prot · GN0939 · 1999-12-03 00:00:00 — Jag tror att man är beroende avvartannat.Anders G Högmark talar om att vänta till vårenoch tar upp frågan om varför vi nu inte avsätter peng-ar med tanke på att det är en besvärlig situation, inteminst inom polisen, och att skuldsedlarna växer påhög. Ja, det var ju just de där skuldsedlarna som växtepå hög efter de borgerliga åren 1994 som har gjort attvi har varit tvungna att spara inom rättsväsendet ock-så. Vi fick t.o.m. bära med oss den besparing somlades ut av den borgerliga regeringen och som manhar fått slita med inom polisväsendet tillsammansmed de besparingar som den socialdemokratiskaregeringen har gjort tillsammans med reformarbeteoch omorganisationer. Det är ju det som är skälet tillvarför vi inte redan nu kan avsätta de pengarna.Vi har aviserat att de kommer i vårpropositionen.Rättsväsendet ska få de resurser som behövs för ska kunna fullfölja statsmakternas intentioner, såenkelt är det.Sedan hoppar på socialdemo-kraterna för skolan. Utanförskapet är vårt fel. Det ärvi som får ta stöten här om man inte lär sig svenska iskolan. Det kanske är lärarna som borde ta den. Me-nar att lärarna har någon del idetta, eller är det socialdemokraternas fel att man intelär ut svenska i skolan? Det är fel på disciplinen, ochdet var väldigt mycket annat som togs upp. Det kan-ske är så att det är bristande resurser, men där har intemoderaterna varit några förespråkare för mer resursertill skolan. Det kanske är det som behövs till just deelever som behöver lära sig lite mer svenska och sombehöver lite extra lektioner, men det har ni moderaterinte varit beredda att ge.Anf. 91 (m) re-plik:Herr talman! Ja, jag var väldigt klar och tydlig närdet gällde ansvaret för skolan. Det har ni socialdemo-krater. Ni har format en skolpolitik under årtiondensom definitivt har inneburit att stora grupper inteklarar av elementära krav på svenska, och det skaparett utanförstående. Det finns en mycket stor enighetom att om man har bristande kunskaper i språket ochoförmåga att uttrycka sig, då tar sig aggressioner ochannat andra uttryck. Det är allmänt omvittnat.Sedan kan jag bara konstatera att MargaretaSandgren säger att i vårpropositionen kommer det attges besked, och det kommer pengar för att klara deåtaganden som statsmakterna har. Eftersom det härmed budgetbalans även gäller myndigheterna - de gårnu med underskott, framför allt polismyndighetenframöver - förstår jag att jag ska tolka det så att de 2-2 ½ miljarder kronor som under de kommande tvååren fattas enligt alla beräkningar - det är mycket lågtberäknat; beloppen är inte låga, men det är mycketförsiktiga antaganden - kommer det besked om ivårpropositionen. Det var ju ett bra besked att belop-pen i den nivån kommer.Anf. 92 () re-plik:Herr talman! Det är möjligt att det kanske är 2 ½miljarder. Jag kan inte bekräfta den siffran. Men detfinns väl inte 2 ½ miljarder ens i bud-getförslag, vad jag vet, eller ligger det kanske därnågonstans? Inte vad jag har hört eller sett i alla fall.Vi har sagt att den socialdemokratiska regeringenska återkomma med ett besked om vad som krävs föratt vi ska vidmakthålla de intentioner som vi har sagt.När det gäller ansvaret för skolan har socialdemo-kraterna det . Vi arbetar med det. Vi har gett merresurser till skolan, och vi kommer att fortsätta meddet. Men frågan är ju: Var det bättre under 1991-1994? Det var väl inte så att man hade särskilt mycketmer? Det var väl inte så att inte utanförskapet ocksåväxte under den tiden? Det var väl inte så att manhade större språkkunskaper under den tiden? Det varväl inte så att disciplinen var bättre under den tiden?Vad gjorde ni själva när ni hade möjligheten?Anf. 93 (m) re-plik:Herr talman! Jag förstår att jag är inne på ettmycket känsligt område för socialdemokraterna - ettmycket känsligt område. Det är klart att den uppväx-ande generationen präglas, delvis, av den skola vi har.I ett samhälle där väldigt många så att säga komplettafamiljer inte finns, utan det bara finns någon förälder,är det också kolossalt viktigt att man kan samspelamed skolan, och skolans roll är viktig.Det är klart att man kan skylla ifrån sig som gjorde och säga att det kanske ärlärarnas fel. Det finns säkert en och annan lärare sominte är så kolossalt duktig. Men att bara tala om attdet är lärarnas fel! I grunden handlar det om att skapaen skola och ett regelsystem som gör det möjligt attavläsa om man uppnår de kunskapsmål som finns.Det gäller för det första att införa ordentliga kun-skapsmål. Förutom skolan ska hela vuxenvärlden tapå sig ett ansvar för att inte sätta upp normer ochregler tillräckligt. Det vill jag definitivt säga. Det låterpå som att fastän hon inte ärnöjd så tar hon det inte speciellt på allvar.Jag ägnade ganska många minuter i mitt anföran-de åt den här frågan. Det är inte bara en fråga ompengar. Det handlar om hur vuxenvärlden sätter uppnormer och värderingar. Beivras inte den lilla förseel-sen i skolan, kan man bete sig mot varandra i skolanpå ett sätt som man absolut inte skulle vilja se pånågot annat ställe, måste någon reagera.Reagerar inte politikerna undrar väl lärarna ochskolledningarna: Varför ger inte politikerna riktlinjer?Jag tror att en utomordentligt bra vägledning är attbehandla sina medmänniskor som man själv vill blibehandlad. Vi ser skrämmande exempel på hur maninte lever upp till det i dagens samhälle.Anf. 94 () replik:Herr talman! Jag måste ändå ställa en fråga ompolisen och skuldsedeln utifrån be-skrivning av de stora besparingar som skett inompolisen. Jag vet att är en mycketduktig revisor här i riksdagen.Om man tittar på den senaste rapporten som komfrån revisorer har man där visat fram enlite annorlunda bild av vad som har hänt inom po-lisväsendet. Även om det har lagts besparingskrav påpolisen har man snarare använt sig av anslagssparan-de för att fylla upp till nivån. revisorervisar att det inte har varit några egentliga besparingarinom polisväsendet mer än marginellt.Det man däremot visar är att personalkostnadernahar sjunkit , vilket är ganska mycket inom enverksamhet som är så personalintensiv. Det är snarareinvesteringar, hyror och lokaler som har stigit i kost-nad och tagit detta utrymme.När polisen säger hur mycket pengar som behövsframöver bör man göra precis som revi-sorer säger och titta på hur polisen kan använda depengar som finns mer effektivt.Sedan till frågan om domstolsväsendet. Det finnsen mycket stark kritik från mot att detinte finns någon färdig plan för hur förändringarnaska se ut. satt också med i den dom-stolskommitté som hade till uppgift att ta fram ettgenomarbetat förslag med bred politisk förankring.Även hörde till dem som såg till inte kom någonstans. Det gör att vi sitter i densituation vi gör i dag.Anf. 95 (m) re-plik:Herr talman! Låt mig börja med domstolssidan.Jag är övertygad om att väldigt många av de problemsom uppstått och den fördröjning som kommit tillstånd beror på att hade ett cent-ralt deldirektiv, nämligen att man skulle hantera re-formarbetet med ett besparingskrav på 200 miljonerkronor.Det är klart att om man vill ha en kraftfull refor-mering av domstolsväsendet, med de många kvalite-ter som behövs för framtiden och de många reformersom behöver göras i stort och smått, och då börjarmed att tala om att ett absolut villkor är att spara 200miljoner blir det problem. Jag är övertygad om att detlade en tung hand över det hela.Att Domstolskommittén inte kunde gå i land meddetta arbete var i mycket stor utsträckning ett resultatav besparingskravet. Ska man kunna åstadkommanågot och genomföra reformerna med en förändringav kompetensuppbyggnad, att rekrytera duktigt folkoch kunna behålla duktigt folk, och klara av att påolika sätt organisera om domstolsväsendet, måsteman också inledningsvis ha resurser.Det är en myt att tro att man kan klara detta medatt skära ned. Framför allt sänder det signaler tillpersonal ur alla kategorier som ska delta aktivt i re-formarbetet som är förödande. Det är ingen gissning.Vi ser nu resultatet av vad vi har åstadkommit underalla dessa år.Det har säkert funnits en god vilja utifrån olikavärderingar att åstadkomma resultat med reformar-betet, men det har blockerats. Det har varit som etttrauma. De 200 miljonerna minus har hängt överallting. Ju förr departementet inser detta - och manhar gradvis börjar inse det - och släpper detta destobättre är det. Då kan man komma loss på viktigaområden.Anf. 96 () replik:Herr talman! Också jag anser att det var olyckligtatt man lade ett besparingskrav till Domstolskom-mitténs uppdrag. Men den fick sedan tilläggsdirektivfrån regeringen där man tog bort det mycket tydligabesparingskravet. Men kommittén lyckades ändå intekomma någonstans. Det är lite anmärkningsvärt.Jag säger inte att är oskyldigt. Allapartier har varit delaktiga i att man inte har kunnat tatag i problemet. Men jag tycker ändå att det är an-märkningsvärt att är de starkaste kriti-kerna när det nu börjar hända någonting på dettaområde.Moderaterna säger att det nu måste till en helt fär-dig plan. Det som man vill göra och börjar genomförasäger de nej till. De vill inte genomföra några föränd-ringar förrän allting är helt packat och klart. Det tyck-er jag är synd. måste också ta på sigansvaret.Jag fick inget svar på frågan om revi-sorers rapport. Det har inte varit den enda rapportsom revisorer har tagit fram om rättsvä-sendet och polisen i stort. Det har stått mycket tydligti både RRV:s och revisorers rapporter inte har varit tillräckligt effektiv i polisväsendetoch att det finns brister som man behöver åtgärda.Men de bitarna tycks aldrig vilja lyftafram, utan det handlar bara om ökade resurser.Jag undrar därför hur - somjag vet är en mycket duktig revisor och som sermycket seriöst på detta - ställer sig till att dessa bitaraldrig lyfts fram.Anf. 97 (m) re-plik:Herr talman! Jag känner mig smickrad över om-dömet och tar till mig det, i den mån det är förtjänt.Både och jag kommer från en landsän-da där att vrida och vända på slantarna sitter i blodetoch kommer med modersmjölken. Jag är alldelesövertygad om att det på varje område man nagelfarinte bara handlar om att tillföra mer pengar. Det gäl-ler också att se till att systemen fungerar effektivt ochhar hög verkningsgrad.När vi vill ge mer resurser till polisen ligger detgivetvis också i detta att eventuella onödiga kostnaderska rensas bort. System som inte fungerar, och detfinns många sådana, ska förbättras eller bytas ut.Orsaken till att ett system definitivt inte fungerar och har dålig verkningsgrad är att man plockatbort ett stort antal civilanställda. Poliser får ägna sigmer åt inre tjänst - om vi ska kalla det för det - ochmindre åt att vara ute och vara synliga så att allmän-heten kan känna tilltro till rättssamhället. De finnsmånga sådana bitar.Det har säkert gjorts investeringar som inte bordeha kommit till stånd eller skulle ha skjutits på framti-den. En sann småländsk anda borde också prägla herrHeckschers verksamhet. Men hans stora problem ärinte besparingspaket eller huruvida det ska besparasså eller så mycket.Hans stora problem när han får föredragningarfrån ekonomienheten och från förhandlingschefen,som har många långa lavar med anspråk från , är: Hur ska jag få pengar för att kunnainfria ingångna avtal när de ska kläs med ett materi-ellt innehåll? Hur ska jag klara alla andra önskemål,undvika utbrändhet hos polisen - som nämndes avGunnel - och genomföra andra saker? Hur skajag klara detta?Han blickar förhoppningsvis framåt. Han måstegöra det som han ska ha en chans att lösa problemen.Det måste även regeringspartierna göra om de ska fåfram 2 ½ miljarder under de kommande två tre åren.Eljest kommer polisen ännu mer att gå på knä, ävenom man reformerar den inre organisationen ack såmycket.Anf. 98 (mp) replik:Herr talman! Det var mycket intressant att höraAnders G Högmark nämna domarutbildningen ochnotarieutbildningen. Det är första gången jag har hörten moderat företrädare nämna att det är problem meddessa två företeelser.Det gäller speciellt när företrädaren i inte heller var intresserad att göranågonting åt de företeelser som jag lyfte gång pågång och som jag hade en särskild reservation om tilldet betänkandet. Vi hade mandat att kunna göra nå-gonting åt det genom att den inre organisationentillhörde området.Det vore därför mycket intressant att få höra någotmer om det. Det är rätt som sägeratt det nu är svårt att få jurister att vilja bli domare.Det är inte rimligt - och det är mina ord - att ha endomarutbildning där man får ett fast arbete när manär . Också notarieutbildningen måste ses över.Jag förstår att har diskuterat dessaämnesområden. Hur vill förändra bådedomarutbildningen och notarieutbildningen?Anf. 99 (m) re-plik:Herr talman! Min utgångspunkt som konservativ- jag tillstår gärna att jag är det - är att man inte skaslänga ut barnet med badvattnet. Det finns säkertmängder med viktiga och väsentliga delar i den nuva-rande domarutbildningen, på samma sätt som i nota-rieutbildningen, men ingenting är så bra att det intekan bli bättre.När det gäller notarieutbildningen kan jag nog integlädja med att jag har samma stånd-punkt som hon har. Jag tror att den i huvudsak är bra.Det finns ett konkurrensinslag i den, som nämns i enreservation, men den har varit utomordentligt bra igrunden. Den kanske kan byggas ut, bli något längreeller differentieras - man ska vara öppen för en sådandiskussion. Vi moderater har inga färdiga patentlös-ningar på det.När det däremot gäller domarutbildningen måstevi börja att på allvar fundera vad vi kan förändra iden, också när det gäller hela rekryteringsgången, såatt vi får de allra duktigaste juristerna att söka domar-banan. Det är inte bara en fråga om lön utan också enfråga om de villkor som gäller från det att man är och kommer upp tills man blir ordi-narie domare. Jag har inte heller där några patentlös-ningar - det vore farligt. Vi bör föra en öppen diskus-sion om detta. Det är jag övertygad om, efter demånga besök jag har gjort ute på domstolarna detsenaste året.Anf. 100 (mp) replik:Herr talman! Det var inte så mycket som komfram, men det är ändå glädjande att höra att man hartagit tag i det här problemet, som är en propp i dom-stolarna. Förhoppningsvis kan vi komma till rättamed denna propp så att vi kan organisera om. Jag harframfört mina idéer, som jag hoppas att jag kan få ettutökat gehör för.Anf. 101 (m) re-plik:Herr talman! Huruvida domarutbildningen är enpropp eller ej - den karakteristiken får stå för KiaAndreasson. Jag ser domarutbildningen som en möj-lighet för unga duktiga jurister att tycka att det ärabsolut riktigt att söka sig till den här banan. Detgäller inte minst många duktiga kvinnliga jurister.Det är glädjande att se att andelen kvinnor som läserjuridik är hög, vilket den har varit . Mendet är fortfarande en alltför liten andel kvinnor somsöker domarbanan. Det ger mig anledning att funderalite grann hur man skulle kunna reformera detta.Jag ser inte domarutbildningen som en propp utansom en möjlighet, om vi kan göra den bättre för att fåde bästa krafterna dit. Det behövs definitivt.Anf. 102 () replik:Herr talman! Till det förra replikskiftet vill jag sä-ga att jag i varje fall till hälften är smålänning.Min första fråga gäller just som revisor. Jag vill ha reda på om han bekräftareller inte att revisorerna säger att i fast penningvärdehar förbrukningen inom rättsväsendet ökat från unge-fär 20 miljarder till 22 miljarder år1998.Sedan vill jag på tal om domstolarna säga att jagkan hålla med om det allra mesta som har sagt om vikten av att domstolarna haren bra ställning, vikten av modernisering, engage-manget för vittnen osv. Jag tycker egentligen att re-formeringen av domstolsväsendet är en så stor ochviktig fråga i samhället att vi borde söka oss fram tillbreda lösningar. Det är lite synd att ni har låst er såmycket emot det här arbetssättet, där man säger att viska försöka få de här förändringarna att växa framunderifrån. Jag tror ändå att det är bra, och jag hoppasatt vi ska komma fram till någontingsom mer liknar samsyn kring behovet av reformering.Anf. 103 (m) re-plik:Herr talman! Det är glädjande att höra IngvarJohnsson säga att han tycker att frågorna om en re-formering av domstolsväsendet är så centrala förrättsväsendet att man borde söka bred samling ochbred konsensus kring dem. Det är normalt sett ingetfel i att ett reformarbete sker underifrån, men det är juganska rimligt i fråga om förändringar av domstol-sväsendet, om man nu vill åstadkomma detta, attnågon som representerar den första statsmakten måsteta ställning till detta.Vad jag har vänt mig mot är inte att man utvecklarett samarbete ett antal tingsrätter emellan eller finner smidiga lösningar på samverkan. Det ärinte det; det ingår i en normal process i ett kreativttänkande. Det avgörande är att man inte gör det adhoc, dvs. att man när en i en tingsrätt pensio-neras "passar på" att göra en sammanslagning. Detskapar ingen legitimitet åt reformarbetet.När justitieministern nu pekade på att hon till vå-ren kommer med en handlingsplan, vill jag ärligt sägaatt det lät något mer konkret än en allmän skrivelse.Eftersom vi kan utgå från att vår reservation inte blirbifallen får vi utgå från att vi får en rejäl diskussionmed det underlaget som grund. Om man har tagit vårkritik och våra synpunkter på allvar i det förslag manlägger kan det finnas utgångspunkt för diskussioner.Jag delar i grunden uppfattningatt det vore bra om vi kunde få en bred samling kringde här väsentliga delarna i fråga om att reformeradomstolsväsendet. Det skulle också skapa en kolossalrespekt, herr talman, gentemot personalen, av allakategorier inom domstolsväsendet, som aldrig någongång har kritiserat de beslut som tar.Anf. 104 () replik:Herr talman! Jag förstår att jag inte får något svarpå frågan om resurserna.Jag tycker att det är viktigt att vi diskuterar vad viska komma fram till . När jag tittar i re-servationen tycker jag att man tar i lite grann när manantyder att förändringsarbetet inte skulle vara fören-ligt med regeringsformen och en del annat.Jag vill då bara avsluta med att säga att jag ocksåhoppas att vi ska få en bred och konstruktiv diskus-sion när regeringen har kommit med sin skrivelse.Anf. 105 (m) re-plik:Herr talman! Jo, ska få svar påfrågan om revisorerna också. Det brukar vara så att viinom revisorerna efter bästa förmåga försöker ta fram- vi lägger ned ganska stor möda på det - de korrektasakförhållandena. Vi brukar i stort sett vara helt över-ens i våra skrivelser till . Det förvånar migdärför att man vid behandlingen av revisorernas tungaskrivelser ibland börjar sprattla så väldigt från social-demokraternas sida. Jag är helt övertygad om att detsom är skrivet där står revisorerna för.Anf. 106 ():Herr talman! Även jag blev lite förvånad över vårsifferglade räknemästares framfart här tidigare. Detvar onekligen ett annorlunda grepp att försöka få depositiva tillskotten ställda i en negativ dager. När detgäller mitt anförande kan stoppa nedräknedosan, ty jag har redan gjort jobbet åt honom.Kanske kommer hans räkneglädje att i någon mån slåtillbaka mot honom själv vad det lider. Vi får se.Herr talman! Jag tänker tala om åklagare, dom-stolar, brottsoffermyndigheten och brottsförebyggan-de arbete.Jag börjar med åklagarväsendet. Målet för detta äratt se till att den som begått brott lagförs. Åklagarenska leda förundersökningar, fatta beslut i åtalsfrågoroch föra talan om ansvar för brott vid domstol.Polisens och åklagarnas förundersökningsarbeteintar en särställning i arbetet inom rättsväsendet.Riksdagens revisorer menar i sin lagda rap-port att kvaliteten på polisens och åklagarnas förun-dersökningsarbete bl.a. kan mätas genom handlägg-ningstidernas längd.I en omfattande undersökning som gjordes 1997framkom att handläggningstiden för ärenden med enskäligen misstänkt person är anmärkningsvärt lång.Resultatet av en enkätundersökning riktad till doma-re, försvarare, utredare på försäkringsbolag och in-tagna på anstalt visar på risk för ökad rättsosäkerhet.Riksdagens revisorer, som är en grupp med soci-aldemokrater och vänstern i majoritet, ser allvarligtpå den kritik mot förundersökningarnas kvalitet somframkommit i granskningen.Herr talman! Jag finner det rimligt att revisorernasoro lyfts fram, särskilt som utskottsmajoriteten är avden åsikten att inget framkommit som motsäger rege-ringens bedömning att åklagarväsendet i stort fåranses ha uppfyllt det mål som ställts upp för verk-samheten.Kristdemokraterna har yrkat på atten särskild ekobrottsmyndighet ska inrätts för atthantera den avancerade brottsligheten. Därför väl-komnade vi när en myndighet inom åklagarväsendetinrättades med särskilda uppgifteratt samordna och utveckla bekämpningen av ekono-misk brottslighet.Vi anser att all allvarlig ekonomisk brottslighet,innefattande också grova miljöbrott, kräver operativainsatser av sådan kvalificerad art att en enhetlig myn-dighetsstruktur och ledning är nödvändig.Regeringen föreslår i budgetpropositionen attEkobrottsmyndigheten enbart ska utreda miljöbrottnär det finns ett samband mellan ekonomisk brotts-lighet och miljöbrottslighet. Vi menar att bekämpan-det av allvarliga miljöbrott och även s.k. CITES-brott,dvs. brott som rör handel med växter och djur, kräveren utpräglad kompetens och en avancerad organisa-tionsstruktur. Internationellt samarbete på hög nivå ärofta en förutsättning för att kunna utreda och bekäm-pa dessa brott. Det vore därför naturligt för den nyaEkobrottsmyndigheten att också handlägga ärendensom rör CITES-brott och allvarliga miljöbrott.När riksåklagaren besökte utskottet hösten 1998betonade han att läget inom åklagarorganisationen varytterst ansträngt. Det saknades 60 åklagare. Då räk-nade han dock med en nettoökning av 30 åklagareunder det närmaste året. Vid hans besök i oktober i årvar emellertid hans besked att nettoökningen stannatvid endast 10 åklagare. Bemanningsmålet nås inte.Läget är alltså fortfarande ansträngt. Under åren1999-2002 beräknas totalt 82 åklagare bli pensione-rade. finns det 180 åklagare som har mer än 20års tjänst i åklagarorganisationen. har dessagått i pension.Satsning på nyrekrytering, återkommande kom-petensutveckling samt utbildning för åklagare ochannan personal inom åklagarorganisationen är viktigför att skapa en effektivare organisation. Som ett led ieffektiviseringen vill vi att det införs särskilda ung-domsrotlar som arbetar förebyggande samt skynd-samt utreder brott där ungdomar är inblandade. Barnoch ungdomar som utsatts för brott ska mötas avsärskild, utbildad personal.Herr talman! Vi vill utöver regeringens anslag till-skjuta ytterligare till åklagarvä-sendet för att beredskap ska finnas för ett ökat antalärenden till följd av att fler poliser förväntas komma itjänst. De 30 miljonerna är av det som rege-ringen har anslagit, så nu vet vi det.Jag går så över till domstolarna. Ett rättssamhällekräver fungerande domstolar. Deras uppgift är atthandlägga mål och ärenden på ett rättssäkert ocheffektivt sätt och avkunna dom inom rimlig tid. Debrottmål och tvister som domstolarna ska hantera blirdock alltmer komplicerade, och därför ökar hand-läggningstiderna.De växande problemen med mål som hopar sig iväntan på avgörande kan avläsas i Domstolsverketssenaste resultatredovisning. I tingsrätterna har antaletbrottmål som väntat på avgörande i mer än tolv må-nader ökat , från 6 316 till 7 999. Vad gällermindre tvistemål har antalet stigit , från852 till 2 859. Sådant är läget , herr talman, närvåra domstolar är på väg in i en omfattande bespa-ringsprocess, som det redan har talats om här tidigare.Regeringen har genom ålagtdomstolarna att spara 225 miljoner kronor.Högsta domstolens ordförande är mycket kritisk ochhar karakteriserat den situation som kommer att upp-stå som katastrofal. Samtliga hovrättspresidenter haruppvaktat justitieministern och uttryckt sin oro.Nedskärningar i domstolsväsendet innebär att demindre tingsrätternas fortbestånd äventyras. Flerasmå tingsrätter har erhållit så magra anslag att verk-samheten knappast kan fortgå.