prot · GN0943 · 1999-12-09 00:00:00 — Det går inte bara att vara med på ett mil-jöprogram, utan då får man också ta ansvar för hel-heten, dvs. också de ekonomiska ramarna. Det finnsdet ingen vilja till.Sedan vill jag också säga att det som har hänt ef-ter EU-medlemskapet - det är många och iblandkonstiga saker på jordbrukets område - bl.a. är detsom vi har jobbat med på Jordbruksde-partementet, nämligen konstruktionen av detta myck-et detaljerade miljöprogram som vi nu har gått ned tillBryssel med och som jag vet har redovisats för er ijordbruksutskottet. Vi har arbetat tillsammans medVänsterpartiet och i vissa delar.Att tro att det skulle komma till är interealistiskt. Den typ av detaljeringsnivå som vi nuägnar oss åt i regeringen är någonting som tidigarelåg på verken. Inte ens tidigare fanns det i ,utan detta gjordes av våra verk och myndigheter. Manfår komma ihåg att arbetet har förändrats oerhört. Detsom tidigare låg på beslutas nu till storadelar av mig i och konfirmeras eller godtas -eller vad man nu ska säga - av . Detsom tidigare låg på verken beslutar vi nu i regeringen.Det är lite grann av omvända världar. Det var det somen del av oss tyckte var fel inför diskussionen omEU-medlemskapet.Växthusen är en fråga som är löst. Man får sammaersättning som för icke-växthus. Väggarna gör så attsäga ingen skillnad.Ingvar tog upp ett par saker som är värdaatt kommentera. Han tar upp utbetalningarna. Jag kanbara hänvisa till vad har sagt. Det ärklart att vi hade önskat att det hade kunnat bli innannyåret, men blir det efter. Det går inte av praktiskaskäl att göra det . Men det är klart attpengarna ska ut så fort det bara är möjligt.Ni ligger under regeringens budget. Bl.a. vill nidra ned på byråkratin på . Det är flersom vill det. Bl.a. har sitt åter-kommande krav på detta. , som i övrigttycker jag har en sansad, hyfsad och bra politik påjordbruksområdet, måste här ha drabbats av någon-ting som inte är verklighetsförankrat. EU-medlemskapet har ju medfört en fruktansvärt storbyråkrati inom jordbrukets område. Det är fullstän-digt utsiktslöst med en neddragning. Jag talade i gårmed , som är er representant i . Jag ska inte referera vad honsade, men hon vet att det är omöjligt att göra en sådanneddragning. Vi står inför precis det motsatta. Viförsöker hitta nya pengar så att vi ska klara det nyamiljöprogrammet. Där tycker jag att ni ska tänka ompå lite olika håll, inte minst som föreslården största neddragningen av de borgerliga partierna.Sedan återkommer till likvärdigavillkor. Den debatten känns gammal och trött. Åter-igen: Likvärdiga villkor kommer vi aldrig att nå inomEU om vi inte har exakt harmoniserade system, exaktlikadana skattesystem, likadana system för bekämp-ning av olika ogräs och annat, likadana system fördjurskydd och byggnader för djur, osv. Det är mångaav oss, kanske de flesta, som fortfarande ändå vill haen viss nationell frihet i de här sakerna. Därför kan viinte hävda likvärdiga villkor, utan det kommer attvara variationer.Nu kommer t.ex. danskarna att lägga på pengar,belasta jordbruket i . Jag undrar om ni sägerlikadant då, att ni vill likna dem. Det tror jag inte,utan ni hittar något annat land där det är lite bättreenligt ert sätt att se det. Så försöker ni plocka russinenur kakan, men det är enligt mitt sätt att se inte möjligtatt göra så.Vi har förstärkt jordbruket med ungefär 300miljoner, och det är en bra förstärkning för en förhål-landevis liten grupp i Sverige.Ingvar talar också om det generella vall-stödet. Det ska vara en översyn . Det generellavallstödet ska ju betalas ut t.o.m. . Vi får välse vad som händer då. Jag ger inga löften. Till skill-nad från det program som den borgerliga regeringenupprättade till 1994 menar jag att ett miljöprograminte ska vara ett allmänt inkomststödsprogram, utanett miljöprogram ska vara ett program som tar siktepå de miljöproblem som finns och som innebär försöker lösa dem. Är det så att nuvarande mil-jöprogram blir bra och utnyttjas på ett bra sätt, är detså att vi får mer pengar - och det får vi genom enindexuppräkning - och kan påvisa att vallstödet är braför miljön, då får vi ta det under övervägande. Mendet är ingen självklarhet att det ska fortsätta att varaett generellt vallstöd. Vi har i stället tittat på despecifika problemen: växtnäringsläckage, fånggrödor,skyddszoner osv. De fångar upp de problem som vivet finns.Ingvar hävdar att det är byråkratiskt ochkrångligt. Javisst, det är det. Men jordbrukspolitikenär byråkratisk och krånglig. Vi har fått göra vårt yt-tersta för att göra den lite mindre byråkratisk ochkrånglig genom att reducera antalet program t.ex.inom miljöprogrammet.Jag ska bara referera lite till vad som tidigare tala-re sagt. Det sades att REKO-stödet var ett så lyckatprogram. Vari bestod den lyckan? Ja, möjligen på endel ställen i , men sett som helhet över landetvar det ett misslyckat program. Det tror jag att nihåller med mig om när ni tittar på statistiken.Sedan vill man ha ersättning för avbrottsgrödor.Jag tycker att ett bra jordbruk har avbrottsgrödor. Detingår i växtföljden, och avbrottsgrödor ska man hautan att få någon särskild ersättning för dem.Vi har haft en diskussion om den ekologiska od-lingen. Det ska vara en del i mångfalden, sägs det.Man är rädd för en överproduktion. Men vad sägerman om den överproduktion som redan pågår inomden konventionella produktionen? Den är ju massivoch ett av de stora problemen för EU men framför alltför och tredje världen. Vi dumpar dettaöverskott på deras marknader och förstör därmedderas möjligheter till en utveckling. Då är det intefråga om att det är marknaden som ska styra. Här harman drabbats av något marknadsekonomiskt tänkan-de, och det är väl bra men jag tror att det fortfarandebehövs ett kraftfullt stöd till den ekologiska odlingenför att nå de nya mål som vi har satt upp. Det är somdet också sagts, att det mesta av pengarna går till denkonventionella odlingen, som man vill värna.Eskil var intressant att lyssna till. Jagundrar hur det är med minnet. Han säger att regering-en sviker bönderna och konsumenterna. Regeringenspassivitet och det att vi inte lyssnade på Centerpartiethar gjort att vi har missat en massa pengar. Mensnälla , det var precis till Centerpar-tiet vi lyssnade. Har han glömt det? Jag tittar i bokenoch ser att han kom in 1994, så han var med underden perioden. Det var er vi samarbetade med när vigjorde i ordning de här programmen och höjde nivånför miljöstöden. Att vi inte tillsammans - ochSocialdemokraterna - tyckte att vi kunde höja nivånännu mer var det som låg oss i fatet i den historiskatillbakablick som kommissionen gjorde när den fast-ställde den nya summan. Så vi lyssnade faktiskt på er.Här ser vi nu resultatet.Jag tycker att inte ska uttryckasig riktigt så, att bönder får lida. Det slår jutillbaka på honom och på Centerpartiet.Jordbruket ska vara en tillgång i den ekologiskaomställningen. Jag hävdar att den är det i . Viligger väl framme, och med det här programmet blirvi ännu mera inriktade mot att finna miljöproblemenoch lösa dem.Eskil är oroad över den svenska ma-ten, som trängs ut, som han säger, från hyllorna iaffärerna. Utländsk mat kommer in. Det är möjligenså att konsumenterna ska ha ett val. Det är ocksåmöjligen så att det var en av medlemskapets, tycktevissa, stora fördelar att varor, tjänster, kapital ochpersoner skulle kunna röra sig fritt. I kategorin varoringår också mat. Det gör att vi numera hittar utländskmat på våra hyllor, och det är många som tycker omdet.Jag tycker att det är viktigt att konsumenten harett verkligt val och vet vad man väljer emellan. Där-för finns det också i budgeten det här året för förstagången 20 miljoner och de kommande två åren likamycket, 60 miljoner totalt, för insatser för konsu-menterna så att konsumenterna ska veta att densvenska grisen har en knorr på svansen och har ensvans. Varför har den den? Jo, det beror på vårt djur-skydd. När konsumenten vet det är det upp till honomeller henne att välja det man vill ha.Jag har redan kommenterat det som HaraldNordlund sade. Jag vill bara återigen säga att det inteär möjligt att spara på . Ta pengarnanågon annanstans om ni måste ta bort dem, men intedärifrån!Jag har också kommenterat detta med östutvidg-ningen. Jag tycker att det är roligt att någon vågar taupp den diskussionen, att någon ser helheten ochlångsiktigheten. Det uppskattar jag väldigt mycket.Jag önskar att fler gjorde det och inte bara utgick fråndet snäva svenska perspektivet.Frågan om alkoholen har också tagits upp, och jagantar att det är vinproduktionen som avses. Det är enfråga som tar upp då och då när det förs så-dana debatter, dock utan någon större förståelse frånde andra länderna. Man ser inte alls på vin som vi göri , utan man ser på vin ungefär som man serpå mjölk, och kan man få stöd för mjölkproduktion,då kan man få stöd för vinproduktion, det är dengängse synen som jag tyvärr möter.Det finns en annan produktion som jag i dagarnahåller på att arbeta med, och det är tobaksodlingensom också är förödande. Jag för en dialog med kom-missionen om att det är en viss procentsats av depengar som betalas ut till tobaksodlarna som är av-satta för forskning och upplysning om tobakens ska-deverkningar. Men dessa pengar har inte betalats ut,så där håller jag på och undersöker hur man kan fåloss pengar för att kunna upplysa om denna skadligaprodukt.När det gäller miljömålen sägs det i Cardiffpro-cessen att man ska sätta upp miljömål för de olikaområdena. Men i fråga om jordbruket tror jag att detär viktigare att få in miljöaspekterna konkret i dengemensamma jordbrukspolitiken än att få detaljerademiljömål. Exempel på vad som är viktigt är hand-lingsprogram för bekämpningsmedel, aktionsplan förbiologisk mångfald, en utvärdering av CAP:s miljö-konsekvenser inför nästa reformarbete. Det är sådantsom vi arbetar med.Anf. 68 TALMANNEN:Jag vill påminna om att jordbruksministern hadeanmält sig , och har hon använt sigav 22 minuter.Anf. 69 () replik:Fru talman! Jordbruksministern försöker lägga an-svaret för hur verkligheten ser ut i jordbruksnäringenoch för hur stämningsläget är på oppositionen. Jagtycker att det är fel att på det sättet försöka fly undansitt ansvar. Regeringen har ledningen över hela lan-det, och då är det också den som ansvarar för densamlade jordbrukspolitiken.Jag behöver inte säga någonting när jag är ute ochträffar bönder. Det är de själva som vill tala om hurverkligheten ser ut, hur deras kalkyler för gårdarnaser ut och vilka felaktigheter som de anser finns i denförda politiken.Min uppgift är också att försöka ingjuta mod ochframtidstro, men vad det handlar om är att man bordelägga om politiken så att bönderna får känna signalenfrån regeringen att den uppskattar landets lantbruka-res insatser, att vi har en miljömedveten jordbruksnä-ring som satsar på djurskydd. Regeringen borde för-stärka detta för att se till att vi kan behålla den svens-ka livsmedelsproduktionen.I dag uppfattar man ingen sådan signal. Men rege-ringen kanske ser detta samband genom den fördapolitiken. I och backar regeringarnaupp näringen, stöttar den och ger den en rättvis chans.I har man inte samma politik. Det är kanskedärför som lantbrukarna inte är lika glada här som deär i de andra länderna.Det är klart att jag vill vara med och utformamiljöprogrammen. Jag sitter i opposition och har dåinte möjlighet att vara det. Jag hade en debattmed . Det är klart att jag kan ställa upppå kvällar och nätter om vi är överens om huvuddra-gen för ett bra program. Men vi som är folkvalda haringen möjlighet att delta i detta arbete, fast vi kom-mer ju senare att få ta ansvar för alla brister.Sedan blir vi lite oroliga när ministern säger ska öka administrationen för det nya miljöpro-grammet och att det då behövs mera pengar. Kommerdet att bli lika krångligt som det nuvarande? Ett avsyftena var ju att det skulle bli ett förenklat program.Anf. 70 Jordbruksminister ():Fru talman! Jag flyr inget ansvar. Jag tar ansvarför det som står i budgeten och i propositionen. Jagtar också ansvar för det program för landsbygdensutveckling som nu har att ta ställning till.Vad jag menar är att det har varit signaler underflera år - , kan man nog säga- om att det alltid är synd om bönderna, att de mårdåligt, att de får för lite och att allting kommer försent. blir detta en självuppfyllande profetia,och det påverkar bönderna i negativ riktning.Signalen borde i stället vara att nu satsar vi 3,6miljarder i detta program och 300 miljoner påsänkta skatter. Men det hör man aldrig, utan när dethär har kommit så är det alltid någonting nytt somman vill ha, annars går jordbruket under.Beträffande miljöprogrammet var ni inte med ochutformade dessa program tidigare. Det gjordes påJordbruksverket. Det är en nyordning nu som gör attdet är regeringen som gör det. Då har vi valt att dis-kutera miljöprogrammet med våra samarbetspartier,men har aldrig varit med i den härtypen av jobb, inte heller innan vi gick med i EU.Det är klart att det i ett inledningsskede behövsmycket mer pengar till miljöprogrammet, eftersomdet är ett nytt stort dataprogram som ska sjösättas.Anf. 71 () replik:Fru talman! Det som ministern avslutade med in-nebär ändå att det känns lite oroligt. Vi noterade detockså i utskottsbetänkandet att ett av syftena var attdet skulle bli ett renodlat system som var enklare attadministrera och som ger möjlighet för landets lant-brukare att använda sig av det. Ett av bekymren var juatt man tyckte att det var för krångligt. vardet inte ens lönt att försöka anstränga sig för att få utdessa ersättningar. Så får det inte bli igen.Jag tycker ändå att det är lite alarmerande att mi-nistern ska göra alla ansträngningar som går för attförsöka se till att det hela inte blir försenat och att detinte blir problem med administrationen. Det skulleockså ge signalen att detta inte är en bra politik.Återigen angående stämningsläget bland landetslantbrukare: Självklart ska vi försöka att lyfta framdet som är positivt. Vi har ett bra koncept för svenskalivsmedelsprodukter: miljömässigt och djurskydds-mässigt bra produkter. Men då måste man också fåchans att komma ut på en exportmarknad och chansatt producera livsmedel hemma i Sverige.Jag undrar om ministern har ett bra svar på frågan:Hur kommer det sig att vi nu tappar ett antal lantbrukvarje dag, och det rör sig dessvärre om de mindrelantbruken? De som avgår från näringen känner juinte denna framtidstro. Varför kan inte ministern nu idessa sista skälvande dagar av detta årtusende försökaatt ge lite nytt mod och inspiration genom att läggafram ytterligare förslag som kan möjliggöra ett bibe-hållande av jordbruksproduktionen med de kvalitets-krav som vi har? Det är detta som näringen och deenskilda lantbrukarna behöver nu.Anf. 72 Jordbruksminister ():Fru talman! Det nya regelverket blir enklare förbönderna. Det blir färre program, och därmed blir detenklare att administrera när programmet är utbyggt.Men är det i inledningsskedet. Det ska sjösättas ettnytt program. Det kostar pengar, personal och tid.Men för bönderna blir det enklare, och det var detsom var syftet från min sida och - som jag har förståttdet - från sida.Vi satsar 10 miljoner på exportmarknaden, det harnäringsministern utlovat. Det ska användas för attsaluföra svensk mat i andra länder och detta sker meden viss framgång. Jag deltar själv i olika typer avmässor och annat.Beträffande tappade lantbruk, hur är det i Fin-land? Läggs det möjligen ned några lantbruk där?Svaret är ja, och det går rasande fort.Anf. 73 () re-plik:Fru talman! I mitt anförande yrkade jag bifall tillreservation 9 och 33. Reservation 33 ska bytas ut motreservation 23. Visserligen gör jag , men så ska det vara.Folkpartiets uppfattning är att man kan minska påbyråkratin. För mig i opposition är det omöjligt attutan grundliga utredningar ange det exakta beloppet.Men vi har angett en nivå för vad vi tycker att manska åstadkomma.Det var mycket i ministerns anförande som jaggillade. Det är viktigt att vi debatterar inriktningenoch långsiktigheten, något som vi debatterar på tokför lite i den här kammaren. Här handlar det mera omde nära och små frågorna som i och för sig är bety-delsefulla, men de löser inte de långsiktiga proble-men.När det gäller konkurrenskraften är det inte ge-nom sänkta miljöskatter som vi ska åstadkomma den,utan svenskt jordbruks konkurrenskraft består avkompetens, kvalitet och miljöanpassning.Jag vill ställa en fråga, fru talman, till miljömi-nistern. Ett stort problem är kompetensfrågorna pålång sikt och möjligheten att nyrekrytera till jordbru-ket. Vilka åtgärder anser ministern krävs från politiskthåll - jag ser inte särskilt mycket av dem - för att ökakompetensen och för att åter locka unga människortill detta yrke? flyr unga människor från dettayrke, vilket är ett av de största problem som vi stårinför när det gäller svenskt jordbruk.Anf. 74 Jordbruksminister ():Fru talman! Så länge vi har det nuvarande jord-brukspolitiska systemet, och det tror jag att vi får levamed rätt länge, måste detta ha ett regelverk. måste skötas av någon, och det måste ocksåkontrolleras.Vi har ju sett de olika skandaler som har skett,som till slut ledde till att kommissionen tvingades attavgå. Det som kom fram var kanske lite perifert, mendet stora ligger ju på jordbrukets område. Det somblev fel i arbetet med pengarna - jag vill inte säga attdet var medvetet, för det kan ha varit både medvetetoch omedvetet - ligger ju på jordbrukets område. Detär därför som kontrollen skärps. Det drabbar ocksåSverige, även om vi kanske tycker att vi sköter oss.Men vi får också öka vår byråkrati för att kunna ha enskarpare kontroll. Är det så att det blir fel, drabbas vidärmed av sanktioner och stora kostnader.Dessvärre är nog mitt besked att de 50 miljonernaär omöjliga att dra in, i varje fall om man skall dra indem från Jordbruksverket.Kompetensfrågorna är väldigt viktiga. Det finns ilandsbygdsutvecklingsprogrammet en del som heterkompetensutveckling. Det finns också utvecklat i detprogram som har skickats ned till . Därutövervet vi att i sin motion och i sin reservationvill att lantbruksskolorna ska omvandlas till någontyp av företagarskolor. Det ligger säkert många godatankar i det, för de gamla lantbruksskolorna behövergöras om. Men ska vi också komma ihåg att påmånga håll har de gjorts om till naturbruksgymnasier.Det är också en god tanke i det. Men detta liggerutanför mitt kompetensområde, så jag kanske inte skauttala mig mer om det.Anf. 75 () re-plik:Fru talman! Det ligger inom vårt område att drivapå i de här frågorna. Det här gäller inte bara lant-bruksskolorna och gymnasienivån utan också denhögre utbildningen. Jag tycker att det är viktigt attjordbruksministern för samtal med både skolministeroch utbildningsminister för att åstadkomma den härtypen av utbildning. Ska vi kunna klara konkurrenseni framtiden, måste vi börja satsa på den här typen avutbildning nu.Anf. 76 Jordbruksminister ():Fru talman! Jag delar helt den uppfattningen. Tilldet kan man lägga att det också är viktigt att vårt egetuniversitet, SLU, skapar den här goda profilen sominriktar sig på miljö- men också på landsbygdsut-veckling. Enligt vad jag förstår är man i full färd medatt göra det.Anf. 77 () replik:Fru talman! bekymrar sig förryggsäcksdebatten. Hon säger att den är gammal ochatt den är trött. Men, , vi har välaldrig haft någon trött debatt om dessa frågor?Det är bra, det erkänner jag, att regeringen nu änt-ligen debatt har börjat att ta i den härryggsäcken. Frågan är bara hur man ska gå vidare, förden debatten kommer jordbruksministern inte att blifri från, det lovar jag. Men det behöver inte bli entrött debatt, utan jag hoppas att den kan vara kon-struktiv.Glöm inte att det är ett lönsamt jordbruk som gerde bästa effekterna både för konsumenterna och förlandet, inte minst för bönderna. Det råder inga mot-satsförhållanden där. Det är mot den bakgrundenviktigt att vi ser verkligheten bakom de problem somtrots allt är relevanta i dagens jordbruks- och livsme-delsproduktion.Sedan tog jordbruksministern upp ansvaret att gåvidare i EU. Vi delar den uppfattningen, och jord-bruksministern vet att vi faktiskt prioriterar östut-vidgningen. Vi är också angelägna om att få en kon-struktiv och saklig debatt om hur man ska kunna lösade problem som onekligen kommer att finnas när vigår in i en större europeisk gemenskap.Hur kan vi gemensamt verka för ett bättre debatt-klimat? Än en gång: Vi fårse verkligheten som den är. Då tror jag att vi kan fåen bättre gemensam debatt.Till sist vill jag ställa en fråga. Det är uppenbart,jordbruksministern, att vi bör föra en fördjupad ochbredare debatt om miljöskatterna och dess relevanstill miljön. Är jordbruksministern beredd att medver-ka till en sådan?Anf. 78 Jordbruksminister ():Fru talman! Det som känns tröttsamt är att det ald-rig handlar om något annat än om ryggsäcken, bör-dorna, stöden, mer och dåligt - just de signalord somleder så fel. Det handlar väldigt sällan om marknad,matvanor, konsumenternas val, matpriser osv. Jagskulle önska en sådan debatt. Vart vill vi? Hur servårt svenska jordbruk ut ? Hur kan vi motaden koncentration som vi nu ser i ? Svaret justi dag är det landsbygds- och miljöprogram som videbatterar.Det är bra att ni prioriterar östutvidgningen. Mensvara mig då på frågan hur ekvationen ska gå ihop,. Vad har för svar till depolska bönderna?Anf. 79 () replik:Fru talman! Jag förstår att ryggsäcken inte är be-haglig att resonera om. Men så länge som den är såtung som den är, kommer det att bli resonemang omden. Det är rätt naturligt.När det sedan gäller framtiden, , är vi beredd att diskutera. Jag vet att det är storasvårigheter när det gäller den europeiska jordbruks-politiken och att det är trögt att få förändringar tillstånd. Men det viktigaste ur svensk synpunkt därvid-lag är att vi medverkar till att skapa en mer mark-nadsinriktad jordbrukspolitik. Men, och det vill jag änen gång betona, det viktiga är att det inte ensidigt fårgå ut över något lands jordbrukare - de svenska.Låt oss ligga i frontlinjen i dessa diskussioner. Detär vi villiga att göra. Jag medger att problemen ärsvåra att lösa med hänsyn till läget. Vi är beredda attdiskutera det, men inte genom att offra möj-ligheter att hänga med i den konkurrens som vi förnärvarande har med EU:s produktion. Det är viktigtatt få detta sagt. Vi är för en förändrad jordbrukspoli-tik, men den får inte leda till att vi i ensidigthamnar i skymundan.Jag vill gärna fråga jordbruksministern om honockså är beredd att hävda det svenska jordbruketsställning i en rättvis och rimlig konkurrenssituation?Det är det som är nödvändigt om vi ska klara lands-bygden och finna nya människor som vill satsa pålivsmedelsproduktion i Sverige.Anf. 80 Jordbruksminister ():Fru talman! Vi vinner aldrig landsbygden. Vi kaninte hålla kvar människor i landsbygden genom att pådet traditionella sättet öka stödet till jordbruket. Vadvi arbetar för i EU är att förändra stöden från direkt-stöden, interventionsstöden till den s.k. gröna boxen,dvs. gröna stöd till gröna investeringar och lands-bygdsutveckling.Vad säger är: Gärna sänkt stöd -för jag måste ju förstå det så - bara det drabbar allalika. Det är ju precis det som vi arbetar med. Vi måstefå ned stödnivån inom den europeiska unionen ochutforma stöden på ett annat sätt, om vi menar allvarmed solidariteten med de länder som vill bli nyamedlemmar.Anf. 81 () replik:Fru talman! För det första tycker jag att vi ska re-da ut detta med den nationella finansieringen av mil-jöprogrammet. Vi måste ju vara överens om att denregering som tillträdde 1994 valde att inte ta hem detsom den tidigare regeringen hade förhandlat fram.När vi, dvs. , kom in på arenan i slu-tet av 1995 hämtade vi successivt hem det som varframförhandlat av den regering som fanns före valet1994. Jag hoppas att vi därmed har rett ut den delenav debatten.För det andra skulle jag vilja säga att det ju gälleratt skapa möjligheter och förutsättningar för produk-tionen så att konsumenten får ett egentligt val.