prot · GM09103 · 1999-05-31 00:00:00 — Där sker vad jag förstår ingen särskilt tungvetenskaplig belysning av frågan när man höjer olikatyper av pålagor - det må vara på bränslet, på fordo-nen eller på andra skatteobjekt.Därför tror jag att vi kanske framöver när Sverigeglesar ut alltmer - och detta, fru talman, är någotmycket tragiskt - bör se till att inte försvåra ytterliga-re genom att ha en konsumentpolitik som gör detsvårt för dem som bor i dessa områden. Med anled-ning av detta kvarstår faktiskt mitt krav och min öns-kan om att vi borde få en sådan här bilsocial utred-ning. Jag tror att statsrådet faktiskt skulle kunna tafram ett sätt att sammanföra den kunskap vi har, ochdet är en hel del. Den behöver inte bli långvarig, ochden behöver inte heller bli så kostsam eller ligga senti tiden.Man skulle kunna få fram det som ett bra un-derlag, eftersom vi saknar den typen av grepp på ettså vitalt område, som också statsrådet bekänner sigtill är giltigt enligt den argumentering som jag hade.Därför skulle det vara bra om statsrådet ändå kundeglänta på dörren lite. Vid närmare eftertanke kanskedetta inte är uteslutet.Anf. 100 Statsrådet ():Fru talman! Jag hade inte tänkt begära ordet, ef-tersom jag inte tyckte att diskussionen fortsatte. Menjag fick en direkt uppmaning av . Jagvill då bara hänvisa till vad jag säger i slutet av mittsvar:"Det är således regeringens bedömning att det förnärvarande inte finns något behov av att tillsätta enbilsocial utredning."Anf. 101 ():Fru talman! Statsrådet gläntar på dörren, och jagskall se om det går att smita in, inte för bilindustrinsskull men för många människors skull, vilka är i ettså oerhört stort behov av bilen. Låt mig därför ta detsom statsrådet sade som ett halvt löfte - även om detinte var det , men det kan ju vara un-danröjt - att vi får en sådan översyn ochen bilsocial utredning för skull och för fler-talet medborgares skull.Överläggningen var härmed avslutad.19 § Svar på interpellation 1998/99:327 omtillsynen av elnät och fjärrvärmeAnf. 102 Näringsminister ():Fru talman! har frågat vilka åtgärderjag avser att vidta för att få en skärpt tillsyn av elnät-verksamhet och för att få en tillsyn av fjärrvärme-verksamhet.Vad gäller elnätverksamheten är reglering ochtillsyn av central betydelse för att nätföretagen inteskall kunna missbruka sin monopolställning. För attskapa förutsättningar för en effektivare tillsyn ändra-des bestämmelserna i ellagen den 1 januari 1998.Statens energimyndighet bedriver också utvecklings-projekt som syftar till att utveckla nya verktyg ochmetoder för tillsynen.Trots att betydande insatser gjorts för att effektivi-sera tillsynen finns det erfarenheter som talar för enskärpning av regelverket. Innan definitiv ställningkan tas i denna fråga krävs det dock en samlad över-syn av erfarenheter och effekter beträffande nu gäl-lande reglering och tillsyn. Med resultaten av detarbete som pågår inom Energimyn-digheten som underlag har jag för avsikt att underhösten ta initiativ till en sådan översyn.När det gäller värmemarknaden så sker en snabbutveckling, och marknaden är delvis under omvand-ling. Med anledning av detta har regeringen uppdragitåt att göra en förstudie av för-hållandena på värmemarknaden inklusive regelverk,lagstiftning m.m. Förstudien syftar till att öka kun-skapen om området och att ge underlag för ett even-tuellt senare uppdrag att kontinuerligt följa värme-marknaden med avseende på framför allt konkurrens-situation och prisbildning. Resultaten av detta arbetekommer att kunna ligga till grund för reformer påvärmemarknaden för att säkerställa att denna skallfungera på ett tillfredsställande sätt.Båda de problem som pekar på harsåledes redan uppmärksammats av regeringen, ochinitiativ som syftar till att utveckla värmemarknadenoch tillsynen av elnätverksamheten pågår redan.Anf. 103 ():Fru talman! Jag skall börja med att tacka för sva-ret och konstatera att det andas en positiv inställningtill dessa frågeställningar.Låt mig också konstatera att avregleringen av el-marknaden har varit mycket positiv. Den har visatinte minst vad konkurrens inom en tidigare mycketmonopoliserad marknad kan innebära med en mycketkraftig prisreduktion och kostnadssänkningar inomelområdet. Den har också inneburit att vi tydligarehar kunnat se var priserna faktiskt ligger inom ener-gimarknaden.Nu står ju energibranschen inför fortsatt stora om-struktureringar, och jag tror att många av elhandels-bolagen kommer att drabbas av en mycket stor pri-spress. Det kommer att vara mycket lockande ochmycket intressant för dessa bolag att skyffla över endel av sina kostnader till systerbolag eller moderbolagsom sysslar med elnätverksamhet.På samma sätt kan vi se på fjärrvärmesidan, därprissänkningen på el gör att många biobränsleeldadekraftvärmeverk inte har kostnadstäckning försin elproduktion. En del av värmeverken har en kost-nadsstruktur som gör att elpriset inte ens täcker kost-naderna för biobränslet. Även i den situationen kom-mer det att vara mycket intressant att försöka lastaöver kostnader från elproduktionen till monopolverk-samheten i fjärrvärmenäten. Jag tror att detta fordrarrelativt snabba avgöranden och beslut för att vi inteskall se alltför många exempel på detta område.Den skrift som redo-visade visar nyckeltal för ett antal elnätsföretag.Hälften av företagen hade 1997 en mycket hög av-kastning på totalt kapital, . Jag menar att dettyder på en orimligt hög avkastning på en monopol-verksamhet.Det finns också ett ganska stort antal signaler fråninte minst om förändringar i regel-systemen för att förbättra tillsynen och för att mot-verka korssubventionering. Dessa signaler har kom-mit 1996, 1997 och 1998. Därför har jag lite svårt attförstå att statsrådet i sitt interpellationssvar inte kanange en något tydligare tidsplan för dessa verksam-heter. Dessutom talas det bara om en översyn averfarenheter och effekter och om en förstudie för atteventuellt senare gå vidare.Jag skulle här och vilja få ett klargörande omen tidsplan och en klar ambition att gå vidare i enlig-het med och nätmyndighetenstidigare rekommendationer för att hindra övervältringav kostnaderna till dem som nyttjar de naturliga mo-nopolen.Anf. 104 Näringsminister ():Fru talman! Jag vill börja med att säga att i de frå-gor som tar upp när det gäller elnät-verksamhet och fjärrvärmeverksamhet och som jagbesvarar i min interpellation har vi i stort sett sammauppfattning. Jag delar den oro som finns när det gällerprisbildningen.Regeringen uppdrog åt under år1998 att följa upp avregleringsåtgärder bl.a. inomenergisektorn, framför allt i fråga om el. angav i sin rapport att det finns tecken påatt prisbildningen inom fjärrvärmesektorn inte funge-rar tillfredsställande. Jag anser att det är viktigt attverka för effektiva marknader. Därför har regeringennu intensifierat sina insatser på värmemarknaden. Ettuppdrag har lagts på energimyndigheten att närmareanalysera förhållandena på värmemarknaden. Och iuppdraget ingår även att studera konkurrensförhål-landena mellan olika värmekällor. Resultatet kommersedan att kunna ligga till grund för utformning avsystem för att följa utvecklingen på värmemarknaden.När det sedan gäller frågan om att förbättra tillsy-nen för elsidan visar uppföljningen hos att det förekommer betydande skillnaderi nättariffer mellan nätföretagen. En viktig förklaringtill detta är skillnader i kundtäthet mellan företagen.Därutöver finns dock betydande avgiftsskillnadermellan nätföretag med likvärdiga fysiska förutsätt-ningar. För att utveckla tillsynen har Energimyndig-heten initierat projekt som bl.a. syftar till att utvecklametoder för att bedöma nättariffens skälighet och attta fram nyckeltal som kan användas för jämförelsermellan nätföretag. Detta arbete kommer att redovisastill regeringen före sommaren.Anf. 105 ():Fru talman! Jag tycker att det är mycket bra attstatsrådet är så positiv till en översyn av de här fråge-ställningarna men skulle ändå vilja pressa på någotför att få ett besked om en tydligare tidsplan. I svarettalas det om en "översyn av erfarenheter och effek-ter". Dessutom sägs där att statsrådet har "för avsiktatt ta initiativ till en sådan översyn".Jag menar att det har kommit in så pass mycketfakta från och attdet framgår att det finns reella problem. Det har ocksåkommit in synpunkter på åtgärder som borde vidtas.Dessa frågor utvecklas bl.a. i , som kom i septem-ber 1996 efter ett regeringsuppdrag.Det vore mycket bra att få ett klarläggande här, attstatsrådet kommer att mycket positivt prövadetta med skärpningar av reglerna just för att det skallbli en förbättrad tillsyn.Sedan menar jag att det är viktigt att inte ha ettalltför snävt regelverk som reglerar nätbolag ochannat. Det är viktigt att tydligheten är så stark att detinte finns någon risk för övervältring mellan olikaverksamheter, från monopolverksamhet till konkur-rensutsatt verksamhet och vice versa. Men samtidigtär det rimligt att nätbolagen ges en skälig avkastningoch att det finns ett starkt incitament för att det lönarsig att effektivisera verksamheten. Vi får inte fastna ien situation där det mest intressanta för nätbolagenblir att sitta kvar i den kostnads- och verksamhets-struktur som finns. I stället måste vi få ett sys-tem där både konsumenten och nätbolagen gynnas aven effektivisering. Då vore det inte bra med ett regel-verk som möjligen skulle kunna låsa fast nätbolagen ibefintlig verksamhet.För att summera detta tycker jag att det ändå i hu-vudsak är ett positivt svar. Jag skulle dock vara gladöver, och tror också att det vore nyttigt med, en tydli-gare tidsplan och lite tydligare besked om skärpning-ar på området.Anf. 106 Näringsminister ():Fru talman! Jag vill bara konstatera att nu pågårett utrednings- och beredningsarbete. Av det skälet ärjag nu inte beredd att mer i detalj gå in i diskussionen.Jag är heller inte beredd att exakt ange en tidpunkt,utan jag vill återkomma till det.Överläggningen var härmed avslutad.20 § Svar på interpellation 1998/99:329 omungdomar och körkortAnf. 107 Näringsminister ():Fru talman! har frågat stats-rådet vilka åtgärder statsrådet avseratt vidta för att möjligheten för ungdomar att ta kör-kort inte skall bli en klassfråga samt vilka åtgärderstatsrådet avser att vidta för att öka ungdomarnaschanser att ta körkort genom utbildning av professio-nella lärare.Arbetet inom regeringen är så fördelat att det ärjag som skall svara på interpellationen.För många ungdomar är det dyrt att gå i tra-fikskola. Trafikskolorna är emellertid en del av denfria marknaden där kostnaderna styrs av tillgång ochefterfrågan. Det finns också alternativ till att gå itrafikskola och det är att ta körkort som privatist.Privat övningskörning är under vissa förutsättningartillåtet, vilket framgår av den nya körkortslag somträdde i kraft så sent som . Huru-vida ungdomar vill utbilda sig vid trafikskola ellersom privatist är deras eget val. Regeringen har därförinte för avsikt att föreslå att staten skallsubventionera ungdomarnas kostnader för att gå itrafikskola. fråga vilka åtgärderjag avser att vidta för att öka ungdomarnas chanser attta körkort genom utbildning av professionella läraretolkar jag som att med bättre utbildade lärare får mansäkrare förare i trafiken. För att uppnå det sistnämndahar regeringen redan tagit ett viktigt steg genom detuppdrag som gavs till attutreda förutsättningarna för att införa ett stegvistförarutbildningssystem. Syftet med det nya utbild-ningssystemet skall vara att nya förare skall debuterapå en väsentligt lägre risknivå än . Utredningenskall slutredovisas senast den 31 december 1999.Anf. 108 ULLA-BRITTHAGSTRÖM (kd):Fru talman! Jag vill tacka näringsminister för svaret på min interpellation om ung-domar och körkort. Anledningen till att jag ställtinterpellationen till ungdomsminister att jag ville åt frågan om detta med körkort hållerpå att bli en klassfråga mellan ungdom som har rådoch ungdom som inte har råd. Jag förstår att ni har enannan uppdelning och vill därför tacka statsrådetRosengren som tog över interpellationen, vilken tyd-ligen är den tolfte av 19 interpellationer förstatsrådet.Som jag påpekar i min interpellation hade i de-cember 1998 av 18-åringarna i Sverigetagit körkort jämfört i och iDanmark. Huvudproblemet måste vara att avkostnaden för en körlektion går till stat och kommun iform av skatter, avgifter och moms.Statsrådet svarar att kostnaderna styrs av tillgångoch efterfrågan. Det är en sanning med modifikationeftersom över hälften, menar jag, är skatter och av-gifter. Och visst är det ungdomarnas eget val om devill utbilda sig vid körskola eller som privatist. Rege-ringen kommer inte att subventionera ungdomarskostnader för att gå i trafikskola, svarar Rosengren.Men det finns faktiskt möjligheter att underlätta förungdomarna. Ett sätt är att ha teoriundervisningen igymnasieskolan i samarbete med körskolorna. Ettannat sätt är att minska skatter och avgifter, vilketinte skulle kunna uppfattas som subventioner. Snarareär det så, tycker jag, att körskoleelever subven-tionerar staten.Vidare behöver trafiklärarutbildningen återförastill högskolan; detta för att man skall kunna delta iforskning osv. Det kommer att finnas ett uppdämtbehov av trafiklärare eftersom så många har väntat påatt ta körkort. Man får heller inte glömma olycksris-ken. Det skulle vara bra om handledaren vid privat-körning först följde med trafikskolan några lektioner.Regeringen har, som statsrådet svarat, gett i uppgift att utreda förutsättningarna för ettstegvist förarutbildningssystem. Det är väldigt viktigtatt minska olycksriskerna och det är också viktigt attungdomarna får en professionell körkortsutbildning.Jag vill också lyfta in arbetsmarknaden. Ungdo-mar har en begränsad arbetsmarknad. Detär viktigt att den inte ytterligare begränsas genom attkörkort saknas. Då blir det inte bara en klassfrågautan också en jämställdhetsfråga därför att tjejerna ligger värre till än grabbarna.Jag har två frågor som jag skulle önska att statsrå-det svarade på men först undrar jag om det har förtsnågra diskussioner om momsen. infördes ju25 % moms på körkortsutbildning, och det var dåproblemen uppstod. Den ena av de två frågorna är: Ärdet rimligt att ha så hög moms på en utbildning? Denandra frågan är: Vilka kontakter har statsrådet medutbildningsministrarna just vad gäller körkortsfrågan?Anf. 109 Näringsminister ():Fru talman! Det är riktigt som sägs. av kost-naden för körkortsutbildningen går bort i skatter,moms och avgifter. Det är ju en konsekvens av skat-tereformen, dvs. att man skall ha låga skattenivåeroch breda skattebaser. Därför lades det även på dennatjänsteproduktion. De statliga intäkterna behövs föratt finansiera skolan, vården och omsorgen. Att manskulle göra undantag för körkortsutbildningen finns ivart fall för dagen ingen bedömning att man så skullegöra.Frågan om att man skulle få teorikunskaperna iskolan är en fråga om berör Utbildningsdepartemen-tet. Den frågan finns på Utbildningsdeparte-mentets bord. Jag kan därvid inte nu uttala mig om debedömningar som görs av Utbildningsdepartementetoch slutligen av regeringen i det avseendet.För att vara tydlig: Det finns inga planer på attsubventionera körkort. Ungdomarna väljer själva. Dekan välja mellan en privatistutbildning och en kört-kortsutbildning vid en körskola.Anf. 110 ULLA-BRITTHAGSTRÖM (kd):Fru talman! Låga skattenivåer och breda skatteba-ser leder, när betalas i skatter och avgifter, tillatt det faktiskt är personer i körkortsutbildning somsubventionerar staten snarare än tvärtom. Regeringensäger att ni inte vill vidta några åtgärder. Men vissagymnasieskolor ger körkortsutbildning.Det nya systemet för stegvis förarutbildning föreslåsinnehålla minimi- och maximitid för utbildning inomsystemet. Man vill ha ett krav på minimitid mätt i mileller timmar. Man delar in utbildningen i steg sommåste i tur och ordning för att man skall kunnagå vidare. Det verkar vara väldig ordning och reda.Man föreslår handledartillstånd för att vägleda enprivatist. Olika teknik som dubbelkommandon osv.diskuteras. förekommer betydligt fler olyckor isamband med privat övningskörning.Man säger att det nya systemet med stegvis förar-utbildning inte kommer att införas förrän en bit in på2000-talet. Då tycker man att det dröjer väldigt länge.Ungdomar har inte råd att satsa på ett kör-kort. Därför skulle jag önska att ministern tog upp enmer aktiv dialog med skolan. Ju tidigare man börjarsin trafikutbildning - redan tidigt i skolan med pro-menader, cykling osv.- och ju mer kontinuerlig dennautbildning blir, desto säkrare trafikanter får vi. Förmig hänger faktiskt körkortstagande samman medungdomars möjligheter till frigörelse och vuxenliv.Ungdomar kan faktiskt inte välja , som ministerntror, trafikskola eller privatist därför att det finnsalltför många 18-åringar som inte har någon att vändasig till för att hjälp att köra upp som privatist heller.Då ger man helt enkelt upp. Det tycker jag tär påungdomarnas framtidstro. Den här omöjligheten kanman bevisa med att andelen 18-åringar i Stockholmsom tagit körkort var så låg som . I landet vardet , i . Många ungdomar växerfaktiskt upp där föräldern inte har tillgång till en bil.Elver från hade för en halv-timme sedan här i kammaren en debatt med statsrådetLars-Erik om bilens roll ur ett konsument-perspektiv och den sociala rollen.Jag ser här extra på kvinnors möjlighet till ar-betsmarknaden. Av ungdomar mellan -nu går de flesta i gymnasieskolan - som behöver ettarbete eller söker arbete på arbetsmarknaden hartjejerna dubbelt så svårt att få arbete som deras man-liga kamrater, oavsett utbildning eller inte. Därför ärkörkortsfrågan också en jämställdhetsfråga.Även om frågan ligger på Utbildningsdeparte-mentets bord kan näringsministern påverka. Han harju skapat ett superdepartement som är väldigt starktoch har väldiga möjligheter. Jag tycker att man införden breda allmänheten ändå måste tala om hur viktigtdet är att alla har IT-kompetens för kommunikationer.Det är väldigt viktigt och vällovligt. Men jag tyckerockså att alla behöver ha den här multikompetensen,att kunna köra bil, den markbundna och markburnakommunikationen. Den är lika viktig. Finns det intenågot sätt som ministern kan hantera detta på mer änvänta på hantering?Anf. 111 Näringsminister ():Fru talman! När det gäller Utbildningsdeparte-mentet ligger frågan om körkortsutbildning för be-dömning där. Vi får väl avvakta detta.Det finns en utredning om ett system för stegvisförarutbildning, som också nämndes här. Fram motslutet av detta år kommer den frågan upp på bordet.Då får vi titta på den.Frågan handlar inte om huruvida man skall takörkort eller ej. Det är väl bra om alla tar körkort.Frågan handlar om staten skall subventionera dennatjänsteproduktion, eller om staten inte skall göra det.Det är vad frågan handlar om.För dagen finns ingenting som lutar åt det hållet.Jag gör den bedömningen att det i vart fall under denhär mandatperioden inte kommer att bli så.Att ungdomarna inte tar körkort i samma ut-sträckning som tidigare behöver inte enbart bero påekonomiska omständigheter. Det kan vara mångaandra skäl. Jag tror mig nästan veta att man väntar,man har inte samma intresse som ungdomarna hadenär jag var ung, utan det finns annat som lockar.Att man lär sig mycket av trafikregler och sådantsom är viktigt för att upprätthålla trafiksäkerheten iskolan är inte vad vi diskuterar . Den fråga som vihar på bordet handlar om subventionering av körkor-tet. Det finns, som jag bedömer det, ingenting underöverskådlig tid som talar för att vi skulle göra det.Det här är en tjänsteproduktion som mycket an-nat. Det förs också diskussioner om att man skall haen speciell skatt för tjänster. Det är en diskussion somförs också i den skatteberedning som sker. Att manexklusivt skulle bryta ut körkortsutbildning vill jag änen gång säga: Det finns inte på mitt departementsbord, och jag kan inte heller se att det kommer uppunder överskådlig tid, inte under denna mandatperiod.Anf. 112 ULLA-BRITTHAGSTRÖM (kd):Fru talman! Den stegvisa förarutbildningen kom-mer inte att träda i kraft förrän en bit in på 2000-talet.Det kan dröja väldigt länge, och där känner jag enoro. Sedan känner jag också så här. Man har iavgift, och ministern säger att han inte vill subventio-nera. Jag tycker att det faktiskt är körskoleelevernasom subventionerar staten. Om man t.ex. skulle ha30 % i avgift, vad är skillnaden mellan 51 och 30?Skulle det vara en subvention? Jag tycker i stället attdet skulle ses som en lägre skatt. Jag tycker nästanatt vi konfiskerar genom dessa orimliga avgifter ochskatter.Jag har också kollat i Ungdomsbarometern ochvet att ungdomar har ett miljötänkande, vilket ärväldigt positivt och bra. Men vi kan också satsa påmiljövänliga bilar. Jag vet att ungdomar har ett annatresemönster och gärna gör en utlandsresa och kantänka sig vänta för det. Jag vet också att det är ettgrupptryck. Jag kan inte ta körkort, vem hjälper mig?Problemet blir faktiskt att unga väntar med att blivuxna. Det är en rubrik i bilbranschen : Ungaväntar med att bli vuxna. Frågan är om de gör detfrivilligt. Nej, de får inte sommarjobb som man kundefå . De får inte tillfälle att skaffa egnapengar till detta körkort. Många får alltså inte hjälpfrån vuxenvärlden omkring. Många växer upp där detinte finns bilar. Många växer upp med föräldrar somhar problem och som inte kan de ungdomar detta.Dessa ungdomar skulle ännu mer än andra behövaha den här möjligheten till frigörelseprocess, den härtryggheten. Det handlar om synen på det hela. Jagupprepar att det är vällovligt att vi vill ha kommuni-kation genom IT för alla, men då skulle vi också hamarkburen kommunikation genom en körkortsutbild-ning för alla på något sätt.Överläggningen var härmed avslutad.21 § Svar på interpellation 1998/99:332 omelektrifiering av Blekinge kustbanaAnf. 113 Näringsminister ():Herr talman! har frågat mig när jagavser att ge besked om elektrifiering av Blekingekustbana. hänvisar också till det arbetesom pågår i för att satsa pågoda kommunikationer.Regeringen ser positivt på de planer som de regi-onala trafikhuvudmännen i har för en välfungerande och samordnad tågtrafik i regionen ochdess koppling till . I detta sammanhang ärtågtrafiken på Blekinge kustbana en del. Dessa frå-gor, där elektrifiering av Blekinge kustbana är enviktig del, är under beredning i Rege-ringskansliet. Jag vill och bör därför inte föregripafrågan om elektrifiering av Blekinge kustbana.Anf. 114 ():Herr talman! Det har varit en hård och lång dagför . Många är otåliga, och det är jagockså.Jag ber att få tacka för svaret, men jag måste er-känna att det inte gjorde mig särskilt glad. Jag begärnämligen bara besked om när Kustbanan skall elektri-fieras. Det viktigaste är när beskedet kommer. Oviss-heten gör nämligen att huvudmännen känner sig väl-digt tveksamma, och det gör att arbetet riskerar att gåi stå, efter hela den upprustning som har skett. Det ärnämligen nu som tågtrafik planeras ochformas.Just nu pågår bygget för fullt med Öresundsbron.Bron skall stå klar . Det är med andraord oerhört bråttom. Trafiken över bron kommer attbaseras på ett nytt tåg, Öresundståg, och det är etteldrivet tåg, som är utrustat för att kunna köras i bådeSverige och . Rationell och effektiv drift avett modernt samordnat tågsystem för Sydsverigeförutsätter trafik med en tågtyp. På så sätt kan dentäta pendeltrafiken över integreras med regi-onaltrafiken till de sydsvenska länen.Att i det läget använda Kustpilen, ett dieseldrivettåg, för en tät stomtrafik på elektrifierade järnvägar ärdirekt olämpligt. Därför måste Kustbanan elektrifie-ras.Det är helt nödvändigt att etablera ett regionaltsammanhållet järnvägssystem för , ettsystem i vilket ingår.