prot · GN0933 · 1999-11-25 00:00:00 — Men eftersom man på UD under en månad harkänt till att detta inte sköttes på rätt sätt och att manhade mycket starka misstankar om att detta inte skullefungera, är det mycket egendomligt att man inte gjor-de någonting åt det. Kunskapen om kostnaderna fannsju där, även om kunskaperna om de intäkter somskulle komma var osäkra. Och när det blev mer ochmer uppenbart att detta inte skulle fungera borde manju ha slagit larm och gjort någonting åt det innan föratt undvika en sådan här situation.Det handlar inte bara om att titta över just dennasatsning. Förtroendet för andra projekt i Regerings-kansliet minskar ju. Vilken genomgång tänker rege-ringen göra på t.ex. UD och i överhuvud taget för att undvika sådana här fadäser iframtiden? Det handlar ju faktiskt om förtroendet fördemokratin. Jag tycker att det är väldigt allvarligt.Anf. 45 Vice statsminister ():Fru talman! Som jag tidigare sade gör vi en or-dentlig utredning av detta. Det gör vi framför alltdärför att det här inte ska upprepas. Vi kan vara över-ens om att det skulle ha varit bra om man hade dragitned på eller tagit bort den här delen i programmet närman kände att detta kanske inte riktigt klarar sig. Mensådant kan vi säga i efterhand - det är lätt att varaefterklok i den delen.Skälet till att vi verkligen vill hantera detta snabbtoch djupt på en gång är, som vi också är överens omhär, att det är fråga om en bred satsning på part-nerskap mellan och . Det är väldigtviktigt att det inte fläckas av tabben med konserterna.Det viktiga är att det andra får leva vidare och dethoppas jag att det får göra i den samarbetskommis-sion som vi nu har bildat och som vicepresidentenJacob och jag kommer att leda.BetygssystemetAnf. 46 ():Fru talman! Jag vill rikta en fråga till skolministerWärnersson. som den nu gällande läropla-nen infördes började ett nytt betygssystem att gälla.Vänsterpartiets inställning i frågan är troligen ganskavälkänd. Vi anser att betygen som instrument intebidrar till att utveckla vare sig arbetet i skolan ellerden enskilde eleven.Klart är ändå att betyg på en tregradig skala skages fr.o.m. årskurs 8. Men kommer bl.a. frånStockholmsområdet, vilket med tanke på den politis-ka ledningen där är föga överraskande, idéer omskriftliga omdömen till alla elever. Tanken att detbehövs fler betyg i skolan, fler betygssteg och betyg ide tidiga årskurserna är en välkänd ståndpunkt somlänge framförts från framför allt borgerligt håll.Min fråga till skolminister , med an-ledning av vad jag påstår vara en utveckling mot merbetyg i skolan, blir således: Ser skolministern deföreslagna skriftliga omdömena som förenliga mednu gällande regler?Anf. 47 Statsrådet ():Fru talman! Nej, det gör jag inte. De regler somfinns är, precis som har redovi-sat, att vi ska ha betyg fr.o.m. årskurs 8 och att vi skaha utvecklingssamtal med jämbördig part - dvs. för-äldrar, elever och lärare ska ha lika inflytande.Vad jag sett av det som politikerna i Stockholmhar föreslagit är ett förslag som verkar väldigt stan-dardiserat och väldigt likt betyg. Enligt vad som ärsagt ska det gälla fr.o.m. årskurs 1. Här kan jag defi-nitivt inte säga att det stämmer med den nationellalagstiftning som vi har i dag.Anf. 48 ():Fru talman! Det är bra att skolministern tydligtdeklarerar vad som gäller. Jag ser ett tydligt hot i atten utveckling som innebär mer av betyg ännu merkommer att styra in skolan på s.k. mätbara kunskaperoch färdigheter. Fler och tidigare insatta betygssys-tem leder till ökad stress och till en ökad fokuseringpå mätbara detaljkunskaper och hämmar därmedutvecklandet av ett kritiskt förhållningssätt och enhelhetssyn på samhället. I det här sammanhanget serjag också ett hot mot den värdegrundsdiskussion somministern har initierat.Min följdfråga blir: Kommer skolministern att pånågot sätt, exempelvis via , att initiera enöversyn av och en tillsyn över de i före-slagna åtgärderna?Anf. 49 Statsrådet ():Fru talman! kommer att utöva tillsynöver de här föreslagna åtgärderna.Det är synnerligen angeläget att föräldrar får rakabesked från skolan om var deras barn befinner sig.Men minst lika viktigt är hur man sedan ska gå vida-re. Ett betyg som bara säger att man kanske inte harnått målen eller att man har nått målen lämnar ju inteöppet för hur man går vidare. Vi vet att det ärdär som skolan brister.Vi har många prov och test och vi har betygenmen sedan gäller det också att just hitta den pedago-giska inriktningen för att kunna hjälpa elever, i syn-nerhet de elever som har ett större behov av stöd änandra. Detta är vårt främsta mål. Ofta handlar debat-ten här i kammaren om just de elever som inte harnått målen. För de eleverna hjälper det inte med flerbetygssteg när inte ens det första betygssteget harnåtts.Utbildningen på folkhögskolornaAnf. 50 ():Fru talman! Enligt uppgifter i Aktuellt i iveckan bedrivs vid folkhögskolan i enutbildning som bl.a. skulle innehålla utbildning isabotage mot vägmaskiner och andra ting som ärmisshagliga för de miljöintresserade eleverna.Det uppgavs också när det gäller syftena att mansamarbetar med våldsförhärligande grupper somnynazister - uppgifter som inte förnekades men somav representanter för de studerande ansågs vara oint-ressanta.I samma program uppgav en representant förFolkbildningsrådet, som delar ut statligt stöd till folk-högskolorna, att man inte hade möjlighet att ingripamot undervisningen men att man utgick från att folk-högskolorna följde svensk lag. Däremot sade repre-sentanten att man har anledning att tala med folkhög-skolorna om den bedrivna sabotageutbildningen.Mot den bakgrunden vill jag till statsrådet ställa frågan: Vilka åtgärder vidtar regeringenför att garantera att det inte bedrivs sabotageutbild-ning vid landets folkhögskolor?Anf. 51 Statsrådet ():Fru talman! Givetvis kan vi från regeringens sidainte acceptera att pengar delas ut till något som kanleda till en kriminell handling. Jag vet nu att har varit i kontakt med berörd folk-högskola. Från vår sida ser vi att där ska inga medeldelas ut när det gäller dylik verksamhet.Anf. 52 ():Fru talman! Att bedriva utbildning i sabotage tor-de inte vara förenligt med svensk lag. Jag undrarvilka åtgärder regeringen vidtar för att garantera attden här folkhögskolan och andra folkhögskolor intebryter mot svensk lag, alltså vad regeringen gör föratt garantera att det inte sker utbildning i sabotage-verksamhet.Anf. 53 Statsrådet ():Fru talman! Det är som i daghandhar fördelningen av medlen ut till folkhögsko-lorna. Givetvis ska vi från vår sida lita på att hanterar det här rätt. När situationersom denna uppstår ingriper vi och säger vår åsikt.Samtidigt måste vi, tycker jag, byggadet hela på att människor på ett demokratiskt sättförvaltar den möjlighet de har att bedriva olika formerav studier. När missbruk inträder, som det har gjort idet här fallet, ingriper vi. När det gäller att lagstift-ningsmässigt komma åt dylik verksamhet har vi redanklart tagit avstånd men att inskränka möjligheten attdriva studier vid folkhögskolor är något som jag i daginte ser någon anledning att ändra i.Anf. 54 ():Fru talman! Det innebär alltså att regeringen intekan garantera att utbildning i sabotage förhindras.Anf. 55 Statsrådet ():Fru talman! Ofta möts vi politiker av ordet ga-rantera. Det ordet använder jag mig faktiskt aldriganvända mig av, för människor är människor. Det ärväldigt lätt att säga: Jag garanterar att allting ska blipå ett visst sätt. Det gör inte jag. Däremot ska jag påalla sätt efterleva de lagar som finns och se till att deföljs. Om så inte sker tänker vi ingripa.Medel för miljöbrottsutredningarAnf. 56 (mp):Fru talman! Jag har en fråga till justitieministerLaila Freivalds.Särskilda pengar för att utreda miljöbrott har av-satts i budgeten för åklagare och polis. Åklagarmyn-digheten har redan organiserat sig och tillsatt mil-jöåklagare. Hela organisationen är färdig att tas ibruk. däremot har inte gjort någrasom helst ansträngningar för de speciella pengar somär avsatta.Kommer justitieministern att i det kommanderegleringsbrevet särskilt peka på denna omständig-het?Anf. 57 Justitieminister ():Fru talman! Jag kan inte erinra mig exakt hur viformulerar oss i regleringsbrevet men miljöbrotten ärett av de prioriterade områdena, så i någon formkommer frågan att vara berörd i regleringsbrevet; detär jag övertygad om.Det är naturligtvis angeläget att myndigheterna,som har fått en särskild lagstiftning och särskildamedel - det skapas också förutsättningar för att utbil-da personal - också omhändertar detta uppdrag på ettsådant sätt att vi får ett bättre agerande mot de miljö-brott som begås.Anf. 58 (mp):Fru talman! Då kan jag räkna med att det kommeratt återrapporteras hur de här speciella pengarna haranvänts när det gäller polismyndigheten.Anf. 59 Justitieminister ():Fru talman! Myndigheterna har ju alltid en skyl-dighet att i sina årsredovisningar återföra till rege-ringen och till information om hur man hargenomfört de uppdrag man har från statsmakterna.FinansmarknadenAnf. 60 ():Fru talman! Jag har en fråga till finansministern.Det finns en undersökning som har refererats i endel affärstidningar och som visar att börskursen, satt irelation till vinst eller eget kapital, ligger betydligthögre, eller mer, i , alltsåStockholmsbaserade företag, jämfört med Västsveri-ge och . De som har analyserat det här förklarardet naturligtvis delvis med branschstrukturen mendelvis också med det enkla faktumet att en stor del avfinansmarknadens aktörer är koncentrerade i Stock-holm. Där träffar man varandra på olika klubbar ochseminarier, känner företagsledningarna. Det är enirrationell faktor som helt enkelt beror på att man ärkompis till varandra här i , alla de storamakthavarna.Med anledning av det här skulle jag vilja fråga fi-nansministern. Det har gjorts vissa insatser från sta-tens sida för att decentralisera finansmarknaden - jagtänker t.ex. på . Vad planerar fi-nansministern för ytterligare åtgärder för att se till attde kunskaper som finns på andra håll i landet verkli-gen tas till vara genom att sprida finanskapitalet bätt-re över landet?Anf. 61 Finansminister ():Fru talman! Den finansmarknad vi har består ju avbåde privata och offentliga aktörer. Och när det gällerde offentliga aktörerna är det riktigt som säger, att vi har god erfarenhet av att ha SjätteAP-fonden placerad i . Vi står inför nästa åratt göra en större omorganisation av AP-fondssystemet i samband med det nya pensionssys-temets införande. Då är självfallet också ettintressant ställe att fundera på när man genomför dennya organisationen. Men det är en öppen fråga som vidiskuterar, och vi ska naturligtvis ta vara på de godaerfarenheter vi har av verksamheten i hit-tills.Anf. 62 ():Fru talman! Jag tolkar det här svaret som positivt,och jag skulle också vilja passa på att fråga finansmi-nistern om han är villig att vara lite mera aktiv i dendebatt som pågår t.ex. i anslutning till att vissaföretagsledningar flyttar till . Det är nämligensamma faktor som tydligen är på spel där. Det hand-lar inte om rationella framtidsanalyser, utan dethandlar helt enkelt om att det är så jättekul för deallra högsta herrarna i storfinansen att träffa varandrapå alla möjliga roliga evenemang. Det är det som ärden högst irrationella förklaringen till att en del av dehär storgubbarna placerar sig i . Jag tror attdet skulle vara välgörande om finansministern aktive-rade sig lite mera och gick till motattack mot deteländiga förtalet av det svenska företagsklimatet.Anf. 63 Finansminister ():Fru talman! Jag kan försäkra omatt när staten diskuterar placering av olika finansiellaenheter i fortsättningen är det i allra högsta grad derationella skälen som är avgörande, inte de mer uddaskälen som angavs här. Vi har naturligtvis anledning,när vi diskuterar AP-fondssystemet i fortsättningen,att, som jag sade, ta till vara den goda erfarenhet somfinns från i . Vi ärmycket öppna för den diskussionen. Vi får se undernästa år när vi kommer till en sluthantering av de härfrågorna var vi landar.FN-frågornaAnf. 64 ():Fru talman! Jag skulle vilja ställa en fråga till vicestatsministern.Ländernas beroende av varandra blir allt starkare,och vi känner alltmer för att värna mänskliga rättig-heter i olika länder. brottas FN med storaekonomiska problem. Ett viktigt skäl för det är attFörenta staterna underlåtit att betala sin andel avkostnaderna till FN. Då känns det desto angelägnareatt länder är väldigt aktiva. har jutillhört dem som stått i främsta ledet när de gäller attstödja FN, och jag vill fråga: Vilken roll kommer FN-frågorna att spela när är ordförande i ?Anf. 65 Vice statsminister ():Fru talman! Det är självklart - mot den bakgrundsom tar upp här - att FN-frågor alltidspelat en stor roll i svensk utrikespolitik. Också somEU-medlem har vi hävdat den linjen, och det har intevarit svårt för EU-länderna har en väldigt positiv synpå FN och vill modernisera, förbättra, effektiviseraFN. Därför kommer vi naturligtvis att använda ord-förandeskapet till just att stärka FN. Det gällermänskliga rättigheter, konfliktförebyggande verk-samhet, kampen mot massförstörelsevapen, landmi-nor, lätta vapen osv., men det gäller också att se tillatt FN fungerar väl i de stora konferenser som kom-mer att ligga under ordförandeskapsåret. Det kommeratt vara ett barntoppmöte, en viktig konferens omutvecklingsfinansiering, en annan världskonferens omhållbar utveckling, alltså miljö. Alla de här frågornakommer att vara väldigt intressanta för oss att drivapå och driva hårt såsom för EU under första halvåret2001.Anf. 66 ():Fru talman! Det känns bra att vice statsministernså tydligt markerar att kommer att vara aktivtnär det gäller FN-frågorna. Men det jag vill betonaspeciellt är de allmänna förutsättningarna för FN:sarbete.Den amerikanska debatten har ju lett till att FN defacto måste skära ned sin verksamhet, trots att manunder har genomfört mycket stora effek-tiviseringsåtgärder och skulle kunna vara betydligtmera aktivt. Det vore angeläget att drev på såatt gemensamt kan arbeta för att FNska få rimliga möjligheter att jobba framöver.Anf. 67 Vice statsminister ():Fru talman! Det lovar jag att vi ska göra. Och dethär ska inte minst ske i EU:s dialog med Förentastaterna, därför att väldigt mycket av FN:s betalnings-svårigheter ju grundar sig ju på att det land somskulle bidra mest till FN släpar efter så kraftigt i tidi-gare betalningar och betalar precis så mycket att maninte förlorar rösträtten. Det innebär att man egentligensläpar , och det är helt otillständigt. Detär en kritik som vi framfört bilateralt, men det görockså hela EU i förhållande till . Vi ska helatiden stimulera till att komma fram till en in-ställning att de är en normal medlem av FN, dvs.betalar sin medlemsavgift.Besöket i SydafrikaAnf. 68 ():Fru talman! Enligt uppgifter i är stats-ministerns middag sponsrad. Är det så? Minfråga ställs till vice statsministern.Anf. 69 Vice statsminister ():Fru talman! Jag har inte gått in i de detaljerna. Detär inte helt ovanligt i att det är på det sättet.Det är möjligt att det är sant; jag vet inte.Anf. 70 ():Fru talman! Tycker vice statsministern i så fall attdet är lämpligt att någon annan ordnar en bulvanmid-dag där statsministern står som värd men maten fi-nansieras av någon annan? Och ytterligare en fråga.Vi moderater har år motionerat om hur ama-törmässigt den svenska främjandeverksamhetenskötts och krävt en utredning om hur främjandeverk-samheten ska utformas på ett lika effektivt sätt sombland konkurrentländerna.Är vice statsministern nu benägen att gå med påatt vi utreder hur främjandet ska kunna göras bättre?Anf. 71 Vice statsminister ():Fru talman! Jag tror förvisso att vi alltid kan ha ettbättre Sverigefrämjande. Den erfarenhet vi skaffat ossjust i gäller väl mer generellt. Jag vet intevilken utredning specifikt som avses här, och jag kaninte bedöma om det behövs någon sådan specifikutredning, men allmänt är det väl bra om man skärpersig på det här området.Denna middag: jag vet som sagt inte. Den offici-ella delen av den, som vänder sig till det officiellaSydafrika, är naturligtvis inte sponsrad av någon. Detkan finnas delar i det där man bjuder in vissa personeri vissa grupper som kanske på ett eller annat sätt fårfinansiering för det av något speciellt företag. Det ärså ibland i det internationella umgänget, men jagkänner inte till det här speciella fallet.Anf. 72 ():Fru talman! Tycker vice statsministern att det ärlämpligt att man låter andra bjuda på statsministernsrepresentation även i enklare sammanhang?Anf. 73 Vice statsminister ():Fru talman! Jag tror inte att det går att yttra sig såenkelt om det. Det händer faktiskt ganska ofta att detär vissa delar som på något sätt betalas av näringsli-vet, även det som vi äter.Betygens likvärdighetAnf. 74 ():Fru talman! Jag vill ställa en fråga till skolminis-tern angående elevernas rätt till stöd.I den svenska skolan har eleverna rätt till stöd omde inte kommer upp till godkänd nivå. I det arbetet ärdet viktigt att utvärderingsinstrumenten - betygen ochde nationella proven - fungerar.Regeringen har gett ett uppdrag att un-dersöka betygens likvärdighet, och det uppskattar jagatt regeringen har gjort.Jag ställde en fråga till skolministern under en de-batt om det ingick i uppdragetatt jämföra betygen med resultaten på test och natio-nella prov. Hon sade då att hon skulle återkomma tillfrågan.Min fråga blir alltså: Kommer det att göras en ge-nomgående jämförelse mellan betygen och resultatenpå nationella prov och andra test? Om inte, anserministern att det är viktigt att en sådan genomförs?Anf. 75 Statsrådet ():Fru talman! Det ligger inte direkt i uppdraget.Däremot har gett ut rapporten man har undersökt förhållandet mellan resurseroch resultat när det gäller elever som inte klarar demål som är uppsatta. Vad innebär det med förstärktaekonomiska resurser? Vad betyder föräldrars utbild-ning? Vad innebär det med kön? Vad innebär detvilken skola man har gått i?Där har man kunnat se att dessa kriterier till 40 %påverkar elevernas resultat. Resterande sompåverkar resultatet ligger i skolledning, lärarattityderoch pedagogisk inriktning.Men svaret på första fråga är att detinte ligger direkt i uppdraget.Anf. 76 ():Fru talman! En anledning till min fråga var att detgjordes en vetenskaplig undersökning i förnågra veckor sedan. Den visade att väldigt många avde elever som har godkänt i svenska i årskurs 9 iverkligheten har kunskaper som ligger långt undergodkänd nivå. Därför kan jag inte riktigt förstå varförinte skolministern håller med mig om att det som enförsta uppgift är väldigt angeläget att ta reda på ombetygen faktiskt innehåller det som de ska innehålla.Genom att ljuga och sätta betyget Godkänd stjäl manju rätten till stöd från de elever som inte har tillräckli-ga kunskaper.Anf. 77 Statsrådet ():Fru talman! I uppdraget ligger ju att granska lik-värdigheten, och då går man givetvis igenom självainnehållet i betygen och enligt vilka kriterier bedöm-ningen sker, så där är vi helt överens.I nästa uppdrag till Kvalitetsgranskningsnämndenligger dessutom att man ska titta på hur kommunernahanterar övergången mellan de olika stadierna. Dethar visat sig i ett antal kommuner att de betyg somhar satts i inte stämmer med de testre-sultat som har presterats på gymnasiet. Därför ber viKvalitetsgranskningsnämnden att se på just kontinui-teten och de bedömningar som sker i ochgymnasiet.Jag tror att och jag egentligen är heltöverens om att vi nu på olika sätt verkligen kommeratt ta tag i den här frågan som är så viktig för att ele-verna ska kunna känna trygghet inför bedömningenav deras kunskaper.Ersättning för kränkningAnf. 78 ():Fru talman! Jag vill ställa en fråga till justitiemi-nister domstolen slog fast att en po-lisman i tjänst måste tåla att bli spottad i ansiktet.Detta är stötande.HD slår fast hovrättens dom om undanröjande avdet skadestånd som tingsrätten tilldömt en polisman iSkövde. Motiveringen var att poliser måste tåla ettvisst mått av kränkning.Att bli spottad i ansiktet ter sig dock mer som endjup kränkning än att det skulle vara fråga om ettvisst mått av kränkning. Detta kan inte vara accepta-belt.I förlängningen innebär kränkning av polisman itjänst även kränkning av samhället, varför Högstadomstolens beslut framstår som djupt olyckligt. Do-men ökar inte precis respekten för lag och ordning.Jag vill därför ställa två frågor.För det första: Anser justitieministern att det rörsig om ett visst mått av kränkning när en polisman itjänst blir spottad i ansiktet eller är det fråga om endjupt kränkande handling?För det andra: Föranleder den nämnda HD-domenjustitieministern att vidta någon speciell åtgärd för attfå en ändring till stånd när det gäller rättskipning vidden här typen av kränkningsfall?Anf. 79 Justitieminister ():Fru talman! Det pågår ett lagstiftningsarbete somrör ideell skada, alltså bl.a. ersättning för kränkning.Det kommer en proposition i vår. Under det arbetetsgång har naturligtvis de som arbetar med uppdragettagit hänsyn till hur den hittillsvarande tillämpningenav lagstiftningen har fungerat.Anf. 80 ():Fru talman! Jag tackar för svaret.Det som justitieministern nu svarade är sådantsom vi känner till . Min fråga var omdet fanns anledning att vidta någon speciell åtgärdmed anledning av den speciella HD-domen.Anf. 81 Justitieminister ():Fru talman! De speciella åtgärder som regeringenkan vidta när den reagerar på rättstillämpningen är attlagstifta. Det kommer en proposition i vår.Besöket i SydafrikaAnf. 82 ():Fru talman! Jag vill rikta min fråga till vice stats-ministern. Jag har en fråga som en del här redan hartagit upp, nämligen Sydafrikaresan, men det gällerJAS och sammankopplingen med svenska intressenav att sälja vapen till Sydafrika.Redan i februari skrev man på UD i en promemo-ria att det kunde bli problem med statsministerns resaom inte skyndades på, eftersom deideella organisationerna kunde sammankoppla stats-ministerns resa och är ännu inte underskrivet. I går sadestatsministern att det är föremål för slutförhandling.Är det inte så att statsministerns resa är ämnad justför att man ska fullfölja ? Har det intevarit en sammankoppling redan från begynnelsen avresan utan att man har velat visa på det?Anf. 83 Vice statsminister ():Fru talman! Svaret är nej.Anf. 84 ():Fru talman! Då undrar jag varför man har gjortdenna enorma satsning där många av dem som skadelta i motköpen är med på resan. Satsningen byggernaturligtvis mycket på att man ska kamma hem JAS-affären.Om det nu blir klart med förhandlingen - som jaguppfattade att statsministern deltar i, eftersom han ärpå plats - kommer då statsministern att skriva underköpeavtalet?Anf. 85 Vice statsminister ():Fru talman! Statsministern deltar inte i någon för-handling. Det är det sydafrikanska försvaret somförhandlar med de företag som är involverade i pro-cessen.Vi hoppas att förhandlingarna ska leda till ett re-sultat. För är det intressant därför att mot-köpen är så stora och viktiga. I går fick vi höra bl.a.om väldigt stora motköp från Volvos sida. Dettabetyder väldigt mycket för sysselsättningen i Sydafri-ka, och affären är därför av väldigt stort intresse förlandet.Anf. 86 ():Fru talman! Det är ju precis det som kyrkorna iSydafrika kritiserar, att man säljer vapen mot löfteom motköp och andra satsningar. budgetnär det gäller försvaret ökar ju väsentligt i och meddenna satsning, som man har problem medde sociala satsningarna i Sydafrika.Anf. 87 Vice statsminister ():Fru talman! är ett demokra-tiskt samhälle med en regering som är demokratiskttillsatt och ett parlament som beslutar i sådana härfrågor. De har beslutat att de behöver ett försvar somockså ska ha viss beväpning vad gäller flyg. Det ärupp till dem att prioritera sina olika utgifter.Skatten för utländska experterAnf. 88 ():Fru talman! Jag har en fråga till finansministern.Regeringen har ju aviserat förslag om sänkt skattför utländska experter. deltar aktivti EU när det gäller uppförandekoden för företagsbe-skattning.