prot · GM0972 · 1999-03-19 00:00:00 — Det är självklart att vi har en gemensamgrundläggande syn på frågan om trygga livsmedel.Synen att vi i skall driva en produktion somger hög kvalitet på maten delas ju av de flesta i Sve-rige, och det är naturligtvis mycket positivt.Ändå kan vi som konsumenter inte känna att delivsmedel som finns i affären är säkra. Produkter somegentligen inte borde höra hemma på den svenskamarknaden finns att köpa i våra butiker. Därför är detsom redovisar i sitt svar intetillräckligt.Margareta berättar i svaret vad hon görpå området:· Hon är engagerad för att påverka EU att förbjudaazofärgerna och för att minska antibiotikaanvänd-ningen.· har utlöst skyddsklausulen för att förhind-ra att man i skall kunna använda antibio-tika som fodertillsats.· Hon arbetar för att få igenom det svenska synsät-tet på avel med Belgian blue även i resten av EU.Allt det här är självklart positivt. Men vi konsu-menter kan ändå inte känna trygghet i att de livsme-del som finns i affärerna är säkra.Jordbruksministern hänvisar till de medvetna kon-sumenterna. Men hur mycket anser jordbruksminis-tern att en konsument egentligen skall kunna? Per-sonligen vet jag att mina kunskaper är begränsade,trots att jag är engagerad i frågan. Jag antar att mångamed mig inte vet vad man skall eller bör välja. inte E-nummer på allt som jag egentligen intevill äta. Det är inte lätt att vara en medveten konsu-ment. är det dessutom dyrt.Nu tillhör ju vi - jordbruksministern och jag -dem som har råd att välja. Men alla har inte den möj-ligheten. Jag undrar därför om jordbruksministernanser att trygga livsmedel skall få bli en klassfråga pådet sättet. För mig är svaret självklart nej. Då kvarstårbara att verka för att alla livsmedel på den svenskamarknaden är trygga och säkra. Här har vi ett politisktansvar att ta.Nu har vi begränsade möjligheter att lagstifta påområdet. Men som politiker har vi fortfarande möj-lighet till opinionsbildning. På det här området harjordbruksministern ett särskilt ansvar att använda denmöjligheten. Jag hoppas därför fortfarande att Marga-reta vill lägga mer kraft på de här frågorna.Anf. 40 Jordbruksminister ():Herr talman! Man kan naturligtvis alltid hävda attvi skall göra ännu mer. Det är ju ett mått som är ode-finierbart. När har man gjort nog? Det är lite svårt attdefiniera det, och till dess att man har gjort den defi-nitionen går det naturligtvis att säga: Gör mer, gör litetill!Jag är naturligtvis öppen för idéer om hur mankan göra lite till för att regeringen och jag själv skallbli ännu duktigare på det här området. Det är ocksåså, som säger, att man måste arbetapå många olika områden. Mitt och kanske också riks-dagens specifika ansvar är ju lagstiftningen, sommöjligen kan förbättras. Jag ser inte exakt hurdet skulle gå till, men det är möjligt att det går attgöra.Men vi skall heller inte underskatta regeringensoch andra instrument, som är opinions-bildning. Där har vi ett gemensamt ansvar. Men vadjag menade med min slutkläm i svaret var att rege-ringen som regering inte kommer att gå ut och orga-nisera en motståndsrörelse mot farliga livsmedel. Detligger inte riktigt på regeringens bord att göra det.Som person kan jag gärna delta i en sådan kam-panj eller vad man skall kalla det, men det ankommerinte på mig att starta den. Jag tror att det vore fel. Vihar ju i många andra sammanhang också hävdat att viskall försöka att få ett underifrånperspektiv på olikafrågor, och inte minst i den här frågan är det viktigtatt ha de många människorna med sig i en sådankampanj, motståndsrörelse eller vad vi nu vill kalladet. Också riksdagsledamöter har en unik chans attdra i gång en sådan rörelse. Det har visat sig på andraområden - energiområdet är ett - att det går att åstad-komma en väldigt stark organisering om det bara ärnågon eldsjäl som börjar.Här kan vi alltså arbeta med lagstiftning och opi-nionsbildning och inom EU; det är ju lite speciellt nunär vi är medlemmar.Jag vill ta upp klassaspekten på konsumtionen.Jag är också väldigt medveten om det , dvs. att alla inte har råd att välja. Vad gör vi dååt det? Det är klart att vår jordbrukspolitik, och dengemensamma jordbrukspolitik som vi nu har tagit ettlitet steg mot att reformera, spelar en viss roll där.Om det inte går alltför illa kommer det att medföra enviss sänkning av matpriserna.Också där finns det ett informationsproblem. Dethar jag känt som varande min uppgift. Jag är interiktigt färdig med arbetet kring hur det skulle kunnagå till, men efter de tidsödande jordbruksförhandling-arna har jag nu påbörjat ett arbete med att ta reda påhur det skulle kunna gå till att informera om vad bramat och bra konsumtion är. Jag är inte riktigt säker påatt de som är de fattigaste alltid äter på det klokastesättet också utifrån sin egen plånbok. Jag har en godvän här i som brukar säga att det är dyrareatt äta pizza än att äta oxfilé. Det handlar lite grannom hur man väljer att handla. Det är en kunskapsfrå-ga, och en kunskapsfråga är också en klassfråga.Anf. 41 ():Herr talman! Jag tycker att det är positivt att börjar prata om de frågorna och tarupp klassproblemet även som en kunskapsfråga. Därhar vi ett ansvar som politiker. Det är väldigt positivtatt pratar om att initiera en sådandiskussion. Det vore jag väldigt tacksam för.När det gäller jordbrukspolitiken, som jordbruks-ministern också tar upp, kan jag säga att svaret hongav mycket handlade om de svenska produktionsme-toderna och hur viktiga de är för kvaliteten på maten.Det är naturligtvis helt rätt, men det finns ändå pro-blem i att de svenska produktionsmetoderna ofta ärdyrare och leder till att svenska producenter kan hasvårt att konkurrera med producenter i övriga Europa.Om vi i skall förmås att behålla den svenskamodellen måste vi se till att svenska bönder har godaförutsättningar för att konkurrera med andra bönder.På det området har vi haft enganska ensidig och förenklad diskussion om vissaskatter - t.ex. om skatteryggsäcken. Frågan är betyd-ligt mer komplex än så. Jag undrar vad jordbruksmi-nistern gör för att få en rättvisande bild av de svenskaböndernas konkurrensförutsättningar i förhållande tillbönder i övriga Europa.Om vi inte kan visa att den svenska modellen fun-gerar ekonomiskt är det väldigt svårt att motiverasvenska bönder att tycka att den är självklar. Det blirockså svårt att övertala övriga om värdet i enmiljöanpassad och djurskyddsanpassad produktion.Anf. 42 Jordbruksminister ():Herr talman! Jag delar uppfattningen att det harvarit en ensidig debatt om vissa kostnader och fördy-ringar, som man har hävdat åläggs det svenska jord-bruket. Det skulle vara elskatter, dieselskatter ochenergiskatter i övrigt. Det är alltid lätt att plocka ut dedelarna och säga "Titta här! I är det så, ochi är det så". Så målar man upp en bild om attdet i är mycket billigare att producera. Vadman glömmer när man talar t.ex. om energikostnadenär att elpriset i är så mycket högre än i Sve-rige, medan själva skattedelen på elpriset däremot ärhögre i än i . Det vore ju skojigt attnågon gång höra helheten. Det vore också intressantatt höra företrädare för både partier ochorganisationer som hävdar denna ensidiga bild sägaatt de också måste tillägga att miljöprogrammet är tiogånger så stort i som i . Det betyderfaktiskt att våra bönder också får så mycket merpengar.Sedan ställer vi stora krav på våra bönder. Vårabönder är också mycket duktiga på att uppfylla dessakrav i en jämförelse med andra länder. Jag tror att detär väldigt svårt att hitta något slags trollformel somsäger att det nu är rättvist och att konkurrensneutrali-teten är här. Det handlar väldigt mycket om klimat.Det handlar om kultur och mentalitet och andra saker.Det leder mig fram till tanken att det är nästintillomöjligt att få en rättvisande bild. Självklart skall jaggöra vad jag kan för det, men jag tror inte att man nårända fram.De svenska produktionsmetoderna är dyrare. Hurmycket dyrare tvistar vi lite grann om. Jag var i Lon-don och hjälpte svenskabönder att sälja mat på den brittiska marknaden. Detär intressant att höra hur man argumenterar utom-lands när man skall saluföra en bra metod, en goddjurhållning och minimering av användning av anti-biotika och annat. Då var det inte så väldigt mycketdyrare. Om jag inte missminner mig tror jag att mansade att produktionen fördyrades i ett inled-ningsskede. Detta skulle man kunna ta igen på litesikt därför att konsumenterna skulle bli mer medvetnaoch då också villigare att betala lite mer för den matsom var producerad under dessa gynnsamma omstän-digheter.Anf. 43 ():Herr talman! Även om det är svårt att hitta denrättvisande bilden av konkurrensförutsättningarna ärdet ett väldigt angeläget jobb för regeringen ochJordbruksverket att syssla med. Det vore väldigt braom en sådan redovisning kunde tas fram på någotsätt.Orsaken till att jag väckte denna interpellation ärden nya situation vi har i och med EU-medlemskapet,kommande WTO-förhandlingar osv. Det kräver nyametoder för att garantera trygga livsmedel. Jag tyckeratt det är positivt att departementet jobbar med enhandlingsplan, och jag hoppas att den kommer att blitillräckligt kraftfull.Tack för denna debatt.Överläggningen var härmed avslutad.8 § BordläggningAnmäldes och bordladesMotionermed anledning av prop. 1998/99:42 Ändringar i tra-fikskadelagen1998/99:L6 av m.fl. (v)1998/99:L7 av m.fl. (kd)Miljö- och jordbruksutskottets betänkande1998/99:MJU7 Jordbruk och trädgårdsnäringKonstitutionsutskottets betänkande1998/99:KU21 Kommunala demokratifrågorLagutskottets betänkanden1998/99:LU14 Patent- och växtförädlarrätt1998/99:LU15 Ändringar i lagen om näringsförbud,m.m.Trafikutskottets betänkande1998/99:TU6 betänkanden1998/99:BoU5 Vissa fastighetsrättsliga frågor1998/99:BoU6 Naturresursfrågor och vattenrätt1998/99:BoU7 Ägarlägenheter9 § Anmälan om frågor för skriftliga svarAnmäldes att följande frågor för skriftliga svarframställtsden 19 mars1998/99:469 av andre vice talman ()till statsrådet i Centralamerika1998/99:470 av (c) till miljöministernFlamskyddsmedel1998/99:471 av () till näringsminis-ternVattenkraftsproducerande regioner1998/99:472 av () till stats-rådet och kvinnomisshandel1998/99:473 av () till justitiemi-nisternUppehållstillstånd för misshandlade kvinnor vidskilsmässaFrågorna redovisas i bilaga som fogas till riksda-gens snabbprotokoll tisdagen den 23 mars.10 § Kammaren åtskildes kl. 11.17.Förhandlingarna leddesav andre vice talmannen från sammanträdets börjant.o.m. 6 § anf. 36 (delvis) ochav förste vice talmannen därefter till sammanträdetsslut.Innehållsförteckning1 § Rättelse av kompletteringsval till skatteutskottet ochlagutskottet 12 § Anmälan om fördröjda svar på interpellationer 13 § Svar på interpellation 1998/99:194 om flygtrafik 1Anf. 1 Näringsminister () 1Anf. 2 () 2Anf. 3 Näringsminister () 2Anf. 4 () 3Anf. 5 Näringsminister () 34 § Svar på interpellationerna 1998/99:178, 179, 180, 181 och 187om den 3Anf. 6 Justitieminister () 3Anf. 7 () 4Anf. 8 () 5Anf. 9 () 5Anf. 10 () 6Anf. 11 () 6Anf. 12 Justitieminister () 7Anf. 13 () 8Anf. 14 () 8Anf. 15 () 8Anf. 16 () 9Anf. 17 () 9Anf. 18 Justitieminister () 9Anf. 19 () 10Anf. 20 () 10Anf. 21 () 11Anf. 22 () 11Anf. 23 () 11Anf. 24 Justitieminister () 115 § Svar på interpellation 1998/99:157 om nedskärningar inompolisväsendet 12Anf. 25 Justitieminister () 12Anf. 26 () 13Anf. 27 Justitieminister () 13Anf. 28 () 14Anf. 29 Justitieminister () 14Anf. 30 () 14Anf. 31 Justitieminister () 156 § Svar på interpellation 1998/99:168 om skydd för poliser 15Anf. 32 Justitieminister () 15Anf. 33 () 16Anf. 34 Justitieminister () 16Anf. 35 () 17Anf. 36 Justitieminister () 17Anf. 37 () 187 § Svar på interpellation 1998/99:182 om livsmedel 18Anf. 38 Jordbruksminister () 18Anf. 39 () 19Anf. 40 Jordbruksminister () 19Anf. 41 () 20Anf. 42 Jordbruksminister () 20Anf. 43 () 208 § Bordläggning 219 § Anmälan om frågor för skriftliga svar 2110 § Kammaren åtskildes .