prot · GN0931 · 1999-11-23 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1999/2000:31Tisdagen den 23 novemberKl. 14.00 - 16.4218.00 - 21.43Det justerade protokollet beräknas utkomma om 3 veckorProtokoll1999/2000:31-------------------------------------------------------------------------------1 § Justering av protokollJusterades protokollen från den 15 och16 november.2 § Anmälan om kompletteringsval till riksda-gens valberedningTalmannen anmälde att Moderata samlingspartietsriksdagsgrupp på grund av uppkomna vakanser an-mält som ledamot i valbe-redning samt och som suppleanter i valberedning.Talmannen förklarade valda tillledamot i valberedningBeatrice ()suppleanter i valberedningCarl ()()3 § Meddelande om frågestundTalmannen meddelade att vid frågestunden skulle följandestatsråd närvara:Vice statsminister , justitiemi-nister , statsrådet ,statsrådet och finansministerBosse Ringholm.4 § Anmälan om fördröjda svar på interpella-tionerTill hade inkommit följande skrivelser:Interpellation 1999/2000:79Till riksdagenInterpellation 1999/2000:79 av () om situationen i Sverige.Interpellationen kommer att besvaras tisdagen den18 januari 2000.Skälet till dröjsmålet är att det inte finns ytterliga-re tid för interpellationssvar tisdagen den30 november. befinner sig på tjäns-teresa vecka 47 och den 29 november.Stockholm den 15 november 1999NäringsdepartementetEnligt uppdragDag EkmanExpeditionschefInterpellation 1999/2000:77Till riksdagenInterpellation 1999/2000:77 av Ulla-BrittHagström (kd) om näringslivskoncentration.Interpellationen kommer att besvaras tisdagen den18 januari 2000.Skälet till dröjsmålet är att det inte finns ytterliga-re tid för interpellationssvar tisdagen den30 november. befinner sig på tjäns-teresa vecka 47 och den 29 november.Stockholm den 15 november 1999NäringsdepartementetEnligt uppdragDag EkmanExpeditionschefInterpellation 1999/2000:70Till riksdagenInterpellation 1999/2000:70 av () om konkurrerande trafik på statens bannät.Interpellationen kommer att besvaras tisdagen den30 november 1999.Skälet till dröjsmålet är tjänsteresa vecka 47 ochden 29 november.Stockholm den 16 november 1999NäringsdepartementetEnligt uppdragCathrine 1999/2000:67Till riksdagenInterpellation 1999/2000:67 av () om tillsyn över nätbolagens prissättning.Interpellationen kommer att besvaras tisdagen den30 november 1999.Skälet till dröjsmålet är tjänsteresa vecka 47 ochden 29 november.Stockholm den 16 november 1999NäringsdepartementetEnligt uppdragCathrine 1999/2000:74Till riksdagenInterpellation 1999/2000:74 av etnicitet och kulturell mångfald.Interpellationen kommer att besvaras tisdagen den30 november 1999.Skälet till dröjsmålet är att vi inte har kunnat finnaen debattdag som passar både interpellanten ochstatsrådet.Stockholm den 15 november 1999KulturdepartementetStatsrådet uppdragMartin HolmgrenExpeditions- och rättschefInterpellation 1999/2000:80Till riksdagenInterpellation 1999/2000:80 av ()om digital TV.Interpellationen kommer att besvaras måndagenden 29 november 1999.Skälet till dröjsmålet är arbetsanhopning.Stockholm den 17 november 1999KulturdepartementetMarita UlvskogInterpellation 1999/2000:63Till riksdagenInterpellation 1999/2000:63 av Ulla-BrittHagström (kd) om Östersjöcentrum för kvinnorsföretagande.Interpellationen kommer att besvaras måndagenden 29 november 1999.Skälet till dröjsmålet är tjänsteresa vecka 47.Stockholm den 17 november 1999NäringsdepartementetStatsrådet uppdragDag EkmanExpeditionschefInterpellation 1999/2000:66Till riksdagenInterpellation 1999/2000:66 av omarbetsmarknaden.Interpellationen kommer att besvaras tisdagen den25 januari 2000.Skälet till dröjsmålet är tjänsteresa vecka 47 ochden . Interpellanten kunde inte ta emotsvaret den 29 november.Stockholm den 17 november 1999NäringsdepartementetStatsrådet uppdragDag EkmanExpeditionschefInterpellation 1999/2000:84Till riksdagenInterpellation 1999/2000:84 av ()om IT-infrastrukturen.Interpellationen kommer att besvaras tisdagen den18 januari 2000.Skälet till dröjsmålet är att det inte finns ytterliga-re tid för interpellationssvar tisdagen den30 november. befinner sig på tjäns-teresa vecka 47 och den 29 november.Stockholm den 16 november 1999NäringsdepartementetEnligt uppdragCathrine 1999/2000:82Till riksdagenInterpellation 1999/2000:82 av () om rehabilitering av patienter som saknar sjuk-försäkring.Interpellationen kommer att besvaras tisdagen den18 januari 2000.Skälet till dröjsmålet är utlandsresa.Stockholm den 15 november 1999SocialdepartementetIngela ThalénInterpellation 1999/2000:85Till riksdagenInterpellation 1999/2000:85 av om funktionshindrades rätt att byta bo-stad.Interpellationen kommer att bevaras tisdagen den30 november 1999.Skälet till dröjsmålet är att jag inte kunnat finnaen debattdag som passar både interpellanten och mig.Stockholm den 16 november 1999SocialdepartementetLars EngqvistInterpellation 1999/2000:62Till riksdagenInterpellation 1999/2000:62 av Ulla-BrittHagström om forskning om kvinnors alkoholdrickan-de.Interpellationen kommer att besvaras tisdagen den25 januari 2000.Skälet till dröjsmålet är att jag inte kunnat finnaen debattdag som passar både interpellanten och mig.Stockholm den 10 november 1999SocialdepartementetLars EngqvistInterpellation 1999/2000:57Till riksdagenInterpellation 1999/2000:57 av Ulla-BrittHagström om lagstiftning om tidigare stängning avkrogar.Interpellationen kommer att besvaras tisdagen den25 januari 2000.Skälet till dröjsmålet är att jag inte kunnat finnaen debattdag som passar både interpellanten och mig.Stockholm den 10 november 1999SocialdepartementetLars Engqvist5 § Svar på interpellation 1999/2000:46 omVästsaharaAnf. 1 Utrikesminister ():Fru talman! har med anledning avrapporter om oroligheter i frågat vad rege-ringen avser göra för att garantera att folkomröst-ningen i genomförs så att befolkningensrättmätiga intressen tillgodoses.Genom i huvudsak algeriska källor fick omvärl-den kännedom om att en våldsam sammanstötningägt rum i mellan demonstranter och polis islutet av september. Enligt den algeriska källan ochenligt vad interpellanten påstår skulle det röra sig omen konflikt mellan marockaner och västsaharier.Detta torde vara felaktigt. Efter ett besök på platsenoch samtal med personal från FN-missionen Minursohar departementet kunnat konstatera att det rörde sigom en studentdemonstration för bättre sociala villkor,som fick ett våldsamt förlopp till följd av brutalthanterande av den lokala polisen. Flera personerskadades allvarligt och omfattande skadegörelseförekom, men det går inte att beteckna det som enkonflikt mellan och Västsahara.Läget i den västsahariska frågan är dock otill-fredsställande. Det råder visserligen fred sedan år1988, men trots att varit på plats sedan år1994 har arbetet med att identifiera röstberättigadevästsaharier dragit ut . En preliminär röst-längd har upprättats först . Av 160 000 identifie-rade har endast 80 000 godkänts. Lika många haröverklagat, inte blott för att de själva inte finns medpå listan, utan även för att vissa andra, som enligtderas åsikt inte borde vara där, tagits upp i röstläng-den. Resultatet är att nästan allt identifieringsarbetemåste göras om. Det är därför mer än tveksamt omfolkomröstningen kan äga rum såsom förutsagts den31 juli år 2000.Det är svårt att avgöra varför identifieringsarbetetgått så trögt. Båda parter skyller på varandra. Frånsvensk sida har vi framfört att de ska inse sitt ansvaroch själva på bästa sätt bidra till att folkomröstningensnarast äger rum och att det sker under ordnade de-mokratiska och rättvisande former. Båda parter harockså för mig och kolleger inom EU uttryckt sin fastavilja att genomföra folkomröstningen.Min personliga uppfattning är att förutsättningar-na för en lösning av Västsaharafrågan har förbättratsunder senare tid. Jag ser det som positivt att en sär-skild kommission för att hantera Saharafrågor harinrättats i . En ny tjänsteman med ansvar förkoordineringen med har utnämnts. Dessaåtgärder betyder att ansvaret för den förda politikenhar flyttats bort från inrikesministeriet, vilket auto-matiskt ger möjlighet till att förnya den fördapolitiken. Dessutom har den tidigare inflytelserikeinrikesministern ersatts. Detta kan betyda att vi stårinför en modifierad Saharapolitik.Som bevis för en vilja till förnyelse och reformerpå det mer allmänna planet i kan nämnas attdet redan under kung tid inrättades ettministerium för mänskliga rättigheter. Dess verksam-het har fått ökat genomslag. Pressfriheten har succes-sivt förbättrats och, för att nämna ett exempel, denkände kritikern av Västsaharapolitik, Ab-raham Serfaty, har tillåtits återvända från sin lands-flykt.Sverige kommer även i fortsättningen, på det sättsom FN:s generalsekreterare bedömer lämpligt, attbidra till att omröstningen sker under demokratiskaoch öppna former. Vi har bl.a. reserverat medel förvalövervakning.Vad beträffar interpellantens sista fråga om han-delsavtal och andra överenskommelser är den förtidigt ställd, men självfallet önskar vi att Västsaharasbefolkning får åtnjuta de fördelar som handelsavtalm.m. Hur detta ska gå till får vi överväga närfolkomröstningen har ägt rum.Anf. 2 vice talman ():Fru talman! Den här interpellationen har tillkom-mit utifrån ett mycket oroande läge för Västsaharasbefolkning, men den är också ett uttryck för ett starktintresse här i och från samtliga riksdags-partier där vi agerat bl.a. genom en flerpartimotionsom undertecknats av representanter från samtligapartier.Det finns ett brett stöd i för att agera införfolkomröstningen i . Det finns dessutomett starkt stöd från många folkrörelser och enskildaindivider. Det är också glädjande att det finns ett stödfrån den . Men jag måste ändåtillstå att jag känner en viss besvikelse över att detengagemang som utstrålas i det här svaret inte är såväldigt starkt, men det kan ju förändras.Den direkta orsaken till interpellationen är somhar framgått väldigt tydligt de händelser som ägderum i El Ayun, huvudstaden i det ockuperade områ-det, . Två studenter dödadesoch 40 personer skadades. Av dem som skadades togsmerparten inte emot på sjukhus, så de fick alltså inteden vård som de behövde.Vi kan tvista om bakgrunden till oroligheterna,men det står ändå väldigt klart att det är västsahariersom har demonstrerat och att det är marockansk polisoch militär som har ingripit med mycket brutala me-toder. Jag tror att det är bra att se den här situationensom ett tydligt exempel på bristen på öppenhet ochbristen på möjlighet för omvärlden att faktiskt se vadsom har hänt och vem som har gjort vad. Bristen påfria medier och bristen på yttrandefrihet är ju uppen-bar. Det kan också medverka till att vi har olika källoroch inte hade någon direktkontakt på plats när dettahände.Fru talman! En central fråga i interpellationengäller identifieringsprocessen, och den är starkt för-senad, det vet vi. Det är tveksamt om folkomröst-ningen kan äga rum . Men det förvånarmig ändå att regeringen anser att båda parter har sköttsig lika illa och inte skött sina åtaganden enligtHoustonavtalet. Det är inte den bild som jag har.FN:s generalsekreterare lämnade en rapport tillsäkerhetsrådet där det framgår attdet inte går att genomföra identifieringsprocessenutan ett tillskott på 36 personer. Vi känner också tillde betalningssvårigheter som föreligger. Det finns ettunderskott när det gäller betalningen till bl.a. perso-ner i Minursostyrkan. Vi vet att FN har dåligt medpengar.Det har kommit upp ett förslag från folkrörelsernasom jag tycker är konstruktivt. Det går ut på att Sve-rige skulle kunna erbjuda sig att utbilda och finansie-ra en grupp på ca 40 personer som under FN:s mandatskulle utföra och bidra till att slutföra indentifierings-processen. Det är ju ett massöverklagande som harskett. Jag begär inget svar av utrikesministernpå den här punkten, men jag vill att utrikesministerntar med sig detta för att kunnalämna ett besked.Fru talman! Det är givetvis väldigt glädjande attregeringen redan har avsatt medel för valobservationunder folkomröstningen. Men jag vill också fråga omregeringen har hunnit se på det projekt som folkrörel-serna har tagit fram. Det går ut på att man från folkrö-relserna på ett tidigt stadium ska kunna vara med iprocessen inför och under folkomröstningen.Anf. 3 ():Fru talman! Jag vill också tacka för svaret. Jagtycker att det är bra att det blir en debatt om Västsa-hara i . Det behövs verkligen. Även om detfinns ett stöd från folkrörelser och andra - som EvaZetterberg beskrev - är detta en bortglömd kon-flikt som inte märks så mycket som den borde göra.Detta är kanske den sista kolonin som man inte harkommit till rätta med, och det borde man ha ordnatmed inför millennieskiftet.Jag önskar att jag kunde dela utrikesministernspositiva syn på utvecklingen i . Jag hållermed om att det finns positiva tecken. Men det går inteatt tro på någon förändring förrän man verkligen serordentliga tecken på ett tillmötesgående. Ett sådanttecken skulle vara att man godtar de som registrerasinför folkomröstningen och de kriterier som uppsatts.På var både och jag närvarande under en diskussion somhandlade om och som hade underrubrikenVad kan lära av ? - ett mycketintressant ämne. Det som hände efter folkomröst-ningen i får inte upprepas i Västsahara.Det finns en del frågor som man kan trycka på.Först och främst handlar det om att det måste fattasett definitivt beslut om folkomröstning. Det har fattatsmånga sådana beslut och fastställts många olika da-tum. Jag vet faktiskt inte vilket i ordningen som gällerjust , men folkomröstningen har skjutitsupp. Det behövs alltså ett definitivt beslut.Det behövs också en valövervakning under långtid - även före folkomröstningen - för att förankrahela processen hos båda sidor så att man får lägetnågorlunda under kontroll. Då krävs det ordentligaresurser så att det går att genomföra en folkomröst-ning.Vad händer med den som förlorar? Vi räknar juallihop med att det blir som förlorar folkom-röstningen. Då gäller det att kunna ha en dialog medMarocko så att det inte händer samma sak som händei . Det kan ju också bli så som ingen av ossönskar, att det blir som förlorar. Hur han-terar man en sådan situation? Man måste ha en bered-skap inför båda alternativen.Det handlar också mycket om peace-keeping, atthjälpa till att bygga upp det civila samhället efteråt.Då måste det finnas resurser i tillräckligt stor omfatt-ning och . Det måste finnasFN-personal på plats som kan se till att lugn upprätt-hålls, att freden bevaras och att det verkligen blir envaraktig fred.Detta är några frågor som är väldigt viktiga att hamed sig i hela processen. Jag önskar att vi hade bättreredskap för att kunna sätta press på . Manmåste ändå säga att det har varit ganska tamt. Detfinns ju några instrument, och EU-biståndet är ettsådant. Det skulle kunna villkoras. Sedan vet jag intehur stort engagemang som har i Ma-rocko, men det är en sådan institution som skullekunna användas för att sätta ett väldigt bestämt tryckpå så att lever upp till det somman har sagt tidigare, att det blir en folkomröstningsom genomförs på ett demokratiskt och bra sätt.Jag vill då fråga utrikesministern om dessa red-skap skulle kunna vara någonting som kananvända för att driva på processen om det visar sig attdet blir ytterligare fördröjningar.Anf. 4 Utrikesminister ():Fru talman! Jag börjar med att instämma med in-terpellanten. Det var bra att tog uppdenna interpellation. Det är viktigt att markera detbreda stöd som finns i riksdag och bland depolitiska partierna när det gäller Västsahara.Oavsett orsaken till konflikten i El Ayun kan vi seväldigt allvarliga tecken efteråt. Både marockaneroch västsaharier dömdes efteråt, och dessa domarstrider definitivt mot alla tolkningar som kan görasnär det gäller mänskliga rättigheter.Men i övrigt är det viktigt att framhålla att Ma-rocko ändå har tagit glädjande steg framåt i en demo-kratisk process. Jag har också med glädje noterat attjustitieministern har sagt att man ska se över de do-mar som fälldes efter oroligheterna och som stridermot mänskliga rättigheter.När det sedan gäller folkomröstning är det klartatt det är framför allt som har varit ansvarigtför problemen med identifieringen och hela processenmed att få en röstlista.Vad kan man då göra åt detta? Ja, det är viktigt attvi fortsätter att satsa på . Här måste också FNse vad man anser är möjligt och realistiskt att göra.Utan att utdela några löften i talarstolen serjag positivt på de förslag som jag vet har kommit infrån folkrörelsehåll och som framför allt har sänts tillSida. Jag är övertygad om att Sida, precis som mantidigare har gjort, ser positivt på de här förslagen ochvill ha samma inriktning. Det handlar både om attkunna hjälpa till när det gäller röstlängderna och omatt kunna få dit valövervakare som kommer i god tidoch är där under en mycket , precis som nibåda har påpekat. Jag vet att det finns flera frivilligaorganisationer som redan har anmält sitt intresse tillSida, och det är väldigt bra.Vad kan då göra? Ja, har tillhörtde aktiva länderna när det gäller att ge humanitärtbistånd, att ha civilpoliser på plats och att se till attminröjare kan underlätta en folkomröstning. Vi harockså garanterat att vi ska vara med och se till att detfinns valövervakare. Sedan fortsätter vi naturligtvisatt driva på både direkt gentemot och inomEU för att påverka att acceptera folkom-röstningen och få en lösning på den här långvarigakonflikten.Jag tror dock att när det gäller påtryckningarna påMarocko ska man i första hand försöka få till stånd enfortsatt dialog. Vi hoppas att de positiva tecken somvi har fått från , pådemokratiska framsteg och på en ny Västsaharapoli-tik, ska göra mer mottagligt för Sverigesoch andra länders påtryckningar när det gäller attMarocko måste acceptera en folkomröstning. Jag trormer på en dialog än på att t.ex. helt ställa in EU:ssamarbete eller EU:s bistånd.Anf. 5 vice talman ():Fru talman! Vi är överens om hur viktiga valob-servationerna är, att de ska föregås av ett grundligtarbete och att man tar vara på de erbjudanden ochmöjligheter som folkrörelserna ställer fram. Det göratt det skulle vara möjligt att se till att både processenföre och själva folkomröstningen genomförs underbetryggande omständigheter.Vi är alla medvetna om att det inte räcker med enfolkomröstning, utan det krävs bindande avtal och enhel del av medgivande och god vilja från båda sidor,oavsett vem som segrar i folkomröstningen.Utrikesministern nämner också annat bistånd somSverige har givit, och det har varit positivt. Det ärbra, och har en bra profil, men inte tillräckligthög i mina ögon.När vi då diskuterar om det är fråga om att brytarelationerna med och helt ställa dem åtsidan, tror jag inte alls på den metoden. Men vi skaanvända de metoder som finns. Det är uppenbart attdet har skett vissa framsteg. Vi noterar med glädjealla dem och även de allra minsta steg i den riktning-en, som byte av viktiga personer, som en bra personfrån sida som har kontakt med Minursoosv. Allt detta är betydelsefullt.Jag menar att de verktyg vi har inte används. Närjag i min sista fråga tar upp handelsavtal med Västsa-hara avser jag inte bara avtal längre fram i tiden, efterfolkomröstningen, utan de avtal som finns mel-lan och EU. Det gäller också fiskeavtalet,som går ut ; det är ju inte särskiltlångt fram i tiden. Det är många som har sett just dethär avtalet som en möjlighet att pressa på för att EUska visa hur viktig man bedömer frågan om folkom-röstning vara och slutföra identifieringsprocessen igod tid inför folkomröstningen. Det nämner inte utri-kesministern med ett ord. Jag kanske var otydlig imin frågeställning, men för mig var det så självklartatt det fanns med. Framtiden måste vi också åter-komma till.Jag skickade med en fråga om möjligheten till ettkonkret svenskt stöd i identifieringsprocessen. Jagtror att skulle kunna göra en mycket storinsats på det området, förutom det andra. Men det ärbråttom, och det handlar inte om så stora summor.Jag vill också skicka med en annan, kanske merpolitisk fråga. Det gäller att visa hur viktig frågan ärpolitiskt i , därför att i förs tyvärr inte,som också påpekade, den storaoch breda debatt i tidningar och andra medier somman borde göra om lärdomarna från . Det ärfråga om det finns en beredvillighet från regeringenssida att bjuda in presidenten i Polisariofronten, , och om man nu ska tillgodose kraven påallsidighet och neutralitet politiskt och bjuda in dennye kungen i , för att understryka svensktintresse. Finns det något sådant intresse?Jag vill också skicka med, liksom , att när vi väcker den här frågan och även närvi skriver motioner om den är parallellen till Östtimoroerhört tydlig. Det nämner inte utrikesministern isvaret eller i den diskussion vi har fört. Hurska man använda det för att befolkningen i Västsaha-ra inte ska behöva betala samma höga pris som män-niskorna på har tvingats göra?Anf. 6 ():Fru talman! Tack så mycket för svaret.Jag tror också mest på fortsatt dialog - det är detman vill tro på. Men vad jag också menade med minfråga var om det inte händer någonting nu så att manser att det verkligen blir en folkomröstning när manhar sagt. Då tycker jag att man ska ta till andra meto-der, därför att det har gått oerhört . Jag vetinte hur många datum som har varit uppsatta för folk-omröstningen, men det är ganska många under årenslopp. Den bara skjuts upp , och man blirinte klar, av olika skäl. Det handlar omMarockos obstruktion.Det finns då instrument som man kan använda.Eva talade om handelsavtalen. Fisket utan-för är också väldigt viktigt, och detkan man använda för att få marockanerna att agera påett vettigt sätt när det gäller och verkligense till att det blir en folkomröstning.Jag tror också att EU, och det inter-nationella samfundet måste lära sig att på något sättvara lite tydligare mot regimer som inte förstår annatspråk. Jag känner att det är mycket det som dethandlar om på många ställen i världen. Om någoninte förstår vanligt språk får man ta till de medel somman har och de instrument som finns och vara väldigttydlig. Annars tror inte jag att vi kommer fram. Dethandlar om många konflikter i världen.En sak som är viktig är att när det blir en folkom-röstning - som vi hoppas att det ska bli så fort sommöjligt - måste det ske en demilitarisering i det väst-sahariska området. Jag tänkte inte på det förut, mendet är också oerhört viktigt. Det finns mängder avmilitärer i , och det innebär att det inte ären jämlik relation. Det är ohållbart om det ska vara ensådan situation inför folkomröstningen, och det måsteske någonting . Vad har utrikesministernför kommentarer till det?Anf. 7 Utrikesminister ():Fru talman! Jag kan hålla med både och om att det är viktigt attvi sätter en hård politisk press på för att manska acceptera en folkomröstning om . Dethär gör också , som ni båda vet, och vi gör detinom EU. Det har t.ex. varit uppe till diskussion fleragånger inför . Härsätter vi en hård politisk press både från ochfrån andra regeringar i EU.Däremot tycker jag fortfarande att det är viktigtatt göra detta på rätt sätt. Det skulle vara en tveksampolitisk signal att just , när vi ser att harpåbörjat en mer demokratisk process och gjort en delframsteg, välja att t.ex. ställa in biståndsavtal ellerskära i handelsöverenskommelser. Dessutom tror jagtyvärr att det är som är mest intresserat avnästa handelsöverenskommelse, så det drabbar noginte så hårt om det inte blir någon ny han-delsöverenskommelse.I gengäld får vi ha en desto hårdare fortsatt poli-tisk diskussion och politisk press på för ska acceptera folkomröstningen och acceptera dekrav som vi ställer från EU:s sida.Det här är kontakter som sker på regeringsnivånaturligtvis, med de exempel som tog upp, men också på partinivå. Jag hargenom mitt parti haft ett antal kontakter med Polisa-rio och därmed också kunnat framföra det i relatio-nerna med Marocko.Jag tror också att det för framtiden är vanskligt attgöra jämförelsen med . När det gäller har man förutsatt att det är FN som ska habåde den civila och den militära makten under över-gångstiden.