prot · GM09104 · 1999-06-01 00:00:00 — Det handlar om att få lov att organisera sig ochom förbud mot tvångsarbete och barnarbete, etc.På samma sätt som det finns i-länder som gömmersig bakom arbetsrättskrav som egentligen är en mas-kerad protektionism finns det självklart också de somhävdar att frihandel är omsorg om . Därhandlar det egentligen om att man är motståndare tillkraven på fackföreningar.Ibland kan jag nästan misstänka att det är påsamma sätt som är emot att EU sättermininivåer vad det gäller skattesatser och annat iolika länder. Man tycker helt enkelt att det är bra attvi konkurrerar med sådana saker, för då kan manockså försämra det man inte annars klarar av att för-sämra i . Det är en misstanke som KarinFalkmer tyvärr ger fog för.Vi socialdemokrater tycker självklart att handelnskall vara fri, men man måste också sätta upp sådanaregler som och andra jobbar med, men som deinte har kraft att genomföra. Vi är inga frihandelsfun-damentalister. Vi tycker att frihandel är oerhört avgö-rande, men det finns också andra värden.Anf. 102 () replik:Fru talman! Det är just detta debatten handlar om.Marie vill med skäl som är lite moraliskaoch i förtäckta ordalag få till stånd ett skydd motexport från de länder som har andra förhållanden änvad vi i de industrialiserade länderna har. MarieGranlund är alltså beredd att i WTO ta upp dessafrågeställningar. I vet och förstår man attdet är åtgärder som kommer att försvåra deras möj-ligheter att sälja sina varor. Det handlar om att försö-ka ta bort de komparativa fördelar som de fattigasteländerna har i dag.De krav på arbetsmiljö och arbetsvillkor som in-dustriländerna har kommer att uppfyllas i samma taktsom ekonomin utvecklas i länderna. Utan handelnmed varor, , har dessa fattiga länderingen chans. De kommer inte, om de förhindras attbedriva handel av sådana här skäl, att få en chans attskapa en ekonomi som vår. Vi har i en eko-nomi som gör att vi kan ha helt andra regler på dessaområden.Det handlar, , om förtäckt protek-tionism, och detta förstår . Det är därför deär sådana motståndare till att diskutera dessa frågor iWTO.Anf. 103 () replik:Fru talman! Visst finns det i-länder som gömmersig bakom tal om mänskliga rättigheter och annat justav protektionistiska skäl, men jag tycker att det ärabsurt om säger att den svenska rege-ringen gömmer sig bakom sådant. Vi har ju drivitkraven på mänskliga rättigheter i väldigt mångasammanhang - inte bara här. Självklart finns detandra länder som har gjort så, och det är därför det ärså viktigt att driver dessa frågor med kraft.Det hade varit önskvärt med en politisk enighet, förman har förtroende för på detta område. Utanatt vara någon stormakt kan vi genomdriva kravet påatt ta upp de mänskliga rättigheterna i handelsvillko-ren, och det skall få avsedd funktion.Bra ekonomi i ett land är ingen garanti för rättvisfördelning och mänskliga rättigheter. Det är någon-ting man måste kämpa för, som arbetarrörelsen hargjort i och på andra håll. Det är ingen själv-klarhet. Vi tycker att människor i andra länder ocksåskall ha rättigheter när det gäller att organisera sigfackligt och att inte behöva jobba när de är barn, osv.Nu har tyvärr inte möjlighet attsvara, men jag skulle i en annan debatt vilja höra hurni vill uppnå mänskliga rättigheter. Det är ingentingsom sker automatiskt.Anf. 104 Statsrådet ():Fru talman! har de globala han-delspolitiska frågorna tagit steget ut från avanonymitet. Globaliseringen har fört med sig en ökadmedvetenhet om förhållandena i andra delar av värl-den och om vikten av tydliga och rättvisa spelreglerför den ökade handeln mellan länder.Världshandelsorganisationen, , är väl inteprecis ett namn i var mans mun. Det vore att överdri-va. Men alltfler känner till att det är i WTO en viktigförutsättning för vårt välstånd förhandlas fram. Denekonomiska utvecklingen i världen drivs framåt av dehandelsavtal som träffas i WTO.Därför fäster regeringen stor vikt vid de nya han-delsförhandlingar som väntas starta i WTO . Det är också mot denna bakgrund somregeringen har överlämnat skrivelsen Öppen handel -rättvisa spelregler till . Vi vill stimulera livlig debatt kring arbetet i WTO med att rivahandelshinder.Samtidigt är det med glädje som jag noterar denstora grad av enighet om råder i kring han-delspolitiken. Den samsyn kring vikten av fri handelmed omvärlden och kring värdet av rättvisa spelreglersom vi har i denna riksdag är unik. Det är en styrkaför Sverige.Fri handel är inget självändamål, utan ett medelför att skapa jobb och goda levnadsvillkor för männi-skor världen över. WTO har som huvuduppgift attskapa regler och sluta överenskommelser som gör frihandel möjlig. Därmed är svensk medverkan i WTOen självklarhet.Handel - både export och import - bidrar till till-växt och sysselsättning i . Marknaden funge-rar bättre genom att konkurrensen ökar och prisernapressas. har vi sett stora framsteg dåöverenskommelser träffats om att sänka tullnivåeroch öppna tidigare stängda marknader för konkur-rens.Det här är framsteg som svenska företag kan dranytta av. Därför är det viktigt att arbetet i WTO medatt riva handelshinder fortsätter. Det finns fortfarandealltför många handelssnedvridande förhållanden ivärlden. Dem måste vi angripa. Vi har för lite frihan-del - inte för mycket.Alltfler länder vill vara med och träffa överens-kommelser i WTO. De ger den trygghet man behöverför att locka till sig köpare och säljare och därmed fåfart på den ekonomiska utvecklingen. Samarbetetbygger på den ömsesidiga nytta som gemensammaregler ger.Estland har godkänts och är på väg att bliWTO:s 135:e medlemsland. När , ochandra länder som står i kö blir medlemmar - för-hoppningsvis sker det i en inte alltför avlägsen fram-tid - kan vi någonsin verkligen talaom en riktig världshandelsorganisation i stället för envisshandelsorganisation.Detta har givetvis också betydelse för demokratinoch säkerheten i världen. Det är svårt att bedrivaöppen handel i ett slutet samhälle.Samtidigt är det viktigt att handelssystemet ocksåbidrar till en ekologiskt och socialt hållbar utveckling.Handel bedrivs inte åtskild från resten av samhället.De värderingar som styr vårt handlande i andra sam-manhang måste också kunna lämna avtryck i handels-systemet. Handelsreglerna skapas inte i ett vakuum.Den stora utmaningen inför en ny s.k. handelsrun-da är att se till att alla som deltar får goda resultatmed sig hem. Hur omfattande förhandlingarna kom-mer att bli är ännu inte bestämt. Det kommer att be-slutas vid WTO:s tredje ministermöte som skall hål-las i i månadsskiftet november-december.Från svensk sida vill vi ha en så bred förhandlingsom möjligt, och detta är också EU:s officiella in-ställning. Alla deltagare måste kunna garanteras attderas hjärtefrågor blir föremål för behandling.Det finns redan beslut på att WTO skall inledaförhandlingar om handeln med jordbruksprodukteroch handeln med tjänster . Till detta vill vifrån svensk sida lägga tullar på industrivaror. In-dustritullar är ett 1800-talsinstrument som jag anseratt vi nu borde kunna börja avveckla helt och hållet.Härutöver vill vi rasera så många icke-tariffärahandelshinder som möjligt i de kommande förhand-lingarna. Tillämpningen av skyddsåtgärder, t.ex. anti-dumpning, är något som jag anser måste förändras.EU och har traditionellt använt sig av detta föratt skydda ineffektiv inhemsk industri. Priset betalasav konsumenterna som går miste om import till lågapriser. Det är ingen hållbar strategi i längden.Ett annat allvarligt icke-tariffärt handelshinder ärkorruption. Jag tror att konstruktivtkan bidra i kampen mot mutor och korruption i inter-nationell handel. Jag föreslog därför iOECD att man skall börja analysera hur detta kan gåtill inom ramen för den organisationens arbete.Fru talman! En bred förhandling är också en för-utsättning för att vi skall kunna räkna med att få ge-hör för vår syn att ekonomisk, ekologisk och socialutveckling bör gå hand i hand.Visst bidrar ekonomisk utveckling i sig själv påsikt till att länder kan uppfylla andra politiska mål,men vi strävar efter att den kommande förhandlings-rundan dessutom utformas så att resultaten främjarnationella och internationella mål på miljöområdetnu. Vi vill bl.a. diskutera hur förhållersig till bestämmelser i miljökonventioner och till dens.k. försiktighetsprincipen.Vi verkar också för att WTO skall ta sin del avansvaret för de grundläggande mänskliga rättigheter-na i arbetslivet, t.ex. genom att samarbeta med och genom att skapa ettforum där frågor om arbetsvillkor kan diskuteras ochstuderas.Jag kan inte lova snabba och långtgående resultatpå dessa områden. Många känner misstromot i-ländernas motiv och vädrar nyprotektionism närfrågor om miljö och arbetsvillkor tas upp.Men jag tror att med vår konsekventa fri-handelslinje som referens kan spela en viktig roll sombrobyggare i dessa frågor. Vi missbrukar inte frihan-delsbegreppet för att nå egen somvi förvägrar andra frihandelns fördelar. Därför har vivunnit respekt i vitt skilda länder, inte minst bland u-länderna.Fru talman! integration i handelssys-temet utgör den kanske viktigaste frågan för WTO.U-länderna är både fler och mer aktiva i WTO äntidigare. Den kommande rundan bör bli en utveck-lingsrunda.Detta innebär att de rika länderna måste öppna si-na marknader för handeln med sådana produkter däru-länder - och särskilt de minst utvecklade länderna -har exportmöjligheter.Viktigast är framsteg på jordbruksområdet ochbeträffande tyg och kläder, dvs. de områden därmånga i-länder än så länge haft svårast att överge sinprotektionistiska linje. Detta är inte längre accepta-belt. Vi måste vara konsekventa. Det är t.ex. interimligt att bönder i södra döms till fattigdompå grund av att vi skyddar vårt jordbruk i Europa.Jag jobbar för att EU skall vara berett att gå längrepå jordbruksområdet när vi möter omvärlden i en nyhandelsrunda än vad vi klarade av i den interna jord-bruksuppgörelsen i Agenda 2000.Det vore intressant att få veta om jag har stöd avKristdemokraterna och i detta arbete. Dessapartier beskriver vältaligt sitt engagemang för i den reservation som de fogat till utskottetsbetänkande. tycks det som att de är emotmin linje, att vi skall bli mer öppna för import avmånga viktigaste exportvara, livsmedel. Jagfår inte detta att gå ihop. Kanske kan jag få störreklarhet senare under debattens gång.U-ländernas marginalisering handlar också om attde i många fall har svårt att locka till sig utländskainvesteringar. Avsaknaden av internationellt överens-komna investeringsregler leder till osäkerhet, ochSverige uppvaktas regelbundet av som villskriva bilaterala investeringsavtal med oss.Under förhandlingarna om ett multilateralt inves-teringsavtal i togs av naturliga skäl dennaproblematik inte upp tillräckligt aktivt. U-ländernasatt ju inte med vid förhandlingsbordet. Men denförhandlingen har upphört. I stället vore det braom vi kunde få en nystart i WTO, där majoriteten avmedlemmarna är för en investeringsför-handling med annat fokus än den i OECD.Ett starkt WTO, där själva är med ochformulerar regelsystemet är en viktig förutsättning försystemets framtid och för integration ihandelssystemet. Från svensk sida bidrar vi bådegenom våra positioner i sak och genom stöd till kompetensuppbyggnad på detta viktigaområde. Vi är även med och finansierar ett centrum iGenève som skall bistå vid tvister i WTO.Fru talman! Jag inledde med att konstatera detökade intresset för handelsfrågor hos allmänheten.Förhoppningsvis beror detta inte enbart på den se-naste tidens hot om strafftullar på grund av tvisterrörande bananer och hormonbehandlat kött.I det långsiktiga arbetet med att förbereda dekommande förhandlingarna i WTO driver vi frånsvensk sida på för ökad öppenhet i såväl WTO somEU. Men dessutom vill jag stimulera till en livligsvensk debatt om de viktiga framtidsfrågor som vi haratt hantera, inte minst här i . Ett led i dennasträvan är den skrivelse som vi behandlar här i dag.Som jag också berörde inledningsvis är den suc-cessiva nedmonteringen av handelshinder en centraldrivkraft för tillväxt och nya jobb, särskilt för ett litetomvärldsorienterat land som . Vi behöverhandeln för vårt välstånd. Om detta råder det ingentvekan.Men det är viktigt att vi för en diskussion i sam-hället om de omställningar som kan bli nödvändiganär handelsströmmarna förändras. Vi måste varaöppna kring det förhållandet att det självklart finnsförlorare i utvecklingens spår. Kan vi tala om detta,kan vi också skapa en politik för att hantera de svå-righeter och utmaningar som vi möter.Regeringen har beslutat om en formell bered-ningsordning för de kommande förhandlingarna.Inom ramen för denna kommer vi att föra en fortlö-pande dialog med fackföreningsrörelsen, näringslivetoch andra intresserade frivilligorganisationer - dettaför att försäkra oss om en trovärdig och öppen pro-cess och om en politik som håller hög kvalitet.Fru talman! Jag uppfattar att det i finnsen bred samsyn om vikten av frihandel och multilate-rala regler. Jag vill bygga vidare på denna samsynoch avser att hålla fortsatt informerad omutvecklingen i WTO och EU i dessa frågor.Anf. 105 () replik:Fru talman! Jag börjar med några frågor som jaghade tänkt ställa till i mitt inlednings-anförande, men ministern hade då inte kommit.För ett år sedan diskuterade vi samma frågor. Dåfokuserade jag på EG:s inre handelsregler och väcktejust frågan om att EG borde lämna tullarna på indust-rivaror. Jag föreslog att man skulle få till stånd någonform av utredning av vad tullarna kostar EU för attdärmed få mer förståelse för vitsen med att avveckladem. Har det gjorts någon sådan utredning inom EGoch EU?Jag har också en fråga som handlar om elektro-nisk handel och de regler som vi har för export avkryptering. Många av våra svenska företag ligger juväldigt i framkanten på det här området. För dem ärdet oerhört väsentligt att de inte blir blockerade avsärskilda svenska regler på det här området. Jag villgärna få kommentarer av ministern till detta.Sedan kommer vi tillbaka till den gamla kära frå-gan om vad WTO egentligen skall ägna sig åt. UnderSingaporemötet ägnades det oerhört mycket tid ochkraft åt att diskutera denna väldigt konfliktfylldafråga. motsatte sig där alla tankar på att taupp frågan som en fråga för WTO. Man enades omatt det är som skall ha ansvaret för dessa frågor.Självklart skall arbeta för att villkoren pådessa områden skall bli bättre i länderna men i andraforum än just WTO. Det riskerar att bli en fråga somhandlar om protektionism och handelshinder.Jag återkommer.Anf. 106 Statsrådet ():Fru talman! Frågan om tullfrihet på industrivarorsom den här diskussionen gäller - inte tullfrihet inomEU:s inre marknad, för här är tullarna redan borttagna- är en gammal fråga.Kjell-Olof , min högt ärade företrädare somhandelsminister, väckte faktiskt denna fråga redan1974 vid ett informellt handelsministermöte i ramen för den då pågående Tokyorundan. Såvittjag har kunnat finna i läggen har detta varit socialde-mokratisk politik ända . Möjligen är denännu äldre än så, men det är det äldsta datum som jaghar kunnat hitta för när denna idé väcktes. tyckervi, som jag sade i mitt anförande, att tiden är mogenatt aktualisera den på nytt.Vi har aktualiserat en del studier om vad dessatullar kostar. Just nu pågår en sådan, där vi har för-sökt att få några forskare i att gå igenom vaddet kostar för konsumenter att ha tullar påkläder. Man kan t.ex. räkna ut hur mycket barnbidragdet skulle motsvara om tullarna på kläder avskaffa-des, så att man i tydliga termer kan avläsa vad dessatullar kostar barnfamiljer i termer av levnadsstandard.Jag hoppas att resultaten kommer fram ganska snart.Då kanske vi kan få ytterligare bränsle till våra intres-santa debatter här i kammaren.Vad gäller kryptering har vi precis lämnat en skri-velse till om detta. Jag delar syn att svenska företag inte skall diskrimineras iförhållande till andra. Det är därför har med-verkat till internationella regler som skall vara lika föralla konkurrerande länder, så att våra företag kan taför sig på marknaden. Jag är optimistisk och tror attdetta kommer att gå bra. Frågan kommer upp tillbehandling i kammaren senare, då det finns tillfälleatt återkomma till den.Frågan om arbetsrätten i WTO har och just diskuterat. Jag har ingetsärskilt att tillägga till det som harsagt annat än att arbetet i har accelererat ochblivit mer effektivt som följd av den press som harsatts vid den kompromiss som träffades i Singapore.Nu tycker jag att det är dags att gå vidare. Det finnsmånga skäl till det. har vältaligtbeskrivit de viktigaste.Anf. 107 () replik:Fru talman! Jag lånar lite av uttrycken som LeifPagrotsky använde i sitt första anförande när detgäller u-länderna.Leif försöker vältaligt utveckla sitt en-gagemang för . vill i en ny WTO-runda försöka att väcka de kon-fliktfyllda frågorna om arbetsvillkor igen, trots att upplever och vet att det för många i-länderhandlar om att förhindra dem från att sälja sina varor- protektionism. , jag får inte detta attgå ihop.När det gäller var dessa frågor skall hanteras harman ju överenskommit att skall vara detta forum.Har någonsin reflekterat över vad somhänder med om dessa frågor förs upp som WTO-kompetens? Det skulle ju vara dödsstöten för ILOsom organisation. skulle ju bli en tandlös pap-perstiger om dessa frågor lyftes bort från ILO.Sedan återkommer jag till det olämpliga i att taupp de här frågorna i WTO-rundan, för som LeifPagrotsky själv har upplevt tog de oerhört mycket tidoch kraft vid förra WTO-rundan. Målsättningen medden WTO-rundan är att den skall av på tre år.Då skall man ju inte medvetet lyfta in frågor som manvet är så oerhört kontroversiella som dessa och mot vilja. För att få WTO-rundan att lyckasåstadkomma allt det som vi är överens om är viktigtför , för världshandeln och för u-ländernatycker jag att man skall koncentrera sig på frågor somkan leda till en konsensus.Anf. 108 Statsrådet ():Fru talman! Jag vill uttrycka min häpenhet överKarin Falkmers val av ämnesområde för sin debatt. Ifyra repliker i rad har hon valt att ta upp en enda frågasom hon uppenbarligen tycker är viktig i världen närdet gäller den oerhört centrala frågan om handelspo-litiken. Hon säger inte ett ord om centrala viktigautvecklingsfrågor och väldigt många andra kolossaltviktiga frågor för oss, t.ex. jordbruket. I stället ägnarhon fyra repliker åt frågan om fackliga rättigheter itredje världen och åt att ifrågasätta motiven bakomvårt engagemang i kampen mot barnarbete, kampenmot drägliga arbetsmässiga villkor, mänskliga rättig-heter på arbetsplatsen. Om jag använder ordet för-bryllande så är det diskret och milt. Jag misstänker attdet är något allvarligare. Det finns ju ett mönster iden politik som förordas på det inhemska planet ochdet enorma engagemang som finns i viljan att bekäm-pa kraven på fackliga rättigheter i andra länder.För mig är det självklart att frågorna om arbets-villkor och handel inte kan kopplas isär. Det är ettfaktum, tycker jag, att om människorna i den rikavärlden skall känna respekt för handelssystemet ochför de liberaliseringar som kan följa av en förhand-lingsrunda, måste de känna tillit till att det inte skerpå bekostnad av barnarbete, överdriven exploatering,förbud mot fackliga organisationer och annat på ar-betsplatserna. Denna sammankoppling gör väldigtmånga också i , t.ex. i . NelsonMandela höll ett passionerat tal om dessa frågor vidWTO:s senaste ministermöte i . 109 () re-plik:Fru talman! Jag har två frågor. Den ena vill jagställa med anledning av utrikeshandelsministernsanförande och den andra hade jag tänkt ställa tidigarei debatten, när utrikeshandelsministern inte var här.Jag tar den senare först. Det handlar om kravet pålagstiftning om patent på växtsorter. Det är en omdis-kuterad fråga. Enligt det som heter TRIPS-avtaletmåste utveckla en sådan lagstiftning föreår 2000. Många är också på väg att göra det.Men tyvärr kommer de flesta inte att hinna färdigt itid. Det handlar ju till stor del om böndernas rätt attfritt ta utsäde och på så vis förvalta de genetiska re-surser som vi alla är beroende av och den biologiskamångfalden.Det vore angeläget om implementeringstidenkunde förlängas , så att man hinnermed att införa den här lagstiftningen. Efter vad jaghar förstått är inte särskilt angelä-gen om en sådan förlängning. Då frågar jag: Kanregeringen tänka sig att arbeta för detta?Jag vet inte om jag hinner ta den andra frågan. Detfår talmanen bestämma. Den handlar också om jord-bruket. Där fick jag en direkt fråga. Det står i vårreservation att vi tycker att regeringen egentligen haren alltför snäv syn på jordbruket som problemområdei den globala handeln. Vi tycker att man bör väga insådana mervärden som miljö, miljöanpassning, säkralivsmedel och god djuromsorg när man diskuterarjordbruket även i ett handelsperspektiv utan att detskall behöva vara protektionism. Det tycker jag inteatt det skall behöva vara. Vi menar att detta inte fårförloras i jakten på lägre priser.Vi menar också att det går att värna om den euro-peiska modellen i jordbruket, som handlar mycket omdetta, parallellt med att EU sänker sitt tullskydd motomvärlden. För det tycker vi att man skall göra. Vimenar alltså att det går att förena det här. Hur serregeringen på de här mervärdena som jag talar omoch hur tänker regeringen hantera dem i de komman-de WTO-förhandlingarna?Anf. 110 Statsrådet ():Fru talman! Först vill jag ta upp övergångstidernaför att det inom regler införs patent pågrödor. Jag vill först säga att det nu har gått snart femår sedan avtalet träffades. Det innehöll långa över-gångstider. Det återstår fortfarande förmånga , och det återstår av övergångs-tiden för en stor grupp andra . Om dettaskulle visa sig otillräckligt, om det kommer krav pådetta som förefaller underbyggda och om det finnsintresse för det, är vi från svensk sida beredda attdiskutera saken. Det finns ingen magi i de här tids-gränserna för oss. Det finns alltså en öppning fördetta.Jag vet inte hur jag skall tolka svar på min fråga om hur det går ihop att å enasidan vilja hjälpa att få bättre mark-nadstillträde och å andra sidan vara emot regeringenspolitik som innebär att öppna och andra i-länders marknader för exportprodukter.Jag förstår inte hur man både kan vara emot att viskall köpa och för att de skall sälja på en gång.Nu säger att det går bra, förman kan sänka tullskyddet i för det europeis-ka jordbruket som man tillvaratar den euro-peiska modellen. Men vad jag inte begriper är detta:Antingen vill att det blir ökadvolym, ökad exportverksamhet från de fattiga länder-na till våra marknader, våra konsumenter i ,och då stöder hon rimligen den politik vi bedriver.Eller också vill att det inte skallbli en ökad import på det här viset och då protesterarhon mot vår politik.I det första fallet borde hon kunna rösta för majo-ritetens linje. Men då har ju reservationen i betänkan-det skrivits i onödan. Det är reservationen som pro-testerar mot att vi vill släppa in mer jordbruksvaror,mer import från till . Det är denekvationen jag inte får att gå ihop. Jag hoppas attMarianne skall använda sina till att reda ut detta för mig så att vi inte be-höver ha några fler missförstånd i den här fråganframöver.Anf. 111 () re-plik:Fru talman! När det gäller det här med patent pågrödor är det bra med den öppna tiden. Jag hade intekunskap om att en del har på sig. Detvisste jag faktiskt inte. Är det så är det naturligtvisviktigt att de arbetar med de här frågorna. Den biolo-giska mångfalden är oerhört viktig att slå vakt om.Det vi tycker är viktigt när det gäller EU-fråganoch jordbruket är att vi slår vakt om det som diskute-ras så oerhört mycket - djurhållning, säkra livsmedeloch miljöanpassning. Vi måste få ett regelverk somtar vara på de värdena. Det handlar ju också om öpp-na landskap och många andra saker. Det handlar heltenkelt om miljöfrågor. Det gör det ju överallt i värl-den.