi skall utnyttjaden kontrollen.Anf. 57 ():Herr talman! Jag tycker nog inte att jag målar uppen svart bild. Jag tycker snarare att jag försöker föraden diskussion som uppfödare, ofta med mångårigerfarenhet, för fram. Det har också varit en diskussionom det här, kan jag säga, i tidningHundport. Där framförde en uppfödare med mångårigerfarenhet just de här farhågorna. Jag tycker att det ärviktigt att de diskuteras. Det är bättre att diskuteradem innan det här sker så att det förhoppningsvisaldrig sker. Men att jag skulle försöka måla upp ensvart bild vill jag absolut inte hålla med om.Jag tycker ändå att det är förvånande att regering-en inte har tagit kontakt med t.ex. många av de upp-födare som är organiserade i rasklubbar. Det hadevarit mycket lätt att ta kontakt med de gamla uppfö-dare som finns organiserade i rasklubb för greyhoundoch diskutera med dem. Då hade man fått de härsynpunkterna innan man fattade beslutet.Jag har ju också kennelnamn. Det innebär att jagockså har haft besök av kommunens miljö- och hälso-skyddsnämnd. Det är inte så märkvärdiga kontroller,kan man säga. Kennelkonsulenterna åker också ut ivissa fall, men en kennelkonsulent kan ju inte se påen valpkull och säga om man har bedrivit en avel somär bra eller inte. Det ser man ju inte då. Dessutom kanman säga att de som har greyhound i hemmet natur-ligtvis aldrig kontrolleras. Det finns inte den typen avkontroller i . Har du ett par hundar i hemmetså kontrolleras det inte.Dessutom finns det absolut ingenting som sägeratt du inte , om det blir pengar i det här,både kan bedriva avel och delta i hundkapplöpning.Det kommer naturligtvis att bli så. Eftersom det härmed att ha hundar som har varit framgångsrika påkapplöpningsbanan kommer att vara meriterande föraveln är det alldeles självklart att även människorsom bedriver avel kommer att ägna sig åt hundkapp-löpning. Det förutsätter jag att de gör också , desom är intresserade av det.Så vi kan mycket väl få anläggningar i Sverigesom både har avel och bedriver hundkapplöpning -ganska stora anläggningar också om det visar sig blimycket pengar i det. Det finns ingenting i svensklagstiftning som skulle göra detta omöjligt på någotvis. Jag förstår inte heller vad som skulle vara fel idet. Den möjligheten måste naturligtvis finnas förmänniskor som ägnar sig åt denna hobby.Vi behöver väl inte förlänga den här debatten yt-terligare. Vi kan korta ned den och bara säga att okej,det är bra att det finns regler så att man kan varamedveten om de risker som kan uppstå. Jag hoppasatt regeringen också tar mer kontakt med de erfarnauppfödare som i stor utsträckning är mycketnegativa, kan jag säga, till hundkapplöpning.Det är precis som jordbruksministern säger, att detär mest människor som äger en eller några hundarsom driver hundkapplöpning. Och det finns mångakennlar som är mycket negativa till det beslutet ochkänner sig mycket överkörda. De känner att de harhållit på med greyhound under 10, 20 eller . Mennär det kommer en så stor förändring som denna medpengar i hundkapplöpningen som kommer att påverkarasen och rasens utveckling, då tillfrågas de inte ens.Jag anser att det här har varit en fadäs i beslutet.Och jag hoppas att det som sker kan inbegripa demänniskor som faktiskt har hållit på med rasen undermånga år och faktiskt utvecklat en greyhound i Sveri-ge som internationellt är mycket bra. Vi har finagreyhounds i . Låt oss hoppas att regeringenär observant på vad som kommer att ske. Jag kan lovaatt jag kommer att återvända till frågan. Den här de-batten får väl ses som en början.Det är många interpellationsdebatter som väntar idag.Anf. 58 Jordbruksminister ():Herr talman! Jag är alldeles övertygad om att vikommer att återvända till denna debatt båda två, ef-tersom vi båda två är intresserade av att se hur detgår. Jag för min del kommer också att ingripa om detgår på ett annat sätt än det som vi hade förväntat oss.Det är inte okontrollerade privata hundar somkommer att användas i detta, utan de skall vara regist-rerade hos . De skall ha en tävlingsli-cens. Vi har gjort ett regelverk som gör att vi kanfölja hunden genom hela livet. Det är den kontrollensom är så viktig, som jag sade tidigare.Om greyhoundägarna är så oerhört negativa tilldetta blir det förmodligen ingenting av det. Det är juingenting som kan tvinga dem till att göra på dettasätt. Det får de göra frivilligt i så fall.När det gäller avel säger , som ärvårt expertorgan, att det är tveksamt om hundkapp-löpningar med totospel kommer att leda till en sådanextrem avel på greyhound som anges i interpellatio-nen och som har talat om här. Grey-hounds främsta egenskaper är jaktlust och snabbhet,som utnyttjas i tävlingssammanhang, och intekamplust, som är t.ex. pitbullterrierns egenskap.Anf. 59 ():Herr talman! Vad jag befarar är naturligtvis inteatt de människor som har hundar för hundkapplöp-ning kommer att få problem med sina hundar. Farhå-gan är att det kommer att bli problem med de valparsom inte kommer att hamna hos människor som ärduktiga och kunniga och vet precis hur man skallhantera den här typen av hundar.I och med att det kommer in pengar är risken attvi får en stor avel på hundrasen greyhound, där enliten del av hundarna kommer att gå till kapplöp-ningsverksamheten. Men en stor del av hundarnakommer inte att hamna där utan hos vanliga männi-skor. Om det finns många hundar är risken uppenbaratt en del hamnar hos människor som kanske tror attde kan göra pengar på hundkapplöpning men inte haren hund som håller måtten, och då kan det bli pro-blem.Det kommer säkert att finnas många människorsom kommer att avla och som kommer att göra alltför att hindra denna typ av utveckling. Men jag hop-pas också att rasen inte delas. Då finns det en risk föratt vi får en kapplöpningsgreyhound och en utställ-ningsgreyhound. Det vore inte heller speciellt lyck-ligt. Det är också någonting som erfarna uppfödaremenar är en stor risk. Men vi är väl medvetna om derisker som finns.Jag vill dessutom avslutningsvis säga att det na-turligtvis är så att egenskaperna hos hundrasernapitbullterrier och greyhound inte är desamma. Men enhund som är avlad på hetsjakten - det finns ävenandra sådana raser - kan i vissa lägen bli en hundsom är farlig. Jag vet människor som har denna rasoch som säger att de ibland kan märka att det klickartill lite grann. Och även ett barn kan uppfattas som enhare, dvs. något som utlöser denna hetsjakt. Det finnsnaturligtvis risker med detta. Om man är medvetenom riskerna, och om regeringen är medveten om attdet finns farhågor och risker med detta så hoppas jagatt alla kan hantera detta på ett riktigt sätt.Överläggningen var härmed avslutad.11 § Svar på interpellation 1998/99:338 omjordbrukets skattebelastningAnf. 60 Jordbruksminister ():Herr talman! har frågat mig omnär regeringen kommer att lägga fram konkreta för-slag om lättnader i jordbrukets skatteryggsäck.För endast ställdes exakt sammafråga i en annan interpellation. Svaret blir även dennagång att regeringen har för avsikt att vidta de åtgärdersom krävs för att uppfylla målet i regeringsförkla-ringen. Detta innebär bl.a. att jordbruket skall gesvillkor som är likvärdiga med andra näringars.En signal om detta ges även i den ekonomiskavårpropositionen. Frågan om jordbrukets skatterkommer att behandlas i överläggningarna om skatte-politikens framtida utformning som pågår mellansamtliga riksdagspartier.I detta sammanhang har regeringen för avsikt attuppnå en helhetslösning för ett framtida skattesystem.Då anser jag att man bör undvika att bryta ut en litendel och diskutera denna separat. Målet är att i ställetförsöka nå en bred uppgörelse mellan samtliga riks-dagspartier.Finansministern har för avsikt att skynda på dessaöverläggningar. Därför räknar jag med att man inomen relativt snar framtid kommer att kunna lägga framkonkreta besked i detta sammanhang.Anf. 61 ():Herr talman! Jag vill tacka jordbruksministern försvaret på min interpellation angående jordbruketsskattebelastning. Det enda nya och därmed positiva isvaret som ges är att finansministern har för avsikt attskynda på de pågående skatteöverläggningarna medriksdagspartierna.Herr talman! Det är inte för tidigt att rege-ringen börjar tala om att skynda på. och sexmånader har snart förflutit sedan den s.k. , En livsmedelsstrategi för , ladesfram. Utredningen klarlade den orimliga konkurrens-situationen som det svenska jordbruket har, och somjag menar fortfarande tycks få leva med i jämförelsemed övriga EU-länder, inte minst våra nära grannarFinland och Danmark.Regeringen har i valrörelsen och även i öv-rigt - inte minst statsministern, förre jordbruksminis-tern och även den nuvarande - ofta talat om jordbru-ket och livsmedelsindustrin som framtidsnäringar.Inte mycket har hänt på detta område efter valet ihöstas. Inga förslag fanns i statsbudgeten i höstas.Den stora frågan var länge: Kommer det några förslagi vårpropositionen? Och om det kommer några, vadkommer de att innehålla? står vi här fortfarandeutan förslag.Orsaken till dagens allvarliga situation inom bran-schen ligger ju främst i den kraftiga konkurrenssned-vridning till svenska producenters nackdel som är vadjag brukar kalla politiska kostnader. Det är skatteroch avgifter som inte har någon motsvarighet i andraEU-länder. Självklart är det omöjligt att konkurreraframgångsrikt med denna tunga ryggsäck i en mark-nadssituation som under en har präg-lats av överskott och därmed låga priser.Men när man studerat vårpropositionen under ru-briken Jordbrukets beskattning kan man läsa:Regeringen har i regeringsförklaringen den 6 ok-tober 1998 uttalat sig för att jordbruket skall ges vill-kor som är likvärdiga med andra näringars.Jordbruksministern har även sagt detta.Det står vidare i vårpropositionen: Regeringen an-ser att det finns anledning att överväga att skattemäs-sigt jämställa jordbruket med industrin. Ett sådantförslag finns i betänkandet.Och sedan hänvisar jordbruksministern till Enlivsmedelsstrategi för och fortsätter:Det skattebortfall som en ändring medför bör fi-nansieras inom energiskattesystemets ram. En skatte-förändring för jordbruket kan med fördel ske i ettstörre energipolitiskt sammanhang. Och jordbruketsenergibeskattning kan aktualiseras i samband medjust de överläggningar om skattepolitikens framtidautformning som sker mellan samtliga riksdagspartier.Detta är hämtat ur vårpropositionen. Uppenbarthar det nu aktualiserats. Men tyvärr måste jag kon-statera att de signaler som här ges är svaga och näp-peligen kan tolkas som lovande när man använder ordsom att överväga att, kan med fördel och kan aktuali-seras, då måste man fråga sig: Blir det någonting överhuvud taget? Som det nu utvecklar sig lär Sverigeslantbrukare inte få någon konkurrensneutralitet dethär århundradet.Det är mot den bakgrunden jag har framställt denhär interpellationen. Jag vill än en gång ställa frågan:När kommer regeringen att lägga fram konkreta för-slag om lättnader i jordbrukets skatteryggsäck? 62 Jordbruksminister ():Herr talman! Det är underbart att vara i opposi-tion. Det vet jag själv från . Då behöverman uppenbarligen inte ta ansvar för helheten.När Moderata samlingspartiet diskuterar skatteroch när ni för en skattedebatt i allmänna termer är detinte i första hand jordbrukets skatter som står först,utan det är skatter för de välbeställda, det är skatterför kapitalägare, för aktieinnehavare osv. Om manlägger ihop alla de skattesänkningar som ni vill görade kommande åren når man nästan upp till 100 mil-jarder. De som skall betala detta är vanligt folk. Detskall göras genom nedskärningar i sociala trygghets-system.Låt mig föra detta tillbaka till jordbruket. Det ärde många människorna i som kommer attdrabbas av nedskärningarna i de sociala trygghets-system för att ni skall kunna sänka skatterna för devälbärgade. Man kan fundera på vilken mat dessamänniskor kommer att ha råd att köpa. Det kommersannolikt inte att vara den svenska, ibland något dyra-re, maten. Då är vi återigen tillbaka till att man tittarpå priset i stället för på kvaliteten. Och det är inte braför det svenska jordbruket.Denna helhetssyn saknas i ert tänkande. talar alltid om jordbrukets skatter. Men jaghör aldrig , som är den stora skatte-mannen, tala om det, i alla fall inte som en första-handsfråga. Det är de andra skatterna, för de rika, förkapitalägare och andra, som går först.Jag säger detta för att visa hur viktigt det är tar allt i ett sammanhang för att därmed ocksåkunna göra en prioritering. I regeringsförklaringenoch i vårbudgeten har regeringen gjort denna priorite-ring. Där finns ingenting om dessa skattelättnader förde rika. Däremot prioriterar vi detta område. Vikommer att följa upp jordbrukets skatter när det gällerel och energi. Där har man en högre skattesats änmotsvarande tillverkningsföretag. Vi har gjort denprioriteringen, men när ni diskuterar är det bara Ing-var som gör den. Alla i regeringen och i detsocialdemokratiska partiet gör den prioriteringen.Sedan finns det också en annan konstig sak i det-ta. Ni väljer alltid att hävda att det är mycket ofördel-aktigare att vara jordbrukare i än i alla andraländer. Ni väljer med förkärlek att jämföra medDanmark. Ni tar fram att det är högre skatt på el ochenergi här. Men se till helheten där också, om ni or-kar. Helheten är ju att priset på el i är lägre äni även om skattdelen är högre än i Dan-mark. Det är ju inte bara skatten som man betalar,utan man betalar ju hela priset, och det är lägre i Sve-rige än i . Det säger ni aldrig. Det är därförjag säger det.Ni säger heller aldrig att miljöstödet i ärsju gånger så stort som i . Det är alltså ettbetydligt bättre miljöstöd i än i Danmark.Ni säger heller aldrig att markpriserna är såmycket lägre i eller att skatten på bekämp-ningsmedel är så mycket högre i än i Sveri-ge. Ni väljer att plocka fram det som passar retorikenjust för tillfället. Jag tycker nog att man skall modere-ra debatten något och se hur helheten påverkas. Omman gör det ser man att helheten inte är så förfärligsom ni låter göra gällande.Anf. 63 ():Herr talman! vill uppenbarli-gen inte riktigt inse dagens situation. Hon för ettresonemang om att man skall se på helheten. Det ärväl just det som Björks utredningen har gjort. Det kanman inte komma ifrån. Trots de saker som MargaretaWinberg har nämnt, kan man ju, när man läser utred-ningen, konstatera att det finns mycket klara skillna-der när det gäller kostnader och när det gäller dentotala lönsamheten. Det måste ju bero på någonting.Det är ju uppenbart.Sedan angriper mig för att viinte skulle se helheten i skattepolitiken. Men om manläser våra motioner i de här sammanhangen kan manse att har precis samma uppfattningsom jag, nämligen att vi har täckning för våra förslagtill sänkningar av de konkurrenssnedvridande skatter-na, t.ex. dieselskatten. Ni talar bara om att jordbruketskall beskattas lika som annat näringsliv när det gällerel- och eldningsoljeskatter men skjuter det på framti-den. Det är alldeles uppenbart att det är så.Sedan menar att våra förslagskulle drabba konsumenterna. Om man ser det bådepå kortare sikt och på något är det uppen-bart att våra förslag gynnar konsumenterna genom attvi har förslag om skattesänkningar för dem som harde lägsta inkomsterna. På kommer ocksåsvensk mat att finnas tillgänglig. Jag är rädd för attdet kommer att bli svårare att räkna med svensk mattill svenska konsumenter genom den sen-färdighet som regeringen visar i de här sammanhang-en när det gäller att vilja neutralisera konkurrenss-nedvridningen. Det är därför jag ofta tar upp den härfrågan. Jag tycker att den är högaktuell. Imitt inledningsanförande sade jag att det har kunnatpåvisas att man talar om det, men man gör ingentingkonkret.