prot · GN0943 · 1999-12-09 00:00:00 — I dagfaller produktionen i , vilket innebär att detjag talade om i mitt huvudanförande vandrar in påbutikshyllorna, alltså det som många konsumenterinte vill ha: saker som är framtagna under vad vi iSverige tycker inte är etiskt och djurskyddsmässigtbra förhållanden.För det tredje skulle jag vilja ha jordbruksminis-terns syn på något som jag i flera debatter har försöktta upp, nämligen det förhållandet att så många kom-muner och så många landsortsområden tappar männi-skor. Jag är alldeles övertygad om att ett av skälen tillatt så många kommuner tappar människor som ärfallet är att jordbruket inte ges de förutsättningar ochmöjligheter som man har på andra delar av den euro-peiska kontinenten.Anf. 82 Jordbruksminister ():Fru talman! Låt mig börja med det sista. Jag serdet naturligtvis också som ett stort problem att kon-centrationen av befolkningen fortsätter på ett sådantsätt som sker. Det måste mötas med olika typer avinsatser. Det kan aldrig mötas med enbart jordbruks-politik, för därtill är ju jordbrukarnas antal alltförlitet. Men jag delar uppfattningen att jordbruket på ettsätt är en motor i landsbygdsutvecklingen. Vi är jumånga som kanske inte bor på landet, men när vi ärdär vill vi att vi ska kunna se öppna landskap. Vi villse levande djur, och vi vill ha en biologisk mångfaldnär vi vistas där.Därför tycker jag att det är så viktigt att försökakomma bort från den konflikt som finns mellanstad och land och få stadens och landets befolkningatt förstå att man är ömsesidigt beroende av varandra.Man måste få stadens befolkning att förstå att om det.ex. går på krogarna här i och dricker öloch äter mat så produceras inte ölen här i innerstan,utan den kommer på något vis ändå från landet, precissom maten gör. Och landsbygdens befolkning måsteförstå att de stora pengarna och makten tyvärr oftaligger i tätorterna och städerna. Där har vi en gemen-sam uppgift att försöka överbrygga den konflikt somfinns och få denna förståelse.Sedan är det så att när vi arbetade tillsammans1995 ställde upp på att inte fullt ut ta hemalla pengar. Det är i den meningen jag menar attCenterpartiet ju därmed också är delansvarig för detsom sker , eftersom dagens nivå bygger på histo-riska siffror, och ni i var med på dehistoriska siffrorna. Det var så jag ville förklara EskilErlandssons inlägg tidigare.Anf. 83 () replik:Fru talman! Jag tycker det är bra att vi dels då harrett ut det här med miljöprogrammet, dels har fåttbekräftat att jordbruket är en motor i modern lands-bygdsutveckling. Jag tycker också, i likhet med jord-bruksministern, att det är viktigt att stad och land gårhand i hand.Men där vill jag lägga till att det behövs väldigtmycket mer för att landsorten ska få nytt liv och nykraft, inte minst på det infrastrukturella området, ochjag vill gärna avsluta den här debatten för min delmed att säga att vi i är positiva till attmedverka i den utveckling som jag tror och hoppasatt majoriteten i den här kammaren vill ha, nämligenen positiv utveckling i hela vårt land.Anf. 84 Jordbruksminister ():Fru talman! Jag kan bara säga med anledning avdet sista att jag noterar med glädje den inviten.Anf. 85 () replik:Fru talman! Jag får tacka jordbruksministern förhennes ambition att höja nivån på debatten lite. Detuppskattar jag.Jämställdhetsfrågan är en prioriterad fråga förjordbruksministern och också för Vänsterpartiet.Jämställdhetsaspekten på landsbygdsförordningen harju jordbruksministern lyft upp på EU-nivå också. Jaguppskattar dessa initiativ från jordbruksministern.Om jag ska vara lite självkritisk måste jag säga attden överenskommelse som vi har om landsbygdsför-ordningen inte är tillräckligt präglad av jämställdhet-saspekten. Visst nämns det att hänsyn ska tas till bådekvinnor och män på landsbygden, men de konkretaförslag som vi för fram har en del brister på det om-rådet. Det känns som om det inte är tillräckligt prio-riterat. Jag skulle vilja höra om jordbruksministernhar en annan syn på det som kanske kan muntra uppmig lite.Anf. 86 Jordbruksminister ():Fru talman! Dessvärre kan jag i det här avseendetinte vara så uppmuntrande. Vi har börjat med det somkallas mainstreaming, dvs. att alla politikområden skagenomsyras av ett jämställdhetsperspektiv. På Jord-bruksdepartementet, precis som på alla andra depar-tement, är detta arbete i sin linda. Jag vill nog hävdaatt det blev rätt så bra till slut i programmet, men tilldet kan man ju lägga att i instruktionen och i regle-ringsbreven till myndigheterna, i det här fallet , tar vi ju upp det igen. Det är ju viktigt attde verk som så att säga handhar alla dessa stöd ocksåtittar på stödens utdelning ur ett kvinno- respektivemansperspektiv, och det får de i uppdrag att göra.Anf. 87 () replik:Fru talman! Låt mig vidga diskussionen till restenav jordbrukspolitiken också.Även om både kvinnor och män har varit och ärsysselsatta i jordbruket så är om hur bondenska vara väldigt starkt präglad av den manlige lant-brukaren. Ska vi öka jämställdheten inom jord-bruksnäringen tror jag att det är nödvändigt att jord-bruket präglas av en betydligt större mångfald där det finns utrymme för olika produktionsin-riktningar och där om den traditionelle bon-den inte spelar så stor roll som den faktiskt gör i dag.Det tror jag vore frigörande för kvinnor inom jord-bruksnäringen men också för oss män på landsbyg-den.Vad gäller hela jordbrukspolitiken är jag skeptisktill om utvecklingen går åt rätt håll. Å ena sidan har vitalet om diversifiering. Det är ju ett steg i rätt riktningför att öka mångfalden, men å andra sidan har vi enstrukturrationalisering som går rasande fort . Liteförenklat kan man väl säga att den leder till störregårdar, större traktorer och mindre utrymme för avvi-kelser inom jordbruket. Jag skulle vilja höra jord-bruksministerns reflexioner över den utvecklingen.Anf. 88 Jordbruksminister ():Fru talman! Det är en utveckling som sker inte ba-ra i , utan kanske ännu mer i andra länder. Vårstora rationalisering gjordes ju och ibörjan av 70-talet. Men helt klart har i att utvecklingen nu och framöver går mot kon-centration och mot större gårdar och storskalighet.Det är ju marknadskrafterna och konkurrenssituatio-nen som driver fram detta. Det tror jag är mycketsvårt att förhindra, om ens önskvärt.Men ska man då fortsätta att hävda små och så attsäga lite mindre stora gårdar får man möta den kon-centrationen med just det vi diskuterar , lands-bygdspolitik, både inom ramen för jordbruket ochkanske framför allt inom ramen för strukturfondernaoch inom ramen för den infrastruktur som talade om tidigare.När det sedan gäller är det så att normenockså inom jordbruken är manlig. Också bland jord-bruksministrarna i EU är det mycket manligt, 14-1!(forts. 9 §)AjourneringKammaren beslutade att ajournera för-handlingarna till då frågestunden skullebörja.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 14.00.7 § FrågestundAnf. 89 TALMANNEN:Får jag be regeringens representanter att inta sinaplatser.Regeringen representeras av vice statsmi-nister , statsrådet ,statsrådet , statsrådet utrikesminister . Statsrådet har förhinder på grund av sjukdom.Vice statsministern besvarar allmänpolitiska frå-gor. Frågorna till övriga statsråd förutsätts beröraderas respektive ansvarsområden.ÄldrevårdenAnf. 90 ():Fru talman! Jag försökte ställa denna fråga när var här, men jag fick aldrigordet då. Men det får jag gudskelov . Då ställerjag frågan till statsrådet 20 november såg vi följande rubrik i en avvåra kvällstidningar: Gamla får vänta på attborsta tänderna. Det var professor påKarolinska institutets odontologiska institution somkom med denna rapport. Det visade sig att gamlamänniskor på institutioner inte fick borsta tänderna påmånader. Jag trodde att det var ett falsarium. Jagtrodde inte att det var möjligt att något sådant kundeske i Sverige.Jag är ledsen om det är förfärliga missförhållan-den som avslöjas. Men han rapporterar vidare omstinkande munnar med bakteriehärdar som har ettstarkt samband med hjärt- och kärlsjukdomar, diabe-tes och sjukdomar i andningsorganen.Min talartid är slut, men jag kommer tillbaka inästa inlägg. Men, statsrådet, vad kan vi göra?Anf. 91 Statsrådet ():Fru talman! Jag reagerade personligen naturligtvismycket starkt på beskrivningen i den tidningen. Ochdet får inte förekomma sådana missförhållanden. Nuär det inte jag som är socialminister, men jag ärövertygad att om socialministern hade stått här såhade han sagt samma sak som jag, nämligen att mandå får gå in från och bevaka att ar-betsmetoder och annat är på ett sådant sätt att gamlamänniskor får hjälp med all sin hygien på ett tillfreds-ställande sätt, också sin tandhygien.Jag ska tillägga att jag personligen, eftersom jagär i den åldern, har erfarenhet av föräldrar som haromvårdnad. Och jag har sett att det också finns godaexempel.Anf. 92 ():Fru talman! Jag noterar i artikeln att Socialstyrel-sen kände till detta, och ändå har tydligen inte Social-styrelsen reagerat tillräckligt starkt.Jag är glad över statsrådets uttalande här om attSocialstyrelsen ska få en reprimand. Jag vet inte omdet kallas så, men i detta fall vill jag kalla det förreprimand. Jag hoppas nämligen verkligen att dettagenast tas om hand av ansvariga.Anf. 93 Statsrådet ():Fru talman! Jag har inte så mycket mer att tilläg-ga. Jag är precis lika upprörd som när det gäller denna fråga.GarantipensionenAnf. 94 ():Fru talman! Jag skulle vilja ställa en fråga till vicestatsminister . Den gäller denuteblivna kompensationen för garantipensionen.Den här veckan har regeringen gett två diametraltolika besked till de 700 000 pensionärer som drabbas.Dels har finansministern sagt att det inte kan bli talom någon kompensation alls, dels har ansvarigt stats-råd i sagt att det möjligen kantänkas att man ska titta på de sämst ställda pensionä-rernas situation. Vilken linje gäller för regeringen,och vilket besked får de från regeringen?Anf. 95 Vice statsminister ():Fru talman! Om vi ska gå närmare in i den diskus-sionen tänker jag överlåta detta till socialförsäk-ringsministern som är den som kan frågan ordentligt.Men regeringens besked är detsamma, nämligen attdet förvisso finns skäl att titta på situationen för pen-sionärer som har en mycket låg pension. Ochdet har framhållits av bl.a. socialförsäkringsministernmånga gånger. Men när det gäller denna uppskjutnadel av pensionsreformen, garantipensionen, har detinte fattats något beslut om kompensation. Det harinte utlovats någon kompensation. Låt oss i stället såsnart som möjligt lösa frågorna i denna del av pen-sionsreformen. Det är det som vi ska sätta in vårakrafter på.Anf. 96 ():Fru talman! Jag utgår från att vi ska kunna lösaalla frågor i pensionsreformen och så att säga sättaden i sjön. Men det är ju rimligt att man ger dessapensionärer en kompensation. har det getts tvåolika besked. Men beskedet från regeringen är det-samma, säger vice statsministern. Ska jag då uppfattadetta som att vi är beredda att tillsammans kompense-ra dessa människor för denna försening, eftersom detär rimligt?Anf. 97 Vice statsminister ():Fru talman! Dessa pensionärer som vi nu talar omhar alltså än så länge inte fått denna förändring sompensionsreformen innebär, utan den har blivit fram-skjuten. Men det som det framförs önskemål om är attdessa pensionärer ska få kompensation för någontingsom faktiskt inte har drabbat dem. Dessa pensionärerfår ju samma pension fram till dess att detta föränd-ras.Anf. 98 ():Fru talman! Jag måste fråga regeringen om mananser att det är rimligt att man inte ska kompenseramänniskor för en förmån som de kommer att få. Detär de sämst ställda som gynnas av detta. Regeringenoch staten tjänar i rän-teinkomster på förseningen. Det är väl rimligtatt dessa pengar tillfaller pensionärerna i stället?Anf. 99 Vice statsminister ():Fru talman! Denna del av pensionsreformen för-skjuts. Vi visste att det innebar en viss kostnad förstaten när denna del av pensionsreformen skulle ge-nomföras. Men det är ju ingenting som pensionärernahar drabbats negativt av. De får ju inte mindre pen-sion därför att denna del av pensionsreformen harförskjutits. Men däremot är vi helt överens om att vibehöver se över situationen för de pensionärer somhar det besvärligt. I den frågan är vi från regeringenöppna. Men vi vet alla att sådant här kostar pengar.TobaksrökningenAnf. 100 ():Fru talman! Jag har en fråga till statsrådet , och det är också en fråga som också lyftesfram i pressen . I ut-trycker 21 medicinprofessorer stark oro över denpolitiska situationen när det gäller att begränsa toba-kens hälsofarliga effekter. Det finns 1,4 miljonerrökare i landet, och 25 000 nya tillkommer ,främst ungdomar och barn. Kunskaperna finns, mendet görs inte särskilt mycket för att ändra på detta.Jag undrar: Delar ministern professorernas oroöver utvecklingen av tobaksrökningen?Anf. 101 Statsrådet ():Fru talman! Det finns alltid anledning att varaorolig när unga människor börjar röka. De insatsersom görs handlar om information och om att efterlevaden lagstiftning som vi har fattat beslut om. Dåhandlar det också om alla vuxnas ansvar för att efter-leva lagstiftningen. Det pågår information i skolorna,och det pågår projekt där man tar upp denna typ avinformation. Det görs även en del arbete genomFolkhälsoinstitutet och skolorna. Det hindrar natur-ligtvis inte att man gör mer från vuxenvärldens sidaoch att man behöver föra en ordentlig debatt om to-bakens hälsofarliga effekter. Så i den meningen kanjag hålla med om att det alltid finns anledning att varaorolig över en utveckling som inte går i den takt somvi själva vill att den ska gå.Anf. 102 ():Fru talman! Jag är glad över att statsrådet delarvår oro. Men har lanserat ett nytt programför att begränsa tobaksbruket och menar att det ärderas sätt att ta ansvar.Hur vill den ta ansvar för det-ta? Bl.a. vill jag peka på, vilket vi alla märker, att vistöter på barn och ungdomar ute på gatorna och att deväldigt ofta röker. Denna lag om att man inte får säljatobak till ungdomar måste ha dålig efterlevnad. Jagundrar vad regeringen tänker göra åt det.Anf. 103 Statsrådet ():Fru talman! Jag vill koppla tillbaka till det inle-dande svaret. Det handlar naturligtvis alltid om attfrån vuxenvärlden vara uppmärksam på den lagstift-ning vi har. Det handlar om information och dethandlar om offentlig debatt som vi också involverarbarn och ungdomar i genom skolan, genom derasfritidsaktiviteter och på andra sätt.När det gäller frågan om de övriga länderna villjag ändå kanske lite försynt påpeka att i enjämförelse mellan , och en delandra länder som inbegrips i analyserna står sig för-hållandevis väl. Jag tycker att det är bra att Storbri-tannien tar det här initiativet. har under långtid arbetat på det sätt som man nu i Storbritannienbörjar arbeta på.Samverkan kring rehabiliteringAnf. 104 ():Fru talman! Också jag har en fråga till statsrådetIngela . Regering och riksdag har öppnat vägför en frivillig samverkan mellan myndigheterna pårehabiliteringsområdet i syfte att stödja alla som är ibehov av särskilda stödinsatser.Många människor riskerar att hamna i en gråzonmellan myndigheterna eftersom problembilden intefaller inom en viss myndighets ram. Därför är detangeläget att en bättre samordning kommer till stånd iarbetet med rehabilitering av personer i utsatta grup-per. Jag vill därför fråga statsrådet: Hur går det medarbetet kring samarbetet och vilka initiativ tar rege-ringen?Anf. 105 Statsrådet ():Fru talman! När det gäller samverkansformernafinns det ett antal olika försök. Det finns också friamedel, som vi kan kalla för smörjmedel, för att initie-ra en samverkan.När det gäller rehabiliteringsområdet har rege-ringen tidigare tillsatt en särskild utredare som ska gåigenom rehabiliteringsaktiviteterna och ansvarsfrå-gorna hos de olika aktörerna på rehabiliteringsområ-det.Skälet till utredningen var att vi fick ett antal rap-porter som beskrev att just samverkan kring rehabili-tering inte fungerade bra. förväntar vi oss en rap-port från denne utredare som ger oss ett underlag föratt kanske skärpa en del regler men också för att änd-ra på en del sätt att arbeta när det gäller rehabilitering,framför allt kopplat till frågor som rör arbetsplatseroch möjligheterna att komma tillbaka till arbete.Anf. 106 ():Fru talman! Som säger har rehabi-literingsarbetet inte fungerat så bra.Mindre än hälften av LO-kollektivets medlemmarklarar inte av att arbeta fram till sin ålderspension. är risken att förtidspensione-ras fem gånger större för arbetare än för tjänstemän.Där tror jag att detta med rehabilitering är väldigtviktigt. Största risken att behöva förtidspensioneraslöper LO-kvinnor.Vad anser statsrådet? Borde det inte satsas mer re-surser på rehabilitering för att få bort några av orätt-visorna?Anf. 107 Statsrådet ():Fru talman! Jo, det är förmodligen så. Men ett avde viktigare skälen till att rehabiliteringsutredarentillsattes var att signaler kom om att de insatser somändå gjordes inte gav den förväntade effekten. Dethar alltså uppenbarligen gjorts en lång rad insatsersom inte gav det stöd som man hade tänkt sig när detgäller möjligheterna att komma tillbaka till arbete.Innan man går in med ökande anslag jämfört med vadvi har är det således viktigt att veta vilken typ avrehabiliteringsinsatser som ska göras. Då är bakgrun-den den som själv beskriver och, inte minst,att vi får ett gender-perspektiv på det arbete som skaske.Internationella utvecklingsmålAnf. 108 ():Fru talman! Jag skulle vilja rikta min fråga tillstatsrådet budgetpropositionen för talas det underavsnittet om de internationella utvecklingsmålen omatt partnerskapets princip är allmänt erkänd menmycket återstår för att genomföra det i praktiken. Litesenare står det att de fattiga länderna måste få stöd attidentifiera och analysera sina intressen.I fjolårets budgetproposition talas det mer konkretom att man ska kartlägga samarbetsländernas behovoch därmed möjligheterna för svenska företag ochföretag från sydländer att delta i det svenska interna-tionella utvecklingsarbetet.Jag undrar vad som har gjorts under mellantidenoch vad regeringen planerar att göra.Anf. 109 Statsrådet ():Fru talman! För mig låter det som att frågan iförsta hand riktar sig till biståndsministern, somkommer att vara här . Men i några avse-enden finns det saker här som faller också på migsom handelsminister.Vi jobbar mycket med utvecklingsländernas chan-ser att ta vara på de möjligheter som finns i det inter-nationella handelssystemet att slåss för sin rätt, attkräva sin rätt i tvister med t.ex. stora starka indust-riblock eller industriländer som eller EU. En saksom vi arbetar med, faktiskt så sent som ,är att med biståndsmedel inrätta ett rättscentrum iGenève dit utvecklingsländer kan vända sig för att fårättshjälp när de har rättstvister i handelsfrågor medt.ex. Det är mycket angeläget eftersom har stora rättigheter men det krävs väldigtmycket resurser och väldigt mycket juridisk expertisför att kunna tillgodogöra sig detta. Det tycker vi ären viktig sak att hjälpa till med.Detta är ett konkret exempel på den typ av part-nerskap som efterlystes.Anf. 110 ():Fru talman! Vad jag efterlyser är egentligen denlandinventering som utlovats där man skulle kunna fåreda på vilka behov som finns för företag i utveck-lingsländer så att de kan matchas med de möjligheteroch kapaciteter som finns hos företag i ; dettaför att de inte ska behöva famla i blindo om de villgöra en utvecklingsinsats inom sitt område och sam-tidigt få en exportfunktion av det hela.Anf. 111 Statsrådet ():Fru talman! Jag beklagar men så konkret kunskapom arbetsområde har jag inte attjag kan ge ett rakt, tydligt och begripligt svar på frå-gan, utan jag vill nog hänvisa tillatt återkomma med en skriftlig fråga som får ett ut-förligt och genomarbetat svar eller till att återkommaför att få ett ännu mer utförligt och genomarbetat svarvid nästa veckas muntliga frågestund.F-skattsedelAnf. 112 (m):Fru talman! Jag har en fråga till statsrådet ,till skatteministern.Jag hämtar en starkt komprimerad bild ur verklig-heten om vilken man kunde läsa iDagens Nyheter.Byggföretaget A har fått sitt F-skattebevis indra-get. En privatperson som tänkt använda sig av det s.k.ROT-avdraget vid en ombyggnation av badrummetanlitar företaget B, med F-skatt, som i sin tur - dockutan beställarens vetskap - anlitar byggföretaget A,alltså det utan F-skattebevis. riskerar privatperso-nen att bli skattskyldig för ett arbete som han redanhar betalt; detta på grund av att det vidareanlitadebyggföretaget A, alltså det utan F-skattebevis, utförtett svart jobb.I hur många led anser statsrådet att manrimligen kan begära att en ursprungsbeställare skaundersöka i vad mån anlitade underleverantörer ellerunderentreprenörer innehar F-skattebevis eller ej?Anf. 113 Statsrådet ():Fru talman! Jag vill först påpeka för jag inte är skatteminister, utan jag är ansvarig iregeringen för kommunernas ekonomi, för länsstyrel-serna, för bostadsfrågorna och för konsumentpoliti-ken.Det är naturligtvis en viktig fråga som tar upp. Det finns ju en undersökningsplikt när detgäller F-skattsedeln. F-skattsedeln är tillkommen föratt vara ett instrument också för att kontrollera att detär seriösa näringsidkare.På den konkreta frågan om hur långt undersök-ningsplikten, undersökningsskyldigheten, går vill jagsvara med att be honom återkommamed en fråga till det för skattefrågor ansvariga stats-rådet.Anf. 114 (m):Fru talman! Jag ber om ursäkt för att jag förväxla-de med . Menherrarna sitter ju båda i och harhand om den fiskala verksamheten på ett eller annatsätt. Jag tycker att detta är en fråga som statsrådetskulle kunna ta med sig till sin departementschef föratt grunna lite på. Jag ska gärna också direkt åter-komma till honom i ett annat sammanhang.Den här frågan är angelägen att ställa sig. Hurlångt ska egentligen undersökningsplikten sträcka sigför den enskilde? Det är inte alldeles klart att den börsträcka sig så väldigt långt. Man bör förutsätta attanlitade företag har F-skattebevis.Anf. 115 Statsrådet ():Fru talman! Jag ska naturligtvis ta med mig denfrågeställning som har väckt här i dag.Jag ska undersöka frågan och tillämpningen av regel-verket.Jag vill dock understryka att det är viktigt att vihar denna undersökningsplikt så att vi håller undan deoseriösa näringsidkarna så långt som möjligt frånmarknaden.Vården för överviktigaAnf. 116 ():Fru talman! Jag har en fråga till . Vihar tidigare här i kammaren hört diskussioner om hurman ska motverka rökningen eftersom den är en såstor hälsofara för befolkningen.Näst efter rökning är övervikt ett stort bekymmer.Utifrån de behoven finns verksamhet både i Nynäs-hamn och i - i min valkrets. Hur man skakunna säkra vården för de överviktiga är en fråga somhar diskuterats . Jag undrarom vi har kommit fram till någonting. Har jag någotatt ta med mig och tala om för de anställda i Tranåsoch för dem som är beroende av denna vård för att fåett bättre hälsotillstånd? Vad har hänt, ?Anf. 117 Statsrådet ():Fru talman! Man ska komma ihåg utgångspunk-ten, nämligen att har beslutat att båda sjukhus inte längre ska varacentrala sjukhus med verksamhet inom sjukvård ochrehabilitering. Skälet till detta är att landstingen anseratt landstingen på hemmaplan ska sköta just denverksamhet som finns där när det gäller rehabiliteringoch vård. Man har varit väldigt tydlig på den punkten.Däremot har sjukhusen haft en del frågor som rörforskning. Dessa kommer att fortsätta.De överviktigas problem tillhör ett område som vikommer att följa särskilt. Det pågår en diskussionmellan departementet, om på vilket sätt man ska kunnage just den gruppen ett alldeles särskilt uppföljnings-ansvar.Beträffande verksamheterna i övrigt pågår denomställning som har planerats. Såvitt jag ärunderrättad rullar detta på enligt de planer man hartänkt sig.Anf. 118 ():Fru talman! Jag vill börja med att något kom-mentera det som statsrådet talade om när detgäller forskningsdelen. Jag utrönte i går att i de skriv-ningar som finns om forskningen poängterar manuttrycket "tills vidare".