prot · GM0972 · 1999-03-19 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1998/99:72Fredagen den 19 marsKl. 9.00 - 11.17Det justerade protokollet beräknas utkomma ------------------------------------------------------------------------1 § Rättelse av kompletteringsval till skatteut-skottet och lagutskottetAndre vice talmannen meddelade att Socialdemo-kraternas riksdagsgrupp under ledighetanmält hennes ersättare som suppleant iskatteutskottet och som suppleant i kulturutskottet.Med ändring av beslut förklaradeandre vice talmannen vald tillsuppleant i skatteutskottetLars ()suppleant i kulturutskottetLars ()2 § Anmälan om fördröjda svar på interpella-tionerTill hade inkommit följande skrivelser:Interpellation 1998/99:153Till riksdagenInterpellation 1998/99:153 av omintegrations- och flyktingpolitiken.Interpellationen kommer att besvaras torsdagenden 22 april 1999.Skälet till dröjsmålet är arbetsanhopning.Stockholm den 12 mars 1999Ulrica MessingEnligt uppdragGunilla . expeditions- och rättschefInterpellation 1998/99:206Till riksdagenInterpellation 1998/99:206 av omkvinnomisshandel.Interpellationen kommer att besvaras fredagenden 16 april 1999.Skälet till dröjsmålet är tjänsteresor.Stockholm den 15 mars 1999Laila FreivaldsInterpellation 1998/99:211Till riksdagenInterpellation 1998/99:211 av ompolisen i storstadsområden.Interpellationen kommer att besvaras fredagenden 16 april 1999.Skälet till dröjsmålet är tjänsteresor.Stockholm den 15 mars 1999Laila FreivaldsInterpellation 1998/99:210Till riksdagenInterpellation 1998/99:210 av om deobligatoriska proven i årskurs 9.Interpellationen kommer att besvaras torsdagenden 15 april 1999.Skälet till dröjsmålet är arbetsanhopning.Stockholm den 15 april 1999Ingegerd Wärnersson3 § Svar på interpellation 1998/99:194 om flyg-trafik Riga-VisbyAnf. 1 Näringsminister ():Fru talman! har frågat mig om jagavser att ta något initiativ så att den planerade flyg-linjen med fortsättning till ocheventuellt kan förverkligas. Frågan ställs motbakgrund av att det lettiska flygföretaget ansökt om tillstånd att bedriva luftfart i re-gelbunden trafik på sträckorna Riga-Visby-Jönkö-ping och Riga-Jönköping-Billund.Det finns inga hinder mot att meddela tillstånd förtrafik mellan och , och sträckan omfattas redan av luftfartsavtal med Lettland.Men för att flyga inrikes i och inom EUställs det högre säkerhetskrav än för trafik från tredjeland. har avstyrkt inrikes- ochintraskandinavisk trafik eftersom Transeast Airlinesinte är auktoriserat motsvarande svensk standard.Även om det är viktigt att flygtrafiken utvecklas iolika delar av landet måste flygsäkerheten alltidkomma i första hand.Sedan några år tillbaka pågår förhandlingar mel-lan EU, , och ett stort antal central- ochösteuropiska länder, bl.a. , om ett gemensamtluftfartsområde. En av de frågor som diskuteras ärmöjligheten att flyga inrikes i ett annat land, s.k.cabotage. har inte cabotage förekommit iSverige för lufttrafikföretag utanför EU. När luft-fartsområdet trätt i kraft och de central- och östeuro-peiska länderna hunnit anpassa sig till kommer cabotage sannolikt att bli tillåtetinom hela området. De central- och östeuropeiskaländerna har kommit olika långt när det gäller attinförliva säkerhetsreglerna men de länder som liggerfrämst blir troligen fullvärdiga medlemmar av luft-fartsområdet inom cirka tre år.Anf. 2 ():Fru talman! Jag vill inleda med att tacka närings-ministern för att min interpellation besvaras . Jaghar erfarit att näringsministern skall åkatill och den dramatik som finns där. Jagtackar alltså näringsministern för svaret.Jag tror att näringsministern är väl medveten ommitt engagemang för trafiken till och från Gotland.Väl fungerande kommunikationer för en ö är något aven överlevnadsfråga. Skall det bli en positiv utveck-ling av närings- och samhällslivet, då är, och förblir,kommunikationerna en nyckelfråga.I den nu aktuella frågan om flygtrafik österut, idetta fall till , är bakgrunden att ett flygbolag ettantal år i stort sett har flugit på sträckanVisby-Riga. Detta flygbolag har upphört meddenna trafik, vilket jag och många med mig beklagar.Skall man nu resa till våra grannländer österutfrån är man hänvisad till att resa över Stock-holm, vilket naturligtvis är dyrt och tar tid. Det ärrelativt många företagare på som bedriververksamhet i våra östra grannländer. En daglig ochrelativt kort förbindelse är naturligtvis bra för ut-vecklingen och för företagskontakterna mellan Got-land och Baltikum.Nu finns det ett flygbolag som, vilket näringsmi-nistern nämnde, bedriver dagligaförbindelser mellan och . Detta flyg-bolag är berett att göra mellanlandning i . Det ärkorrekt, som framgår av interpellationssvaret, att detinte finns något hinder att meddela tillstånd försträckan . Men är det så, vilket ocksåframgår av min interpellation, att för att få en säkrarelönsamhet behöver flygbolaget ha möjlighet att flygapassagerare från till . Det voremycket bra, för då skulle vi gotlänningar få inte baraen förbindelse med utan även en direktför-bindelse med , vilket saknas.Om sedan detta flygbolag förverkligar planer påen vidareförbindelse till i ökar våraförbindelser högst påtagligt. har, som bekant,många flygförbindelser med övriga delar av Europa.Jag är något förvånad över att det i interpellationssva-ret hänvisas till flygsäkerheten för att inte meddelatillstånd för sträckan . Det kan idetta avseende inte vara någon skillnad på flygsäker-heten vad gäller delsträckor inom samma flyglinje.Det måste vara fråga om något annat!Fru talman! Jag hade hoppats på ett mer offensivtsvar från näringsministern; detta efter att från läktarenha lyssnat på debatten här . Då uttaladenäringsministern ett antal punkter för regeringenstillväxtpolitiska arbete under den här mandatperioden.Jag skall nämna några.Punkten 10: Kommunikationspolitiken utvecklas.Fortsatta satsningar görs för att undanröja bristerna idet svenska transportsystemet.Punkten 12: Östersjö- och EU-samarbetet skallutvecklas. Fortsatta ansträngningar skall göras för attstödja näringslivet att idka handel med länderna runtÖstersjön. EU-arbetet inriktas på att formulera ge-mensamma strategier mellan medlemsländerna förökad sysselsättning och minskad arbetslöshet. Arbetetmed att motverka rigida regelverk och för en störreöppenhet inom EU drivs vidare.När jag lyssnade här i kammaren tog jag fasta påvad näringsministern sade. Naturligtvis blir jag - ochsäkert många med mig - besviken om det nu visar sigatt det enbart var tomt prat i en riksdagsdebatt. Nufinns det möjlighet att på ett påtagligt sätt vidta åtgär-der för tillväxt och uppfylla det som utlovades den3 februari.Fru talman! Jag efterlyser i min interpellation, ochäven nu här, åtgärder i närtid och är självfallet intenöjd med det som redovisas i interpellationssvaret,dvs. åtgärder som kanske kommer om tre år.Anf. 3 Näringsminister ():Fru talman! Att tala om att slå vakt om trafiksä-kerheten är inte tomt prat, utan det är någonting somskulle kunna kallas för att ta ett politiskt ansvar.Enligt de regler som finns inom enligt arti-kel 33 i Chicagokonventionen måste vi tillåta övrigaICAO-stater att flyga till om de uppfyllerICAO:s minimistandard när det gäller säkerhet.För inrikestrafik i kan vi däremot ställahögre krav. anser att svenskapassagerare skall kunna förvänta sig samma högastandard inrikes, oavsett vilket bolag man flyger med.ICAO har funnit att inte alla ICAO-stater uppfyllerminiminivåerna. Av det skälet genomförs s.k. safetyoversights inspections i alla ICAO-stater. ären av de stater som ligger främst i förhandlingarnaom ett europeiskt luftfartsavtal. Men ännu har maninte blivit fullvärdig medlem i , , vilket är ett krav för att kunna skriva påavtal utan övergångsperiod.Jag kan berätta att regeringen i går beslutade attTranseast Airlines får trafiktillstånd för rutten och . Här kommer det nog ändå attgå ganska fort. Även om det handlar kom-mer man att med dessa bolag kunna flyga också inri-kes. Men är reglerna som de är, och dem kan intenäringsministern sätta sig över.Anf. 4 ():Fru talman! Flygtrafiksäkerheten skall man natur-ligtvis inte tumma på. Där instämmer jag till fullo.Men jag, och säkert många med mig, har svårt attförstå att flygsäkerheten är fullgod när man flygerRiga-Visby, men inte till fyllest om man fortsätterVisby-Jönköping med samma flygplan, samma be-sättning och samma regler. Det är svårt att förstå. Iprincip skall vi naturligtvis inte på något sätt tummapå säkerheten.Det gläder mig att höra näringsministern säga attLettland ligger främst i detta avseende. Det här tyckerjag vore kanske ett exempel där man ytterligare kun-de skynda på. kunde kanske skynda på pro-cessen och stödja men någon form av lättna-der för just denna delsträcka. Vi talar faktiskt inte omnågon större volym, utan det är enstaka flygplan varjedag med några få passagerare. Det hade varit ganskabra.Det gläder mig att höra att regeringen i går beslötatt ge tillstånd till flyget , men jag är intesäker på att flygbolaget kommer att flyga om maninte får möjligheten att ta upp extra passagerare frånVisby. Det handlar inte om så förfärligt många, mendet hade varit ganska bra att få en linje söderut. Omjag t.ex. skall flyga till är jag hänvisad attflyga över . Hade jag kunnat flyga och där hyra en bil så hade jag lätt kunnatta mig till fram och tillbaka samma dagbilligare och enklare.Jag skulle önska att näringsministern, trots rege-ringsbeslutet i går och trots det som hänvisas här, tarsig ytterligare en funderare om möjligheten attkomplettera regeringens beslut om tillstånd från i gårmed att det här flygbolaget säkerställs att starta dennalinje. Linjen betyder mycket för företagen på Got-land.Anf. 5 Näringsminister ():Fru talman! Jag har förståelse för interpellantenssynpunkter. Jag kommer att aktivt delta i detta, videltar i denna process för att tidsmässigt kunna på-skynda det. Men faktum är ändå att vi har de härreglerna. Faktum är att det ställs större krav på inri-kesflyg när det gäller flygsäkerhet än när man åkerfrån ett land till ett annat.Jag förstår också att man inte tycker att detta ärriktigt logiskt. Men är det så, och vi skall delta idenna process och skall försöka påskynda den.Överläggningen var härmed avslutad.4 § Svar på interpellationerna 1998/99:178,179, 180, 181 och 187 om den nationella insats-styrkanAnf. 6 Justitieminister ():Fru talman! Interpellanterna har frågat om jag av-ser att se till att beredskapsstyrkan blir kvar som ennationell resurs vid särskilt krävande insatser eller omjag avser att avveckla den. Vidare har de frågat omdet är regeringens mening att beredskapsstyrkan intebehöver användas vid andra allvarliga händelser änterroraktioner.Jag har valt att besvara interpellationerna i ettsammanhang.Jag vill inledningsvis påminna om att beredskaps-styrkan inrättades därför att vid behand-lingen av budgetproposition ansåg att detinom polisen behövde byggas upp en välutbildadnationell beredskapsstyrka vars huvuduppgift skullevara att bekämpa terroraktioner. beslutadedärför att resurser skulle avsättas för att inrätta ensådan styrka.Rikspolisstyrelsen inspekterade beredskapsstyr-kan . Mot bakgrund av resultatet av in-spektionen gav och Polismyndig-heten i in en gemensam skrivelse tillregeringen och föreslog att beredskapsstyrkan skulleintegreras med den särskilda insatsstyrkan, polispi-keten, vid i . Ge-nom en integrering skulle polisen göra rationalise-ringsvinster i form av ökade möjligheter till samord-nad utbildning m.m. Det skulle också minska riskenför att beredskapsstyrkan skulle bli en sluten grupp,avskärmad från den övriga polisverksamheten. Perso-nalen i beredskapsstyrkan skulle dessutom få flertillfällen att handskas med allvarlig brottslighet, vil-ket skulle förbättra deras förutsättningar att hanteraen terroristattack.I budgetpropositionen instämde rege-ringen i och iStockholms läns bedömning. fram-förde en liknande åsikt (1996/97:JuU1). Både rege-ringen och utskottet underströk vikten av att bered-skapsstyrkans kompetens vidmakthölls även efter enintegrering. Beredskapsstyrkan placerades i oktober1998 i samma lokaler som piketpolisen i ,och pågår integrationsarbetet.Styrkan har halva sin arbetstid till förfogande förutbildning och träning i enlighet med de riktlinjersom statsmakterna gav vid styrkans tillkomst. Perso-nal vid styrkan besökte - för utbildningoch för att utbyta erfarenheter med andra liknandestyrkor, bl.a. , , , ,, , och . Teknikut-vecklingen följs kontinuerligt upp av ledningen vidPolismyndigheten i i enlighet med Riks-polisstyrelsens föreskrifter. Styrkan har nya lokalerpå med en ny skjutbana och träningshall förstyrketräning. kommer ett skjuthusatt uppföras i Tullinge.Det är som beslutar när styrkanfår tas i anspråk. har vidare ettsärskilt ansvar för att beredskapsstyrkan organiserasoch arbetar i enlighet med statsmakternas intentioner.Styrelsen har i detta syfte givit ut egna föreskrifteroch allmänna råd för beredskapsstyrkans verksamhet.Föreskrifterna omfattar bl.a. styrkans kompetens,teknik- och metodutveckling, utbildning och övning.Dessutom anges i vilken omfattning styrkan skallvara tillgänglig för uppdrag och i vilken utsträckningPolismyndigheten i får använda per-sonalen vid styrkan för andra uppgifter än dem somankommer på styrkan.Av de allmänna råden framgår att mot bakgrundav att styrkan är en nationell resurs bör personalenvid styrkan användas också som polisförstärkning tillnågon annan polismyndighet när det inträffat en sär-skild händelse som faller utanför styrkans uppgift.Styrkans personal har också genomförstärkningstjänstgöring deltagit vid särskilda hän-delser. Exempel är vid ett rån i och demonstra-tioner i . Styrkan har varit förlagd i bered-skap i samband med sökandet efter gärningsmännenfrån morden vid Stureplan 1994, likaså under ifriidrott i och på i sambandmed en flygplanskapning som ägde rum utanför lan-dets gränser men i det svenska närområdet.Det senaste tillfället då styrkan försattes i bered-skap var i samband med ockupationerna av Greklandsambassad och Folkets Hus i i februari i år.Styrkans rökdykare var mobiliserade och klara för attsättas in med omedelbar verkan om läget hade krävtdet. Dessutom var styrkans chef den som förhandlademed ockupanterna.Beredskapsstyrkan har en betydelsefull uppgift.Det är angeläget att den genom kontinuerlig övningoch utbildning vidmakthåller och förbättrar sin för-måga att bekämpa terrorangrepp. är detviktigt att de poliser som är uttagna till styrkan påavsett sätt deltar även i den vanliga polisverksamhe-ten. Jag tror nämligen att det skulle vara olyckligt ompoliserna i styrkan tappar kontakten med den vanligapolisverksamheten. Det är också viktigt att polismän-nens allmänpolisiära kunskaper och kompetens vid-makthålls och utvecklas och att polisväsendet påbästa sätt kan ta till vara deras kunnande.I en skrivelse som poliser vid beredskapsstyrkansänt till justitieutskottet pekar de på olika förhållan-den som enligt deras mening skulle kunna minskastyrkans förmåga att fullgöra sina uppgifter. Variproblemen består låter sig emellertid inte utan vidarebedömas. För detta fordras en närmare analys som detär de berörda myndigheternas uppgift att göra. Sominterpellanterna känner till har också chefen för be-redskapsstyrkan och chefen för piketen fått i uppdragatt granska bl.a. samarbetssvårigheterna mellan sinaenheter och lämna förslag till en lösning. De tillförordna-de chefer som leder båda enheterna kommer undertiden att med kraft försöka komma till rätta med deaktuella samarbetssvårigheterna. Jag har vidare in-hämtat att anställningen som chef för polismyndig-hetens säkerhetsenhet, som blir vakant,kommer att tillsättas så snart det är möjligt undervåren. Den chefen kommer att ha ett samlat ansvarför både piketen och beredskapsstyrkan.Rikspolisstyrelsen har informerat mig om att den isamråd med polismyndigheten utreder frågan omberedskapsstyrkans verksamhetsområde. Jag är intefrämmande för att den bör kunna tas i anspråk även iandra sammanhang än de som följer av regelverketsnuvarande utformning. Utvidgas styrkans verksam-hetsområde till att omfatta även annat än terroran-grepp, måste man även överväga beslutsprocessen.Jag är alltså inte främmande för att beredskaps-styrkan som sådan bör kunna tas i anspråk också iandra sammanhang. Tills vidare vill jag emellertidavvakta det utredningsarbete som myndigheternabedriver och de förslag som detta kan leda till innanjag tar ställning i frågan. Om det utredningsarbetesom nu pågår ger anledning till det, återkommer jagtill under hösten.Anf. 7 ():Fru talman! Tack för svaret.När det 1990 beslutades om att det skulle inrättasen polisiär beredskapsstyrka sade regeringen bl.a.:Styrkan skall förses med teknisk högklassig ut-rustning för att kunna lösa sin uppgift effektivt ochmed minsta möjliga risk för deltagande polismän,eventuell gisslan och allmänheten i övrigt. Vidaresade man: Från skyddssynpunkt är det därför viktigtatt dessa polisers samt även en eventuell gisslans liveller säkerhet inte äventyras till följd av bristfälligutbildning eller utrustning.Rikspolisstyrelsen har uppdrag att setill att styrkans kompetens, teknik- och metodutveck-ling, utbildning och övning sker på ett sådant sätt attden vidmakthåller och förbättrar sin förmåga att be-kämpa terrorangrepp.Jag hävdar att åsidosättergrundläggande säkerhetskrav och förfuskar sitt upp-drag genom att tillåta beredskapsstyrkan att ha bådebristfällig utbildning och utrustning och genom inte tillåter dessa specialister att vidmakthållaoch förbättra deras specialistkompetens.Låt gärna beredskapsstyrkans personal vara ute ivanlig polisverksamhet, men låt dem för allas vårsäkerhets skull utföra uppdrag som gör att de behållersin kompetens.I dag vet vi att det hör till de absoluta undantagenatt de vid den s.k. 50-procent-sidotjänsten får hands-kas med allvarlig brottslighet. Tänk om vi tillät sjuk-vården att låta neurokirurger och hjärtspecialister varaallmänläkare av sin arbetstid. Ingen skulle vågagå till sådana operationer. Men vi skall accepteraoperationer från polisens sida, där grundläggandesäkerhetskrav åsidosätts.Jag är förvånad över att intehar tagit sig an denna allvarliga arbetsmiljöfråga. Jagöverväger starkt att till anmälaansvarig polisledning som visat bristande ansvar.Jag vill fråga ministern, för det framgår faktisktinte klart av svaret, om hon anser att insatsstyrkanmed den utbildning och den utrustning som den har verkligen motsvarar de uppställda kraven.Jag tycker att det är anmärkningsvärt att justitie-ministern säger sig vara tvungen att invänta resultatetfrån den tillsatta utredningen. Jag är ocksåförvånad över påståendet att de tillförordnade chefer-na med kraft skall försöka att komma till rätta med deaktuella, som det står, samarbetssvårigheterna.Känner inte justitieministern till att beredskaps-styrkan sedan 1989 års kapitalbudget inte haft någonny kapitalbudget, att det 1998 var en budget på 6,4miljoner kronor för 56 man och att hela säkerhetsen-heten har i budgeten för 56man plus 120 man? De aktuella problemen är inteheller nya utan gamla och alltför välkända.Hur tror ministern att den enligt kraven tekniskthögklassiga utrustningen ser ut med en sådanbudget? Varför har beredskapsstyrkan aldrig fått enegen kapitalbudget, en egen driftsbudget och en upp-dragsbudget?Jag vill också att ministern specificerar vad sommenas med aktuella samarbetssvårigheter.Dessutom vill jag ställa en fråga till justitieminis-tern med anledning av den chef som har sagt att densom lever upp till kravprofilen och till de etiska kravsom ställs tystas, mister jobbet och riskerar att bliomplacerad. De poliser som visat att de håller måttetfår "som ett brev på posten" ett avskedsbrev. Är dettaetik i offentlig förvaltning, justitieministern?Anf. 8 ():Fru talman! Jag vill också tacka justitieministernför svaret.I sitt svar påminner justitieministern om Rikspo-lisstyrelsens inspektion 1995. Jag noterar att justitie-ministern inte nämner argumentför att beredskapsstyrkan skulle integreras med pike-ten. Jag konstaterar också att justitieministern sägeratt integrationen skulle minska risken för att bered-skapsstyrkan skulle bli en sluten grupp.Vad jag saknar är resonemang om det som debat-ten egentligen gäller, nämligen hur vi på bästa sättkan skydda och rädda människor som försätts i ex-trema situationer, där speciell kompetens och speciellmental beredskap krävs hos dem som skall garanteraskyddet. Jag vill gärna veta om justitieministern anseratt denna svåra uppgift bäst av personer somunder sin mesta tid tränas för denna uppgift eller avpersoner som ägnar av sin tid åt andrauppgifter och som dessutom känner oro för framtiden.Justitieministern säger i sitt svar på våra interpel-lationer att beredskapsstyrkan var försatt i beredskap isamband med ockupationerna av ambassadoch Folkets Hus i . Detta ärbara en del av sanningen. Styrkan var i praktiken iaktion, och dess chef, som då var omplacerad mot sinvilja, togs tillfälligt tillbaka och var den som fram-gångsrikt förhandlade med ockupanterna, trots attRPS vägrat att ta de formellt nödvändiga besluten.Denna händelse, som hanterades i strid med gäl-lande regler, visar att det finns behov av en utvidg-ning av det formella användningsområdet. Justitiemi-nistern säger ju också i sitt svar att hon inte är främ-mande för att beredskapsstyrkan bör kunna tas i an-språk i andra sammanhang än de som det nuvaranderegelverket medger.Jag vill då påminna om den debatt om bered-skapsstyrkan som vi hade . Dåsade justitieministern: "Vi ser över insatsstyrkansuppdrag. Vi kommer att se över om det är möjligt attvidga användningsområdet. "Mer än har förflutit, så översynen borderimligen vara avklarad . Därförvill jag veta vad som enligt denna översyn gjorde detomöjligt att utvidga användningsområdet och vadsom därefter har skett som gör att justitieministern säger sig vara beredd att göra det som hon vägratatt göra de se senaste tre åren.Anf. 9 ():Fru talman! Först vill också jag tacka justitiemi-nistern för svaret.Riksdagens beslut , att inrätta en välutbildadnationell beredskapsstyrka, är ett beslut som det iännu högre finns skäl att verka för. Denna in-satsstyrka skall vara beredd att med kort varsel gripain vid terroristattacker och vid andra speciella tillfäl-len var som helst i landet.Alla berörda, riksdag och regering, har varit över-ens om och särskilt understrukit behovet av att kom-petensen hålls på en mycket hög nivå.Vi lever i en snabbt föränderlig samhällssituation.Omvärlden kommer snabbt mycket närmare.Människor från alla världens hörn strömmar ut ochin. Den materiella säkerhetsutrustningen i både en-skilda och offentliga sammanhang utvecklas alltsnabbare och med ny teknik. Därför är det befogatmed en väl samtränad insatsstyrka, som under enstark och förtroendegivande ledning är beredd attställa upp med kort varsel och satsa sig själv för attgripa in vid mycket speciella situationer.Vid beslutet var det av vikt att resurserskulle avsättas för att få den här speciella styrkan. Urskyddssynpunkt fick inte det hela äventyras på grundav brist på resurser och utbildning. Anser justitiemi-nistern att vi har levt upp till det beslutet? Har upp-följningen särskilt inriktats på detta?Om vi politiker begär att personer i den här styr-kan skall vara beredda att ställa upp måste vi ocksåleva upp till att ge dem de här förutsättningarna. Vimåste ha en ändamålsenlig organisation som gör detmöjligt för dem att vara samtrimmade och ständigtberedda. De måste få ekonomiska förutsättningar förbåde drift och investeringar i utrustning och under-håll. De måste få en utbildning där de ständigt kaninhämta ny kunskap och få ny utrustning för arbetetute i samhället. De måste få en handledning i etik därdet krävs civilkurage, arbetsmoral och kunskap imänniskosyn. Det är otroligt viktiga ingredienser.Dessutom krävs det ett avtal som möjliggör denhär tränings- och trimningsverksamheten. Vi vet junär vi studerar situationer runtom i världen att det intehandlar om dagspass. Det kan handla om veckopass.Då måste man också vara beredd och inövad.