prot · GN0947 · 1999-12-15 00:00:00 — Det är väl inte obekant för Per Land-gren att regeringen är anhängare av själv-styrelse. Det är ett viktigt fundament när det gällersvensk demokrati. Sedan är naturligtvis den kommu-nala självstyrelsen så utformad att vi ibland kan haolika uppfattningar om en åtgärd eller ett beslut iSveriges riksdag innebär ett så allvarligt ingrepp i denkommunala självstyrelsen att det urgröper den kom-munala självstyrelsen. Den diskussionen kommer vialltid att ha. Men principen om självstyrel-se, att de grundläggande välfärdsåtagandena ska skö-tas av kommuner och landsting, råder det inga delademeningar om.Jag hörde att Per i sitt inledningsanfö-rande tog upp några exempel på ingrepp i den kom-munala självstyrelsen. Maxtaxan var ett sådant exem-pel. Det förslag som är ute på remiss innebär ettfrivilligt åtagande för kommuner och landsting. Detär ett statsbidragssystem som innebär ett erbjudandetill kommunerna att införa maxtaxa och få statsbi-drag. Det är upp till kommunerna att själva välja omde vill införa maxtaxa eller inte.Det var ett exempel. Utjämningssystemet var ettannat exempel som Per tog upp.Vi kanske inte ska diskutera mer. Eftersom Per sträcker ut han-den kan jag hålla med om att det råder kaos i VästraGötaland, men inte fullt politiskt kaos. Om vi kanvara överens om att det råder politiskt kaos kan jagväl ta tillbaka ordet fullt.Anf. 75 () replik:Fru talman! Fru talmannen har inte lyssnat på heladebatten men om hon hade förväntat att få höra någotom effektivitet, om konkurrensutsättning av kommu-nernas verksamhet och om en bättre upphandling kanjag försäkra att fru talmannen inte har missat såmycket. Varken statsrådet eller sademycket om det, utan det var samma vanliga fokuse-ring på pengar. Bilden är fortfarande att den som ger80 miljarder är bättre och snällare än den som ger 78miljarder. Den bilden delar naturligtvis inte vi.Satsningen på storstäderna är ett exempel. sade att han vill motverka marginaliseringen.Men jag vill påminna om att en del av marginalise-ringen faktiskt är en följd av den gigantiska omhän-dertagandeindustri som Socialdemokraterna har varitmed om att bygga upp, inte minst i invandrartätaområden.Statsrådet pratade om en uppslutning bakom ut-jämningssystemet. Också jag tycker att det är bra.Men jag vill påminna om att de felaktigheter somfinns i systemet skadar uppslutningen.Jag har frågat två gånger men jag har inte fått nå-got svar på frågan: Varför vill Socialdemokraternaoch regeringen inte minska utjämningsgraden ochdärmed minska en del av de felaktigheter som finns iutjämningssystemet?Jag har också frågat om kommunernas skattepla-nering men jag har inte fått något svar. I och för siggällde det föregående talare. Men är det rimligt attkommunerna sysslar med skatteplanering? Är detbättre när kommunerna gör det än när den privatasektorn gör det?Anf. 76 Statsrådet ():Fru talman! Jag ska börja med att beröra fråganom effektivitet inom den kommunala verksamheten.Under 90-talet har det skett en avsevärd effektivise-ring inom den kommunala verksamheten. Produkti-vitetsförbättringen har varit väldigt stark. Tyvärr hardet också varit så och den ekonomiskakrisen att väldigt viktiga åtaganden har fått stå tillba-ka. Kommuner och landsting har fått bära en storbörda när det gäller saneringen av svensk ekonomi.Det har också inneburit att kvaliteten inom flera om-råden har fått stå tillbaka under 90-talet.Nu har vi ett bättre ekonomiskt läge och förutsätt-ningar att göra kvalitetsförbättringar inom viktigaområden som vården, omsorgen och skolan. Detta ärresultatet av en framgångsrik ekonomisk politik underde som står i bjärt kontrast till den politiksom var medansvarigt för under perioden1991-1994.Jag förstår att siktar in sig på inkom-stutjämningsdelen i utjämningssystemet. Ett raktbesked är - och det har jag gett vid flera tillfällen,t.ex. när vi debatterade utjämningssys-temet och skulle ta beslut om propositionen om ut-jämningssystemet - att vi ska rätta till den negativamarginaleffekt som finns i utjämningssystemet. Deninnebär att vissa kommuner med låg skatt och enväldigt kraftig skatteunderlagstillväxt kan få någontiondels mindre utfall i utjämningssystemet än ge-nomsnittskommunen i landet. Den negativa margina-leffekten ska vi alltså rätta till och det beskedet harregeringen vid upprepade tillfällen gett. Ett sådantförslag kommer att presenteras till våren.Anf. 77 () replik:Fru talman! Jag håller med om att produktivitetenförbättrades men vill påminna om attdet skedde , under denperiod då de borgerliga partierna hade majoritet bådei och i många kommuner och drev igenommycket av effektiviseringen.Jag vill påminna om att regeringen gör vad denkan för att stoppa många kommuner och landsting närdet gäller förnyelsearbetet. Man vill stoppa konkur-rensutsättningen. Man vill stoppa möjligheterna förprivata aktörer att komma in. Man är emot att bo-stadsbolag privatiseras men detta är ju en del av för-nyelsearbetet för att öka effektiviteten i kommunerna.Anf. 78 Statsrådet ():Fru talman! Vi ska kanske inte ha en stor bostads-politisk debatt här . Jag skulle gärna ha tagit deni dag men det har jag gjort vid andra tillfällen i dennakammare.De allmännyttiga bostadsföretagen har väldigt storbetydelse för ett reellt innehåll i den sociala bostads-politiken. Det har och natur-ligtvis svårt att inse men så är det. I har vivalt vägen att bygga upp ett stort allmännyttigt be-stånd som är attraktivt för breda grupper; detta tillskillnad från många andra länder som har byggt renasocialbostäder.Jag tycker att det är viktigt att bevara ett stort ickevinstdrivande bostadsbestånd för att ge ett reellt inne-håll åt den sociala bostadspolitiken. Jag har läst ut-skottsbetänkandet och måste konstatera att Folkparti-et inte vill vara med i Bostadsdelegationens arbete.Jag hörde i sitt anförande säga attkommunerna själva bör ta ansvaret för den ekono-miska situation som är en följd av ett för stort bo-stadsbestånd.Jag kan försäkra att det skulle inne-bära ekonomisk katastrof för väldigt många kommu-ner som har ett stort överskott på lägenheter - ettöverskott som man egentligen inte själv bär ansvaretför, utan ett överskott som är en följd av utbyggnadenav bostäder. Bruket/industrin krävde ju att kommunenskulle bygga bostäder för att kunna öka antalet an-ställda vid bruket/industrin. När bruket/industrinsedan packar ihop står kommunen där med tommalägenheter.Om kommunerna själva fick ta hela den bördanskulle det innebära svåra ingrepp i välfärdenskärnområden - skolan, vården och omsorgen. Det äralltså detta som är besked till de kommu-ner som har bekymmer med sina bostadsbolag.Anf. 79 ():Fru talman! I allt väsentligt instämmer jag i detsom statsrådet tagit upp i sitt anförande och imånga av sina repliker.Jag skulle ändå vilja börja med att förklara vissagrundläggande skillnader mellan de borgerliga parti-ernas sätt att se på kommunsektorn och hur vi iVänsterpartiet ser på denna gemensamma sektor.Vår grundidé är devisen: Av var och en efter för-måga åt var och en efter behov. Sektorn är solidarisktfinansierad och vi använder den för att rättvist fördelaresurser för de behov som människor har framför alltav vård, skola och omsorg.Enligt det borgerliga synsättet är människan kundpå en marknad i stället för medborgare i ett samhälle.Kunden är isolerad från sina medmänniskor. Honfattar sitt beslut - köpa eller inte köpa - utifrån sinaegna kortsiktiga önskemål. Kunden behöver inteargumentera och resonera, inte tänka på långsiktigakonsekvenser eller på hur det egna beslutet påverkarandra. Kundens "rösträtt" är graderad efter ekono-miska tillgångar, s.k. köpkraft.Om var och en strävar efter att maximera sin egennytta blir resultatet genom marknadens osynliga handdet bästa tänkbara. På medborgare ställs det högrekrav. Medborgare ingår i ett demokratiskt kollektiv.En ensam medborgare är en självmotsägelse. Sommedborgare måste vi resonera, diskutera, ta ställningför och emot och komma fram till ett beslut. Huranvänder vi bäst våra gemensamma resurser? Vimåste tänka långsiktigt.I ett samhälle där vi aldrig är medborgare utan därvi reduceras till kunder på en vårdmarknad, en skol-marknad, en kulturmarknad, en pensionsmarknad, enarbetslöshetsförsäkringsmarknad osv. förtvinar de-mokratin.En grundläggande skillnad mellan privat närings-liv och gemensam sektor är att privata företag produ-cerar för vinst, medan kommuner och landsting pro-ducerar nyttigheter, bruksvärden, för att tillfredsställabestämda behov.Därför anser vi att modeller hämtade från nä-ringslivet inte är en lösning på den gemensammasektorns problem. I stället vill vi utveckla de demo-kratiska former för beslut, inflytande och förvaltningsom skapats inom den gemensamma sektorn.De förtroendevalda politikernas ansvar är att setill helheten och förvalta de gemensamma resursernapå ett sådant sätt att invånarnas intressen och önske-mål tillgodoses både på kort och på lång sikt. Dengemensamma sektorn är det främsta demokratiskaredskapet för att skapa förutsättningar för uthålligtillväxt och för att påverka fördelningen av inkomsteroch kapital. Vi menar att en stark och effektiv gemen-sam sektor är en förutsättning för en väl fungerandeekonomi - en ekonomi som inte bidrar till ökadeklyftor utan som befrämjar jämlikhet, jämställdhet,ekologisk och regional balans och människors kreati-vitet.Fru talman! Med detta som utgångspunkt arbetarVänsterpartiet för att ge kommuner och landstingekonomiska förutsättningar för att ge likvärdig kom-munal service till alla oavsett var de bor i landet.Vi behandlar i dagens kammardebatt förslag ibudgetpropositionen till anslag för budgetåret 2000inom utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommu-ner, och motioner som väckts i samband med den. Vibehandlar också ett antal kommunalekonomiska mo-tioner som lagts under den allmänna motionstiden.Vänsterpartiet yrkar bifall till hemställan i betänkan-det och avslag på samtliga reservationer.Fru talman! Ekonomin har förbättrats. Arbetslös-heten minskar och sysselsättningen ökar, kanske inteså starkt som vi vill, men ändå går det i rätt riktning.Skatteintäkterna förbättras både för stat och kommu-ner som ett resultat av sysselsättnings- och reallöne-ökningar.Reduceringen av egenavgifterna på 4,8 miljarderpåverkar skatteunderlaget positivt i kommunerna.Genom det kommunala inkomstutjämningssystemetkan de ökade skatteintäkterna komma alla kommunertill gagn. Mer resurser tillförs alltså kommuner ochlandsting. De som alla löntagare betalar istatsskatt innebär att 1,3 miljarder förs till kommu-nerna. För att hjälpa kommuner i kris kan Kommun-delegationen och Bostadsdelegationen disponeranästan 2 miljarder 2000 och 2001. För 2001reserveras också en miljard för vård och omsorg.Men allt är inte bra. Det är ett nationellt problematt tillväxten ser olika ut i landets regioner. En tydligkonsekvens är den alltmer accelererande utflyttning-en. har varit inne på detta tidigare. 210 avlandets 289 kommuner redovisar en minskad folk-mängd. Landstingen som helhet har fortfarande enansträngd ekonomi. Det är fortsatt strama tider förlandets kommuner och landsting. Trots ökad ekono-misk tillväxt och ökat skatteunderlag anser t.ex.Kommunförbundet utrymmet för kommunernas verk-samhet vara högst begränsat. Tillskotten av resursergår till att i första hand klara balanskravet och baradelvis till att parera de kontinuerligt ökade behovenpå äldresidan. Det är viktiga synpunkter att tänka på idet fortsatta arbetet med budgeten inför kommandeår.Fru talman! Varken eller för dendelen verkar se den regionalaobalansen som ett problem. Den regionala obalansenexisterar inte i den moderata verkligheten. Modera-ternas recept för att förbättra kommunernas ekonomiär ökad tillväxt genom fler sysselsatta som i sin turskapar ökade skatteintäkter. Så långt kan jag hållamed, men jag kan inte se logiken i att det ska skegenom avreglering av arbetsmarknaden, en mer flexi-bel lönebildning eller en lägre skatt på investeringaroch arbete. Det handlar alldeles för mycket om dy-namiska effekter av ideologisk karaktär. Det är enlogisk kullerbytta att påstå att sänkta skatter innebärmer resurser till kommuner och landsting. Att sänkaskatten för att få mer resurser till kommunsektornmåste i det här sammanhanget vara i allra högsta gradkontraproduktivt.En annan ideologisk trolleriformel är att privatise-ring skulle ge skattebetalarna både billigare och bättrevård, skola och omsorg. Verkligheten har visat påmotsatsen. Det har varit svårt att hålla totalkostnads-kontrollen. Man skapar en konstgjord marknad därdet görs ständiga förändringar i spelregler och pris-sättning beroende på den ekonomiska situation somkommunen eller har. Kvalitetsförbättring-ar går inte att utläsa. Medborgarnas insyn försämras.Fru talman! , och Folk-partiet vill avskaffa anslaget till Kommundelegatio-nen och till viss del Bostadsdelegationen. Att mode-rater och folkpartister vill avskaffa det riktade stödetkanske inte förvånar mig, men jag är lika förvånadsom och statsrådet över attockså centerpartisterna sällar sig till denna skara. Detöverraskar nog många med mig, speciellt med tankepå att säger sig vilja måna om de kom-muner och landsting som har det svårt på grund avstrukturella problem, t.ex. att befolkningen minskar.Jag blir inte mindre undrande med tanke på att detockså finns en koppling mellan Kommundelegationenoch de orter som kommer att drabbas av försvarsned-skärningar, där spelar en central roll. Enav dem som sitter med i Kommundelegationen ärcenterpartist och finns också med i försvarsuppgörel-serna. Kan man lita på att centerpartisterna kommeratt arbeta med de här frågorna på ett seriöst sätt närmoderpartiet inte tror på Kommundelegationen?Idealet vore naturligtvis att man inte skulle behöva enkommun- eller en bostadsdelegation. Men man måsteutgå ifrån de faktiska ekonomiska förhållandena.Stödet behövs . Kommunalverksamhet är en viktig del i infrastrukturen.Vänsterpartiet har aktivt bidragit till att anslagetförstärktes. Det är viktigt att poängtera attdet handlar om en individuell prövning av varje an-sökning, och en aktiv och ömsesidig dialog ska skemellan den som ansöker och Kommundelegationen.Det får inte bli några tendenser som liknar tvångsför-valtning. För övrigt kommer att aktivtmedverka för att resultatet av Kommundelegationensarbete får avsedd effekt.Fru talman! Avslutningsvis ska jag nämna någotom de motioner som berör kostnads- och inkomstut-jämningssystemet. Till Per vill jag säga:Den kommunala sjävlstyrelsen är starkare i Sverigeän i de flesta andra länder. Det anges i regeringsfor-men som en av folkstyrelsens grunder. Den kommu-nala beskattningsrätten har emellertid kringskuritsgenom olika beslut . Vänsterpartiettycker att det har varit bra att ansvaret för den offent-liga välfärden - skola, vård och omsorg - tagits överav kommuner och landsting. Det gagnar demokratin,men för att den kommunala självstyrelsen ska fungerakrävs att kommunerna garanteras likvärdiga ekono-miska förutsättningar.Vi hade , så sent som , en grund-lig debatt om inkomst- och kostnadsutjämningssys-temet. Det finns en grundläggande skillnad mellanframför allt och oss. Kritiken riktas hårdast mot inkom-stutjämningssystemets långtgående inkomstutjäm-ning. Man talar om pomperipossaeffekter, vilka ipraktiken aldrig har visat sig vara reella.Vänsterpartiet kommer att medverka till att be-folkningsförändringarnas konsekvenser för kommu-nernas verksamhet och ekonomi beaktas i kostnads-utjämningssystemet och att merkostnaderna för hälso-och sjukvård i storstadsregioner och glesbygd får enrättvis behandling. Med förtur behandlas kompensa-tion för befolkningsminskning i landsting. Vi ser ävenöver inkomstutjämningssystemets eventuella pompe-ripossaeffekter. Dessutom har arbetet med analys avjämställdhetsaspekterna i utjämningssystemet påbör-jats, och vi ser fram emot att det blir klart.Anf. 80 PER () replik:Fru talman! Jag tycker att det är spännande meddet ideologiska anslag som hade i börjanav sitt anförande. En sak som jag har fått lära mig äratt om kritik ska träffa ska beskrivningen av det mankritiserar vara riktig och fullständig. När den inte ärdet faller kritiken.Siv Holma talade inledningsvis om en borgerligmänniskosyn. För mig är det ett väldigt konstigt be-grepp. Där får gärna definiera vad det ärfråga om.Vi kristdemokrater har ju talat om en kristenmänniskosyn . Vi har också talat ompersonalism och en personlistisk människosyn. Därkan man ingalunda säga att människan på något sättlikställs med en kund. Att reducera människan på ettsådant sätt är för oss fullständigt främmande. Jag gårinte in mer på det. Det gör ju också att människansom medborgare aldrig kan vara ensam. Vi är därföröverens om att individualismen kan hamna i problemi ett samhällsbygge där man lyfter fram den enskildepå flertalets bekostnad.Fru talman! sade också att modellerfrån näringslivet inte är en lösning. Jag skulle viljasäga att för vår del handlar det inte alls om att nä-ringslivet skulle vara modellen för offentlig verksam-het. Men ibland sysslar kommunerna och det offentli-ga med alldeles för mycket och då är det lämpligt attknoppa av verksamheter och bolagisera som en trä-ning inför en privatisering, försäljning eller någotliknande.En stark offentlig sektor är en förutsättning för enstark ekonomi - något sådant, fru talman, tror jag attSiw Holma sade. Jag skulle vilja säga att det där medförutsättning uppfattar jag som helt fel. Snarare skulleen stark offentlig sektor - jag skulle vilja säga en välfungerande offentlig sektor - vara en följd av en starkekonomi. Jag tror att ni har fått fel tågordning påsaker och ting.Det finns fler saker att säga.Anf. 81 () replik:Fru talman! Det här med borgerlig syn och det jagutvecklade om att vara medborgare eller kund ikommunal eller landstingskommunal verksamhethandlar faktiskt om hur marknadslösningarna harutvecklats i många kommuner och landsting. Konkur-rensutsättningen har lett till privatisering och i extre-ma fall utförsäljning. Valfriheten har också tenderatatt leda till att man ser på människor som har olikabehov av skola, vård och omsorg som kunder. Dethandlar om köp-och-sälj-system. Det är de faktiskaförhållanden som många kommuner och landstinglever med.Sedan är det glädjande att intevill ha den utvecklingen. Tyvärr har verklighetendock visat att många kristdemokrater deltar i att ut-veckla den gemensamma sektorn på det sätt som jagbeskrev.Så till modeller från näringslivet. Alldeles för oftahar man sett på hur näringslivet fungerar och velatapplicera det på den kommunala och landstingskom-munala verksamheten. Det har också inneburit atttotalkontrollen av ekonomin har försämrats avsevärt.Demokratin har minskat väldigt mycket för de förtro-endevalda men också för den personal som finns i dehär verksamheterna.Anf. 82 PER () replik:Fru talman! Problemet var att tillvita-de oss kollektivt en reduktionistisk människosyn somär oss kristdemokrater - alla vågar jag nästa säga -fullständigt främmande. Det är inte något som vidriver på något sätt.Detta att använda sig av marknadslösningar ikommuner och landsting behöver inte alls ha med ensådan reduktionistisk människosyn att göra. Det kanvara rena effektivitets- och förvaltarskapsskäl somligger bakom sådana saker.Sedan, fru talman, informerade migom att självstyrelse fanns i regeringsfor-men. Det är klart att det inte har undgått mig. Fråganär om parti, regeringspartiet och andralever efter detta. Vad jag var ute efter tidigare i de-batten var om det fanns någon typ av intellektuelleller ideologisk motivering till självstyrel-se. Att hävda att det står i regeringsformen borgaregentligen för ganska lite. Vi har ju sett hur beslutsom har fattats härifrån inkräktar på denna kommu-nala självstyrelse.Min fråga tidigare var om detta var en spegling avverkligheten - av hur samhället ser ut, av hur detbyggs upp. Jag talade om naturliga gemenskaper ochom inneboende naturliga rättigheter. Det var ett reso-nemang där jag öppnade för en ideologisk diskussion.Anf. 83 () replik:Fru talman! har gjort sig känt föratt försvara den kommunala självstyrelsen. Jag tror attt.o.m. var för kommunalt skatte-stopp. Jag tyckte att det inkräktade på självstyrelsen.Balanskravet har vi också haft invändningar mot.Men eftersom vi lever i en demokrati måste vi själv-klart också acceptera demokratiskt fattade beslut.Jag sade också i mitt anförande att man har in-kräktat på den kommunala självstyrelsen. Men jagkan förstå t.ex. statsrådet när han säger att detfinns en diskussion om vad självstyrelsen egentligeninnebär. Men vår linje har, tycker jag, varit väldigtklar på den här punkten.Anf. 84 () replik:Fru talman! Jag tror att inte bara harmissuppfattat den kristdemokratiska människosynenoch synen på den offentliga sektorn. Hon har miss-uppfattat även den liberala synen på den offentligasektorn.I vår vision är den offentliga sektorn finansieradgemensamt, så där tycker vi samma sak. Däremotfinns det ingenting som säger att verksamheten ocksåska organiseras under offentliga monopol. Det är därskillnaden ligger.Siw Holma säger att människor inte uppfattas sommedborgare utan som kunder. Enligt vår syn är män-niskor både kunder och medborgare. De är medborga-re, de går och röstar, de deltar i den offentliga debat-ten, de deltar i statsdelsnämnder och de är politisktaktiva. Och det är vi absolut för och vill främja.Men de är också kunder. Vad är det för fel med attfolk kan välja bort ett dagis som inte fungerar? Vad ärdet för fel med att folk kan välja den skola som passarjust deras barn? Jag förstår inte på vilket sätt det härär en hemsk människosyn. På vilket sätt kan verk-samheten bli sämre av att folk kan välja?Siw säger, fru talman, att demokratin tynar bort aven marknadsekonomisk utveckling. Jag vill påstå attdemokrati och marknadsekonomi går hand i hand.Det är snarare inom de kollektivbaserade ekonomiskasystem som förespråkar som vi har sett attfruktansvärda diktaturer vuxit upp, så jag delar inteden uppfattningen.Det nämndes att vi förespråkar de verksamhets-former som finns inom näringslivet. När det gälleranvändning av prismekanismer och konkurrens - ja.Det stämmer. Vi tycker faktiskt att marknadsekonomiär effektivt och fungerar bättre. Avarter i form avkommunala bolag, som är ett felaktigt sätt att ta tillsig verksamhetsformer, vill vi däremot begränsa ochavveckla. Är ni beredda att stödja oss i en avvecklingav kommunala bolag?Anf. 85 () replik:Fru talman! Först och främst till detta med attkommun och landsting ska vara finansierade gemen-samt. Där har vi en samsyn.Det har vi däremot inte när det handlar om hurverksamheten ska vara organiserad. Vi tycker att detär viktigt att den organiseras ur ett demokratiskt per-spektiv. Förtroendevalda får inte bli enbart någonform av beställare. Förtroendevalda ska ha ett hel-hetsansvar för verksamheten. De ska också prioriteraoch se till att man får en verksamhet som alla kan fåtillgång till.Valfriheten, som har varit på tapeten under senaretid och som förespråkar, har ju faktisktvisat sig få negativa effekter i form av segregation. Vivill ha en och en landstingskommunalverksamhet där alla ryms och där ingen marginalise-ras. Vi vill inte att man ökar klyftorna mellan fattigaoch rika. Det tog jag också upp i mitt anförande. Detär ett demokratiskt verktyg för att uppnå t.ex. jämlik-het, jämställdhet, ekologisk hållbarhet, regional ba-lans osv. Där har vi alltså en skiljaktighet i synen påhur kommuner och landsting ska formas.Jag vill också ta upp det som folkpartisten sade om förnyelse och utveckling. Inte hellervi är i alla lägen nöjda med hur kommuner och lands-ting fungerar. Också vi vill förnya, men vi vill hapersonalen och brukarna med oss.Anf. 86 () replik:Fru talman! är mer angelägen om attde förtroendevalda ska ha makt. Jag tycker att det ärviktigare att medborgarna ska kunna bestämma mera.Har man mer av marknadsmekanismer, konkurrensoch privata alternativ får medborgarna mer att sägatill om, och det är bra.Fru talman! nämner också att ökadevalmöjligheter leder till mer av segregation.