prot · GN0944 · 1999-12-10 00:00:00 — Begreppet transpersoner är knappastnågot som går att sammanfatta i mitt anförande, menmånga associerar nog begreppet just till underhåll-ningsbranschen, till lustspel, till filmer och till nyårs-revyn. Det är mannen i kvinnokläder. Det är någotparodiskt, och det framställs oftast som löjligt ochutklätt. Det är inte vår uppgift här i att haden tolkningen.Det som däremot inte är lika känt är att det finnspersoner som av genetiska eller andra skäl har ettstarkt inre behov av att leva som det motsatta könet.Syftet med dessa personers könsöverskridande ärknappast skämtet, förströelsen eller parodin. De flestaav dessa transpersoner lever ett liv i livslång ensam-het eller i begränsad omfattning bland likasinnade.Några har liksom nutidens homosexuella anträtt enkom-ut-process, då de mer eller mindre konsekventhar valt att offentligt leva i det andra könets roll. Sålångt som till transsexualismen behöver denna kate-gori däremot inte nödvändigtvis ha nått. Det är justdessa individer som lever mellan estradens damimi-tatörer och de transsexuella som representerar denföreteelse som vi normalt brukar sammanfatta underbegreppet transvestism.Socialdemokrater, vänsterpartister, centerpartister,folkpartister och miljöpartister i har gåttihop och tagit klar ställning för dessa personers livs-situation. Det har inte socialutskottets majoritet gjort.Kanske kan besättningen, höll jag på att säga, i kam-maren tala för det här. Många av socialutskottetsrepresentanter har valt att lämna rummet när vi pratarom den här frågan, som man har valt att inte bemöta.Jag vill ändå fråga utskottets ledamöter från Social-demokraterna, : Tycker ni att ni har kunskap omtransfrågorna? Vad grundar sig i så fall ert ickeställ-ningstagande på?Fru talman! Det här är frågor som är väldigt vikti-ga, och det handlar om människor som utsätts förväldigt mycket hot i samhället . Det kan intevara samhällets sak att bortse från människors situa-tion.Jag vill som hastigast även beröra en enskild mo-tion av mig och . Det handlarom motionen Ub314 som heter Sexualiteten somtillgång. Yrkandena 4 och 7 behandlas i socialut-skottets betänkande. Jag befarar att utskottet har valtatt tolka och läsa det som inte står i motionen, eller såhar man också i det här fallet valt att inte läsa alls.Den 7 december, alltså , lade Skolverketfram en rapport om sex och samlevnad. Det är defrågor som också behandlas i de två yrkandena. Irapporten säger att en av svårigheterna iundervisningen är att balansera sexualitetens ochsamlevnadens både mörka och ljusa sidor. Det gälleratt hitta en balans mellan att förebygga sjukdom, våldoch kränkningar respektive att stödja och främja denunges väg mot att integrera sexualiteten som en godkraft i sig och att hitta goda samspel till det egna ochdet motsatta könet.Ett hälsofrämjande synsätt är en generell utgångs-punkt för undervisningen i vissa ämnen. Ett främjan-deperspektiv utgår från att man ska stödja barn ochungdomar, så att de kan stå emot de risker som deutsätts för. Preventionsforskning om ungdomar visarbl.a. att man i stället för att informera och förmanaom risker behöver utveckla och förstärka det som ärpositivt i den unges liv. Detta växande är en viktigskyddsfaktor för barn och ungdomar. Det är just detsom jag anser att vi tar upp i motionen.Skolverket säger i sin rapport att det kan vara lät-tare att undervisa om det som vi är emot men svårareatt undervisa om det som vi är för. Det är lättare atttala om vad vi vill förebygga: abort, könssjukdomar,våld etc. Men det är kanske svårare att sätta ord pådet som vi vill främja: kärlek, vänskap, goda samspel,självkänsla och sexualitetens goda krafter.Fru talman! Eftersom målet i kursplanen i biologiär inriktat på sexuallivets biologi, t.ex. befruktning,preventivmedel och sexuellt överförbar smitta, finnsdet en risk att undervisningen får en slagsida åt detnegativa. Det fick en flicka i attutbrista: Det är väl inte bara farligt med sex!På gymnasial nivå har man i rapporten gjort enundersökning och utvärdering av 29 skolor. 11 av de29 gymnasieskolorna har en i stort sett obefintligundervisning i sex och samlevnad. Jag tycker attriksdagens ledamöter, i synnerhet socialutskottetsledamöter, ska läsa den rapport som ladefram , dvs. bara se-dan.Vidare säger man i rapporten från attundervisningen i sex och samlevnad inte har utrettssedan 1974. Mycket har hänt i samhället sedan dess.Behovet av att få stöd i sitt växande och att få reflek-tera över identitet, sexualitet, kärlek och jämställdhetär tidlöst. Granskningsresultatet som rapporten be-handlar ger således anledning att vidta åtgärder påflera nivåer. Jag ser som en av dessa nivå-er.På den nationella nivån finns ett behov av att för-tydliga och utveckla kunskapsområdet sexualitet ochsamlevnad. Vidare behövs på lokal nivå kompe-tensutvecklande insatser lämpade för olika personal-kategoriers skiftande behov. I sådana insatser behöverresultat från många kunskaps- och forskningsfältomformuleras så att de blir pedagogiska redskap ibarnens och ungdomarnas utbildning.Fru talman! De frågor som tas upp i motionenSexualiteten som tillgång syftar just till att en gångför alla få en diskussion över partigränserna i riksda-gen om att vi även behöver föra fram det positiva isexualiteten. Det ska inte vara som den här flickan iSkolverkets rapport uttryckte sig: Är det farligt att hasex?Med det här vill jag också yrka bifall till två yr-kanden i denna motion som behandlas i utskottetsbetänkande. Det handlar om yrkande 4 - att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna att det inteär samhällets uppgift att uppvärdera någon typ avsamlevnad, sexuell läggning eller sexuell praktikframför någon annan utan i stället uppmuntra indivi-dens egna livsval på dessa områden. Det handlarockså om yrkande 7 - att som sin meningger regeringen till känna att får iuppdrag att se på sexuell hälsa som möjligheten förindividen att göra egna livsval vad gäller samlevnad,sexuell läggning och sexuell praktik och att agera ikonsekvens med detta i upplysningsarbetet.Anf. 127 ():Fru talman! Även jag skulle vilja beröra den fler-partimotion som har lagts fram om homosexuella,bisexuella och transsexuella personer. Det är tvåpunkter som kommer upp här - dels kunskap omhomo- och transfrågor, dels en utredning om homo-och bisexuella personer samt transpersoner i gles-bygd.Inledningsvis skulle jag vilja säga att jag intetycker att den här frågan i första hand är en homofrå-ga eller en transfråga. Jag tycker att detta är en frågasom är intressant för alla som är emot diskriminering.Som kvinna tycker jag givetvis att arbetet för jäm-ställdhet mellan könen är oerhört viktigt. Men fråganom jämställdhet när det gäller sexuell läggning, dvs.att undvika diskriminering och förföljelse på grund avsexuell läggning, är ju likartad. Det handlar i bådafallen om diskriminering på grund av ovidkommandefaktorer, som jag ser det.När det gäller kön, sexuell läggning och etnisktursprung tycker jag att detta ska vara så ovidkom-mande som det över huvud taget går. Därför tyckerjag att denna fråga är principiellt viktig.Jag går så in på de enskilda punkterna. När detgäller kunskap om homo-, bi- och transfrågor heterdet ju att det ska böjas det som krokigt ska bli.Mycket av orsaken till de problem som människormed en annan sexuell läggning än den vanligasteupplever är fördomar. Dessa fördomar grundläggstidigt och resulterar i värsta fall i t.ex. homofobi närdet gäller homosexuella. Homofobi handlar i förstahand om okunskap, och därför tycker jag att det ärväldigt viktigt att det finns tillräckliga kunskaper omdetta inom skolan och den högre utbildningen.Detta är ju inget nytt för . harsjälv gett uppdraget att man i skolorna bättre skasprida information om homosexualitet. har kommit med en rapport som visar attdetta uppdrag från inte har genomförts fulltut. Det är fortfarande alltför dålig information. Därförtycker jag att det kunde vara intressant för riksdagenatt ge detta uppdrag, i första hand till ochHögskoleverket, att än en gång gå ut med att det ärviktigt att informationen kring homosexualitet för-bättras.Sedan tycker jag även att det är viktigt med trans-frågor. Att gå ut med dem skulle kunna sägas bliytterligare ett uppdrag. Naturligtvis är ochHögskoleverket viktigast här, men även , , landsting och kommunerbehöver förbättra kunskapen.Jag tycker att den här frågan är så pass viktig attriksdagen borde ställa sig bakom detta. Jag tror inteatt det räcker att gör det. Specielltmed tanke på att en gång har gått ut ochklagat på den bristande informationen i skolorna kanman ju upprepa det och då lägga in även transperso-ner.Den andra punkten gällde en utredning om homo-och bisexuella personer samt transpersoner i gles-bygd. Medan det första jag tog upp handlade mycketom attityder och fördomar handlar det här om detutanförskap som man känner när man lever i gles-bygden och är mycket annorlunda. Det är ingenslump att människor av en annan sexuell läggning änden vanligaste - homosexuella, bisexuella ochtranspersoner - söker sig till storstäderna. Det handlarom storstädernas anonymitet och naturligtvis ocksåmöjligheten att i större utsträckning träffa likasinnadeoch ansluta sig till organisationer kring de här frågor-na. I glesbygden är risken att man känner sig väldigtensam och utanför.Glesbygdsverket har inte kommit med för-slag speciellt inriktade på dem som har en annansexuell läggning och de problem som detta innebär iglesbygden. Det har inte heller gjorts någon störrestudie om detta. Därför tycker jag fortfarande attriksdagen skulle kunna ställa sig bakom att tillsammans med ,RFSL och andra ideella organisationer gör en utred-ning om vilken situation homo- och bisexuella samttranspersoner har i glesbygden. Det som är särskiltintressant i sammanhanget är, återigen, att lyfta framtransfrågorna, eftersom de faller bort i ännu störreutsträckning än frågorna om homo- och bisexualitet.Naturligtvis kan man säga att detta ligger inomramen för . Men i och med attockså blandas in - och, vilket vi vill,gärna RFSL och andra ideella organisationer, som harväldigt mycket kunskap på det här området - tyckerjag ändå att det kunde vara bra om kommed det här initiativet.Det var några synpunkter som jag hade på det härämnet.Anf. 128 ():Fru talman! Jag blev uppmanad att begära ordetigen för att förtydliga mina yrkanden, eftersom detenligt ordningen här annars blir konstigt.I reservation 13 framgår det att bifall till reserva-tion 13 också innebär avslag på yrkandena 4 och 7 imotion Ub314. Men dem har jag ju yrkat bifall till,och jag har yrkat bifall även till reservationerna 13och 14. Det här innebär att jag kommer att rösta påreservation 14, men för mitt yrkande om bifall tillreservation 13 innebär det att jag i mitt yrkande intehar med yrkandena 4 och 7 i motion Ub314, vilka jaghade yrkat bifall till.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )5 § BordläggningAnmäldes och bordladesProposition1999/2000:35 Upphovsrätten och offentlighets-principenSocialförsäkringsutskottets betänkanden1999/2000:SfU5 Vilande förtidspension1999/2000:SfU1 Anslag inom socialförsäkrings-området (utgiftsområdena 10, 11 och 12)1999/2000:SfU6 Statlig förvaltning av premie-pensionsmedel1999/2000:SfU2 Utgiftsområde 8 Invandrare ochflyktingar6 § Anmälan om interpellationerAnmäldes att följande interpellationer framställtsden 9 december1999/2000:139 av () till statsrådetIngela ThalénGarantipension1999/2000:140 av () till utbild-ningsminister vid Linköpingsuniversitet1999/2000:141 av () till miljö-minister på Södertörn1999/2000:142 av () till statsrådetIngegerd WärnerssonElevers och lärares möjligheter att påverka sin arbets-situationInterpellationerna redovisas i bilaga som fogas tillriksdagens snabbprotokoll tisdagen den 14 december.7 § Anmälan om frågor för skriftliga svarAnmäldes att följande frågor för skriftliga svarframställtsden 10 december1999/2000:353 av () till finansministerBosse RingholmSkatteväxling1999/2000:354 av () till finansmi-nister /2000:355 av () till finans-minister skatter på motorcyklar1999/2000:356 av () till utbild-ningsminister mellan utbildningsmyndigheterna1999/2000:357 av () till utbild-ningsminister /2000:358 av () till näringsmi-nister inom eldistributionen1999/2000:359 av () till för-svarsminister von på flygplatserna under nyårsnatten1999/2000:360 av () till försvarsmi-nister /2000:361 av () till soci-alminister av artikel 12 i Barnkonventionen1999/2000:362 av () till statsrådetIngela ThalénFöräldrapenningFrågorna redovisas i bilaga som fogas till riksda-gens snabbprotokoll tisdagen den 14 december.8 § Anmälan om skriftliga svar på frågorAnmäldes att skriftliga svar på följande frågor in-kommitden 9 december1999/2000:236 av andre vice talman () till utrikesminister i och Kamerun1999/2000:247 av () till statsrå-det villkor för flyktingar1999/2000:294 av () till statsmi-nister 10 december1999/2000:315 av () till utrikes-minister gong1999/2000:323 av andre vice talman () till utrikesminister rättigheter i PeruSvaren redovisas i bilaga som fogas till riksdagenssnabbprotokoll tisdagen den 14 december.9 § Kammaren åtskildes kl. 15.38.Förhandlingarna leddesav talmannen från sammanträdets början t.o.m. 4 §anf. 25 (delvis),av tredje vice talmannen därefter t.o.m. anf. 75 (del-vis),av förste vice talmannen därefter t.o.m. anf. 110 (del-vis) ochav andre vice talmannen därefter till sammanträdetsslut.