prot · GM0978 · 1999-04-13 00:00:00 — kommer den i gång,och det är bra.När det gäller svensk möjlighet att delta med hu-manitära insatser i är den svenska regering-en, om jag förstod utrikesministern rätt, beredd attdelta i en sådan, om så behövs.När det gäller att reformera villkoren för ingri-panden i FN vore det väl en bättre väg att gå att ut-tryckligen säga ut att folkmord och folkfördrivningaldrig får hindra ingrepp från omvärlden, dvs. att enregering eller diktatur aldrig kan åberopa den natio-nella suveräniteten för att försvara folkmord ochfolkfördrivning. Jag tror att detta vore den bästa vä-gen att gå.Anf. 18 Utrikesminister ():Fru talman! När det gäller de humanitära insatser-na i har regeringen beslutat att ställade lastbilar som redan har skickats ned med förnö-denheter till förfogande i för att kunnatransportera förnödenheter, åtminstone under dennärmaste månaden eller så som vi kan se attdet finns behov.Vi diskuterar också att, ifall det finns behov,skicka ned Herkulesplan för att hjälpa till med ytterli-gare transporter. Vi vill först vara säkra på vad detfinns för behov, så att vi skickar rätt hjälp. Likaså servi över ifall det finns behov av och möjlighet till attskicka ned delar av Unpredep-styrkan, som skulle havarit kvar i men som av kända skäl intefår vara det, för att frivilligt tjänstgöra i Albanien.Dessa insatser ställs till UNHCR:s förfogande. Dettastämmer också med den förfrågan som vi har fått ochmed de önskemål som har framförts.När det gäller den andra frågan kring folkrättentycker jag att det som har skett väldigt väl visar beho-vet av att vi utvecklar folkrätten. I detta fall kan vi sehur en ganska svagt utvecklad folkrätt, eller en folk-rätt som fortfarande har många frågetecken, ställs motett direkt brott mot mänskliga rättigheter. Det är väl-digt viktigt att vi fortsätter att utveckla folkrätten, såatt vi får tydliga internationella regler för hur vi skallhantera denna sorts brott mot de mänskliga rättighe-terna. Det är då naturligtvis väldigt viktigt att ingaländer, såsom t.ex. har gjort, använder sin veto-rätt i FN på ett felaktigt sätt eller att länder använderhot om vetorätt för att den vägen försvåra eller om-intetgöra möjligheten att gå den korrekta folkrättsligavägen.Anf. 19 ():Fru talman! Jag får tacka för beskedet att svensktrupp kan användas för humanitära insatser i Albani-en. Jag tror att det var en dum och i grunden felaktigdebatt som fördes ett tag på den punk-ten. Det är bra att detta nu är utrett.Vad det gäller folkmord och folkfördrivning fårdet aldrig råda någon tvekan om att hela FN-stadgansanda och grundsatser handlar om att skydda motfolkmord och folkfördrivning. skrevs , när koncentrationslägren öppna-des. Det kan inte vara någon som helst tvekan om attaktioner mot folkmord och folkfördrivning är en avsjälva och FN-andans grundsatser. Detvore bra om detta också kunde komma till uttryck iden mer operativa delen av FN-stadgan.Anf. 20 Utrikesminister ():Fru talman! Det som vi skickar till förhumanitära insatser är det som är efterfrågat. Dethandlar om transportkapacitet - lastbilar och, om detfinns behov därav, två plan av typ Herkules.När det gäller personer är det alltså personer somtidigare har ingått i Unpredep-styrkan i Makedoniensom skulle ha varit kvar där om FN-mandatet förUnpredep-styrkan hade förlängts, men det förlängdesinte på grund av veto. Därför har den störstadelen av Unpredep-styrkan skickats hem. De har numöjlighet att fullgöra sin tjänstgöringstid åt Rödakorset i genom frivilliga insatser.Detta är alltså de frågor som vi just nu diskuterarnär det gäller humanitär medverkan och insatser iAlbanien.Anf. 21 ():Fru talman! Jag vill tacka utrikesministern för in-formationen och den välgörande tydligheten i skuld-frågan i det akuta skede som är. Jag har ingeninvändning mot dessa resonemang.När det gäller flyktingfrågan har det i världen desenaste dagarna spridit sig en känsla av att det värstaär över. Men då skall man ju minnas detsom också tog upp här, att flykting-situationen inne i Kosovo sannolikt är betydligt värreän det som vi har sett vid gränserna.När jag själv var i hörde jagvittnesmål om att det lär vara så att människor inne iKosovo befinner sig i samma situation som de männi-skor som dygn efter dygn har fått stå ute på fält vidgränsen. Detta borde rimligen Nato se genom sinsatellitspaning. Jag tycker att det är angeläget att densvenska regeringen också den vägen gör allt för att fåfram information om den verkliga situationen.Det är detta perspektiv jag tycker att man skall ha.Det innebär att vi inte skall vara lika oförbereddanästa gång. Därför tycker jag att allt som kan görasför att stärka resurserna bör göras. Det som utrikes-ministern här har nämnt är mycket bra. Jag tycker attSverige var onödigt snabbt med att dra hem FN-styrkan från norra . Det är bra att man ärredo att nu ställa den till förfogande på nytt.Jag skulle vilja ställa den frågan till utrikesminis-tern. Kan utrikesministern via Natokällor göra ytterli-gare för att få information om den verkliga situatio-nen inne i Kosovo?Anf. 22 Utrikesminister ():Fru talman! Jag måste medge att jag själv har bli-vit obehagligt överraskad - om det går att bli ännumer obehagligt överraskad inför de vidriga förhållan-den vi ser - över att vi inte har kunnat få bättre in-formation om vad som faktiskt har skett. Med tankepå satellitspaning m.m. tyckte jag att det var underligtatt så pass många flyktingar kunde förflyttas utan - - visste vart de hade förflyttats,med väldigt stor oklarhet som följd. Vi försöker att fåfram all information vi kan, men tyvärr har den in-formationen väldigt ofta varit alltför bristfällig.Jag fick också höra fruktansvärda exempel närPierre hade varit i . Det stärkteockså regeringen i övertygelsen om hur viktigt det äratt vi nu gör allt vi kan för att bistå flyktingarna - desom kommer ut från Kosovo och natur-ligtvis också de som finns kvar - och sätter in allaresurser på att ge flyktingarna drägliga förhållanden.Lars säger att vi nästa gång inte får va-ra så oförberedda. Det håller jag med om. Låt ossockså gemensamt försöka se till, vilket jag tror ärviktigt, att det inte blir någon nästa gång genom attefter detta skapa ett så starkt gemensamt förebyggan-de arbete för hela att vi kan lösa hela Balkan-frågan och inte behöver se detta hända igen.Anf. 23 ():Fru talman! Det jag avsåg med "nästa gång" varnågot som kan inträffa vilken dag som helst om grän-serna öppnas runt Kosovo eller om omvärlden fårmöjlighet att ta sig in och hantera den akuta flykting-situation som råder där inne.Jag skulle vilja ta upp en aspekt till när det gällersvenska trupper. är såvitt jag förstår berett attdelta i en övervakningsstyrka inne i Kosovo när ettfredsavtal har skrivits på. Det tycker jag är ytterstviktigt, för jag tror att det kan vara en mycket viktigfaktor när det gäller att uppnå ett fredsavtal. Där finnsdet en tidsaspekt. När det avtalet förhoppningsvisnågon gång skrivs under skall övervakningsstyrkankunna vara på plats mycket snabbt. Också av detskälet är det viktigt att så mycket svensk personalsom möjligt finns i området. Det sägs att den styrkasom nu planeras är operationell först efter sommaren.Jag vill ställa den frågan. Finns det någon möjlig-het att minska , så att styrkan skulle kunnavara på plats direkt efter ett avtal?Anf. 24 Utrikesminister ():Fru talman! Vi hoppas naturligtvis att svensktrupp skall kunna vara på plats så snart som det nå-gonsin är möjligt efter ett fredsavtal. Jag vill dockinte ta över försvarets tidsplanering. Överbefälhava-ren har sagt att man måste ha en viss förberedelsetidnär man vet exakt i vilket läge man skall skicka in desvenskfinska trupperna för att övervaka fredsavtalet.Jag vågar inte göra utfästelser å ÖB:s vägnar om hurfort han kan få en styrka till stånd efter ett fredsavtal.Jag vill också förtydliga det som jag missade efterLars tidigare fråga när det gäller densvenska personal som åkte hem från . Vihade inte möjlighet att ha en fortsatt närvaro. Detfanns ett veto i FN. Det fanns ingen möjlighet att hakvar FN-styrkan. I det läget kunde vi inte längre hasvenskarna kvar på plats. Men det kan finnas möjlig-het för dem att frivilligt t.ex. flytta över och tjänstgö-ra hos Röda korset i Albanien.Anf. 25 PER ():Fru talman! Jag vill fråga utrikesministern om re-geringen har givit eller kommer att ge klara signalertill mottagande kommuner om att de deporteradeflyktingar som kommer hit med tillfälligt uppehålls-tillstånd, men också de som redan finns här - bådagrupperna med mycket svåra traumatiska upplevelser- nu också måste få stöd av kommunernas psykiatris-ka vård- och kristeam. Statens bidrag för flykting-mottagningen måste också inkludera aktiv krishante-ring - inte bara praktiskt och materiellt stöd.Anf. 26 Utrikesminister ():Fru talman! Det är naturligtvis viktigt att vi ger deflyktingar som eventuellt kommer det stöd och denpsykiatriska hjälp som de behöver i en akut krishante-ring. Däremot vet vi ännu inte om FN kommer attvilja sända flyktingar till , och i så fall hurmånga. Därför är det svårt att redan nu exakt peka utvilka insatser som behöver göras i de aktuella kom-munerna.Anf. 27 PER ():Fru talman! Min tanke var att beredskapen kanskeinte är vad den borde när det gäller just krishantering-en dels för dem som redan finns här och har närasläktingar som har råkat ut för eländet nere i Kosovo,dels för dem som kommer hit. De har ju tillfälligtuppehållstillstånd och är alltså inte kommunernasansvar. Då måste det komma en klar signal som talarom att det nu gäller att sätta till alla klutar. Det gällerinte bara de praktiska stöden utan också den psykiat-riska hjälpen.Anf. 28 Utrikesminister ():Fru talman! Jag tar med mig den uppmaningentillbaka.Anf. 29 ():Fru talman! Jag och många med mig som har en-gagerat oss hårt i Bosnienfrågan har många gångervarnat för att det som hände i Bosnien också skullekomma att hända i Kosovo om inget gjordes för attförhindra det. har det hänt. Det kan ibland vararoligt att kunna säga "Vad var det jag sade", men idetta fall känner man bara en stor och djup plåga närman ser och hör vad som händer kosovoalbanerna.Min fråga till utrikesministern är följande: Anserockså utrikesministern att kriget i Kosovo hade kun-nat förhindras om den hundraprocentiga viljan hadefunnits? Med andra ord: Fanns det ingen annan möj-lighet att stoppa på ett tidigare plan?Anf. 30 Utrikesminister ():Fru talman! Hade alla ställt samma bestämda kravpå och varit entydigaär det möjligt att vi hade sett en annan utveckling. Viskall komma ihåg att fördömandena avMilosevics politik har varit entydiga under flera årstid. har besluten i FN:s säkerhetsrådvarit entydiga. Under den senare halvan av 1990-talethar det verkat helt omöjligt att få att ändrasig.Anf. 31 ():Fru talman! Jag hörde det svaret redan i utrikes-ministerns inledande inlägg. Om alla hade förenat sighade något kunnat göras.Det måste väl ändå finnas några vassa ögon nå-gonstans i världen som kan se, förhindra och stoppagalna - om jag får använda ordet - maktutövare ochdiktatorer och andra som mördar människor och görhela folk så illa som denne man har gjort och gör. Detmåste finnas något stopp någonstans - annars finnsinga mänskliga rättigheter.Anf. 32 Utrikesminister ():Fru talman! Det är det vi vill att FN skall kunnaåstadkomma. Det är det vi hoppas att också EU skallkunna åstadkomma i framtiden.Anf. 33 ():Fru talman! Jag är glad över det som utrikesmi-nistern har sagt om att det måste bli en politisk lös-ning och att FN måste komma in. Men jag skulle bliännu gladare om någon kunde säga att vi måste se tillatt man slutar med bombandet innan det blir så attingen människa vare sig kan eller vill bo i området.Det är mycket viktigt, och det har inte kommit framen enda gång. Jag har en känsla av att det mest omo-raliska man kan säga som svensk socialdemo-krat är att man tycker att bombningarna av dessamänniskor nere i skall sluta. Bombernafaller dygnet om i hela landet. Det blir totalt sönder-slaget. Vart skall människor ta vägen? Vem skallbekosta en återuppbyggnad, när det tarslut? Det verkar ju som om det tar lång tid.Jag hoppas på att FN finns kvar. Men jag är litettveksam. Man erkänner inte att man har brutit motinternationell lag och satt sig över folkrätten, när manmilitärt angriper ett suveränt land. När jag var i Brys-sel fick jag en förklaring från Nato.Där sade man: Vi vill gärna följa , om detgår. Jag vet inte om det också är den svenska rege-ringens mening. I civiliserade sammanhang ändrarman väl en otidsenlig lag. Man bryter inte mot den. Iså fall är det ett gott föredöme för alla kriminella. Dekan säga att de gärna skulle följa lagen, men när detinte går så gör de det inte.Ingvar har ju varit med och skrivit denfantastiska rapporten om global samexistens. Jagförstod att det inte har någon betydelse vad han tyck-er. Är det verkligen så att regeringen har fjärmat sigså från våra grunder, med stöd för FN och folkrätten?Anf. 34 Utrikesminister ():Fru talman! Den svenska linjen är även fortsatt skall följa och ha mandat för militä-ra aktioner, vilket också vet. Samti-digt måste man i detta fall erkänna att situationen inteär så enkel. Det är också den kritik jag framförde motIngvar artikel. Här kunde vi se uppenbarabrott mot de mänskliga rättigheterna. Folkrätten ärotydlig, och den står mot uppenbara brott mot demänskliga rättigheterna. Det är inte heller en accepta-bel situation.Det är också viktigt att komma ihåg att hundratu-sentals människor var på flykt även innan den militä-ra aktionen och bombningarna började. Vi vet intevad som hade skett utan den militära aktionen. Viförmodar att flyktingläget blev betydligt värre pågrund av den militära aktionen. Men vi kan faktisktinte säga om det hade blivit samma utveckling utanden militära aktionen, även om det hade gått lång-sammare. Folkfördrivningen hade redan börjat.Anf. 35 ():Fru talman! Man förmodar mycket i detta sam-manhang. Det som förvånar mig är att utrikesminis-tern inte med ett enda ord har nämnt att det pågår ettinbördeskrig mellan , som är finansieradav den albanska maffian, och den jugoslaviska poli-sen och inrikestrupperna. Det är klart att kriget trap-pas upp när den ena parten får hjälp av världens mäk-tigaste militärmakt. Det blir en stor mängd människorsom flyr därifrån. Jag kan inte förstå att man inte harkunnat räkna ut det. Jag kan inte heller förstå varförman förenklar så att vi inte får hela bilden klar föross.Anf. 36 Utrikesminister ():Fru talman! Jag tycker att den bild som regeringenhar gett uttryck för är betydligt klarare och mer nyan-serad än den jag just nu hör från . 37 ():Fru talman! Jag hade tillfälle att besöka Makedo-nien och gränsen till Kosovo efter attde första bomberna fallit. När jag tillsammans medUnicefs personal i reste till gränstrakter-na möttes jag av ett folkhav av utmattade, hungrande,ibland sjuka, skadade och naturligtvis vettskrämdamänniskor. Den sanitära situationen var bedrövligoch tillgången till rent vatten mycket begränsad.Detta tillsammans med mycket annat gjorde att flyk-tingarnas allmäntillstånd och motståndskraft försäm-rades snabbt. rullade tåg efter tåg med nyaflyktingar in från - 40 vagnar och 6 000flyktingar per gång.Efter mötet med alla dessa vettskrämda, förnedra-de och nedstämda flyktingar blir man först alldelesförstummad. Man ställer sig sedan frågan: Var fannsden humanitära beredskapen? Jag vet att den fråganhar ställts tidigare. Men eftersom jagfick tillfälle att följa med i koordineringsinsatsernafrån FN:s sida måste jag säga att något initiativ måstetas på detta område, så att det blir bättre inför framti-den. Jag vill fråga om och utrikesministern ärberedda att inom ramen för FN och EU ta initiativ föratt få till stånd någon form av förbättring, så att dettainte inträffar igen. Jag vill gärna be utrikesministernvara något mer tydlig i det avseendet.Anf. 38 Utrikesminister ():Fru talman! Arbetet pågår inom EU, där vi bedri-ver ett mycket långtgående arbete för att förbättra vårgemensamma förmåga att hantera kriser och föra engemensam utrikespolitik och säkerhetspolitik. Manbygger t.ex. upp en gemensam analyskapacitet. Detgörs gemensamma analyser. Därmed kan man få ennågot bättre gemensam problembeskrivning. Dethandlar också om större möjligheter att fatta gemen-samma beslut, t.ex. att se till att man får mer resursertill gemensamma beslut på detta område. Det är vik-tiga delar.Pierre har följt FN-arbetet noga. Han varockså på plats i . Vi har båda fört långasamtal med FN:s flyktingkommissarie och fått en heldel bra idéer och förslag därifrån, inte bara om hurman skall förbättra FN-arbetet utan också om hurman kan förbättra det gemensamma EU-arbetet. Detfinns en hel del kvar att göra när det gäller flyktingar-betet inom EU. Där finns en hel del övrigt att önska.Pierre har varit en av initiativtagarna till attalla ministrar inom EU som är ansvariga för flykting-arbetet har träffats . Det är ett arbetesom vi naturligtvis avser fortsätta.Anf. 39 ():Fru talman! Jag märkte på plats att den svenskaregeringen fick mycket beröm för sina snabba beslutom att allokera mat, bl.a. via Unpredep. Jag såg självhur svenska, finska och andra FN-soldater byggdeupp sjukvårdstält. De jobbade dag och natt för att setill att lastbilskonvojen kom från i ett tidigtskede. Totalt nattsvart är det inte.Jag är tacksam för utrikesministerns svar. Jaghoppas kunna följa arbetet och se hur vi lyckas blisnabbare på att reagera i situationer som denna. Deskulle i alla fall till viss del kunna förutses, även omman kanske inte kan förutse omfattningen.Anf. 40 Utrikesminister ():Fru talman! Detta är frågor som vi får anledningatt återkomma till, just för att beskriva hur det lång-siktiga arbetet skall ske.Anf. 41 ():Fru talman! Jag skulle vilja fråga utrikesministernom läget i Kosovo och på kommer att påverkaregeringens bedömning av säkerhetspolitiken. Vi harju fått en proposition om säkerhetspolitiken, och deninnehåller inte speciellt mycket om situationen påBalkan. Kommer det som har hänt att påverka rege-ringens säkerhetspolitiska bedömningar?Anf. 42 Utrikesminister ():Fru talman! Det som sker på påverkar inteSveriges säkerhetspolitiska läge. Detta är ett tillfälleatt stryka under det. Vi har sett mycket upprördastämningar i t.ex. . Men har ocksåvarit mycket noga med att betona att man inte direktvill ge sig in i konflikten och att man inte avser attvidta några åtgärder som förvärrar konflikten.Jag har ibland märkt att det finns en oro hossvenskar för att det här kriget skall kunna få en be-tydligt större utbredning. Det är allvarligt nog somdet är, men man behöver alltså inte vara orolig för attdet kommer till våra närområden också.Anf. 43 ():Fru talman! Jag tror att det är utomordentligt vik-tigt vad budskapet blir efter Kosovokrisen och efterNatoinsatsen. Antingen blir det att det var fråga omnågra veckors bombningar eller så blir det att folk-mord, etniska rensningar och våld inte längre accepte-ras i . Jag tror att en sådan positionsförflytt-ning vore mycket viktig. Det beror på vad som händernu och framöver.Det är viktigt, som utrikesministern markerade, attdet blir en politisk förhandlingsprocess så att männi-skor kan återvända, att krigsförbrytare tas till dom-stol, vilket inte nämndes innan, och att det kommeratt vara ett fortsatt internationellt engagemang och ennärvaro i regionen. Det är viktigt med svensk aktiviteti detta sammanhang, för historien är ännu inte färdig-skriven i den delen. Jag välkomnar också utrikesmi-nisterns markering om konfliktens orsaker och, åter-igen, om den politiska förhandlingsprocessens nöd-vändighet.Min fråga gäller . Inledningsvis kom ettantal mycket hårda verbala markeringar, och det harsedan dess gått ett otal rykten om den ryska positio-nen och det ryska agerandet. Trots detta tycker jag anar en underliggande förståelse för Natos age-rande i . Men det finns en risk för att deutfall mot Nato som förekommit påverkar den inri-kespolitiska situationen i . Vi ser att vi harval framför oss - dumaval och presidentval - och attdet här kan stärka grogrunden för de rödbruna kraf-terna. tycker jag att det är lite tråkigt att sehur lätt man i återupplivar en gammalvärldsbild. Jag tror inte att det är bra för attblicka bakåt.Min fråga är: Hur ser utrikesministern på det rys-ka agerandet och på en möjlig rysk roll framöver iförhandlingar och fredsprocess?Anf. 44 Utrikesminister ():Fru talman! I det som togs upp inledningsvisnämnde jag inte detta med krigsförbrytare till dom-stol. Men det är riktigt att det också finns med blandde politiska krav som vi tillsammans med andra EU-länder har ställt. Också är i detta fall enkrigsförbrytare.Sedan gäller det . Precis som jag börjadeatt säga i det förra svaret tror jag att kan haen viktig roll i den fortsatta processen. Det är väldigtviktigt att inte hamnar vid sidan av i defortsatta samtalen. Då riskerar vi att flytta tillbaka denpolitiska debatten mellan och västvärldenmånga år i tiden. Jag har därför själv haft samtal medmin ryska kollega. Vi har haft samtal på alla nivåerfrån svensk sida. Vi har också uppmanat till, och jagvet att EU:s ordförande har varit mycket mån om,intensiva kontakter med Ryssland.Jag tror inte att man skall säga att harförståelse för detta. Även om de är mycket upprördaöver vad gör är de ändå mot den militäraaktionen. Men planerar inte, och jag bedö-mer inte risken som stor för att skulle ge-nomföra, några egna militära aktioner eller leva upptill en del av de ganska vildsinta uttalanden som vihar hört t.ex. i duman.Nu har vi alla ett ansvar, tycker jag - ,andra EU-länder och Nato - för att se till att man tarmed i den fortsatta debatten och gärna gerRyssland en viktig roll när det gäller det fortsattafredsarbetet.Anf. 45 ():Fru talman! Jag tackar för markeringen om even-tuella kommande krigsförbrytarrättegångar. Minnästa fråga gäller agerande.När man inlägger veto mot FN och det fredsbevaran-de arbetet i tycker jag att det är mycketallvarligt. Man tvingar oss att dra tillbaka närvaronnär den som bäst behövs i en instabil region och mangör det av en orsak som är mycket svårbegriplig: attMakedonien erkänt . alltså relationen till en granne i aktivtpåverka europeisk säkerhet. Jag vet ju att utrikesmi-nistern från besökteSverige. Jag vill fråga utrikesministern vilka signalerSverige och utrikesministern sände till Folkrepubli-ken vid det tillfället.Anf. 46 Utrikesminister ():Fru talman! Jag kan garantera att jag tog upp frå-gan mycket bestämt. Detta är för oss ett helt förkast-ligt sätt att använda veto på. Jag tycker dessutom attKinas utrikesminister har anledning att lyssna på migi den frågan, och det gjorde han också, eftersom Sve-rige tillhör de länder som alltid försvarar säkerhetsrå-det, och också talar om vikten av att ha ett mandatfrån säkerhetsrådet. Därför var vi också väldigt tydli-ga gentemot när det gäller att det här är ett heltoacceptabelt sätt att använda vetot på, ett sätt somnaturligtvis också undergräver diskussionen om sä-kerhetsrådet och om mandat från säkerhetsrådet.Det var alltså helt oacceptabelt av att använ-da vetot på det sättet. Inte desto mindre vill vi ju äveni fortsättningen arbeta för och föratt man skall ha ett mandat från FN:s säkerhetsråd.Kina, och för den delen också och andraländer, måste undvika att använda vetot på ett sådanthär sätt.Anf. 47 ():Fru talman! Utrikesministern säger att det inte ärvärlden mot utan att det är världen mot Mi-losevics politik. Jag tror att det är viktigt att göra ensådan markering. måste ju fredenbyggas av att demokratiska krafter tar över på helaBalkan. Ser utrikesministern några sådana demokra-tiska krafter som vi kan stödja redan nu?Anf. 48 Utrikesminister ():Fru talman! Det där är en mycket viktig fråga. Detär naturligtvis mycket angeläget att vi stöder de de-mokratiska krafterna, som väl tyvärr har svårt att görasig hörda just , inifrån . Själv har jagträffat olika serbiska organisationer i för att tadiskussionen också med dem. Det är ju inte serbernasom sådana som den militära aktionen genomförs motutan politik.