prot · GN0913 · 1999-10-14 00:00:00 — är alltför många arbetslösa, ochAMS som ska hjälpa till att lösa problemet har egnabekymmer.I mitt hemlän har hälften av kommu-nernas arbetsförmedlingar slut på medel för arbets-marknadsåtgärder. En kommun har t.o.m. betalat fören utbildning, men har inte råd att skicka några tilldenna.Nu uppmanas ett flertal arbetslösa i dessa kom-muner att spara några a-kassedagar för att inte bliutstämplade och i stället gå till socialförvaltningen föratt få socialbidrag. Det här är ett betänkligt beteendemot de arbetslösa, men också mot fattiga kommuner.Min fråga till ministern blir då följande: Vad tän-ker ministern göra för att länsarbetsnämnden ocharbetsförmedlingarna i ska kunnaagera för de arbetslösas bästa och inte blir skickadetill ?Anf. 45 Näringsminister ():Herr talman! Vi har från regeringen tillfört 1,665miljarder kronor i nya pengar från den s.k. anslags-krediten till AMS och länsarbetsnämnderna.AMS har 656 miljoner, och dessa pengarkommer att fördelas. Jag ska träffa AMS ledning ieftermiddag, och jag förutsätter att pengarna kommeratt fördelas på de län som har det största behovet avdem.Vi har lägre arbetslöshet . Vi har ett avsevärtlägre antal konjunkturberoende åtgärder. Samtidigthar länsarbetsnämnderna tillförts mer pengar än förraåret då man hade ett högre antal konjunkturberoendeåtgärder och högre arbetslöshet.Anf. 46 ():Herr talman! Jag får tacka för svaret. Men detkänns ändå lite osäkert om denna checkkredit kom-mer att utnyttjas eller inte. Det finns en osäkerhetinför . Vad kommer att hända då med tanke påde förutsättningar som finns?Jag hoppas att detta är en uppmaning att användasig av checkkrediten och att man i kommandetilläggsbudget beaktar problematiken så attde arbetslösa ska kunna hanteras på ett anständigt sättutifrån de möjligheterna som finns ute på arbetsför-medlingarna.Anf. 47 Näringsminister ():Herr talman! Självklart ska de arbetslösa hanteraspå ett anständigt sätt. Som jag har sagt här ikammaren kommer vi från regeringen inte att tillåtaen ökning av utförsäkringar, och det håller vi kontrollpå.Det har visat sig från vissa länsarbetsnämnder iSverige att man, trots att bara två tredjedelar av årethar gått, har använt eller mer av anslagen. Detser jag som allvarligt. Därför har vi tvingats att tillfö-ra mer pengar. Jag förutsätter nu att det blir en ut-veckling på arbetsmarknaden så att vi också kommeratt klara - som frågan gällde - på ett bra sätt,inte minst för de arbetslösas skull.Mål 2-områdenaAnf. 48 ():Herr talman! Min fråga riktar sig till näringsmi-nistern, och den handlar om mål 2-områdena.Enligt den information som jag har fått har densvenska ansökningen inte godtagits - has been rejec-ted, som formuleringen lyder. Det kan man kanskeförstå. Statistiken redovisades inte enligt Eurostat.Mål 2-kriterierna uppfylldes inte och populationen ärför stor. Det är t.ex. av det föreslagna geogra-fiska området som faktiskt ligger utanför de anvisademålkriterierna.Min fråga är , när detta ska dras en gång till iSverige, om näringsministern är beredd att lyfta infler områden som fyller målkriterierna i den svenskaframställan.Anf. 49 Näringsminister ():Herr talman! När det gäller de diskussioner somvi för med EU om mål 2 kan jag konstatera att det ärkärvt för och för alla andra länder. Det har attgöra med att EU driver en linje med utgångspunktfrån en gammal statistik, så en del av de orter som vitar upp bedöms efter denna statistik.Detta för vi nu en diskussion kring, och vi kom-mer att fortsätta med dessa förhandlingar. Det berörockså sådana stora länder som . Vi har sagtatt vi i de fortsatta förhandlingarna kommer att hävdavår ståndpunkt med utgångspunkt från en färskarestatistik.Anf. 50 ():Herr talman! Även färskare statistik visar att detär väldigt stora variationer när det gäller bruttoregio-nalprodukt, alltså vad som produceras inom området,mellan de av regeringen föreslagna orterna. Det ärdelvis det som kommissionens kritik riktar in sig på.Om man sätter faktor 100 på genomsnittet i ,så ligger flera av de orter som regeringen har plockatbort strax över 80 i bruttoregionalprodukt, medannågra av de föreslagna ligger en bit över 90.Min fråga är då: Är det inte rimligt att de som harlägst bruttoregionalprodukt och starkast fyller de avkommissionen uppsatta kriterierna ingår i det svenskaförslaget?Anf. 51 Näringsminister ():Herr talman! Bruttoregionalprodukten är ett krite-rium. Ett annat kriterium är befolkningstätheten. Detfinns också andra kriterium som vi vill framföra. Dethar att göra med de stora omstruktureringar som vissakommuner står inför. Jag menar att det förslag som vihar förelagt kommissionen är korrekt och bygger påett korrekt underlag, och det är med utgångspunktfrån detta som vi förhandlar.FastighetsskattenAnf. 52 ():Herr talman! Min fråga riktar sig till finansminis-tern.Hur hög fastighetsskatt kan finansministern tillåtainnan han anser att den är extremt hög?Anf. 53 Finansminister ():Herr talman! Vi har en fastighetsbeskattningsord-ning och ett system som har inneburit att vi de senasteåren har fryst systemet på grund av mycket höjdafastighetstaxeringsvärden.Jag har i olika sammanhang som svar på frågorsagt att vi har för avsikt att gå igenomsystemet, inte minst därför att vi har ett par utred-ningar som jobbar på området. Sedan ska vi se om vipå grundval av det material som finns kan konstrueranågot nytt förslag. Om det inte går att konstrueranågot nytt förslag återstår alltid möjligheten att frysaskatterna på fastigheter även nästa år.Anf. 54 ():Herr talman! I budgetpropositionen står det attskatteuttaget kommer att öka med 6,6 miljarder. Då ärinte hänsyn tagen till småhustaxeringen år 2002.Anser finansministern att det är en extremt för-höjd nivå?Anf. 55 Finansminister ():Herr talman! Den beräkning som finns i budget-propositionen förutsätter att ingenting görs åt detnuvarande systemet. Som jag alldeles sade har viför avsikt att gå igenom det nuvarande systemet föratt se om vi kan hitta ett bättre förslag. Jag har sagt,och det kan jag gärna upprepa, att regeringen själv-fallet inte kommer att föreslå några extrema höjningarav fastighetsskatten.Förändringar inom PostenAnf. 56 ():Herr talman! Jag har en fråga till näringsminis-tern.Posten står inför stora förändringar. Det råder stororo bland de anställda. Det råder också stor oro ivissa delar av landet där det spekuleras om nedlägg-ningar av postkontor och därmed en försämrad ser-vice för medborgarna. kommun är en så-dan kommun där det råder stor oro just nu inför detta.Jag vill därför höra näringsministerns bedömningom Postens framtid. När kan vi förvänta oss att fåslutliga besked om Postens framtid?Anf. 57 Näringsminister ():Herr talman! Vi har från fått ett bemyn-digande att se över Postgirot, antingen att Postgirotska bli en fullvärdig bank eller att det ska säljas ut.Bakgrunden till detta är att Postgirot är en, omjag får uttrycka mig så, olönsam affär. Det är dettasom nu ligger så att säga "i pipen". har vifrån regeringens sida av Posten begärt en analys ochbedömning. Det har vi fått , och vi håller nupå att bereda ärendet. Det kommer kanske att ta nå-gon vecka till, sedan kommer regeringen att avgöravad som kommer att hända.Men jag vill säga till kammaren att det viktiga förmig är att Posten måste ses som en mycket viktigsamhällelig tjänst för medborgarna. För mig är med-borgarperspektivet det viktigaste, dvs. att jag kan fåservice i postala tjänster i stort sett var jag än befinnermig. Om det sedan ska ske via ett postkontor eller viaandra serviceställen vill jag återkomma till.Mobiltelefon för barnAnf. 58 ():Herr talman! Även jag har en fråga till näringsmi-nistern, som är väldigt populär här i dag.På senare tid har fler och fler studier visat på ettsamband mellan mobiltelefoners strålning och nega-tiva medicinska konsekvenser. I en senare studie somkom menar man att barnär extremt mycket mer känsliga än vad man tidigaretrodde.Det är ingen som kan bevisa att mo-biltelefonernas strålning är farlig, men det finns åandra sidan ingen som kan bevisa att de är ofarliga, såman vet egentligen inte.I det här läget väljer statliga att lansera enmobiltelefon för barn. Målgruppen är 7-12-åringar.Det finns ju inget som säger att fem- eller sexåringarinte kommer att använda dem, utan troligtvis blir detväl så också.Min fråga till näringsministern: ministernatt det är lämpligt för statliga att ägna sig åt atthelt enkelt legitimera att barn använder mobiltelefo-ner vid så låg ålder?Anf. 59 Näringsminister ():Herr talman! Det är alltid viktigt att de som ut-vecklar och försäljer produkter tar hänsyn till detexempel som togs upp i frågeställningen, dvs. barn.Allmänt när det gäller strålning och mobiltelefoniska jag ta till mig det som har sagts här och se ommöjligheter finns att via olika statliga myndigheterinitiera forskning på området.En lagstiftning har vi i stort sett, men ansvaretmåste generellt ligga på den som producerar ochförsäljer denna produkt. Om överträdelser sker får visjälvfallet gå in i denna fråga.Anf. 60 ():Herr talman! föreskriver ett produk-tansvar. Det innebär att om man är osäker ska manfölja försiktighetsprincipen. Enligt min mening ärdetta ett klart fall där man borde följa just den me-ningen.Jag tolkar ändå näringsministerns svar så, att hankommer att följa utvecklingen och att han kanskeockså rekommenderar att dra tillbaka den härsatsningen, just därför att det gäller barns hjärnor somi ett mognadsskede är mer känsliga för de här saker-na.Anf. 61 Näringsminister ():Herr talman! Jag ska låta mig informeras av Telia.Jag vill också säga att vi ska ta fram en miljöpo-licy för varor inom EU tills blir ordförande-land i EU . Ambitionen är att vi ska fastställamiljökrav på de produkter som släpps ut på markna-den, och det här är faktiskt ett lämpligt exempel.Jag ska som sagt låta mig bli informerad av Telia.Upphovsrättsligt skydd för bibelöversättningenAnf. 62 ():Herr talman! Jag skulle vilja ställa en fråga tilljustitieministern.En enhällig riksdag gav regeringentill känna att skyndsamt utreda behovet av ett upp-hovsrättsligt skydd för den nya bibelöversättningen.Justitiedepartementet har utrett frågan på regeringensvägnar, och det har resulterat i en rapport som jag harhär. Den har varit ute på remiss.Om lite drygt en månad, , kom-mer den nya översättningen att presenteras riksdagenvid en sammankomst just här i kammaren. Då borderegeringen rimligtvis ha fattat beslut i frågan omupphovsrätt.Min fråga till justitieministern blir därför: När kanvi förvänta oss ett beslut?Anf. 63 Justitieminister ():Herr talman! Jag önskar att jag kunde ge ett direktsvar. Jag försöker erinra mig var lagstiftningsärendetligger.Det här är ju en angelägen fråga, och det råderinga som helst olika meningar om att bibelöversätt-ningen ska ha ett upphovsrättsligt skydd. Justitiede-partementet brukar ju vara ett effektivt departementsom effektuerar allt vad det lovar, så jag utgår ifrånatt vi kommer med ett förslag inom den tid som ärnödvändig.Anf. 64 ():Herr talman! Jag tackar för svaret som var mycketpositivt.Jag kan bara hänvisa till att det i skrivelsen finnsförslag om vad man ska göra. Det är ett tillägg i 9 §upphovsrättslagen, där man skriver att man ska ha ettskydd för verk som är resultatet av omfattande veten-skaplig forskning. Det finns alltså förslag. Det är baraett regeringsbeslut som fattas.Svenska insatser i BosnienAnf. 65 ():Herr talman! Delar av försvarsutskottet har varit iBosnien - min fråga riktar sig till för-svarsministern - man konstaterade då att den svenskafredsstyrkan där är mycket populär och säkert ocksåmycket behövlig. Men trots den fortfarande instabilaoch oroliga situationen i Bosnien har regeringen be-slutat att minska de svenska insatserna där, bl.a. föratt frigöra resurser till Kosovoinsatserna. Hade det dåinte varit bättre att stanna kvar i Bosnien och att satsapå humanitära insatser i Kosovo? Behovet där på dethumanitära området är oändligt stort. Ett annat skäl äratt de svenska militära insatserna i internationellthänseende kommer så pinsamt sent, när alla redanvarit i gång i flera månader.Har försvarsministern några tankar på att ta initia-tiv till att återgå till samma styrka i Bosnien igen?Vad tänker försvarsministern göra för att förbättraoch effektivisera beslutsgången för att förhindra lång-samhet då nya akuta internationella situationer upp-står?Anf. 66 Försvarsminister ():Herr talman! Nato, som leder den militära opera-tionen, har beslutat att reducera Bosnieninsatsen fråni runda tal 32 000 man till ca 19 000 man. Reduce-ringarna går bl.a. ut över den nivå som kallas bri-gadnivån. Det har sin grund i dels en bedömning avläget i Bosnien, dels behovet för alla länder som del-tar i Bosnien att också kunna medverka i Kosovo. Detråder brist på fredsfrämjande trupp.Vi deltar i förändringsarbetet. I Bosnien kommerdet att finnas en nordisk/polsk bataljonsgrupp på, somjag vet , drygt 800 man. Där kommer det attfinnas kontingenter från alla de nordiska länderna. IKosovo har man bl.a. från den brittiska ledningenenträget begärt att få ersättningstrupp för den insatssom den brittiska brigaden gör. Även den brittiskaarmén pressas av att ha förband på flera olika ställensamtidigt. Det innebär att den insats vi nu kommer attgöra i Kosovo är mycket efterfrågad av dem som äransvariga för Kosovoinsatsen.Anf. 67 ():Herr talman! Jag vill tacka för svaret. Det var braatt få. Men jag skulle ändå vilja höra om den andrafrågan jag ställde. Vad tänker försvarsministern göraför att förkorta den här dröjsmålsprocessen, som juinternationellt sett är oerhört pinsam?Anf. 68 Försvarsminister ():Herr talman! Jag är inte heller nöjd med den gradav snabbhet som vår s.k. snabbinsatsstyrka har visat.Jag har därför tagit initiativ till en prövning av hur vårsnabbinsatsförmåga ska organiseras under det kom-mande året och . Vi går över orga-nisation och rekrytering. Självklart måste också fi-nansiering finnas - under utgiftstaken - för våra in-satser.FörsvaretAnf. 69 ():Herr talman! Jag har också en fråga till försvars-ministern. Den handlar om den förestående omstruk-tureringen, neddragningen, av försvaret. Där var det i förra omgången Söder-hamn, flygflottiljen i , som lades ned närman bantade försvaret.Det var sannolikt dumt för , men det visa-de vara bra för . Man tog sig samman.Man fick hjälp med ett statligt paket. Näringsliv,kommun och alla aktörer vinnlade sig om att takrafttag för att lyfta , få bukt med befolk-ningsutflyttning osv.Jag skulle vilja fråga försvarsministern om han ärberedd att se till att de orter som kommer att drab-bas av nedläggningar av förband också får den hjälppå vägen som det innebär att man utlokaliserar vissstatlig verksamhet. Detta kan ge ett bidrag till attförändra arbetsmarknaden och lyfta den ort som ansersig drabbad.Anf. 70 Näringsminister ():Herr talman! Det faller på mig att svara på denfrågan. Vi har satt i gång ett arbete inom Rege-ringskansliet där många ministrar är inblandade föratt kunna lägga fram konkreta åtgärder till de ortersom kommer att drabbas på grund av omstrukture-ringen av försvaret.Anf. 71 ():Herr talman! Tack för det. Näringsministern talarom konkreta åtgärder. Jag skulle gärna se lite merordentliga besked i frågan. riksdags-grupp hade en genomgång av hur det härhar påverkat t.ex. . Vi var alldeles överensom att det är en god samhällsekonomisk åtgärd att setill att göra sådana här insatser från statens sida isamband med en neddragning av försvaret. Denkommer naturligtvis att slå hårt mot den lilla ortenom man inte får hjälp av staten.Jag hoppas att vi kan vara överens om att det är engod samhällsekonomisk insats att se till att man und-viker arbetslöshet, nedläggning och utflyttning i deorter som kommer att drabbas. Jag skulle därför viljavädja till både näringsministern och försvarsministernatt se till detta. Jag kan för del lova att vikommer att backa upp alla åtgärder för att se till attde här orterna får ett starkt stöd i det läge som kom-mer att uppstå.Barn-TVAnf. 72 ():Herr talman! Barn-TV-kanalen genom-förde en nyligen publicerad under-sökning. Min fråga är alltså till kulturministern. Denhandlade om hur barn ser på TV. Det var ett riksre-presentativt urval som bör ge statistisk signifi-kans. Frågan gällde hur man uppfattade barn-TV somförälder. Det visade sig i den här undersökningen att62 % ansåg att det var för mycket våld i barn-TV-programmen. av föräldrarna tyckte att det fannsför lite pedagogik.Min fråga till kulturministern är då: Vad anserkulturministern om denna undersökning? Och avserkulturministern att vidta några åtgärder med anled-ning av den?Anf. 73 Kulturminister ():Herr talman! Jag har inte tagit del av just dennaundersökning, men jag kommer att göra det. Däremothar jag tagit del av en undersökning som gjorde. Det var också ganska ,. Den visade att våldet i tele-visionen inte har ökat totalt sett. Våldet i dess helhet,det våld som barn kan möta i televisionen, har mins-kat mycket kraftigt i public service-kanalerna. Där-emot ökar det i en del av de kommersiella kanalerna.Det är en av många viktiga anledningar till att vimåste fortsätta se till att vi har resursstarka och integ-ra public service-bolag både när det gäller radio ochtelevision i . Vi kommer att fortsatta satsa påen sådan politik.Vi kommer också att se över vad vi kan göra mer.Vi har ju ett våldsskildringsråd. Vi har avtal bådemellan stat och och mellan stat och public ser-vice-företagen. Där har vi lyft fram de här frågornaoch fått in nya restriktioner för att barn inte ska mötavåld. Vi undersöker inför den nya avtalsperiodenom det kan göras mer på de här punkterna. Allvarligtär det hur som helst.Anf. 74 ():Herr talman! Jag tackar för svaret. Det gläder migatt kulturministern också ser allvarligt på den härutvecklingstendensen som ju, även om den har mins-kat inom public service, totalt sett har ökat. Vi vet attbarn inte bryr sig så mycket om vilken kanal de tittarpå, bara det är något spännande och häftigt.En följdfråga när det gäller de kommersiella ka-nalerna, som naturligtvis är det stora problemet, är ju:Vad finns det i bakfickan? Vad finns det för bered-skap för att hantera problematiken gentemot dekommersiella kanalerna?Anf. 75 Kulturminister ():Herr talman! Detta är ju en viktig del i det ganskasvåra teknikskifte som vi befinner oss i när det gällertelevisionen över huvud taget. Vi är ju ett betydandeantal partier i som tycker att det är viktigtatt få digitala marksändningar av television. Även iframtiden ska television distribueras via marknätet,inte bara via satellit och kabel. Marknätet gör detnämligen möjligt för denna kammare att fastställavissa regler eller att vara med och se till att det slutsavtal och görs upp villkor som håller undan en del avdet värsta våldet, barnreklamen och annan exploate-ring av barn i det som sänds ut i televisionen.Får vi en satsning enbart på distributionsformensatellit och kabel, det som är marknadens drivkraftoch förslag till lösning, då kommer det att bli väldigtsvårt för oss att göra så mycket. Vi kan göra en del påEU-nivå, och vi kämpar där. Men det är en lång vägatt gå.KriminalvårdenAnf. 76 ():Herr talman! Jag har en fråga till justitieministernangående svensk kriminalvård. Det gäller Kumlaan-stalten och riksmottagningen där. Jag besökte Kumlai veckan. De bedriver en väldigt viktig verksamhetdär på riksmottagningen för att försöka gå igenomoch analysera de problem och bakgrunder som demänniskor har som får fängelsestraff ellerlängre i . Den här bedömningen, sompågår i ungefär åtta , är avgörande förklimatet inne på anstalterna och för vad som kanhända med de här människorna när de ska komma ut.Då tycker jag att det är ett problem att inte mer re-surser avsätts för Kumla som har riksmottagningenjämfört med de andra anstalterna i säkerhetsklass 1 -och delar av Tidaholm.Jag undrar om justitieministern tycker att det är ettproblem att man inte får lite mer extra resurser. är extremt kritiska för klimatet under dekommande många åren.Anf. 77 Justitieminister ():Herr talman! När gör enfördelning av de pengar som anslår tillkriminalvården har man naturligtvis att övervägavilka speciella krav som olika kriminalvårdsområdenkräver. Det är ju ingen tvekan om att Kriminalvårds-styrelsen tar hänsyn till att Kumla har riksmottag-ningen och vad den kräver, inte minst vid uppbygg-naden av den. Jag vet att man har tagit särskild hän-syn till detta när man har gjort budgetar för de olikakriminalvårdsmyndigheterna.Sedan är det fråga om huruvida man är nöjd påKumla med det. Men det är nog en dialog som fårföras mellan företrädare för Kumlaanstalten och Kri-minalvårdsstyrelsen. Jag som minister ska nog aktamig för att ha en uppfattning i en sådan fråga som såväldigt tydligt handlar om myndighetsansvar för demsom hanterar frågorna efter att vi har fattat våra besluthär.Anf. 78 ():Herr talman! Jag tackar justitieministern för sva-ret. Jag som riksdagsledamot har lite lättare att läggamig i och rota i detta, och jag ska återkomma även tillKriminalvårdsstyrelsen för att ta reda på om detverkligen är som ministern säger. Min information ärnämligen den motsatta.Utländsk konkurrens inom byggsektornAnf. 79 ():Herr talman! Jag vill ställa en fråga till finansmi-nister har under senare tidvid ett flertal tillfällen uttalat sig positivt om utländskkonkurrens inom byggsektorn, senast i en artikel itidningen . Där framgår det att hananser att det skulle gagna priset om vi hade utländskaaktörer inom både byggmaterialsektorn och husbygg-nadssektorn. Jag vet att det finns intresse från bl.a.estniska husföretag att få göra jobb i . Det ärprecis det som statsrådet skulle vilja, efter-som det ökar konkurrensen och pressar huspriserna.Min fråga till finansministern är om finansminis-tern och regeringen stöder dessa uttalanden om attökad utländsk konkurrens inom byggsektorn ävenfrån de baltiska länderna vore bra för Sverige.Anf. 80 Finansminister ():Herr talman! Regeringen är naturligtvis intresse-rad av ökad konkurrens för att pressa priser på olikaområden, och vi har gett ett uppdrag till Sta-tistiska centralbyrån att se på det förhållandet attpriserna är högre i än inom EU-området. I det avseendet har jag ingen annan uppfatt-ning än statsrådet , att det är önskvärt med enökad konkurrens på byggområdet. Jag delar alltsåuppfattningen att det är bra med mer konkurrens påbyggområdet.Anf. 81 ():Herr talman! Jag får börja med att tacka för sva-ret. Det var positivt att höra att finansministern ochregeringen i grunden är positiva till ökad konkurrens,som jag hoppas även kommer att gälla tjänsteutbyteninom byggbranschen.I dag har vi ett frihandelsavtal med de baltiskastaterna. Men det gäller endast handel med varor ochinte handel med tjänster. Jag tycker att det är viktigtatt detta fördjupas. finns det nämligen storahinder för baltiska företag att konkurrera på densvenska marknaden om de vill komma hit och utföratjänster. Ett par av dessa hinder är ju att det är iprincip omöjligt att från få skriftliga besked om baltiskabyggföretag behöver arbetstillstånd eller inte. måste ha arbetstillstånd, vilket är troligt,går inte det att få, eftersom vi har en arbetslöshetbland svenska byggnadsarbetare, trots att detta integäller anställning i svenska företag utan bara kortva-riga uppdrag i Sverige.Min fråga är: Avser regeringen att se över regler-na som gäller för baltiska byggföretag, så att det blirmöjligt för dem att komma hit och utföra arbeten ochså att det inte råder något tvivel om vilka regler det ärsom gäller och så att svenska byggherreföretag kan fåbesked?Anf. 82 Finansminister ():Herr talman! Den allmänna inställningen är att vigärna bidrar till att öka konkurrensen på olika områ-den. Jag inser att även de baltiska staternas försök ochönskan att bli medlemmar i den Europeiska unionen,vilket vi stöder, naturligtvis skulle skapa helt andraförutsättningar för deras arbete i detta fall. Det är minförhoppning att vi åren framöver kommer att få se attde tre baltiska länderna kommer att bli medlemmar iEU. Det underlättar definitivt denna process.RikskvinnocentrumAnf.