prot · GM0945 · 1999-01-26 00:00:00 — Då måsteman också fundera över om det går att binda ihoputbildningskontona med det studiemedelssystem somvi diskuterar här och i dag.Avslutningsvis vill jag ställa en fråga. Om vi nu idagens tidningar ser att utgiftsramarna är på väg attspricka, innebär det då att vi riskerar att få detta för-slag ännu senare?Anf. 52 Utbildningsminister ():Fru talman! När det gäller kampen mot socialsnedrekrytering har regeringen under gjortbedömningen att det allra viktigaste är att bygga uthögskolan. Därför är vi mitt inne i en period avmycket snabb utbyggnad över hela landet. Det hargjort att vi har fått starka högskolor i regioner somtidigare saknade det. Det kommer att betyda mycketför kampen mot social snedrekrytering. Detta harModeraterna konsekvent varit emot. villha ett resursfördelningssystem som suger resurser tillde traditionella universiteten. Därmed minskar vimöjligheterna att locka grupper som inte söker sig tillhögskolan.Moderaterna har tidigare också starkt pläderat förett studiestödssystem som bygger mer på marknadensprinciper och mer på privata banklån än på ett gene-rellt studiestödssystem buret av offentliga finanser. har vi inte fått något riktigt besked från Per Billom vad intresset är framöver. Han pläderar för ettgeneröst system, men vad det skulle innehålla det vetjag inte.Det var tråkigt att Per talade så mycket medSofia när jag angav de principiella utgångs-punkterna för studiestödsreformen. Men tack och lovtas allt som sägs i kammaren upp i protokollet, ochPer får därmed chansen att läsa det.En bra utgångspunkt är Studiestödsutredningensresonemang. Att ha ett studiestöd där det är klart frånbörjan att de allra flesta kommer att klara av att betalaav sina studieskulder under sin livstid är en viktigutgångspunkt. Det innebär att studieskulden inte kanvara av den storlek som . Då får det drakoniskaeffekter på månadsinbetalningarna.Det innebär också att vi måste ha ett system somgör det möjligt för vuxenstuderande med kortareperioder i arbetslivet att hantera den situation somuppstår när de kommer ut i arbetslivet med en studie-skuld och färre år framför sig med möjlighet att be-tala tillbaka.Dessa utgångspunkter tillsammans med skapandetav ett enklare system - har vi flera olika vari-anter på studiestöd, inte minst inom vuxenutbildning-en - ger grunderna för en reform. Reformen är ange-lägen, men den kostar pengar. Och som med allaandra reformer måste vi göra avvägningar i förhål-lande till vilka resurser vi har. skall aldrigmer låna till reformer. Det tror jag att vi kan hållamed om alla tre.Överläggningen var härmed avslutad.AjourneringKammaren beslutade på förslag av tal-mannen att ajournera förhandlingarna till kl. 18.00.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 18.00.15 § Svar på interpellation 1998/99:87 om bris-ten på naturvetare, tekniker och medicinareAnf. 53 Utbildningsminister ():Fru talman! har frågat migvad jag avser att göra för att bredda och öka rekryte-ringsbasen till högre utbildning inom teknik, natur-vetenskap och medicin samt vad jag avser att göra föratt häva den akuta bristen på läkare, speciellt inomområdet allmänmedicin.Av frågan framgår att äroroad över att vi i kommeratt behöva ett stort nytillskott på akademiker, främsttekniker, lärare och läkare, och att antalet elever frångymnasiet som har den särskilda kompetens sombehövs för att söka till dessa utbildningar inte räckertill.Först och främst vill jag framhålla att antalet stu-derande inom de tekniska och naturvetenskapligautbildningarna i högskolan har ökat kraftigt de se-naste 20 åren. Detta visar årsrapportför universitet och högskolor . Det året stude-rade nästan en tredjedel av alla registrerade i hög-skolan just tekniska eller naturvetenskapliga ämnen,vilket är en ökning sedan tidigare år.Det stämmer att alltfler utbildningar på högskolankräver särskild behörighet i kurser som huvudsakli-gen erbjuds på det naturvetenskapliga programmet igymnasieskolan. Antalet ungdomar som i gymnasietväljer naturvetenskaplig utbildning har ökat något och liggernu på omkring 22 000, vilket motsvarar drygt 19 %av åldersgruppen. Rekryteringsbasen för högskolansnaturvetenskapliga och tekniska utbildningar kommerdärmed att öka något.De ungdomar som är tekniskt intresserade har hit-tills kunnat välja tekniska ämnen bl.a. inom den tek-niska grenen på naturvetenskapliga programmet igymnasiet. kommer det i gymnasie-skolan att erbjudas ett nytt nationellt program, tek-nikprogrammet, som förhoppningsvis ytterligarekommer att stimulera intresset för fortsatta studierinom området.Men regeringen vidtar också åtgärder för att yt-terligare bredda och öka rekryteringen till dessa ut-bildningar i högskolan.En sådan åtgärd har varit de särskilda satsningarpå det s.k. basåret, som anordnas i högskolan och ikomvux och som syftar till att öka rekryteringen tilltekniska och naturvetenskapliga utbildningar. Basåretger den särskilda behörighet som krävs för tekniskaoch naturvetenskapliga högskoleutbildningar, dvs.matematik, biologi, kemi och fysik som motsvarargymnasieskolans naturvetenskapliga program. Under1998 läste drygt 3 100 studenter på basårskurser inomhögskolan och 4 000 inom komvux. Mellan och70 % av alla som har läst basåret går senare över tillnågon teknisk eller naturvetenskaplig utbildning påhögskolan.Ett annan satsning har varit , somsedan 1993 har bedrivits av och gemensamt. Det projektet hade som syfte attstimulera intresset för teknik och naturvetenskap.Regeringen beslutade att och skall fortsätta ett nyttgemensamt NOT-projekt under en femårsperiod.För att stimulera elevernas intresse för naturveten-skap och teknik är det viktigt att alla lärare har vissakunskaper i dessa ämnen. Därför kommer regeringenatt ta ett initiativ till ett kompetensutvecklingspro-gram upp till 20 poäng i naturvetenskap, teknik ochmiljö för yrkesverksamma lärare. Regeringen beräk-nar att skall avsättas för det pro-jektet fram till år 2001.När det gäller läkarutbildningen är förhållandetannorlunda. Intresset för de studierna är mycket stortoch det är många förstahandssökande per plats.Den brist på läkare som äroroad över behandlar både dagens situation, somgäller brist inom vissa specialiteter, och den framtidasituationen, när en mycket stor andel av de i dagyrkesverksamma läkarna kommer att gå i pension.När det gäller den långsiktiga frågan vill jag för-säkra om att regeringen följerutvecklingen mycket noga. har fått iuppdrag av regeringen att utforma ett centralt plane-ringsstöd för att underlätta landstingens planering avden framtida tillgången på läkare med olika specia-listkompetens. Avsikten är att detta planeringsstödockså skall ligga till grund för beslut om dimensione-ring av den grundläggande läkarutbildningen.Landstingsförbundet har i rapporten - en framtidsbransch bedömt att det framtidabehovet av läkare kan komma att öka om landsting-ens ekonomi förbättras.Även har bedömt detframtida behovet av läkare och kommer attpresentera sina beräkningar i en rapport. SCB kom-mer till samma slutsats som Landstingsförbundet.Regeringen kommer att noga följa ut-vecklingen och de beräkningar som har gjorts av deolika myndigheterna och . Jagräknar med att i samband med budgetarbetet i höståterkomma till med en redovisning avsituationen och eventuellt lägga förslag.När det gäller frågan om den akuta brist på läkaresom avser så rör denna frågaspecialistutbildade läkare. Jag vill här hänvisa till detsvar som min kollega alldeles straxkommer att presentera på en interpellation av KerstinHeinemann om bristen på allmänläkare.Anf. 54 ():Fru talman! Jag vill tacka utbildningsministern försvaret på min interpellation. Det är angeläget att viför ett samtal om de här frågorna. Det stämmer, somutbildningsministern säger i svaret, att jag är oroadöver den tilltagande bristen på läkare. Det råder nu enbrist på över 1 000 läkare. Enligt beräkningar som hargjorts vet vi att det för att bara kompensera pen-sionsavgångarna fordras att man utökar grundutbild-ningen för läkare med ca 1 000 utbildningsplatseråren . Dessutom har läkare under senareår, av olika skäl, haft en tendens att söka sig till Nor-ge.Som utbildningspolitiker är jag också oroad överden framtida lärarbristen, speciellt inom ämnenanaturvetenskap, matematik och teknik. Om vi inte fårbra lärarkrafter i skolan utan kanske måste användaoss av dem som inte har fullödiga kunskaper och somkanske inte heller har pedagogisk kunskap, blir det enond cirkel, något som knappast kommer att stimulerafler elever att läsa de här ämnena.Till en del gör jag samma bedömning som har gjort, nämligen att vi behöver ett stortnytillskott av akademiker och väldigt många teknikeroch naturvetare. talar om ett behovav 80 000 sådana . Jag görockså bedömningen att det mänskliga kapitalet i formav kunskap och kompetens blir allt viktigare i vårtland.I min interpellation försöker jag, och detta kom-mer jag att uppehålla mig vid, peka på hur bräckligrekryteringsbasen är för de högskoleutbildningar somkräver naturvetenskapsprogrammet eller motsvarandekompetens. Jag skall försöka belysa den här oron mednågra sifferuppgifter som kan säga något om hur jaghar tänkt kring de här fanns det, som jag har räknat,omkring 18 500 utbildningsplatser på högskolan somkräver naturvetenskapliga programmet eller motsva-rande. Såvitt jag förstår är regeringens ambition yt-terligare en ökning. Den ambitionen har också jagoch mitt parti. Rekryteringsbasen för de här utbild-ningarna är NV-programmet på gymnasieskolan samtbasåret på komvux och högskolan. Där är vi överens.Av NV-programmets ca 20 000 elever - lite grannkan det variera, beroende på hur stora årskullarna är;jag har tittat tillbaka och då börjat vid ochgått framåt så långt jag kunnat få sifferuppgifter - ärdet ungefär 15 000 elever som fullföljer utbildningenmed godkända betyg.Enligt prognoser är av dem in-tresserade av att läsa vidare inom naturvetenskap,teknik och teknikområdet. Därmed är vi nere på om-kring 12 000 personer. Därtill kommer basårselever-na. Jag har försökt att titta på basåret vad gällerkomvux men det är väldigt svårt att bestämma hurmånga basårselever som finns i komvux. Det finnsegentligen ingen statistik som särskiljer de elevernafrån andra elever.Enligt senaste uppföljning fannsdet 4 800 elever /98 inom basåret. Mendå har man också räknat in dem som finns inom kun-skapslyftet. Det är ju lite speciellt, för en kortareperiod. Med de eleverna är det en ökning på 45 %jämfört med föregående läsår.Jag skall bara avsluta med att säga att det ärmånga studieavbrott. Man kan i bästa fall räkna medatt 3 000 elever kommer att gå ut och att avdem läser vidare. Även om vi lägger till högskolansbasårsutbildning kommer vi inte upp till 18 500, utandet blir en diskrepans på mellan 2 000 och 3 000utbildningsplatser. Det oroar mig.Anf. 55 ():Fru talman! Jag vill knyta an till frågan om lång-siktig försörjning med läkare och se den lite grann urett Norrlandsperspektiv. Detta inte minst med tankepå det säger om den någotbräckliga rekryteringsbasen.Vi är säkert helt överens om att tillgången på ut-bildad personal är en förutsättning för att kunna er-bjuda befolkningen en god hälso- och sjukvård pålika villkor. Situationen beträffande läkare har undersenare år egentligen förbättrats. Det finns såvitt jagförstår i vissa storstadsområden t.o.m. ett visst över-skott. saknas fortfarande t.ex. ca 200 speci-alistkompetenta läkare inom fyra av de nordligastelänen, som utgör norra sjukvårdsregionen. I norrasjukvårdsregionen bor knappt en miljon människor.Med tanke på de skillnader som finns mellan pen-sionsavgångar och examination av läkare är jag per-sonligen oroad över hur en god vård skall kunnaupprätthållas långsiktigt, speciellt i den norra sjuk-vårdsregionen. Vi vet att en ny läkarbrist i landetkommer att drabba och glesbygdslänen förstoch värst.Samtidigt vet vi att de läkare som utbildas i Norr-land, i , i stor utsträckning stannar kvar ochtjänstgör i efter en avlagd examen. Men vivet också att ett icke föraktligt antal av de läkare somutbildas i väljer att tjänstgöra på annan ort.Erfarenheten visar att norra sjukvårdsregionen måstevara minst självförsörjande på läkarkompetens, efter-som det är fler med läkarkompetens som lämnar regi-onen än som flyttar in.Min fråga och min undran till utbildningsminis-tern blir: Avser regeringen på något som helst sätt attvidta några åtgärder för att säkerställa en nivå påläkarutbildningen i som i sig skapar förutsätt-ningar för en god läkarförsörjning i den norra sjuk-vårdsregionen?Anf. 56 Utbildningsminister ():Fru talman! Både och Len-nart tar upp ett problem som är faktisktoch reellt. Det är ett bräckligt rekryteringsunderlag.I dag befinner vi oss i en situation där vi kan sägaatt det finns en begåvningsreserv av ungdomskullarsom inte i så hög utsträckning gick vidare till hög-skolan. De gjorde det valet, kanske , närarbetsmarknaden var sådan att det fanns många at-traktiva jobb att få utan att gå vidare till högre utbild-ning. Den generationen, född , gick i lägreutsträckning än tidigare generationer vidare till hög-skolan. Där finns en rekryteringsreserv som jagtror i stor utsträckning kommer till högskolorna nu.Men på måste naturligtvis försörjning-en av naturvetenskapliga och tekniska utbildningarmed möjliga studenter komma direkt från gymnasie-skolan eller via basår och liknande för dem somkompletterar i ett senare skede. Då blir rekryterings-underlaget bräckligt, eftersom det bland våra ungdo-mar inte finns det intresse för att läsa naturve-tenskap och teknik som vi av arbetsmarknadsskälskulle önska. Det är inget lätt problem att lösa. Det ärmånga som har jobbat med det länge.Men det finns en del anslag som vi nu använderoch som jag tror är viktiga. är ett så-dant. Att ge en andra chans i livet är ytter-ligare ett sådant. Man kan se till att dessa ämnen igrundskolan utformas på ett sådant sätt att de väckerintresse och lust hos barnen. Vi vet ju att barn frånbörjan är mycket intresserade av ämnesområden somligger åt det här hållet.När beskriver verklighetenhar jag egentligen inga invändningar. Och vi har ettgemensamt arbete i att fortsätta ta fram konkretaförslag för att stimulera det här intresset, därför att detav arbetsmarknadsskäl vore önskvärt att en störreandel av våra ungdomar sökte sig åt det här hållet.På läkarsidan har det naturligtvis också förts endebatt om det utbildas för mångaeller för få läkare. Här finns hela spektrumet av åsik-ter, också bland personer som är väl insatta i proble-matiken.Det är inte så att vi har få läkare per person i Sve-rige, men det är riktigt som be-skriver det att det uppstår regionala problem, tidvisganska långvariga regionala problem med läkarför-sörjningen. Det är viktigt att vi tar hänsyn till det närvi dimensionerar utbildningen. Det medger jag. Därger jag rätt.Jag är inte beredd att beskriva hur eventuellaförändringar skall se ut. Jag tycker att man skall ta inden information som kommer från olika håll. Menman skall också bedöma den på ett självständigt sätt iRegeringskansliet. har naturligtvis informa-tionsgivarna andra intressen än att beskriva bara denkonkreta utvecklingen. Man har också intressen isjälva arbetsmarknaden. Jag räknar med att kunnaåterkomma till med förslag när det gällerläkarutbildningen och dimensioneringen och då gi-vetvis också uppehålla mig kring diskussionerna omregionala brister och sådant.Anf. 57 ():Fru talman! Utbildningsministern har i sitt svartagit upp några åtgärder för att förbättra situationen,bredda och öka rekryteringsbasen som jag tycker äralldeles utmärkta. Bl.a. förväntar jag mig att det nyanationella teknikprogrammet kommer att vara brasom motvikt mot den sociala snedrekryteringen tillhögskolan. Jag tror att det har en möjlighet att attra-hera fler pojkar från arbetarhem än kanske det natur-vetenskapliga programmet.Jag tycker naturligtvis också att -jag brukar följa deras utveckling - har varit väldigtbra. Men vi har haft många bra projekt under mångaår, och vi har satsat rätt mycket pengar på det här.Även på SÖ:s tid fanns väldigt många bra projekt,men de har haft marginell betydelse för hur mångadet har varit som har valt det naturvetenskapliga pro-grammet och teknik på gymnasiet. Den främsta skill-naden består i att det nu är fler flickor som väljer attläsa de här ämnena, vilket i sig är mycket glädjande.Jag tycker också att det är väldigt bra att utbild-ningsministern tar upp kompetensutvecklingsprogramoch att man anger upp till 20 poäng i naturvetenskap,teknik och miljö för lärare som är yrkesverksamma.Bristen i de fortbildningsinsatser som hargjorts tror jag har varit att de har varit för korta. Dehar inte gett den djupa förståelse och förankring manbehöver.Det är i sig ett problem att väldigt många lärare,särskilt de som jobbar med de lägre årskullarna, intehar den här kompetensen. De har fått kortare kurser,och det blir gärna så att man använder sig av alltförmycket reproducerande material, som förmodligengör undervisningen både tråkig och ibland ocksåogripbar. Eleverna lär sig strategier för att gissa föratt komma fram till lösningar, men lär sig inte pro-blemlösningar som sådana.Jag tror också, om jag får ge utbildningsministernnågra tips för framtiden, att man skulle se över näreleverna läser de här ämnena. Då tänker jag bl.a. påämnet fysik. Jag tror att eleverna ibland inte har till-räcklig mognad för att kunna tänka abstrakt. Det ärungefär som Piaget beskriver en ung människas mog-nadsgrad. Det finns undersökningar som visar att påfysiktimmarna i årskurs 8 är det av elevernasom egentligen inte förstår någonting därför att deinte har kommit till den nivån . Hur de sedankommer att uppleva dessa ämnen och det här ämnes-området är självklart. Men jag tror att det är sådanaungdomar som mycket väl kan klara de här studiernaoch visa sig tillhöra begåvningsreserven, men intejust vid det tillfället.Jag tror också att man måste förändra lärarutbild-ningen. krävs 20 poäng, och de studierna bedriverman tillsammans med andra, som kanske skall forskai ämnet. Men det är alldeles för smal kunskap. Manmåste ha en bredare, orienterande kunskap för attkunna stimulera eleverna och få dem att bli nyfiknaoch tycka att det här är spännande.Matematiken är den svåra delen i den tekniska ut-bildningen. Man klarar inte analysen och tvingasavbryta sina studier. Det finns dock en väldigt dåligöverensstämmelse mellan högskolans och gymnasie-skolans matematik. Det praktiska konkreta problem-lösande som slagit igenom i gymnasieskolan har inteslagit igenom på samma sätt i högskolan, utan där serman fortfarande matematiken i hög grad som en ve-tenskap med en skönhet i sig.Man måste börja tala med varandra, så att man fåren bättre överensstämmelse. får vi säkerträkna med många "tappade sugar", dvs. många somkommer att avsluta sina studier i förtid.Behovet av rejäla fortbildningsinsatser har jag re-dan tagit upp. Kanske skulle man också kunna tänkasig att göra basåret till ett särskilt uppdrag för hög-skolorna. Jag vet av egen erfarenhet att det inte alltidär så stor entusiasm och intresse för just basårsutbild-ningen. Kanske kan vi också fundera på om vårapartier kunde genomföra någon variant på NT-svuxför att stimulera intresset för de aktuella ämnesområ-dena.Anf. 58 ():Fru talman! Jag skall försöka fatta mig kort. Jagdelar utbildningsministerns åsikt att det här inte ärnågon lätt fråga och att vi har ett gemensamt ansvarför att lösa den. Det är intressant att här kunna föra endiskussion om detta.Jag skulle vilja ha litet mer upplysningar. Om jagär riktigt underrättad har regeringen sagt upp avtaletom samarbete om läkarutbildning, forskning m.m.,det s.k. , som reglerar ersättningen till desex landsting och kommuner som har upplåtit sinasjukhus och vårdcentraler för utbiledning och forsk-ning.Det är ingen hemlighet att flera ansett att det finnsen stor orättvisa i det system som gäller. T.ex. ärersättningen för en läkarstuderande i mer ändubbelt så stor som ersättningen till en studerande iUmeå i samma typ av läkarutbildning med sammamål och inriktning.Jag vill mot den bakgrunden gärna veta på vilketsätt regeringen kommer att agera för att i samverkanmed andra komma överens om ett nytt sätt att fördelaersättningarna till läkarutbildningarna.Anf. 59 Utbildningsminister ():Fru talman! Jag håller med om mycket av det somBritt-Marie Danestig säger. Det här är ett område därvi måste vara beredda att pröva nya metoder och varalite kreativa. Det är också ett område där olika typerav projekt har avlöst varandra. De är betydelsefulla,men i grund och botten handlar det självfallet omvilka känslor barn och ungdomar får när de stöter pånaturvetenskap och teknik i skolan, om vilken upp-fattning de har om innebörden av dessa ämnen när dekommer upp i högskolan och, inte minst, om vilkentyp av jobb dessa ämnen leder till på arbetsmarkna-den.Detta innebär att många har ett gemensamt ansvari detta sammanhang. Näringslivet måste bli mycketbättre på att beskriva de yrken som väntar - yrkensom jag upplever som mycket spännande. De innebärinternationella kontakter, fritt arbete och en stimule-rande utveckling. Jag tror att man inte är särskiltbra på att förmedla detta till barn och ungdomar.Jag tror också att det behövs en hel del förnyelse iutbildningarna. Regeringen har gett ett treårigt upp-drag till att i samarbete medandra universitet och högskolor förnya utbildningenav högskoleingenjörer och civilingenjörer. ta in genusperspektiv i utbildningen för att kunnarekrytera och även behålla unga kvinnor i utbildning-en. Det finns bland dem fortfarande en mängd begå-vade studenter som, om de får rätt stimulans, mycketväl skulle kunna söka sig till det här området.Man har också i uppdrag att förnya pedagogiken,t.ex. genom mer av problembaserat lärande, somockså det kan locka nya grupper till civilingenjörsut-bildningarna.Man skall också pröva en gemensam ingång förhögskole- och civilingenjörer och för lärare i natur-vetenskap, matematik och teknik för att öka möjlig-heterna för dem som har lockats till området natur-vetenskap och teknik att ta vägen till läraryrket. Dettakonkreta uppdrag som man nu arbetar med i Linkö-ping är ett sätt att förnya uppifrån för att till syvendeoch sist visa för barn och ungdomar att det här är ettspännande område.Vi vet också att högskolorna har tagit ett ansvargenom att själva hålla kontakt med gymnasieskolornaoch att försöka stimulera inte minst unga flickor attvälja teknik och naturvetenskapliga intressen. Jag trordock att det kan göras mycket mer.Vi har ibland resonerat så att det mesta av socialoch könsmässig snedrekrytering och av valen av olikaämnesområden avgörs så tidigt att ingenting kangöras . Jag tror att högskolorna själva kan spelaen väldigt stor roll genom att vara väldigt aktiva i sinaregioner. är intresset riktat mot högskolornafrån flera håll i samhället. Det intresset är så stort har en påverkansmöjlighet som historiskt sett ärunik. Man kan faktiskt betyda någonting både när detgäller att rekrytera mer jämlikt och när det gäller attstimulera till intresse för de här ämnesområdena.Lennart tar upp avtalet om läkarut-bildning och forskning, som regeringen sade upp , och diskussionen om det är naturligtvisviktig. Uppsägningen innebär ingenting på kort sikt -det har en femårig uppsägningstid - men uppsägning-en är motiverad av att avtalet från flera utgångspunk-ter behöver moderniseras. Vår bedömning var att viför att få i gång den moderniseringen bör säga uppavtalet.Vi har för de övriga högskolorna fått ett nytt re-surstilldelningssystem, som behöver få inverkan ock-så på detta resursfördelningssystem. Också den regi-onala fördelningen av de resurserna behöver ses över.Vi räknar med att föra en konstruktiv diskussion medden andra parten om detta och med att ha ett nyttavtal klart innan det här avtalet går ut.Anf. 60 ():Fru talman! Jag delar utbildningsministerns syn-punkter. Jag tror att människan alltid är utvecklings-bar. Det är aldrig . Jag tror också att ointressetför naturvetenskap, matematik och teknik i mångt ochmycket är en attitydfråga.