prot · GM0953 · 1999-02-10 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1998/99:53Onsdagen den 10 februariKl. 09.00 - 17.43Det justerade protokollet beräknas utkomma -------------------------------------------------------------1 § Utrikespolitisk debattAnf. 1 Utrikesminister ():Fru talman! Överlastade kärror med kvinnor ochbarn på flykt. En krigsmaskin som dödar, slår sönderoch terroriserar. Etnisk rensning, oförsonlighet ochlögn som politikens redskap. Krypskyttar och mass-gravar.Detta har hänt i vår egen världsdel, iEuropa. Detta är den ödesdigra verklighet som återkommer att spelas upp framför våra ögon om inteförhandlingarna i leder till resultat ochlägger grunden till en fredlig utveckling.Det påminner oss om vad politik - också utrikes-politik - ytterst handlar om: människors vilja att levai trygghet, att få sina rättigheter respekterade och attha en chans att förverkliga sina drömmar.Men är ett tragiskt särfall i Europa.Övriga har under det senaste årtiondet haft endynamisk politisk och ekonomisk utveckling. Det ärhög tid att finner sin plats i det moderna Eu-ropa.Fru talman! insatser kring , iEU, på och globalt visar hur förutsättningarnaför vår utrikespolitik förändrats. Utrikes- och inrikes-politik flyter samman. Sambandet mellan politik ochekonomi blir tydligare, liksom den ekonomiska ut-vecklingens roll för demokrati och säkerhet. Utrikes-politik är såväl handel och investeringar som utveck-lingssamarbete och migration. Detta återspeglas ock-så i nya organisation.Sveriges medlemskap i unionen geross möjlighet att verka för en kontinent präglad avdemokrati, solidaritet och öppenhet. Utvidgningenoch EU:s kontakter med skall bidra till attena det som alltför länge varit delat.Vi vill bidra till att forma en union nära medbor-garna genom ett aktivt arbete för sysselsättning, jäm-ställdhet, miljö- och konsumentskydd. Ordförande-skapet blir en ny milstolpe i det svenska EU-arbetet.Rörelseriktningen i den internationella utveck-lingen är i grunden positiv och hoppingivande. Anta-let väpnade konflikter minskar, särskilt mellan stater.Barnadödligheten går ned. Det internationella arbetetför hållbar utveckling fördjupas. Vi ser en växandevärdegemenskap kring demokrati, mänskliga rättig-heter, folkrätt och frihandel.Försvarsberedningen har konstaterat att Sverigessäkerhetspolitiska situation är god. I ett tioårspers-pektiv är ett invasionsföretag mot hela eller delar avSverige inte möjligt att genomföra.Samtidigt återstår långsiktiga hot. Klyftorna ökar.Rovdrift hotar vår globala miljö. Ekonomisk osäker-het i , och sänderchockvågor genom världsekonomin.Väpnade konflikter måste förebyggas genom attbakomliggande orsaker angrips med alla de politiska,ekonomiska och militära instrument som står tillvärldssamfundets förfogande.Utvecklingssamarbete, handelspolitik och kon-fliktförebyggande arbete är viktiga redskap i vårsamlade utrikespolitik. De måste ständigt utvecklasför att möta de förändringar som globaliseringenmedför.Sveriges omfattande bistånd har vunnit respekt iomvärlden. Den utvärdering som ägt rum under sena-re år kommer att föras vidare i en parlamentarisköversyn. Regeringen vill med en aktiv handelsfräm-jande politik stimulera ekonomisk utveckling ochsysselsättning. Utrikespolitiken bidrar så till vår egenmateriella välfärd.Deltagande i fredsfrämjande och humanitära in-satser är en av totalförsvarets huvuduppgifter. Etthandlingsprogram för konfliktförebyggande åtgärderutarbetas nu.Fru talman! Regeringen vill stärka samarbetet fördemokrati, säkerhet och utveckling i vårt närområde.Under var en vallgrav mellanöst och väst. Samma hav förenar fria länder ochmänniskor genom växande handel, kulturutbyte,politiskt samarbete och kontakter mellan kommuner,företag och folkrörelser. Ett nätverk av samarbete blirett skyddsnät för freden.Trots den ekonomiska krisen i har Ös-tersjöregionen förutsättningar att bli ett avEuropas mest dynamiska tillväxtområden. Utövertidigare omfattande insatser anvisar regeringen underde närmaste fem åren ytterligare föratt utveckla näringslivet och höja välståndet i regio-nen. Regeringen har tillsatt en Östersjöberedning somkommer att utarbeta riktlinjer för hur dessa medelskall användas.I håller säkerhetsmönstren fortfa-rande på att formas. Principen om varje stats rätt attsjälv välja säkerhetspolitisk väg är av grundläggandebetydelse. Ansvaret att se till hela säkerhetreducerar inte denna rätt. säkerhet är odelbar.Säkerheten också i vår del av kontinenten är en an-gelägenhet för hela och länder.Ryssland är en del av och måste också vara endel av en alleuropeisk säkerhetsordning.Östersjöstaternas råd, som fick sitt sekretari-at i , är ett allt viktigare samarbetsforum.En aktionsgrupp under svensk ledning bygger uppsamarbetet för att bekämpa organiserad brottslighet.En regional blir verklighet.På svenskt initiativ görs särskilda insatser för attskydda utsatta barn. En konferens med ministraransvariga för familje- och barnfrågor hålls i Stock-holm senare i vår.Under ordförandeskap kommer EU attutveckla sin nordliga dimension. Detta skapar förut-sättningar för att stärka såväl Östersjöstaternas rådsom det och Barentsrådet.Förhållandet mellan de baltiska länderna ochRyssland har utvecklats positivt, även om det fortfa-rande finns utestående frågor dem emellan. Rysslandbör underteckna gränsfördragen med Estlandoch , och det ryska parlamentet bör ratificeragränsavtalet med . och tarmed stöd från och andra länder viktiga ochnödvändiga steg för att integrera de ryskspråkigabefolkningsgrupperna i sina samhällen.Regeringen stöder inlemmande i deteuropeiska samarbetet. Regeringen arbetar för attutvidga samarbetet på regional och lokal nivå ochstöder det sociala reformarbetet.Sverige deltar aktivt i EU:s arbete på en Ryss-landsstrategi för bl.a. handel, ökad kärnsäkerhet ochdemokratistöd. Det är av största betydelse att ett de-mokratiskt går vidare för att skapa en välfungerande rättsstat och en socialt hållbar marknad-sekonomi.Under mottot ": Östersjögrannar idet nya " gör regeringen en bred satsningför att stärka banden mellan och . Det ärav stor vikt att både och aktivt deltar isamarbetet mellan länder.Det nordiska samarbetet har fått ökad betydelseoch ny dynamik genom och med-lemskap i EU. har lämnat över ordförande-skapet för det nordiska regeringssamarbetet till Is-land. Vi har kunnat bidra till att ge samarbetet enmålmedveten och strategisk inriktning.Norden är en viktig utgångspunkt för ett vidareinternationellt engagemang. Det nordiska samarbetetstimuleras också genom en allt närmare samverkanmed de baltiska länderna.Fru talman! Regeringen vill stärka samarbetet fördemokrati, säkerhet och utveckling i hela Europa.Sverige har en europeisk identitet och ett europeisktansvar. Det aktiva engagemanget i Europeiska unio-nen är det viktigaste uttrycket för vår vilja att ta an-svar för Europa.Medlemskapet i EU gagnar vårt land. Det förbätt-rar våra möjligheter att ta till vara våra ekonomiskaoch säkerhetspolitiska intressen. Regeringen avser attbedriva en aktiv och framåtsyftande EU-politik.Under de närmaste åren står EU inför omvälvandeförändringar. Regeringen vill aktivt verka för attunionen utvidgas som samarbetet fördjupasoch vidareutvecklas.EU:s arbetssätt och institutioner måste reformeras.Starka och effektiva institutioner är ett intresse förmedlemsländer som . Under det svenska ord-förandeskapet 2001 kommer att verka för attEuropeiska unionen bättre kan möta 2000-talets krav.EU ändrar karaktär. Frågor som ligger medbor-garna nära - sysselsättning, miljö, jämställdhet, kon-sumentpolitik, brottsbekämpning - har blivit alltmercentrala i unionen. Med en sådan utveckling ökarockså det folkliga stöd vi vill se för EU.Europaparlamentet spelar en viktig roll för ett öp-pet EU. Ett högt deltagande i parlamentsvalet i junistärker medborgarnas röst i Europa.Den bidrog aktivt till att drivafram överenskommelsen om sysselsättning i Amster-damfördraget. På denna gemensamma grund utarbe-tas nu mål och riktlinjer för att bekämpa arbetslöshe-ten på EU-nivå och i nationella handlingsplaner.Förhandlingarna inom Agenda 2000 bör slutförasredan i vår. De bör underlätta utvidgningen, en bättreanvändning av EU:s resurser och en rättvisare börde-fördelning. Jordbrukspolitiken måste reformeras.Utvidgningen av EU har högsta prioritet för rege-ringen. Vi måste motverka nya skiljelinjer i Europabåde genom en framgångsrik utvidgningsprocess ochgenom att EU:s samarbete stärks med de europeiskaländer som inte omfattas av utvidgningen.Det är ett vitalt svenskt intresse att länderna i vårnärhet inlemmas i det nya Europa.Estland har, liksom , inlett formella för-handlingar om medlemskap i . och Litau-en har genomfört viktiga reformer för att uppfyllakraven för medlemskap. Dessa länder bör snarastinbjudas att delta i de formella förhandlingarna.Införandet av euron var ett historiskt steg för Eu-ropa. Det är viktigt också för att EMU blirframgångsrikt. Beslut om ett svenskt deltagande iEMU:s tredje steg skall underställas folket i val ellerfolkomröstning. Regeringen satsar under året 20miljoner kronor för att stimulera debatt och folkbild-ning om EMU.Genom EU:s inre marknad vill vi vara med om attskapa en modern, öppen och effektiv ekonomi - tillnytta för unionens medborgare, och också för männi-skor utanför unionen. Regeringen avser driva på ut-vecklingen av den inre marknaden, ett unikt ochframgångsrikt projekt, som gynnar ekonomisk ut-veckling och sysselsättning.Regeringen fortsätter arbetet för en bättre konkur-rensövervakning. Reglerna om statsstöd måste re-spekteras bättre, och mer effektiva och rättvisa reglerför offentlig upphandling måste tillämpas. Den eko-nomiska kontrollen måste stärkas.Hållbar utveckling och integrering av miljöas-pekter i EU:s politik på olika områden har blivit ettmål för unionen. Regeringen kommer att arbeta föratt miljöreglerna i Amsterdamfördraget får ett starktgenomslag, t.ex. genom effektiva åtgärder mot för-surningen.Att utveckla och utvidga den europeiska värde-gemenskapen om demokrati och mänskliga rättighe-ter har sedan grundandet varit Europarådetshuvuduppgift. Regeringen har tillsatt en national-kommitté för att samordna aktiviteter i införorganisationens 50-årsjubileum. På svensk-norsktinitiativ har beslutat om ett europeisktbarnprogram.Organisationen för säkerhet och samarbete i Eu-ropa - - har en viktig konfliktförebygganderoll bl.a. genom fältverksamhet och den särskildehögkommissarien för nationella minoriteter.I Kosovo står nu inför sin störstaoch mest krävande uppgift. Personal från över 30länder samverkar i ett för regionen och avgö-rande skede.Jag förmodar att vi kommer tillbaka till Kosovosenare under debatten.Sverige är, efter beslut i , berettatt medverka i en fredsfrämjande insats för att enöverenskommelse om Kosovo skall kunna genomfö-ras.Nato har efter det genomgått en dy-namisk förändring. Det gäller såväl uppgifter somorganisation och medlemskrets. Insatsen i Bosnien -till vilken fortsätter att lämna ett stort bidrag- har gett Nato en ny och central roll för krishanteringi samarbete med länder utanför alliansen.Sverige är aktivt engagerat i det arbete som be-drivs inom Partnerskap för fred - PFF - och det Euro-atlantiska partnerskapsrådet.PFF har en betydelsefull förtroendeskapande roll,inte minst i vårt närområde. Partnerskapet är en viktigdel i arbetet på att bygga upp en förmåga till krishan-tering i vår del av världen, så att vi gemensamt skallkunna möta hot och kriser.Sveriges militära alliansfrihet syftande till att vårtland skall kunna vara neutralt i händelse av krig i vårtnärområde består. Den minskar spänning och ökarsäkerheten i vår del av . Vi har själva valt vårpolitik och definierar dess närmare innebörd.Militär alliansfrihet innebär inte utanförskap. Sve-rige deltar konkret och aktivt i samarbetet för attfrämja fred och förebygga konflikter såväl i Europasom globalt.Regeringen vill stärka den europeiska förmågantill krishantering. EU har - med sin bredd och värde-gemenskap - en stor potential på detta område. PåSveriges och förslag har krishantering skri-vits in som en EU-uppgift i Amsterdamfördraget.En intensiv diskussion förs nu i om dessafrågor. Regeringen välkomnar detta. I första handgäller det att stärka ländernas gemensamma vilja attagera. Vi är också beredda att se över beslutsformeroch institutionella lösningar för krishantering. En klarskiljelinje mellan krishantering och territorialförsvarbör upprätthållas.Fru talman! Regeringen vill stärka samarbetet fördemokrati, säkerhet och utveckling globalt.Vår strävan är att också på denna nivå skapa ensamarbets- och säkerhetsordning som bygger på enallt starkare värdegemenskap.FN:s säkerhetsråd är kärnan i den internationellasäkerhetsordningen.FN:s ansvar är ytterst att stå som garant för folk-rättens primat i världspolitiken. Det är säkerhetsrådetsom har till uppgift att besluta om militär våldsan-vändning, förutom i fall av självförsvar eller i extre-ma nödsituationer. Detta gäller oavsett vem som haruppdrag att leda den fredsfrämjande insatsen.Som medlem av säkerhetsrådet såg som sin främsta uppgift att stär-ka rådets vilja och förmåga att ta sitt fulla ansvar förinternationell fred och säkerhet. Vi kunde i mångafrågor bidra till att viktiga resultat uppnåddes.Samtidigt fick vi en handfast erfarenhet av deproblem som säkerhetsrådet står inför. harnödvändiga rådsbeslut blockerats. har rådetställts åt sidan.Lärdomarna från i säkerhetsrådet ären tillgång i vårt fortsatta FN-engagemang, som för-blir en hörnsten i vår utrikespolitik.Det svenska FN-arbetet präglas av en helhetssyn.Fred, säkerhet, demokrati, mänskliga rättigheter,humanitärt arbete och hållbar utveckling är i ett lång-siktigt perspektiv oskiljaktiga.Centralt för regeringens FN-politik är att verka föratt FN stärks och reformeras. har tilldelats enledande roll i arbetet för att reformera säkerhetsrådet.Medlemsstaterna måste uppfylla sina finansiella åta-ganden.FN:s konfliktförebyggande arbete behöver ut-vecklas. Respekt för de mänskliga rättigheterna börgenomsyra FN:s arbete. Särskild uppmärksamhetmåste fästas vid barnens rättigheter och livsvillkor.En strategi för fattigdomsbekämpning bör antas avMillennieförsamlingen . Det humanitära bi-ståndet är en del av det internationella arbetet förfred, demokrati och utveckling.Indiens och kärnvapenprov har visat atthotet från massförstörelsevapen har förnyad aktuali-tet. Vårt mål är en värld fri från massförstörelseva-pen.Regeringen verkar aktivt för att stärka det inter-nationella samarbetet för icke-spridning och nedrust-ning av kärnvapen. Åttanationsinitiativet anvisar enpragmatisk väg mot kärnvapennedrustning. Det lyfterfram det nära sambandet mellan att förhindra sprid-ning och kärnvapenstaternas åtaganden om nedrust-ning och avskaffande av alla kärnvapen.Vi har också sett vad kemiska och biologiska va-pen kan åstadkomma i händerna på terrorister i Tokyos tunnelbana.Vi måste ha en strategi för att möta nya hot, så-som terrorister med massförstörelsevapen eller an-grepp på informationssystem. Det internationellasamarbetet måste stärkas, inte minst kring konventio-nerna om förbud mot kemiska och biologiska vapen.Sverige var pådrivande för att få till stånd Otta-wakonventionen om ett totalförbud för antipersonellalandminor. Vi har en ledande roll i arbetet för minröj-ning och stöd till minoffer.Nedrustning och rustningskontroll är en viktiguppgift också i . De förhandlingar om tvåviktiga avtal som skall avslutas - Wiendokumen-tet och om konventionella vapen - är avstor betydelse också för säkerhet.Regeringen verkar för en mer restriktiv vapenex-port genom att bl.a. söka vidareutveckla EU:s uppfö-randekod.Sverige arbetar också tillsammans med andra län-der för verkningsfulla åtgärder mot det stora lidandesom spridningen och användningen av lätta vapenorsakar i dagens konflikter.Fru talman! Respekten för de mänskliga rättighe-terna skapar en fast grund för fred och säkerhet. Dettaperspektiv skall genomsyra vår utrikespolitik. Det ärlika viktigt i vårt arbete i som globalt och ivårt bilaterala samarbete med andra stater.Rasism i alla dess former skall bekämpas, hårt ochkompromisslöst, här hemma och utanför våra gränser.Projektet handlar om att aldrigglömma. Det handlar om att dra slutsatser för våregen tid. Regeringen fullföljer detta arbete.Jämställdhet är ett prioriterat mål för regeringen.Här är vägen lång att gå i en värld av diskriminering,utbrett våld och förtryck av kvinnor.I arbetet för mänskliga rättigheter skall vi bidratill att utveckla det internationella normsystemet ochhandla i konkreta fall när dessa normer kränks.Regeringen agerar ofta inom EU för att förstärkade mänskliga rättigheterna. Amsterdamfördraget harfastlagt att EU bygger på frihet och respekt för demänskliga rättigheterna, som måste iakttas av såväldagens som framtidens medlemsstater.I år är det konventionen om barnetsrättigheter antogs. Ingen annan konvention ommänskliga rättigheter har fått så stor anslutning. Denöversyn av barnfrågor som regeringen påbörjat syftartill att barnens bästa skall genomsyra ut-vecklingssamarbete.Regeringen verkar för ett tilläggsprotokoll tillbarnkonventionen som förbjuder användning av sol-dater under 18 år.Kampen mot dödsstraffet skall fortsätta med kraft.Regeringen vill se ett universellt förbud mot dennaförkastliga kvarleva från en förgången tid. Det ärglädjande att flera länder av-skaffat eller upphört att tillämpa dödsstraffet, somdock är i bruk i skrämmande stor ut-sträckning i flera länder.Romstadgan om en internationell brottmålsdom-stol är ett viktigt genombrott för att minska risken förstraffrihet för grova brott mot folkrätten. Nationellsuveränitet får inte hindra lagföring av dem som be-gått brott mot folkrätten.Fru talman! Internationell samverkan krävs för attförebygga och hantera kriser. FN har en nyckelroll. Stormakterna måsteta sin del av ansvaret. Regionala organisationer spelaren allt viktigare roll.WTO kan bidra till sunda och tydliga spelregler ien globaliserad ekonomi. Det är av stor vikt att WTOgår vidare och öppnar marknader och därmed stimu-lerar handel, investeringar och tillväxt. före-språkar en ny stor förhandlingsrunda under året.De globala ekonomiska problemen ställer krav påsamtliga världens länder att ta ansvar för att efterfrå-gan och därmed tillväxten hålls uppe.IMF och kan bidra till att förebyggakriser genom att skapa förutsättningar för politisk ochekonomisk stabilitet och utveckling. Det internatio-nella finansiella systemet måste reformeras. Rege-ringen kommer att aktivt delta i arbetet för att stärkaBretton Woods-institutionerna och förbättra samar-betet dem emellan.Det är en prioriterad uppgift för regeringen attstärka de internationella åtagandena för hållbar ut-veckling.Beslutet i Kyoto om att i-länderna skallminska utsläppen av växthusgaser måste genomföras.Samtidigt måste vi skapa förutsättningar för miljöin-vesteringar i u-länderna.Sverige välkomnar ett positivt engagemang frånFörenta staterna i det multilaterala samarbetet. Dettagäller såväl FN och de internationella ekonomiskaorganisationerna som europeisk säkerhet och samar-betet i vårt eget närområde.Regeringen vill ha en stärkt politisk dialog medLatinamerika. Vi fäster stor vikt vid det toppmötesom anordnas mellan EU, och Ka-ribien.Sverige har fått en ledande roll i arbetet för attsamordna återuppbyggnaden efter orkanen i . Regeringen är värdför en internationell konferens som skall lägga grun-den till en ny utvecklingsstrategi för de drabbadeländerna.Afrika genomgår omvälvande förändringar. Påflera håll pågår krig och kriser, med stort mänskligtlidande som följd. är demokratisering ochekonomiska reformer en lika påtaglig realitet i Afrikasom konflikter och krig.En lösning av de djupgående konflikterna i , , - där vi nu tyvärrverkar se en farlig eskalering - ochGuinea kräver stora internationella insatser.Sverige är här starkt engagerat, i FN, i EU och iBretton Woods-institutionerna samt i ett direkt part-nerskap med . görs ensärskild satsning för ett brett samarbete med Sydafri-ka.Sverige främjar den kulturella dialogen mellanEuropa och muslimska länder och deltar aktivt i detav EU initierade Medelhavssamarbetet. Det kan påsikt bidra både till säkerhet i och till ökatvälstånd söder och öster om palestinsk-israeliska konflikten är ännu efterett halvsekel olöst. Fredsprocessen har gått i stå. Vadsom nu krävs är politisk vilja hos båda parter, särskilthos den starkare parten, . Det krävs också ettmer bestämt engagemang från omvärlden.Israel har rätt till säkra och erkända gränser. Pa-lestinierna har rätt att bilda en egen stat. folk-rättsstridiga bosättningspolitik måste upphöra. och Wye River-överenskommelsen, lik-som förhandlingarna om slutlig status, måste genom-föras.Ansvaret för Irakfrågan måste återgå till . får inte tillåtas behålla, utveckla elleranvända massförstörelsevapen. måste visöka skydda folk - som så länge plågats - frånföljderna av förödande politik.Detta gäller inte minst den kurdiska befolkningsgrup-pen i norra ekonomiska kris som drabbade fleraländer i var inte unikt asiatisk. Länder världenöver står inför liknande problem. De måste mötasmed demokrati, fungerande finansiella system ochsociala skyddsnät.Förhandlingarna om tycks nu ha fåttny dynamik. Den indonesiska regeringens vilja att nubeakta östtimoresernas önskemål om områdets fram-tid är ett välkommet steg i rätt riktning. hardet varit aktivt i att främja en dialog medIndonesien och med om konflikten.Genom reformer vinner länderna i förnyadstyrka. För skapas därmed nya politiska ochekonomiska möjligheter. Regeringen kommer att i enskrivelse till lägga fram ett förslag till ensvensk Asienstrategi.Fru talman! I regeringens aktiva utrikespolitikförenas internationell solidaritet med värnet av våraegna intressen.De demokratiska och sociala ideal som är grundenför vårt eget samhälle och för det europeiskafredsprojektet måste också få genomslag globalt.På samma sätt som solidaritet skall prägla vårtsvenska samhälle måste solidaritet också prägla vårutrikespolitik.Utrikespolitiken stärker vår säkerhet. Den bidrarockså till ekonomisk utveckling och sysselsättning iSverige.Gamla hot och problem träder nu i bakgrunden,men nya tillkommer.Den militära spänningen minskar, men hotet frånterrorism och spridning av massförstörelsevapenbestår. Säkerheten i vårt grannskap ökar, men kon-flikter på annat håll fortsätter att skapa stort mänskligtlidande och flyktingströmmar som även når oss.Framsteg sker på miljöområdet, men risken för kli-matförändringar ökar. Den globala ekonomins tillväxtskapar ökad välfärd, men klyftorna växer.Gamla hinder och begränsningar faller bort ochnya öppningar skapas.Sverige har kanske aldrig haft så stora möjlighetersom att i samverkan med andra länder bidra tillfred, frihet och framtidstro.Vi har den vilja och de verktyg som krävs för attta till vara dessa möjligheter - i närområdet, i Europaoch globalt.I samarbete bygger vi vår gemensamma säkerhet,och i samarbete bygger vi vår gemensamma framtid.Anf. 2 ():Fru talman! Denna utrikesdeklaration kommer tioår efter det att föll och det kalla krigetupphörde. Den kommer efter det att Sverigehar gått med i EU. Och är den centralaformuleringen vad gäller säkerhetspolitik attalliansfriheten består i syfte att skall kunnavara neutralt i händelse av krig i närområdet. Dennaformulering, som ju är en kvarleva från det gamlakriget - förre kabinettssekreteraren det för en redaktionell retusch av kallakrigs-formuleringen - är fortfarande det centrala beskedsom den ger till svenska folketoch till omvärlden om vår säkerhetspolitik.Men det är ju en alldeles orimlig hållning. Dettaär rimligen det minst sannolika, ja, rent av det osan-nolika förhållningssätt som skall ha. Kannågon tänka sig att skulle stå neutralt om enEU-medlem, ett nordiskt grannland eller ett kandi-datland skulle angripas? Det är svårt att förstå hurregeringen menar.