prot · GM0942 · 1999-01-20 00:00:00 — Men sällan, eller kanske aldrig, harså få konkreta förslag om hur en negativ utvecklingskall vändas och hur sysselsättningen skall kunnaöka, kommit ut ur det svenska somjust efter valet . Detta sker ändå i knivskarpkonkurrens med den brist på förslag som rådde underden förra mandatperioden.Allvaret och de långsiktiga konsekvenserna fördet svenska samhället av den pågående företagsflyt-ten kan knappast bli tydligare. Det är alltså ett mycketexportberoende som upplever en allvarligtrend med successiv utflyttning av kronjuvelerna iindustrin. & är ameri-kanskt. Merita-Nordbanken och är finska.Halva Automobil är amerikanskt. Volvos per-sonvagnsrörelse har bjudits ut. Förhandlingar harredan förts med multinationella biljättar som Fordoch . är uppenbarligen till salu. Redaninnan man hörde rykten om cornerköp och burdustbeteende från Volvos sida hävdades från initierat hållatt slutmontering av lastvagnar under allaomständigheter var på väg från till någotannat europeiskt land där bättre förutsättningar råderför sådan verksamhet. Astra-Zeneca flyttar huvud-kontoret till London.Fru talman! Borde inte Socialdemokraterna ha in-formerat medborgarna om dessa förutsägbara och avmånga väntade effekter av alla direkt företagarfientli-ga återställare som genomfördes efter valet 1994tillsammans med ? Vad har t.ex. återin-förandet av dubbelbeskattningen betytt för sysselsätt-ningsutvecklingen och för den flyttvåg svenskt nä-ringsliv nu upplever?Senast i gårdagskvällens Rapportsändning satthandelsministern och bagatelliserade den här utveck-lingen. Det går bra för , säger regeringen.Antagligen hänvisar man också till den SCB-undersökning som kom . Den visar att syssel-sättningen ökade med 57 000 personer . Det är alltså en litenuppgång från en mycket låg nivå. Men då skall manlägga märke till att av denna ökning med 57 000personer berodde , dvs. 43 000 av dessa 57 000,på ökad korttidsfrånvaro. Bara 14 000, eller avsysselsättningsökningen, var en reell ökning av anta-let sysselsatta.Regeringen kan väl ändå inte på allvar mena attdetta är ett bevis för att det går bra för . 14000 fler i arbete ligger närmast inom felmarginalennär det handlar om knappt 4 miljoner sysselsatta.I stället för att ta fasta på några av de åtgärder somvi kristdemokrater, det svenska näringslivet och job-balliansen länge har föreslagit, så bjuder nu närings-ministern in till nya middagar och samtal som omdetta var helt nya saker. skall han sitta och lyssnaigen till företrädare för näringslivet som har suttit iregeringens företagarråd och krävt de här sakerna årut och år in, men uppenbarligen för helt döva öron.Nu skall man träffas igen. Vi hoppas att detskall bita mer än de tidigare middagarna och kaffere-pen har gjort. Man kan kanske imponera på regering-en så att den blir beredd att vidta några åtgärder.I dag har ju statsministern presenterat ytterligareen regeringsförklaring här ifrån talarstolen. Det ärnågonting som sker allt oftare , fru talman. Det ärantagligen för att man skall glömma de tidigare rege-ringsförklaringarna. är det kanske dags att börjagenomföra en del av de åtgärder som man harhaft i sina regeringsförklaringar.I dag handlade det om skattesänkningar. är detinte särskilt många som har kunnat tolka vadGöran egentligen föreslog. Men signalernavar ändå relativt tydliga. Han ville sänka vissa skatter,men det är oklart vilka. Det är naturligtvis bra, ävenom det inte alls var det han sade i valrörelsen. Detgäller ju inte heller det andra stora budskapet ,nämligen delprivatiseringen av . Det är någon-ting som tills har varit helt otänkbart.Bristen på en genomtänkt och ideologiskt förank-rad näringspolitik leder till den här typen av ad hoc-lösningar där man retirerar in i framtidenbaklänges. Detta är en olycka för landet och för väl-färden.Fru talman! Det är ju inte bara jobb som går förlo-rade genom den här handlingsförlamningen. Passivi-teten och oförmågan att leda landet går ytterst ut överde svaga och utsatta i samhället. har länssty-relsen här i slagit larm ommissförhållanden inom äldrevården och omsorgen omgamla och långvarigt sjuka.När regeringen misslyckas med företagsklimatetgår det ut över sysselsättningen. Därmed fortsättermassarbetslösheten att kosta närmare 150 miljarderkronor. Dessa 150 miljarder är de verkliga Persson-pengarna. Det är dessa pengar som hade behövts föratt klara av vård och omsorg och för att anställa fleralärare, kuratorer och logopeder för barn med särskildabehov i våra skolor.Vad kan man göra åt detta? Vi kristdemokraterhar i vår skattepolitik föreslagit omprioriteringar ochbesparingar som innebär att alla skall få behålla merav sin egen lön. Det är naturligtvis viktigt ur fleraaspekter.Vi tycker att det inte bara handlar om ekonomi.För oss handlar det också om att myndigförklaramedborgarna. Vi tror att individer och familjer självahar bättre förutsättningar än det politiska systemet attbestämma över en större del av sin egen inkomst. Detcivila samhället måste få ett större utrymme i Sverige.Det behövs inte bara en ekonomisk tillväxt. Vi behö-ver också ett tillväxtklimat för medborgaranda, förökat ansvar och frivilliga nätverk och organisationer isamhället.Därför vill vi kristdemokrater ge förutsättningarför ökat personligt ansvarstagande som denetiska dimension stärks. Mer enskilt ansvar bör gåhand i hand med en starkare etisk förankring i sam-hället.Anf. 256 PER () replik:Fru talman! från sade här-omdagen att det inte finns några som helst politiskabeslut som kan påverka deras flytt till . Jagskulle vilja fråga om det egentligen finnsnågot som visar att en slopad dubbelbeskattningskulle påverka sysselsättningen positivt i det härlandet. Jag har studerat väldigt mycket litteratur pådet här området. Jag har ännu inte hittat någontingsom visar på detta.Det är alltså en myt att dubbelbeskattningen skulleha gjort att ett antal svenska företag har flyttat ut. Jagefterlyser vad det finns för empiriska undersökningarsom visar att just dubbelbeskattningen skulle skyndapå den här flyttvågen.Anf. 257 () replik:Fru talman! Det finns sådana bevis. Merita-Norbanken valde att lägga sitt huvudkontor i Helsing-fors på grund av att de finska aktieägarna inte villedrabbas av den svenska dubbelbeskattningen. Hurmånga arbetstillfällen det handlar om kan jag intesvara på, men det torde vara några. Men det är intedet viktigaste. Det viktigaste är själva principen. Omvi vill ha fler investeringar i och mera riskka-pital är det då inte, Per , ganska korkat attbelägga just riskkapital med dubbelt så hög skatt somdet riskfria sparandet på bank?Nu verkar det ändå som att regeringen är bereddatt göra någonting åt dubbelbeskattningen. Är ni iVänsterpartiet beredda att rent av spräcka samarbetetpå utgiftssidan om regeringen med några andra parti-er gör upp om nya principer på intäktssidan, alltsåskattesidan? Jag tycker att det är den viktigaste sakenatt reda ut. Är det någon mening för oss att gå tillskattesamtalen om ändå och Miljöpar-tiet, när överläggningarna är klara, säger: Nej, om detdär skall genomföras då är vårt samarbete slut? KanPer svara på den frågan?Anf. 258 PER () replik:Fru talman! Jag tror inte att jag behöver svara påden frågan. Jag tror att socialdemokraterna är precissom vi kloka nog att de, om det visar att detta skulleha någon som helst påverkan på sysselsättningen, ärberedda att ompröva ståndpunkterna. Men det är upptill dem som ställer dessa krav att visa på detta.Merita-Nordbanken är väldigt intressant. Finlandhar en diskriminerande lagstiftning för utländskaföretag. De inhemska företagen enkelbeskattas meninte de andra. Det här är en väldigt underlig situation.Prövas detta i , är jag övertygad om attFinland kommer att få en viss reprimand för det sättsom de beter sig på i det här sammanhanget.Ni är alltså beredda att minska statens inkomstermellan 6 och 8 miljarder för att göra arbetsfria in-komster skattefria också. Jag tycker att det är väldigtbra budskap till väljarna, till alla dem med låga in-komster. Vi vill använda den typen av skattesänk-ningar till dem som verkligen behöver det och för attöka konsumtionen i samhället och på det sättet ökasysselsättningen. En slopad dubbelbeskattning vet vikommer inte att leda till ett enda jobb, ja, kanske ett.Anf. 259 () replik:Fru talman! Jag lyssnade till Per par-tikamrat . Hantalade också om skattesänkningar. Han nämnde ettområde: skatt på restaurangtjänster. Jag skall frågaPer : Finns det något samband mellan atthans partiledare är aktiv i restaurangbranschen? Ärdet fråga om skatte- och arbetsfria inkomster, ellervad handlar detta om? Vilka bevis har Per Rosengrendär för att sysselsättningen ökar?Fru talman! Låt oss ändå konstatera att dubbelbe-skattningen är en anomali. är snart ensamtom att ha den typen av beskattning. Det finns anled-ning att se över vad det beror på att vi har svårt att fåfram riskkapital. Jag tror att en av de principerna justär att vi beskattar riskkapital dubbelt så mycket somdet riskfria sparandet i bank.Anf. 260 () replik:Fru talman! Det smärtar mig att säga följande,men ibland måste man sätta ned foten. I all vänlighet,, var inte så överlägsen. Var inte bildligttalat som förskräckligt högljudd. Var inte så självsä-ker och knallsäker på allt. En smula ödmjukhet, MatsOdell, skulle vara klädsamt.Till både och : Jag trorinte att det är meningsfullt att föra skattesamtalen här.Har vi bestämt oss för att föra dem här kan vi göradet. Men det är onödigt att göra det på två ställen. Vihar varit överens om, om jag har förstått det rätt, attvi skall föra skattesamtal. Låt oss göra det och prövavåra argument och se vad vi gemensamt förhopp-ningsvis kan komma fram till.Anf. 261 () replik:Fru talman! Jag tar naturligtvis gärna emot allagoda råd jag kan få av i den svårakonsten att vara ödmjuk och att inte vara så självsä-ker. Jag skall begrunda detta till vår nästa debatt.Anf. 262 ():Fru talman! Inledningsvis vill jag säga att det se-naste inlägget av var klokt.Välfärd för en nations medborgare kan varaktigtuppnås enbart under förutsättning att samma nationhar en stark och sund ekonomi. möts vi avpåståenden som: "Ni tänker bara på pengar." eller"Pengar är inte allt." Det är förvisso sant - pengar ärinte allt. Pengar i sig är inte viktiga för vår välfärd.Det är det som vi kan skaffa oss för pengar som harvärde för vår välfärd. Det är dessutom så att delar avvälfärden kan åstadkommas utan att ha pengar sommellanhand.Kvar står dock att det för den stora, tunga delen avvår välfärd är alldeles nödvändigt att ha en sund ochfrisk samhällsekonomi. Det gäller t.ex. sjukvård,omsorg om barn och gamla, våra trygghetssystem. Såär det i alla nationer. Dålig samhällsekonomi, såsom itredje världen, i osv., ger låg välfärd. Mot-satsen gäller i de stabilt utvecklade delarna i världen,till vilka vi tillhör.Även hos oss varierar välfärden över tiden. Hososs i har välfärden under detta decenniumutsatts för betydande påfrestningar just på grund avatt vi haft en samhällsekonomi i obalans. när vinått slutet av decenniet har vi ett avsevärt stabilareläge, men det är inte en gång för alla givet. Det ärmed samhällsekonomin som med demokratin - denmåste ständigt försvaras. Den måste försvaras - inteför dess egenvärde utan för att den tillsammans meden sund privatekonomi är en förutsättning för männi-skors välfärd.Skattesystemet är i sin tur en viktig förutsättningför en sund samhällsekonomi. Det är det framför allt itvå avseenden. Dels står ju skatterna för merparten avinkomstsidan i de offentliga budgetarna och är på detsättet viktiga för balansen. Dels påverkar skatternavårt beteende som individer. Med vårt höga skatte-tryck finns det alltid snedvridande inslag i skattesys-temet.Därmed är skattesystemet viktigt också för välfär-den. Skatterna finansierar stora delar av vår välfärd,men skattesystemets utformning lägger också hinderför den tillväxt som är en förutsättning för en utökadoch förbättrad välfärd.Fru talman! har den medialaskattedebatten främst varit inriktad mot de störreföretagens utflyttning av huvudkontor och skatternaspåverkan på detta. Den debatten är förvisso viktig attföra, men min uppfattning är att just skatternas roll iden processen givits alltför stor tyngd i den medialadebatten. Än viktigare för att undanröja tillväxthotoch därmed hot för välfärden är att rikta skattelättna-derna till människor med låga och medelstora in-komster och till småföretag och småföretagare.I de påbörjade skattesamtalen driver vi från Cen-terpartiet just en sänkning av inkomstskatten för lägreinkomsttagare och fortsatt sänkta arbetsgivaravgifterför småföretag jämte åtgärder för en bättre miljö somde viktigaste inslagen. Jag noterar med tillfredsstäl-lelse att statsministern har visat en viss öppen-het för denna inriktning. Kan vi gemensamt och brettklara denna inriktning och därtill säkra en effektivskatteutjämning mellan landets kommuner har videssutom lagt grunden för en förbättrad regionalbalans.En annan viktig skattefråga för den regionala ba-lansen är frågan om jordbrukets särbeskattning somhar stor betydelse för det svenska jordbrukets konkur-renskraft. Vi anser det absolut nödvändigt för bran-schens utveckling att utredningsför-slag på detta område fullföljs.Fru talman! Låt mig avslutningsvis ge ett bely-sande exempel på de samband som jag här har berört.I mitt hemlän, , har den nya slakterikoncernenSwedish Meats beslutat att lägga ned slakteriet i Var-berg. Skälet är överkapacitet i branschen och därmedsammanhängande ekonomiska förluster. Denna över-kapacitet är delvis historisk, men just nu också bero-ende på minskad djurhållning till följd av dramatisktförsämrad lönsamhet i jordbruket.Här ser vi alltså en klar orsakskedja där för högskattebelastning i jordbruket ger försämrad konkur-renskraft, som ger utslagning av jordbruksföretag,som ger mindre djurproduktion, som ger ökat kapa-citetsöverskott i förädlingsledet, som ger nedlägg-ningar i detta led, som ger ökad arbetslöshet, som gerökade kostnader och mindre skatteintäkter, som gerförsämrad samhällsekonomi, som ger minskad väl-färd.Det är vårt ansvar i denna kammare att denna or-sakskedja angrips vid roten. Det ligger ett stort ansvarpå den nuvarande majoriteten för att medverka tilldessa åtgärder. Det är hög tid att göra något åt ocksåjordbrukets särskatter.Anf. 263 () re-plik:Fru talman! talade liksom jag omden skattesituation som jordbruket för närvarandetvingas att leva i. Jag uppfattar det så att vi förefallervara relativt eniga om behovet av att genomföra för-ändringar i enlighet med den Björkska utredningen,och det är bra. Det innebär att kom-mer att stödja den motion som vi presenterade förriksdagen i den delen.Men för att vara helt säker på hur det ligger tillmåste jag ändå fråga: Är det uppfatt-ning att man på jordbrukssidan bör sänka både el-skatten och dieselskatten? har ju tidiga-re tvekat på den punkten.Anf. 264 () replik:Fru talman! Jag kan ge lugnan-de och distinkta besked på denna punkt, besked somhan borde ha varit informerad om tidigare, eftersomvi har motionerat om såväl ensänkning av elskatten som en restitution av diesel-skatten. Det är en ståndpunkt som vi har haft sedanmycket länge.Anf. 265 ():Fru talman! Vi står inför stora utmaningar i vårtsamhälle. har vi hört en mängd kloka inlägg -och för den delen även mindre kloka inlägg - i dennakammare. Det är inlägg som genomgående handlarom hur vi som folkvalda med politiska åtgärder skallkunna förstärka eller medverka till en positiv sam-hällsutveckling i vårt land.Något som inte går att bortse ifrån är att navet förvälfärdsbygget för en sådan positiv samhällsutveck-ling utgörs av ett skattesystem som kan genereraresurser från t.ex. arbete och kapital till angelägnaåtaganden inom välfärdssystemen. Skatternas ut-formning har en avgörande inverkan på människorsbeteende, på sysselsättningen, på välfärdssystemenshållbarhet och på människors trygghet.I dag finns det dock en stor mängd grus i skatte-maskineriet. Skatterna ger inte de planerade intäkter-na till välfärdssatsningen. Det är t.o.m. så att mångaskatter på olika håll är direkt kontraproduktiva. Högreskatt leder till lägre skatteintäkter, fastän det inte varså som man menade. De märkliga turerna kring to-baksskatten är ett sådant exempel.Kunskap, företag och kapital lämnar landet i enstörre omfattning än vad som kommer hit - det ärsjälvfallet en trafik i båda riktningar. Massarbetslös-heten i vårt land är den tragiska konsekvensen avdetta. Här är det extremt sannolikt att de höga skat-terna på arbete och investeringar har en negativ ef-fekt. Detta kräver således ett åtgärdspaket på en radområden, varav skatterna är ett viktigt sådant område.Att skatt inte är något självändamål är en ut-gångspunkt för . Det gäller säkert de flestaandra partier i , om än kanske inte alla. Enmålsättning och en allmän vilja att sänka skatten ärdärför ingen revolutionerande tanke. Problemethandlar i stället om att prioritera vad som är viktigtför fler nya jobb i stället för det som är mindre viktigtfrån syssesättningssynpunkt. Det viktigaste när enfemtedel av den arbetsföra befolkningen står utanförarbetsmarknaden måste rimligen vara att öka förut-sättningarna för fler nya jobb. Den stora orättvisan,klasskillnaden eller det sociala problemet i vårt landär arbetslösheten.Vilka är då de för tillväxten och sysselsättningenmest skadliga skatterna? Det kan vara något så tristsom dubbelbeskattning av investeringar i aktier, högamarginalskatter, höga marginaleffekter eller de högaarbetsgivaravgifterna som medverkar till att vi harvärldens högsta skatt på arbete. Ingen vet svaret . Men jag hävdar att det med stor san-nolikhet kan vara så.Vad regeringen genom statsministern verk-ligen annonserade på skatteområdet är svårt att tolka.Men klarlägganden kommer kanske . Man kan åtminstone hoppas att dethandlar om bl.a. öppningar för ett slopande av straff-skatten på investeringar i aktier, men vi vet inte.Plötsligt verkar det som att socialdemokraternavill göra allt på skatteområdet. Då blir ju problemetoch den svåra frågan prioriteringen. Eftersom jag troratt det finns ett begränsat utrymme för skattesänk-ningar är prioriteringen helt avgörande. Vad skall vi ta först?Här har jag lite funderingar kring detta med ege-navgifter som togs upp . Det var någonting somstatsministern flaggade för här . Ettborttagande av egenavgifterna för löntagarna skullekosta ca . Min fråga blir då: Harregeringen plötsligt dessa pengar? I så fall är detväldigt glädjande.I det här sammanhanget är det viktigt att kommaihåg att egenavgifterna är en del av pensionsöverens-kommelsen. Sänkningen måste naturligtvis påverkanågon annan skatt. Om det bara är låginkomsttagaresom skall kompenseras - som man möjligen kundetolka statsministern - då leder denna kompensationtill höjda marginaleffekter i skikten ovanför skatte-lättnaden. Men just för dessa grupper vill i varje falldelar av regeringen å andra sidan sänka marginalef-fekterna genom en enhetstaxa på dagis. Då blir frå-gan: Hur vill socialdemokraterna ha det? Vill man hamer eller mindre marginaleffekter?Jag återkommer till den stora utmaningen, nämli-gen utflyttningen av jobben och kunskapen. Närings-livets internationalisering är en naturlig process somockså medför stora fördelar. Men utflyttningen avverksamhet blir ett problem för ett land om den intemotsvaras av motsvarande inflyttning, och det görden inte i vårt fall. Även om det förekommer är detbetydligt mindre vanligt att företag flyttar produktio-nen och/eller ledningsfunktioner från andra länder tillSverige.I län, som jag kommer ifrån, är flera orterhårt drabbade. Det gäller t.ex. , Degerforsoch . Här vet folk vad det i praktiken innebärsom vi här inne och det politiska etablissemanget iövrigt diskuterar. Nedläggningar och utflyttning avföretag är rubriker och statistik för oss, men för mas-sor av människor i län är det direkta personli-ga tragedier.Bilden av det bristande företagsklimatet ochskattesystemet förstärks av statistik om nyföretagandeoch antalet företag i . Man kan diskutera omdet har ökat eller minskat den senaste månaden, detsenaste året, den senaste mandatperioden osv., menatt det inte är tillräckligt bra kan vi väl åtminstonevara överens om.En annan form av utflyttning som någon var innepå tidigare och som också är viktig i sammanhangethandlar om att många yngre med goda karriärmöjlig-heter flyttar utomlands, kanske för att de är så duktigapå engelska men kanske också för att de får bättreutväxling på sin utbildning. De får bättre betalt ut-omlands. De får behålla mera genom den kompetenssom de har skaffat sig.När nu diskussionen om förändringarna av skat-terna skall fortsätta är det viktigt att fokus sätts på vadsom är viktigast för fler nya jobb, inte på allt som ärviktigt utan på det som är absolut viktigast. Viktigastär på kort sikt enligt sannolikt slopaddubbelbeskattningen på aktier, slopad värnskatt samten sänkning av arbetsgivaravgiften. Det lär ha störsteffekt på sysselsättningen och därmed störst effekt pårättvisan i vårt land.Vi är beredda att medverka till en finansiering.Jag är övertygad om att om intresse finns hos social-demokraterna, går det att finna en majoritet för ensådan uppgörelse i , men då måste regering-en prioritera. Socialdemokraterna måste prioriteratydligt.Anf. 266 ():Fru talman! Debattämnet för dagen har varit ochär fortfarande välfärd.En grundläggande del i ett välfärdssamhälle är attvälfärden är rättvist fördelad. Det är den inte i dag.Ett fåtal har nog och övernog, medan många har detsvårt ekonomiskt och socialt.Per - en miljöpartikollega som talade tidigti denna debatt, - höjdeblicken och anlade ett globalt perspektiv. Då blev denorättvisa fördelningen ännu tydligare. av jor-dens befolkning står för av konsumtionen. Förnågra år sedan var förhållandet 20-80. Utvecklingengår alltså åt fel håll.Många talar om vikten av skattelättnader för fö-retag och kapitalinkomster, men det är knappast någotsom kommer att vrida den felaktiga utvecklingen åträtt håll. Man menar att vi först måste skapa en så storkaka som möjligt och att vi först därefter kan ägnaoss åt en rättvis fördelning. Men i det resonemangetglömmer man en viktig sida av saken, nämligen att vii ett resursperspektiv redan har en gemensam kakaoch att det gäller att inte äta upp den i förtid.Om alla länder ägnar sig åt att öka sin produktionoch konsumtion i en strävan att, som pojkaktigt uttryckte det i dagens partiledardebatt,komma på prispallen i något slags tillväxttävling, dåkommer vi att föröda vår jord. Då har vi ingen fram-tid.Den svenske civilisationskritikern föreslagit att tävlan inte borde gälla att maximeratillväxten utan att i stället reda sig väl med så lågtillväxt som möjligt. menar jag inte att man skallersätta det första synsättet med det andra. Vad jagmenar är att vi måste vara kapabla att se båda dessaperspektiv och att vi på allvar måste börjadiskutera tillväxtens innehåll.En viktig reform som försöker plante-ra hos socialdemokrater, vänsterpartister och andra ären socialekologisk skatteväxling. Vi vill sänka ar-betsgivaravgiften och skatten för låginkomsttagareoch i stället höja den på energi, råvaror och utsläpp.Det skall vara mer lönsamt att rationalisera bort ener-gislöseri och utsläpp än att rationalisera bort mänskligarbetskraft. En sänkt arbetsgivaravgift gör ocksååtervinning och reparationer billigare. Det spar påjordens resurser och skapar nya arbetstillfällen.Många gör ett stort nummer av höga marginal-skatter och menar att det är viktigt för sysselsättning-en att de sänks. Men jag tycker att det är rätt irrele-vant när problemet är brist på arbetstillfällen.Problemet är ju inte att folk inte vill jobba merdärför att de får behålla för lite av en inkomstökning.Problemet är att det inte finns tillräckligt medarbetstillfällen. Det var därför gott att höra IngerSegelström tidigare och hennes engagemang för ar-betstidsförkortningsfrågan.Vi måste ha en mångfald av olika lösningar.Sänkta skatter är inte alls något alexanderhugg för attöka sysselsättningen.