prot · GN0925 · 1999-11-04 00:00:00 — Citaten speglar också reella problem fördessa företag.Nu är det inte så att vi tar upp diskussionen omvärdet på statligt ägda företag bara för att gynna deandra aktieägarna i Merita-Nordbanken eller i AssiDomän. Detta är ett reellt problem för företagen ochde anställda i företagen. Det handlar om kapitalkost-naderna för företagen och möjligheterna att expande-ra och trygga jobb. Vid en låg värdering och lågabörskurser blir det definitionsmässigt dyrare för fö-retagen att skaffa kapital. Det blir svårare att expan-dera. Det blir svårare att långsiktigt trygga jobben.Därför måste vi ha ett ägande av dessa företag som ärprofessionellt.Jag menar att det är viktigt att vi i harstarka, duktiga företag inom bankområdet, skogsom-rådet och telekommunikationsområdet. Det vi har settde pekar på att det statliga ägandethar skadat dessa företag. När det gäller Telia-Telenorhar vi fått en värdering av statens andel redovisad häri kammaren. Det har sagts här från ansvarigt håll attdet är 240 miljarder, och det är som bekant av400 miljarder kronor.Vi får väl se vilken värdeförändring det blir framtill börsintroduktionen. Det blir väl en hyggligt ob-jektiv betygssättning av statsrådets fögderi på dettaområde. Vi får se om det blir lägre eller högre än 400miljarder. Sedan kan vi avläsa hur statsrådets verk-samhet har påverkat det hela.Jag menar att en utgångspunkt ska vara detta: Av-veckla det statliga ägandet i dessa företag så fort sommöjligt så att vi kan få kompetenta, skickliga ägareför att på det viset långsiktigt trygga jobben och verk-samheten här i !Anf. 109 Näringsminister ():Fru talman! Får jag börja med att säga att OlaKarlsson har sänt över några tidningsurklipp ochkallar det för en interpellation. Låt mig få göra detovanliga konstaterandet att jag ser detta som ett miss-bruk av interpellationssystemet. Jag debatterar gärnaförvaltning av statligt ägda företag med ,men i så fall vill jag debattera hur villförvalta statens egendom, och inte några slumpvisvalda tidningsurklipp. Det är ett väldigt underligt sättatt föra en diskussion om en så viktig sak som statensägande på. Jag tycker att det är ett konstigt sätt atthantera det hela på.Låt mig ändå ta upp frågan i sak. När moderater-na, dessa skickliga förvaltare av statlig verksamhet,ville sälja ut , som då som var statligt, villede göra det för 40 miljarder. som sedandess har förflutit gör vi nu bedömningen att vi kom-mer att få mångdubbelt detta belopp när vi säljer ut33 %. Det är väl ett riktigt sätt att förvalta statensägor på?Till sist i detta inlägg vill jag säga att det ytterst ärmarknaden som bedömer värdet av de här bolagen.Och det är riktigt som interpellanten säger - värdetkommer att avgöras när vi öppnar för utförsäljning avvår andel av Telia.Vi har använt all den expertis som finns. Vi an-vänder all den kunskap som finns i form av börsana-lytiker och sådana som gör värderingar av våra storabolag - dels dem som vi äger helt, dels dem som vi ärdelägare i. Det gäller både internationell och nationellexpertis. Jag kan konstatera att värdet i runda slängarligger på . Det är inte dåligt, ochjag vill säga att det förvaltas professionellt.Vi är delägare i . Vi ägde tidigare un-gefär . Vi har gått ned från detta till ungefär35 %, och vi har tagit ut skog för att förbättra AssiDomäns resultat och få en bättre balansräkning. Vivill nu förvalta skogen mer långsiktigt. Ominte jag missminner mig var det faktiskt en moderatnäringsminister som sålde ut delar av som gjorde strukturplanen. Man kan konstateraatt det inte var speciellt lyckat. har vi rättat tilldetta, och har alla förutsättningar attutvecklas som ett framgångsrikt skogsbolag. Dess-utom har vi tagit ansvar för stora delar av skogsarea-lerna.Anf. 110 ():Fru talman! Jag börjar med att konstatera att stats-rådet tycker att det är ett oskick att användapressklipp i interpellationsdebatter för att den vägenredovisa vad som sägs på - i det här fallet - den fi-nansiella marknaden och vad som redovisas i denoffentliga debatten.Jag tänkte fortsätta med oskicket att citera svenskpress - i det här fallet Affärsvärlden nr 47, som komför sedan:"Det finns alltså gott om exempel på att domine-rande huvudägare är klart hämmande för aktiernaskursutveckling. Detta är alls inget kortsiktigt pro-blem. Tvärtom riskerar det att långsiktigt skada dessaföretag. En relativt sett låg aktiekurs ökar ju defini-tionsmässigt företagets kapitalkostnad. Det minskar isin tur företagets förmåga att genomföra lönsammainvesteringar och förvärv. Det gäller inte minst för-värv där den egna aktien används som betalningsme-del. "Här är ett annat citat:"De mest uppenbara fallen, där huvudägarens in-tressen avviker från övriga aktieägares intressen, ärde bolag där staten är huvudägare. När finansminis-tern sade att staten ser sitt ägande iMerita-Nordbanken som ett sätt att agera på kredit-marknaden, gav det aktieägarna i Merita-Nordbankenen rejäl skrämselhicka. Ett sådant bolag bör inte varabörsnoterat. Finansminister harvisserligen tagit tillbaka sitt uttalande, men det påvi-sar ändå den latenta risk för missbruk av ägarmaktensom finns i bolag som ägarmässigt domineras avstaten. "Det är den här typen av överväganden som görsav aktörerna på finansmarknaden - de som ytterst sertill att det finns kapital till de här företagen. Här harstatens agerande skadat företagen. Eller menar att alla de här citaten skulle spegla någotannat än verkligheten? Menar han att Affärsvärlden idet här fallet har fel när tidningen konstaterar att dettaär en belastning för företagen? Eller har Finanstid-ningen fel när tidningen refererar till , den nye vd:n i , när han kon-staterar att intrycket av oenighet mellan ägarna harskadat bolagets ledning, och att börsnoteringen av detfusionerade har drabbats av förseningarpå grund av detta? Menar statsrådet att detta är feloch helt gripet ur luften? Menar han att svenska sta-tens agerande i det här fallet inte påverkar företagen?Jag konstaterar att statsrådet håller med om att detvärde som kommer att åsättas vid enbörsintroduktion kommer att spegla ett verkligtmarknadsvärde. Då får vi väl se om statsrådets upp-gift på för Teliastår sig, eller om marknaden sätter ett plus- eller ettminusbetyg på statens förvaltande av bolaget.Anf. 111 Näringsminister ():Fru talman! Vi åberopar olika auktoriteter. åberopar sina, och jag åberopar mina. Jagutgår ifrån dem som har gjort värderingarna.Jag tycker självfallet också att mycket av det somsägs i affärstidningarna och på de rosa sidorna - deanalyser och bedömningar som görs - många gångerstämmer. Men det är en annan sak att med utgångs-punkt i lösryckta citat här försöka att döma ut statenssätt att förvalta sina bolag, när jag kan re-dovisa vilket högt värde de har och även med faktiskasiffror kan redovisa hur värdet har stigit under desenaste åren.Jag kan ta fram en annan auktoritet, nämligenOECD. har uppmärksammat rege-rings unika sätt att förvalta statliga bolag, då vi foku-serar på värdeskapande och inte på privatiseringen isig. Detta anses vara unikt, och det är ett annat sätt attgå till väga när det gäller hanteringen av statliga bo-lag än att ha som princip att säga att bara vi privatise-rar så blir det bättre. Jag kan ta fram många exempeldär det har visat sig att det inte alls blir bättre.I de flesta fall där telecom-bolag har sålts ut harstater legat kvar som starka ägare. Detta är ingenoriginellt. Jag är övertygad om att det nya bolagetTelia-Telenor kommer att möta ett mycket högt värdepå marknaden. Detta kommer att manifesteras vidutförsäljningen på börsen. Så vi får väl se vem somfår rätt.Överläggningen var härmed avslutad.13 § Svar på interpellation 1999/2000:40 omboendesituationen och hyreslagstiftningenAnf. 112 Statsrådet ():Fru talman! har frågat vilka åtgär-der jag är beredd att vidta för att åstadkomma enstörre rörlighet och därmed en bättre fungerandebostadsmarknad. Vidare har ställtfrågan om jag är beredd att ge tilläggsdirektiv tillutredningen om bruksvärdessystemet med syfte attdärigenom få konkreta förslag till en ny hyreslagstift-ning.Stockholmsregionen och andra tillväxtregioner iSverige växer just nu kraftigt. har mångakommuner minskande befolkning. Av de omkring56 000 outhyrda lägenheterna i riket är enligt en rap-port från omkring 20 000 belägna i kom-muner som haft vikande befolkningsunderlag under1990-talet. Detta innebär givetvis en hård ekonomiskpåfrestning för dessa kommuner.Regeringen har vidtagit en lång rad åtgärder föratt möta denna utveckling. Regeringen har t.ex. somövergripande målsättning att med regionalpolitiskaåtgärder uppnå en mer balanserad befolkningsut-veckling i , vilket i sin tur bör bidra till enbättre fungerande bostadsmarknad i hela landet. Enåtgärd är inrättandet av Bostadsdelegationen underförra året. Delegationen har i uppdrag att medverkatill att kommuner med övermäktiga ekonomiska pro-blem till följd av bl.a. outhyrda lägenheter i sina bo-stadsföretag får hjälp att komma ur problemen. Såvittdelegationen kan bedöma uppgår behovet av statligtstöd till sammanlagt i dennaverksamhet.Bostadsbyggandet i vissa delar av är all-deles för lågt i förhållande till behovet. harinom ramen för ett särskilt regeringsuppdrag analyse-rat utvecklingen av bostadsefterfrågan i landet. Re-sultaten av denna analys visar entydigt att behovet avnyproduktion av bostäder framför allt i tillväxtregio-nerna är större än vad tidigare bedömningar visat.Bara i bedömer attnybyggnadsbehovet uppgår till ca 10 000 bostäderårligen fram . Samtidigtbedömer kommunerna i att detkommer att byggas endast 5 000 bostäder årligenunder . Om inte bostadsbyggan-det ökar kan bristen på bostäder komma att utgöra ettallvarligt hinder mot ökad tillväxt i Stockholmsregio-nen. Regeringen har därför uppdragit åtlandshövding att överlägga med kom-munerna i om möjliga åtgärder för attskapa förutsättningar för ett ökat bostadsbyggande ilänet.Syftena med dagens bruksvärdessystem är främstatt få en dämpad hyresutveckling med allmännyttansom hyresledande och därmed ett reellt besittnings-skydd för hyresgästerna. Diskussionen om bruksvär-dessystemet har ökat . Det ifrågasättsallt oftare om resultaten speglar hyresgästernas värde-ringar. Vissa anser att attraktiva lägenheter i centralalägen är underprissatta som andra menar atthyresgäster i mindre centrala delar får betala högrehyror än vad som kan motiveras utifrån uppfattningari den allmänna opinionen.Diskussionen lider av att det inte finns aktuellaundersökningar av många av dessa förhållanden. Densärskilde utredaren har mot denna bakgrund bl.a. tilluppgift att ta reda på hur det verkligen förhåller sigmed dessa frågor. Innan jag har fått detta underlag ärjag inte beredd att ta ställning till om några åtgärderkan behöva vidtas. Några tilläggsdirektiv till denpågående utredningen avser jag därför inte att föreslå.Anf. 113 INGA ():Fru talman! Tack för svaret, är ett svar som tyvärr än en gång visar regering-ens defensiva hållning. Jag tror inte att regionalpoli-tiskt plåstrande eller en bostadsakut är rätt medicinför att verkligen lösa bostadsbristen där den finnseller för att få människor att leva kvar i glesbygden.Jag tror att statsrådet kan bättre än så.Hinder för bostadsbyggande i tillväxtområdenahar påvisats både i som kom islutet av sommaren och alldeles av lägesrapportering om förhållandena i Stock-holms län. Båda dessa rapporter visar att det behövsförändringar, främst av boendeskatterna och hy-reslagstiftningen.I den här debatten kommer jag att resonera kringhyresrätten. Jag anser nämligen att det är dags attgöra något åt hyressättningssystemet. Det var ju ock-så detta som var centralpunkten i min fråga, mendessvärre inte i statsrådets svar. Det finns uppenbarli-gen en viss insikt om problemen. Varför då inte göranågonting, ? Statsrådet borde åt-minstone vara öppen för en sakdebatt.Min utgångspunkt i en sådan är att stabilt ochtryggt boende är en viktig del av en familjs grund-trygghet. Därför bör också hyressystemet vara såutformat att det tar större hänsyn till kundernas ochde bostadssökandes önskemål och behov.Det är naturligtvis välkommet att regeringen nuhar tillsatt en utredning som ska utvärdera bruksvär-dessystemet. Det hade dock varit än mer positivt omutredaren hade fått i uppdrag att ta fram konkretaalternativ.Mina utgångspunkter är alltså att större hänsynska tas till de boendes önskemål. Ett första steg bordedå rimligen vara att avskaffa de kommunala bostads-bolagens strikt hyresledande roll. Jag tycker inte attdet verkar rimligt att fastigheternas byggår ska varahelt avgörande för hyressättningen.För att få en mer rörlig bostadsmarknad och ettfortsatt byggande och bevarande av hyresrätten tyckerjag att en rimlig och riktig åtgärd också skulle vara attha en fri förstagångshyra. Det innebär att kunden ellerkundens ombud och fastighetsägaren avtalar om enhyra som då blir relaterad till efterfrågan på bostäder.Det borde vara möjligt att skriva hyreskontrakt påflera år och avtala om vilka förutsättningar som skagälla vid en omförhandling. På så sätt skapas en bätt-re förutsebarhet för boendekostnaderna och trygghe-ten blir större.För att besittningsskyddet ska förbli starkt ska hy-restvister kunna prövas i domstol. Inte bara hyresni-vån utan även storleken på en eventuell höjning avhyran skulle då kunna bli föremål för en rimlighets-bedömning. Jag anser nämligen inte att de boende skakunna utsättas för en chockhöjning av hyran eller atten fastighetsägare ska kunna kasta ut någon på gatan.Min fråga kvarstår. Vad tänker åt hyressättningssystemet?Anf. 114 Statsrådet ():Fru talman! Debatten om hyressättningssystemetlider av bristen att vi inte har ett sakligt underlag förden debatten. Bruksvärdessystemet bygger i sinagrundprinciper på att det ska spegla de värderingarsom finns på bostadsmarknaden. Det är grundprinci-perna bakom bruksvärdessystemet där allmännyttanintar en hyresledande roll.Det uppdrag som regeringen har gett till utredarenär att se om intentionerna bakom lagstiftningen ocksåhar tillämpats i praktiken på olika bostadsmarknader iSverige. Jag vill ha det underlaget från utredareninnan jag tar ställning till om det behöver vidtas någraåtgärder i förändrande riktning när det gäller det nu-varande hyressättningssystemet. Jag tycker att det ärett fullkomligt rimligt förfarande att vi angriper pro-blemen på det sättet.Det har figurerat väldigt många påståenden i de-batten som inte är riktigt underbyggda i ett seriöstperspektiv. Jag tycker att vi ska ta fram det här mate-rialet. Utredaren gör nu ett väldigt genomgripandeanalysarbete där han också går ut och intervjuar bo-stadskonsumenter om deras värderingar av boendet.Låt oss avvakta det materialet innan vi uttalar osstvärsäkert om bruksvärdessystemets eventuella bris-ter.Sedan tangerar ju frågeställaren den viktiga hu-vudfrågan, nämligen hur vi får till stånd ett ökat bo-stadsbyggande i . Där har jag den ingången attjag inte tror att det är en enkel åtgärd som leder framtill ett ökat bostadsbyggande utan att det är en radåtgärder som krävs. Kommunerna måste ta ett tydli-gare bostadsförsörjningsansvar och använda de bo-stadspolitiska instrument som kommunerna besitterför att medverka till ett ökat bostadsbyggande.Det är det kommunala planmonopolet. Det hand-lar om allmännyttans roll, även för nyproduktionen.Det handlar om mark och avgiftssättning. Det är endel. En annan del är att uppnå en rättvis företagsbe-skattning, en neutralitet i företagsbeskattningen sominte leder till att vissa boendeformer missgynnas påmarknaden. Det arbetet pågår, som Inga Berggrenvet, inom ramen för Fastighetsskatteutredningen.En tredje åtgärd som jag är mycket intresserad avatt diskutera är att pressa produktionskostnaderna.Här handlar det, tror jag, om att utveckla nya metoderför bostadsproduktion där byggherrar och entrepre-nörer samverkar och planerar byggena för att hållaigen produktionskostnaderna. Det handlar också omatt vidta åtgärder som skärper konkurrensen i bygg-branschen. Både på entreprenörssidan och på bygg-materialssidan lider vi av en bristande konkurrens iSverige, liksom i många andra länder. Om vi inte kanöppna för en effektivare konkurrens kommer vi inteheller att utveckla nya produktionsmetoder och haförutsättningar att åstadkomma en press på produk-tionskostnaderna.Det är alltså en rad samverkande åtgärder sommåste till för att vi ska få till stånd det välbehövligaökade bostadsbyggandet, särskilt i Stockholmsregio-nen. Då måste också de som leder kommunerna iStockholmsregionen vara med och ta ansvar för denutvecklingen.Anf. 115 INGA ():Fru talman! Han tar upp en massa andra saker som naturligt-vis också har betydelse för att ett bostadsbyggandeska komma i gång, och jag kan hålla med så långtsom att det är en komplex fråga. Men det jag harfrågat om handlar om hyressättningssystemet. På denpunkten skulle statsrådet kunna bidra till en rörligareoch bättre fungerande bostadsmarknad.Som jag sade tidigare skulle ett första steg kunnavara att ta bort de kommunala bostadsbolagens hy-resledande roll. Det skulle vara bra för hyresnivåernabåde i de områden i där hyrorna hållits uppebl.a. på grund av outhyrda lägenheter och i till-växtområden där bristen på bostäder är stor och rör-ligheten noll. är ett avlångt land; det vet vi ju.Förutsättningarna skiftar ganska ordentligt mellankommunerna. är inte likt eller ensMalmö. Men för att vi ska kunna förse människormed bostäder som de vill ha och med rimliga boen-dekostnader måste incitamenten att bygga finnas. Detär tyvärr något som saknas , åtminstone när detgäller hyresrätter.Samspelet mellan kommuner, byggherrar ochkonsumenter måste utvecklas, skriver landshövdingAdelsohn i sin rapport. Javisst, det är inte bara ens felnär två träter. Det handlar naturligtvis om ett samspel.Men, , regeringen måste starta pro-cessen. Det kommer inga resultat av att starta utred-ningar och beställa rapporter. Åtminstone kunde vidiskutera sakfrågan här i . Den ska ju varaett forum för öppen debatt.Det är också så att byggbranschen är initiativtaga-re till det som faktiskt byggs. Skälet är möjlig lön-samhet i byggandet, parad med lyhördhet för faktiskefterfrågan och kundernas betalningsvilja - en rakoch enkel sanning. Det låga antalet hyreslägenhetersom byggs är bekymmersamt, eftersom boendefor-men efterfrågas. Framför allt fyller den en funktionför unga människor, som är rörliga, och för äldre,som uppskattar den service som just den här boende-formen kan erbjuda.Därför uppmanar jag statsrådet: något kon-kret nu! Insikten finns ju. Förslag saknas inte. Vågadiskutera sakfrågorna, och gör något som avviker frånformeln: Så har vi alltid gjort!Till slut har jag en fråga angående den nuvarandetillämpningen av bruksvärdesprincipen, dvs. att tahänsyn till de boendes önskemål och fria val: Speglarde resultat som vi nu ser hyresgästernas värderingar?Det är en rak fråga till statsrådet.Anf. 116 Statsrådet ():Fru talman! Skulle jag kunna svara på den fråganhade jag väl inte tillsatt en utredare att göra en utvär-dering av bruksvärdessystemet. Det har påståtts väl-digt mycket i debatten kring bruksvärdessystemet. av de påståendena tycker jag har varit väldigtöverdrivna, t.ex. att tillämpningen helt och hållet harvarit i strid med intentionerna. Jag vill ha fram ettfaktamaterial som belyser de här frågeställningarna,som en grund för den fortsatta diskussionen om hy-ressättningssystemet i . Det är därför vi hargett utredaren det här uppdraget.Jag kan som en allmän reflexion säga - och det ärbedömningar som görs av både fastighetsägarna, deallmännyttiga bostadsföretagen och hyresgäströrelsen- att bruksvärdessystemet i allmänhet tillämpas på ettganska hyggligt sätt runtom i landet. Debatten har ju ihög grad varit fokuserad på situation.Men jag vill nu ha fram det här utredningsmateri-alet. Det är en väldigt diger undersökning som nugörs bland bostadskonsumenterna, och jag vill hafram detta som ett underlag för den debatt som vi skaföra kring hyressättningssystemet.Jag tycker dock att det är viktigt att understrykaen sak: Jag vill inte se en utveckling mot en mark-nadsstyrning av hyressättningen. En sådan utvecklingskulle leda till dramatiskt höjda boendekostnader iattraktiva områden. Det är ur många aspekter - avbostadssociala skäl och också ur aspekten att hållaigen produktionskostnaderna - inte önskvärt med ensådan utveckling. Men låt oss återkomma till den härdiskussionen när vi har ett sakunderlag för den, ochdet har vi framåt vårkanten.Jag går sedan på nytt till frågan om bostadsbyg-gandet. Det handlar här om ett samspel med statligaoch kommunala insatser. Kommunerna har detgrundläggande bostadsförsörjningsansvaret. Det äruttalat bl.a. i sociallagstiftningen. Det är naturligtvissvårt att uppnå det här samspelet när moderata politi-ker i förbjuder allmännyttan attbygga nytt och vara med i nyproduktionen. När manplockar ut 4 miljarder från de allmännyttiga bostads-bolagen, omvandlar hyresrätter till bostadsrätter tillett värde av och inte avser att an-vända de 8-9 miljarder man på detta vis frigör urbostadssektorn till nyproduktion tycker jag naturligt-vis att det är bekymmersamt. Vidhåller man den poli-tiken är jag rädd att vi, oavsett vilka statliga insatservi sätter in, inte kommer att klara av ett ökat byggan-de av hyresrätter i Stockholmsregionen.En annan faktor som spelar roll är naturligtvis dekommunala markprissättningarna. Lägger man utmarken på anbud och hamnar på markkostnader på5 per kvadratmeter - jag har t.o.m. hört talasom ett fall på per kvadratmeter - blir detinga byggen som vanliga människor kan efterfråga.Då blir det inga bostäder som vanliga inkomsttagarekan efterfråga.Det måste vara ett tydligt kommunalt bostadsför-sörjningsansvar. Staten ska bidra genom att underlättabostadsbyggandet, genom att åstadkomma neutraliteti beskattningen och genom att se till att vi arbetaraktivt för att hitta byggmetoder och hjälpa till attstimulera en utveckling så att man bygger till lägreproduktionskostnader utan att efterge kvaliteten. Denstatliga Byggkostnadsdelegationen har visat att det ärfullt möjligt att göra det. Men kommunerna måste påett tydligare sätt träda fram och ta sitt kommunalabostadsförsörjningsansvar.Anf. 117 INGA ():Fru talman! Jag har i den här talar-stolen tagit upp att det är kommunerna som har ettbostadspolitiskt ansvar. Det kan man utöva genom attdiskutera hur man vill planera sin mark i kommunen.Det finns en socialtjänstlag som också lyfter framgrundläggande värderingar, som gör att kommunenhar en ram.Jag vill gärna fortsätta att diskutera hyressätt-ningssystemet. Det var det som mina frågor gällde.Till slut vill jag fråga om hananser att det är rimligt att en lägenhet i ellerTensta kostar lika mycket som en lägenhet mitt iStockholms centrum. Får man lika mycket för peng-arna? Nej, ett system som ger de effekterna kan enligtmitt sätt att se inte kallas för speciellt rättvist. Därfinns ingen tanke på människors trygghet och derasfria val.Tycker att det är rimligt att detär politiker som ska besluta om hyrestak och hyresni-våer, eller ska det vara de boende och fastighetsäga-ren som sluter avtal om hur man ska sätta hyran? Detär det som jag har talat om och gett förslag på tidiga-re. Det skulle kunna vara utgångspunkten för en nyhyreslagstiftning. Det är flera ledamöter som underfrågestunden också har tagit upp bostadsbristenfrån olika utgångspunkter. Upp till bevis, Lars-ErikLövdén!Anf. 118 Statsrådet ():Fru talman! En övergång från vårt nuvarande för-handlingssystem till ett förhandlingssystem där varjeenskild bostadskonsument förhandlar med varje värdom sin hyra skulle leda till en utveckling med kraftigtökade bostadskostnader i attraktiva områden. Detfinns i stort sett inget land i som inte har nå-gon form av hyresreglering. De flesta länder har intesom vi ett utvecklat förhandlingssystem, där man harparter som förhandlar om hyreskostnaderna.