prot · GN0939 · 1999-12-03 00:00:00 — genomförs de åtgärder somföreslogs i kvinnofridspropositionen. Uppdrag harlagts ut på myndigheter att vidta åtgärder. Det handlarom att förebygga brott, skydda kvinnor, förbättralagstiftning, informera osv. Ni känner alla till det somär på gång.Jag vill också säga att det är viktigt att alla myn-digheter samarbetar. Det handlar om ,sjukvården och frivilligorganisationer. Det är därförvi tycker att det är så viktigt att också kommunernafår ordentligt med resurser för att kunna jobba med dehär frågorna. Det var också ett svar på den frågaMaud ställde tidigare.I anmäldes under föregående år 20 000brott om våld mot kvinnor. Det har möjligen ökattack vare att vi har ett bättre bemötande och bättreåtgärder. Då är det naturligtvis någonting positivt.Men mörkertalet är fortfarande väldigt högt.Det som har gjorts är säkert inte tillräckligt. av åtgärderna behöver förmodligen förstärkas.Bl.a. har Riksåklagaren i uppdrag att se över besöks-förbudet. Möjligheten att använda fotboja utreds. Enkvinna som jag träffade vid den här konferensen varfrån , och det var hennes bestämda uppfatt-ning att det aldrig kan vara fråga om engångsinsatser.Informationsinsatser, samarbete över myndighets-gränser och med frivilligorganisationer samt utbild-ningsinsatser måste alltså fortsätta för all framtid.Vi ser väldigt allvarligt på den här frågan, och detvet jag att alla partier i gör. Regeringen harockså tagit den här frågan allvarligt och skriver ibudgetpropositionen att polisens insatser för att före-bygga och beivra våld mot kvinnor och barn skallintensifieras och förbättras.Fru talman! Med det anförda yrkar jag bifall tillhemställan i betänkande och avslag på reservationer-na.Anf. 81 () replik:Fru talman! Jag skulle vilja ställa några frågor tillMargareta . När det gäller den här konferen-sen om slaveri och kvinnohandel kan jag instämma iatt det ser annorlunda ut utanför våra gränser. Men viser starka tendenser till att det blommar upp här ock-så. Här har vi mycket att göra. Det är också därförsom det finns en fempartimotion där man samlar allaförslag till åtgärder för att angripa våldet mot kvin-norna.Det jag särskilt vill ta upp är glesbygdfaktorn.Man måste vara medveten om att det ser annorlundaut i glesbygden. Man ringer kanske från en kommun-del i och säger att nu händer det något ochpolisen måste komma. Då kan man få till svar att detyvärr bara har en bil och den kan de inte skicka ef-tersom det är att köra. De måste reda upp detsjälva på något sätt. Det är inte acceptabelt att ha detpå det sättet. Avstånden gör att man bör beakta gles-bygden. Det handlar inte bara om invånarantal ochantalet anmälda brott.När justitieministern presenterade detta verkadedet som om det skulle vara renägare och bönder somskulle var dessa deltidspoliser. Jag tyckte inte att detvar acceptabelt. Man måste få samma service frånpolisen var man än bor i landet. Att man sedan kanföra över uppgifter från polisen till andra myndighe-ter kan jag ha den största förståelse för. Det var detjag hade förväntat mig skulle komma efter den härrapporten och inte att renägare och bönder skulleutbildas för att ersätta polisen. Det kanvi aldrig gå med på.Anf. 82 () re-plik:Herr talman! Vi vet ju inte vad som kan bli aktu-ellt. Det finns faktiskt inget förslag. Man ska titta påmöjligheten. Även har haft endel av de här frågorna uppe. Man behöver inte hängaupp sig på om det ska vara renägare eller bönder. Detfinns kanske många andra män och kvinnor somskulle kunna utföra en del av det som polisen gör utan att det direkt är polisiära uppgifter. Vi fårväl se när förslaget kommer.Det intressanta är faktiskt att förnågra år sedan ställde sig bakom en motion om skulle ha en särskild reservpoliskår.Anf. 83 () replik:Herr talman! Om det bara skulle vara renägareoch bönder skulle det inte finnas så många. Det skulleinte vara så stora resurser man skulle kunna ta av.Men det var just det som justitieministern framförde,och det gjorde mig lite betänksam.Däremot tycker jag att det är angeläget att disku-tera om det ska vara poliser som ska sköta t.ex. be-vakning av idrottsevenemang och andra stora arran-gemang. Det är kanske en annan fråga.Anf. 84 () re-plik:Herr talman! Det hade kanske varit bra om manhade avvaktat tills det hade kommit ett förslag. Dåhade man kunnat ha synpunkter på det. avfärdasdet redan i det här skedet.Jag glömde att svara på frågan om glesbygdsfak-torn. Det är ingen specifik faktor som befolkningsun-derlaget eller brottsstatistiken, utan man gör en sam-manvägning av alla dessa faktorer i resultatdialoger-na. Sedan får man göra en sammanvägning. Det ärfaktiskt så att man tar upp den här frågan när budget-dialogerna äger rum.Anf. 85 () replik:Herr talman! När och talar om hur det ser ut i polisdistrikten ute ilandet hänvisar ni alltid till vad polismästarna säger.Det är väldigt viktigt att man lyssnar på enskildapoliser eller små grupper av poliser. Man kan t.o.m.diskutera saker och ting med Svenska Polisförbundet.Är det bara polismästarnas åsikter som ni frågarefter, eftersom ni alltid hänvisar just till vad de harsagt? Det är min första fråga.Jag får tacka för att ändå för-sökte säga något om ekonomin. Ni måste väl ha nå-gon strategi för hur det här ska redas ut. Det går juinte att bara pytsa in småpengar, några miljoner häroch där . Det är nu mycket allvarligt ställtmed polisväsendets ekonomi.Jag ska citera ur en PM från RPS :"Med den ram beslutar med an-ledning av budgetpropositionen för beräknasPolisens underskott vid utgången av uppgåtill . RPS bedömer, mednu kända förutsättningar, att polisväsendet kommeratt ha ett underskott motsvarande ca 2,7 miljarder vidutgången av . "Här pytsar man nu in 21 miljoner, medan det be-faras ett underskott om 2,7 miljarder bara om två år.Vad tänker ni göra, ?Anf. 86 () re-plik:Herr talman! Låt mig börja med den första frågan.Jag tror att det inte bara är blandledamöterna här i kammaren som är ute och träffarenskilda polismän. Vi lyssnar inte bara på polisled-ning, länspolismästare, e.d., utan vi ärfaktiskt också ute i verkligheten och lyssnar. Jagtycker inte att bilden är fullt så mörk som ni fram-ställer den.Ni skriver i ert särskilda yttrande att de rättsvår-dande myndigheterna inte längre klarar att fullgörasina uppgifter. Menar ni verkligen det? Jag tycker attpolisen gör sitt arbete väldigt bra. Det finns visstbrister när det gäller poliser och när det gäller resur-ser och även andra brister som vi är på väg att åtgär-da. Den som lyssnade lite grann på veta något om vad som har gjorts, vad som är pågång och vad som är tänkt, men den bild som ni gerstämmer inte riktigt med verkligheten utan kan merauppröra och oroa än göra nytta.Den andra frågan tycker jag inte att jag behöverberöra. Vi vet att det saknas resurser. Det har tillförtsresurser . Det har inte handlat omnågon miljon här och där, utan det har också handlatom ganska stora och rejäla satsningar. Det krävsmera, och regeringen har sagt att den har för avsikt attåterkomma . Det har framhållits av LailaFreivalds, av och av andra talare ikammaren i dag.Man får väl vänta och se. Om det till 2002 beräk-nas ett underskott om 2 ½ miljarder, hinner man fak-tiskt rätta till det, eftersom det är dit. Vibehöver inte utgå från att det inte kommer någrapengar.Anf. 87 () replik:Herr talman! Jag kan bara utgå från det som jaginledde mitt anförande med här. Jag har framför migden skrivelse som man har skickat till är faktiskt så, som jag sade tidigare, att den bl.a.är undertecknad av , som i justitieut-skottet har varit varm anhängare av att göra nedskär-ningar i polissammanhang. Det gäller polismyndig-heten i , och det heter så här i en passus:"Ytterligare personalnedskärningar kan inte görasutan allvarliga konsekvenser för att skapa trygghet åtallmänheten. "Jag sade tidigare att nyrekrytering måste kunnaske i län, fastän man inte har råd med det. Såmåste ske därför att medborgarna har rätt att kräva attfå ett skydd ute i samhället. Det skyddet finns inte utei samhället. Vad jag tycker är fel är att ni inte vill sesanningen om de verkliga förhållandena.Medan jag ändå har ordet, herr talman, vill jag sä-ga att jag visserligen inte har replikrätt mot IngvarJohnsson men att och tillhör samma parti. Det sades att det nubehövs fler poliser.Vi har aldrig fått svar på frågan vad som gjordeatt ni inte kontinuerligt behövde ha igång utan stängde den . Vi förlorade däri-genom 800 poliser som skulle ha funnits ute i sam-hället . Vad var det som gjorde att det inte fannsnågot behov då, medan behovet just nu är så stort attni t.o.m. vill öppna en enhet i ? Jag skulle viljafå svar på den frågan här i kammaren.Anf. 88 () re-plik:Herr talman! Det var många frågor. Först vill jagsäga att aldrig har varit någon an-hängare av nedskärningar, utan dessa har vi varittvingade till på grund av den statsfinansiella situationsom rådde. Jag behöver inte gå in på den. Vi harredan diskuterat vad som har gjorts i det avseendet.Det var fråga om besparingar både från den borgerli-ga tiden och sådana som den socialdemokratiskaregeringen gjorde av statsfinansiella skäl. Det harvarit omorganisationer och reformarbete som har tagitmycket pengar och mycket tid i anspråk.Naturligtvis är situationen pressad, och vi är inteomedvetna om det brev som håller isin hand och återigen har citerat. Vi har talat om att viåterkommer när vi har fått en fullt klar bild av hurmycket resurser som behövs. Men vi går också enbalansgång mellan resurser som vi för till välfärdenoch resurser som vi för till rättsväsendet. Vi tyckernämligen att det hänger ihop. Man kan inte ge merresurser till rättsväsendet på bekostnad av resurser tillvälfärden, vilken har en nog så viktig roll vad avserbrottsutvecklingen.Maud tog upp några fler frågor, men jaghade glömt att ta med min penna och kunde inte note-ra dem.Anf. 89 (m):Herr talman! Det är många tankar och idéer somströmmar genom huvudet när man lyssnar på de härtimmarnas debatt. Den ska väl också fortsätta ytterli-gare , tyvärr utan justitieministern ochutan någon företrädare för . Jag harviss förståelse för att justitieministern kanske inte hartid utan har andra viktiga angelägenheter, men detkänns märkligt att som denna, då vi debatterarett utgiftsområde, inte någon kan mobiliseras frånRegeringskansliet för att avlyssna denna debatt.Självfallet värdesätter man kammarens protokoll.Herr talman! När öppnades i septemberföredrog statsministern regeringsförklaringen, och idet protokoll där den redovisades tog den i anspråkungefär 350 spaltrader. 4 ½ av dessa 350 ägnades åträttsfrågorna. Det var nog inte bara jag som var någotöverraskad över proportionerna, med tanke på hurviktiga som rättsfrågorna uppfattas vara bland med-borgarna, just i det medborgarperspektiv som LailaFreivalds talade mycket om i sitt inlägg och som jagtror att många kan instämma i.Visserligen hade man lagt in det här under av-snittet "som ledande välfärdsnation", och detkan i och för sig både vi moderater och, som jag tror,alla andra tycka vara en rimlig koppling. En funge-rande rättsstat är en väsentlig del av och ett funda-ment för välfärden. I det avseendet kan man nog varanöjd. Men jag tycker att det är märkligt att man så liteägnar de här frågorna uppmärksamhet i regeringsför-klaringen.Men om vi är överens om vikten av rättstrygg-hetsfrågorna i välfärdsstaten funderar jag lite grannöver varför man satsar så lite pengar på problem somkan förväntas bli lösta.Visserligen kan man, som , raljeralite grann över olika belopp. Man kan alltid bryta nedhalvmiljardbelopp som Moderata samlingspartietredovisar utöver regeringens budgetram, så att det blirväldigt lite räknat på något sätt. Men faktum kvarstår:En halv miljard mer till rättsstaten och de olika delar-na i rättskedjan hade sänt utomordentligt viktiga ochpositiva signaler till de delar som brottas med nästintill oöverstigliga budgetproblem.Regeringsunderlaget - de tre partierna - har ströttkomplimanger över varandras sätt att dra vagnenunder hösten. Jag hoppas att den smörjoljan behövstill våren. Med de underskott som olika delar avrättskedjan ackumulerar månad för månad kommerdet att behövas - och det har ju varit flera vittnesbördom detta - mycket stora och gemensamma krafter föratt kunna dra skuldsedlarna framåt och lösa in dem.Vi har tidigare här pekat på hur polisen ackumule-rar underskott i stor-leksordningen 2 miljarder kronor.Varje månad , , gårpolisverksamheten back med 50 miljoner kronor.Året därefter går den back med 100 miljoner kronorper månad, givet att man bara lever upp till 3-4 %ökning av den kostnadsnivå man har . Polisför-bundets samlade yrkande lär enligt uppgift liggakring , och varje procentenhet betyder 70 miljo-ner kronor.Min fråga är: Varför dröjer regeringen? Man harutlovat besked . kommer mycketljus och annat. Uppenbarligen har man kraftsamlat tillvåren, . Varför dröjer man sålänge som med att skicka dessa signaler ochredovisa medeltillskotten?Herr talman! Det här med rättssamhället och rätts-statens sätt att fungera handlar inte bara om pengar.Jag tror att flera har varit inne på detta, men det harvarit förvånansvärt lite diskussion och debatt. I tidersom dessa ägnas en stor del av det massmediala ut-rymmet åt kampen mot grupper som står utanförlagen - de må ha en nazistisk eller annan bakgrund.Mycket av debatten ägnas åt hur det civila samhälletska kunna bekämpa de grupper som av olika skäl harställt sig utanför lagen och bara syftar till att förstörarättssamhället.Det gäller med andra ord, herr talman, att på olikasätt se till att grogrunden för brottsligheten också blirsämre och helst försvinner.Då vill jag ställa en fråga till socialdemokraterna.Vi har en utveckling med en skola där i alla fall av eleverna inte går ut med ett godkänt betyg imodersmålet, eller i svenska språket, för det kan jufinnas de som har ett annat modersmål. Är det då såmärkligt att man får ett utanförskap redan där, iskolåldern, när man med språket inte kan formuleravad man känner - det må vara en protest mot sam-hället eller annat? Är det märkligt, när språket interäcker för att formulera meningar och uppfattningar,att där skapas en grogrund för utanförskap som tar siguttryck i brottslighet?Jag anklagar, vill jag säga, socialdemokraterna föratt bidra med detta utanförskap genom en skol- ochutbildningspolitik som inte ger dessa ungdomar möj-lighet att behärska det språk som är en förutsättningför delaktighet i samhället. Det kanske är tuffa ord,men jag säger detta därför att det är nödvändigt attbegrepp nämns vid rätt namn.Är det så märklig, med de begränsade resurserpolisen har, att det finns en lockelse i att bilda med-borgargarden av olika slag? Det är någonting somingen i den här kammaren tycker om, men som vi likafullt börjar se tecken på. Vad är det en spegling av?Jo, att vanliga hederliga medborgare inte upplever attstaten kan klara den primära uppgift man har, nämli-gen att säkerställa rättssamhällets funktioner.På punkt efter punkt skulle man kunna peka på dehär sakerna och ytterligare exempel.Det finns ungdomar som inte får en bild av sinsamtidshistoria, som inte behärskar den, på grund aven dålig skola. Det råder en allmän oordning påmånga skolor. Alla vi har varit ute på skolor ochsäkert både förundrats och ibland förfasats över denbrist på ordning som råder. Är det så märkligt att detskapar en grogrund för utanförskap? Om man nu inteföljer skolans regler, varför ska man följa reglerna idet lilla lokalsamhället och i det stora samhället?Varför ska man göra det, om man inte får någon formav klara riktlinjer för hur det ska se ut i den lilla värl-den, i skolans värld?Dålig skolpolitik, brist på engagemang i vuxen-världen - det är en utmaning för alla oss som är vux-na. Vuxenvärlden brister när det gäller att sätta uppklara regler och våga driva de teserna. Det gäller alltfrån det enklaste, att man inte går med keps inomhus,till att vi markerar vad som gäller i umgänget männi-skor emellan.Den nya bibelöversättningens exakta lydelse kandet hända att jag inte känner till. Men detta att be-handla sina medmänniskor som man själv vill blibehandlad är en central fråga. Vi ser otaliga exempelrunt omkring på att människor, unga som gamla, inteblir behandlade som de kan förväntas vilja bli be-handlade själva. Och vi är för dåliga på att markeradetta.I detta, herr talman, skapas en grogrund för utan-förskap. Det skapas en känsla av att det inte är såfarligt att begå små brott. Vardagsbrottsligheten beiv-ras ju inte. Det märks ju inte. Man skriver ju av detta.Kan jag göra det lilla utan att bli upptäckt så kan jaggöra det något större, och så kan det fortsätta. Är detdå så märkligt att vi får detta klimat?Därför tycker jag att det är viktigt, i en debatt somdenna, att man klart och tydligt markerar att det inteenbart handlar om pengar. Men när det nu har gått sålångt som det har gjort - och innan vi kan vrida pen-deln tillbaka när det gäller att markera vuxenvärldensnormer och värderingar - är det viktigt, ja självfalletnödvändigt, med pengar.Med det sagt, herr talman, vill jag övergå till detsom kanske är mer kopplat till betänkandet. Men jagtycker att det kanske kan vara av värde att detta harsagts i denna debatt. Det handlar då om domstolarna.Precis som justitieministern gav uttryck för - videlar helt den uppfattningen - intar domstolarna ensärställning i rättsväsendet. Oberoende självständigadomstolar är demokratiska staters liv. De är en viktigtdel i detta.Det är alldeles uppenbart att det behövs ett antalreformer av domstolsväsendet. Det har Moderatasamlingspartiet inte motsatt sig, och det har inte hel-ler de andra borgerliga partierna motsatt sig.Vi konstaterar också att dömandet har blivit meroch mer mångfacetterat och lagstiftningen mer ochmer komplicerad. Även om lagstiftaren då och dåtalar om att man måste förenkla lagstiftningen är detbara att konstatera, inte minst med den internationellarätten och EG-rätten som kommer in, att det blir alltsvårare.Det kräver självfallet kompetensutveckling förden personal som redan är inne i systemet. Och själv-fallet kommer det att ställa krav på den utbildningsom ska till för den kommande personalen.Det är viktigt att domstolsväsendet skickar sådanasignaler och är så attraktivt att man knyter till sig deskickligaste juristerna. Det är förödande omdet är bättre att gå till advokatkontoret tvärs övergatan än att sikta på en domarkarriär. De bästa och deskickligaste juristerna borde tycka att det är rimligtutmanande att välja domarkarriären.Men då får vi också ställa oss frågan: Är det rim-ligt att tro att man ska ha en domarutbildning sominnebär att man först kanske får enordinarie tjänst flackande runt om i Sve-rige? Är det en rimlighet framöver? Jag tror att detfinns en hel del att göra där.Det är också viktigt i reformarbetet att man ser tillatt notarieutbildningen utvecklas. Det är vidare vik-tigt i reformarbetet - och det är fundamentet för rät-tegångsprocessen - att vi får en översyn av rätte-gångsbalken. Den reglerar så kolossalt mycket avförfarandet. Vi kommer att se ett antal delförslag.Vore det då inte bättre att göra en rejäl översyn avrättegångsbalken?Det ligger självfallet också i domstolarnas liv attse till att även nämndemännens roll och villkor ärattraktiva och bra.Det finns nu en väldig debatt ute i samhället omreformering av domstolsväsendet. Det räcker mednågra veckors pressklipp från för attfå detta bekräftat. Vi ser det runt omkring. Den de-batten är i och för sig bra och angelägen.Men det finns drag i den som inte tilltalar. Inomdomstolsväsendet upplever man att det är någon formav ad hoc-reformarbete som pågår. Man löser vissafrågor från fall till fall. När en i en mindretingsrätt går i pension händer någonting med dentingsrätten, osv. Det är ingen tvekan om - och det harockså kommit till uttryck i dagens debatt - att manupplever att sätts åt sidan.Därför har vi i de fyra borgerliga partierna i reser-vation 11 ställt krav på att från regeringen få en sam-lad redovisning av de frågeställningar och utmaningarsom domstolsväsendet har framöver, och de övervä-ganden och förslag som det kan föranleda.Nu har pekat på att det kommernågon form av skrivelse här , men vi hadetyckt att det kunde vara lämpligt att i propositionensform få en samlad bedömning från regeringens sida,så kunde också samlat ta ställning. Det ärnämligen väsentligt när man reformerar rättsväsendet,herr talman, att det finns en legitimitet i detta refor-marbete och att de som arbetar i detta - alla de ledan-de jurister och skickliga domare som finns där -upplever att de förändringar som kommer till ståndinte är ad hoc-lösningar utan faktiskt en helhetssynoch en handlingsplan, riktlinjer som ska vara heltäck-ande och som faktiskt den främsta statsmakten, Sve-riges riksdag, har lagt fast. Utifrån dem ska sedan ettfritt och självständigt domstolsväsende agera.Det är inte bra - rätt eller orätt - att vi får en dis-kussion om att , som några gör gäl-lande, måhända har tolkat sin servicefunktion, omman får uttrycka det så, alltför brett. sadeen gång i tiden när man inrättade attdet var ett antal serviceuppgifter som detta verkskulle tillhandahålla. Som framgår av reservationnr 13 från de fyra borgerliga partierna vill vi att rege-ringen gör en översyn av hur funge-rar och bör fungera utifrån det riksdagsbeslut somtogs och vad som kan vara lämpligt framöver, just föratt den här diskussionen inte ska ytterligare utvecklastill att man ifrågasätter roll visavifria, självständiga domstolar.Kopplat till detta har vi också sagt att när det gäl-ler inskrivningsverksamheten och boupptecknings-verksamheten vill vi inte ta beslut förrän vi får se denhär samlade planen från regeringens sida. Det ärrimligt att man behandlar detta i ett sammanhang. Detär rimligt att man då också redovisar på ett bättre sättän man har gjort hur man ska klarapersonalförsörjningen och kompetensen och hur manska klara de investeringar i form av arkiv och annatsom behövs.Nu verkar man vara väldigt angelägen om attsnabbt rulla fram detta, för i förbandsnedläggningensspår kommer det förmodligen att finnas ett stort antallokaler lediga. Man kanske kunde säga något skämt-samt att förmodligen finns det väl en del källarvalvdär som man då skulle kunna använda. Men det är jutveksamt om förbandsnedläggningarna ska styra ska centralisera inskrivningsverksamheten tillHässleholm, och andra orter. Vi vill alltså väntamed det beslutet till dess att regeringen presenterarhelheten. Sedan finns det en hel del argument för kan göra förändringar.Avslutningsvis, herr talman, kan jag bara konsta-tera att i oron för att rättssamhället inte fungerar i det en företeelse som jag vill avsluta med attpeka på, och det är vittnenas situation. Några hartidigare varit inne på detta. Historien redovisar mångaexempel från den europeiska kontinenten ,då det var de bruna stövlarna som trampaderunt och människor skrämdes till tystnad. Man fickinte vittna om sanningen, för då visste alla vad sominträffade. Så långt har det förvisso inte gått ilandet, men utifrån den enskilda medborgarens per-spektiv kan hotet, "Din familj kan räkna med att fåveta att vi finns", uppfattas på samma sätt. Detta är ettövergrepp i rättssak. Det är kolossalt angeläget attvittnena har en känsla av att kunna uppträda utan attbli utsatta för hot och att det civiliserade samhället,rättsstaten, med alla medel skyddar de människor somvill vittna om sin del av sanningen i domstolsproces-sen. Inga kostnader är för höga för att säkerställa attvittnen vågar vittna. Historiens exempel på när detinte fungerar så är avskräckande och borde begrundasi tider då vi debatterar detta.Herr talman! Jag instämmer med dem som har yr-kat bifall till reservationerna 3, 11, 13, 16 och 17.Anf. 90 () re-plik:Herr talman! sade inledningsvis att rätts-väsendet är en del av välfärden. Javisst, det kan jaghålla med om! Men jag tycker också att välfärden ären del av kriminalpolitiken och en del av rättsstaten,dvs. trygghet i det övriga livet är minst lika viktigt förom vi ska kunna förebygga brott och att vi inte ska fåen ökad kriminalitet.