prot · GM0996 · 1999-05-19 00:00:00 — Så är det ju inte. Jag har svårt attförstå att gränsen för solidaritet med svaga och sjukaskulle ligga just vid medan det skulle varaosolidariskt vid . retorikskorrar också betänkligt om man sätter detta i sam-band med deras eget budgetförslag. Man föreslårnedskärningar på 7 miljarder i den ekonomiskatryggheten vid sjukdom och handikapp medan mansatsar åtskilliga miljarder på sänkta aktieskatter ochdet militära försvaret. Var finns rättvisan? Den finns i alla fall inte i kristde-mokraternas budget.Anf. 7 () replik:Fru talman! Först har jag bara en kort fråga tillMatz . Du talar vackert om behovet avatt man skall göra besparingar. Det kan jag hålla medom. Men varför väljer man de gamla och sjuka ochtycker att man kan gå med på 1,7 miljarderunder kommande år till en maxtaxa? Det skulle varaintressant att veta.Jag vet inte heller riktigt hur resonerat när inte har råd att hämta ut medi-cin när det mesta som man kan få betala på engång är . Jag undrar hur många som inte kom-mer att ha råd om det nu blir . Ömmar MatzHammarström speciellt för kronofogden, så att hanskall vara väl sysselsatt? Är det en insats i att minskaarbetslösheten att man ger mer jobb åt kronofogdar-na?Jag trodde knappast att jag skulle behöva gå ige-nom försäkringarnas principer. Men jag kan nämnat.ex. Det kan kännas otryggt omdet finns risk för att man skall råka ut för en brand,eftersom man då kan få en stor utgift. Man vill kan-ske hellre ha en lägre avgift, vars storlek man kännertill. Det betyder att många av dem som det inte brin-ner hos betalar till detta. Det finns alltså en solidaritetmed dem som råkar ut för brand och som skulle fåhöga kostnader.Det är samma idé när det gäller det här. Man vetinte om man råkar ut för kostnader för läkemedel. har inte några kostnader alls. betalarmindre än , och betalar mindre än1 . Men det finns en otrygghet och en osäker-het. Om vi skall kunna ha subventionen kvar för demsom har de stora kostnaderna måste vi bredda basenså att fler - de som inte betalar några pengar förläkemedel - bidrar till dem som har kostnader. Man undviker otryggheten. vet vilka utgifter de kommer att få - imånaden. Det är rimligt att betala det i stället för attha en otrygghet. Man vet ju aldrig om man råkar utför det här. Det är försäkringsprincipen.Anf. 8 () re-plik:Fru talman! Det var mycket på en gång. Jag hadetill en början ingen penna. Därför kanske jag missadenågonting.Jag tror ändå att det är svårt för er att få det här attgå ihop. Eftersom av befolkningen harfrikort och kommer upp i maxbeloppet tror jag inteatt ni får av befolkningen mellan 18 och 65 åratt betala . Du tror att det handlar om detallmänna försäkringsresonemanget, att man betalarför säkerhets skull. Jag tror inte att man gör det i dethär fallet.Du sade att inte har råd att betala . Detfinns ett förslag till förändring när det gäller avbetal-ningsmöjligheter som jag tror kommer att göra att flerkommer att kunna betala sin medicin.Sedan gör du en jämförelse med maxtaxan. Duundrar hur vi kan spara i det här avseendet när visatsar på maxtaxan. Det är ju ingen hemlighet att viinte tycker att förslaget om maxtaxan är särskilt bra.Vi ser än så länge dessa pengar som pengar till kom-munerna. Sedan får vi se om det går att hitta en mo-dell för en maxtaxa. Jag tror att det kan bli svårt atthitta en sådan modell som inte innebär problem förkommuner eller barn, men det återstår alltså att se.Dessutom gäller pengarna för maxtaxan, som dusäkert vet, . Den omedelbara anledningentill höjningen av högkostnadsskyddet är att man skallklara utgiftstaket och 2000. Därför går det inteatt ställa dessa förslag mot varandra på det sätt somdu gör.Anf. 9 () replik:Fru talman! Det man fokuserar på när man sägeratt något är dåligt är att man vill spara på det somman även framöver tycker är mindre viktigt och istället försöka satsa på dem som är svaga. Det skulleman ha markerat här. Det finns också många andraskäl.Man kan alltid ifrågasätta hur många som anslutersig till en försäkring. Men om vi ser oss om i landetfinner vi att försäkringar inte är ovanliga. De finns förallt möjligt. Folk uppskattar tryggheten. Det vet mangenom beteendevetenskapen. De vill veta att de kan-ske har en utgift på i stället förosäkerheten. Säg att man har ett par barn som kan blisjuka. Man vet inte. Blir de det det här året eller inte?Då är tryggheten att veta en planerad utgift långtvärdefullare än att spara den här hundralappen. Manvet att om man har otur råkar man plötsligt ut för enmycket större utgift. Det är det hela idén bygger på.Samtidigt är detta det enda sättet att klara läkeme-delskostnaderna för dem som har det svårast. Vimåste vidga basen till att omfatta dem som har turenatt vara friska just det året, så att de bidrar till finansi-eringen. Annars kommer kostnaderna attläggas på dem som har de största behoven. Det här ärden möjlighet som finns. Vi vet genom erfarenhetfrån andra försäkringar att det är ett sätt som är bra,därför att det ger trygghet. Det ger förutsebara utgif-ter. Man kan planera sin ekonomi. Räknar man medrimliga anslutningsgrader kommer man fram till tar in betydligt mer pengar än regeringen gör.Anf. 10 () re-plik:Fru talman! Det går inte att göra den jämförelsesom gör mellan allmänna försäkringaroch just den här. En avgörande faktor är att differen-sen mellan försäkringspremien i ert förslag och denfaktiska kostnaden om man behöver läkemedel ärväldigt liten om du t.ex. jämför med en villaförsäk-ring. Vad kostar villaförsäkringen jämfört med vad dufår betala om ditt hus brinner ned? Du kan inte görasådana jämförelser. Er modell går inte ihop ekono-miskt. Det är i alla fall mycket osannolikt.Du talar om att satsa på dem som är svaga. Hurrimmar det med besparingarna i er vårbudget, 13miljarder på kostnaderna för sjukdom och handikapp?Anf. 11 () re-plik:Fru talman! Jag vill påstå att jag blev ganska be-sviken på när jag förstod att man hadegått med på det här förslaget. Det är på grund av attjag trodde att man hade en helt annan ideologiskutgångspunkt. Jag kan inte heller förstå varför max-taxa på dagis skulle vara viktigare än svårt sjukamänniskor.Matz raljerade lite över att jag hademenat att man skulle avskaffa sjukförsäkringen. Dethar jag aldrig sagt. Någonstans finns en smärtgräns,där enskilda människor som inte är förmögna inteklarar av att få den nödvändiga vården och behand-lingen. Sjukresan kostar, läkarbesöket kostar. Dekostnaderna har också höjts. Alltdetta skall den enskilde kunna betala när han ellerhon blir sjuk. Det blir oerhört tunga bördor att bådedrabbas av sjukdom och att inse att man inte har rådatt hämta ut sin medicin.Jag har fått frågan ett antal gånger, eftersom jag ärsjuksköterska: av de här medicinerna är vikti-gast för mig att ta ut? Jag har inte råd att ta ut allamedicinerna.Jag måste få fråga : Är detta en nyfärdriktning i , att man låter sjuka männi-skor drabbas så hårt som det här förslaget innebär?Anf. 12 () re-plik:Fru talman! säger att hon blevbesviken på på grund av hållningen i denhär frågan. Jag har varit besviken på Kristdemokra-terna länge på grund av avståndet mellan er offentligaretorik och det som ni faktiskt jobbar för här i riksda-gen. Jag tog upp några aspekter av det när det gällerer vårbudget. Ni föreslår nedskärningar på stora be-lopp i det ekonomiska trygghetssystemet vid sjukdomoch handikapp, medan ni satsar på sänkta aktieskatteroch det militära försvaret.Någonstans finns det en smärtgräns. Ja, jag hållermed om det. Men vi anser uppenbarligen att smärt-gränsen ligger något högre än , att dethär beloppet är möjligt.Däremot delar vi uppfattningatt vi måste ha en bred översyn och samordning avhela högkostnadsskyddssystemet. Därför ställer vi ossbakom den gemensamma reservation som vi och kdhar i utskottet om att en översyn skall göras i syfte attockså inkludera tandvårdsförsäkringen i sjukvårdsför-säkringen.Anf. 13 () re-plik:Fru talman! Det är ofta vanligt i sådana här de-batter att man plockar in andra saker, som skall de-batteras vid senare tillfälle. Alla har vi våra budget-förslag som är balanserade och som skall diskuteras iett framtida sammanhang. Vi har gjort våra priorite-ringar och har gjort sina.Men de enskilda människorna - det har faktisktkommit 3 000-4 000 brev till oss om deras situation -kan för en enda situation, för ett enda behov av be-handling och läkemedel få punga ut med 1 000-2 000kr. När man står där och inser att man inte har pengaratt betala detta kan man känna sig kränkt, eftersom vihar ett system i där vi har betalat via skattse-deln. Det är därför jag menar att man måste hitta enannan nivå för att komma till rätta med detta.Jag vill också fråga: Är det så lämpligt att sväljadenna ökning, om ni också är med på vårt förslag?Det var vi som först lade fram förslaget om en sam-ordning av högkostnadsskydden. Skulle ni inte hakunnat ha det med till er förhandling med socialde-mokraterna, att vi kräver att det sker en översyn?Varför var inte det viktigt när man förhandlade medsocialdemokraterna?Anf. 14 () re-plik:Fru talman! Jo, det var viktigt när vi förhandlademed socialdemokraterna. Men vi kom inte ända frami den frågan, tyvärr. Men vi återkommer.Det lät på som om man skulle blitvungen att betala kontant vid första besöketpå . Det är inte så. Man har möjlighet tillavbetalning. Ingen behöver betala kontantförsta gången man hämtar medicin.Jag tycker också att det är egendomligt att Chatri-ne kritiserar mig för att jag lyfter in andradelar av budgeten. Det går inte att på det sätt somtyvärr en del partier ofta gör tala sig varm för olikadelaspekter av budgeten utan att ta ansvar för att dethela går ihop på slutet. Om man i sin retorik fram-ställer sig som en som värnar de svaga och sjuka isamhället och det inte riktigt finns täckning för det ipartiets budget som helhet tycker jag gott att man kanpåpeka det. Det har jag också gjort.Anf. 15 () re-plik:Fru talman! I mitt anförande ställde jag frågan tillMiljöpartiet hur ni i all sin dar kunde ställa er bakomdet här förslaget. svar har varit att det gälleratt ge och ta. var det tydligare. Vi fick beskedom att anser att det finns fog för det härförslaget.Jag vill fråga om det inte hade varit bättre att vidtaåtgärder som inte så direkt slår mot utsatta grupper.Hade det inte varit bättre att titta på åtminstone någraav de konkreta ganska snabba åtgärdsförslag somfinns i t.ex. motion?Dessutom trodde jag att var emotmonopol och bejakade mångfald, liksom att man sågpositivt på alternativa driftsformer. Hur kan ni i Mil-jöpartiet vara med och aktivt förhindra att det i Sveri-ge ges sådana möjligheter som finns i så många andraländer, att t.ex. driva kooperativa eller privata apotek?Anf. 16 () re-plik:Fru talman! Det är möjligt att det kan finnas fog iframtiden för att ändra förhållandena när det gällerApoteksbolagets monopol att sälja läkemedel. Men vitycker inte att tiden är mogen än för det. Vi är interedo att släppa Apoteksbolagets monopol än.Vi hade i de förhandlingar vi bedrev svårt att hittaandra åtgärder som snabbt skulle kunna bidra till atthjälpa oss att klara det utgiftstak som -även och hans parti - ställt sigbakom.Anf. 17 () re-plik:Fru talman! Jag beklagar att har låstmöjligheterna att avreglera apoteksmono-polet. Det är en av de strukturella åtgärder som bådekan och bör göras för att få ökad konkurrens ochlägre läkemedelskostnader, dvs. prispress.Jag konstaterar att det tydligen inte finns förslagpå snabba åtgärder som är beredd attvidta. Man lägger över kostnaderna på redan utsatta,svaga grupper. Jag beklagar det. Där har våra partierhelt olika uppfattning.Anf. 18 () re-plik:Fru talman! Den snabba åtgärden för att få minskakostnaderna är den vi föreslår skall vidtas, nämligenen höjning av högkostnadsskyddet. Men jag vill upp-repa att förutom den höjningen skall det ske en totalöversyn av läkemedelsförmånen, som syftar till att fåned kostnaderna också på längre sikt.Anf. 19 () re-plik:Fru talman! Jag ställde ett antal frågor i mitt anfö-rande. Jag tycker inte att jag har fått något svar frånMiljöpartiet på en viktig fråga. Jag vill ställa denigen: Vad var det som var så mycket viktigare än atthålla ned läkemedelskostnaderna för de människorsom är i så stort behov av läkemedel?Jag har också en annan fråga. Det låter bra ochvackert att säga att man går med på höjningen nu menatt det skall ske en översyn och att tandvårdskostna-derna skall ingå i högkostnadsskyddet. Hur mycketkommer det högkostnadsskyddet att ligga på, MatzHammarström - tandvården är ju ganska dyrbar?Anf. 20 () re-plik:Fru talman! Som säkert för-står kan jag inte säga vad den totala summanskall ligga på i ett sådant samordnat högkostnads-skydd. Det är en omöjlighet.Sedan var det frågan om vad det var som var såmycket viktigare än att hålla ned läkemedelskostna-derna för dem som är beroende av läkemedel. KerstinHeinemann formulerade sin fråga ungefär så. Rege-ringen har ju uppdrag att hålla det bud-gettak och överskottsmål som har fastställt.För att regeringen skall klara det uppdraget, behöverregeringen hitta en majoritet som kan stödja en bud-get som gör saken möjlig.Vi undersökte under förhandlingarna olika vägartill besparingar. Vi stannade på att detta var en sådanmöjlig och nödvändig besparing för att klara de över-gripande budgetmål som har ålagt rege-ringen.Anf. 21 () re-plik:Fru talman! Detta var ett svar som de som drabbasav de höga kostnaderna har svårt att förstå. Det finnsandra möjligheter att spara på läkemedelskostnader-na. Det har och andra partier bevisat i dag.Sedan var det att inte kanange hur högt högkostnadsskyddet kan bli. En anled-ning till att läkemedels- och vårdkostnaderna deladesi två olika högkostnadsskydd var för att se till att demänniskor som har väldigt höga läkemedelskostnaderskulle få det lite bättre. Om båda högkostnadsskyddenläggs ihop riskerar summan att bli väldigt hög -. Är det verkligen Miljöpartietsmening att människor skall drabbas av så höga kost-nader på en tolvmånadersperiod?Anf. 22 () re-plik:Fru talman! Jag är inte beredd att ange nå-gon nivå på ett eventuellt nytt samordnat högkost-nadsskydd.Vi stannade vid att det inte var orimligt att göradenna besparing i och med att det har skett en sådanenorm ökning på området för statens kostnader förläkemedelssubventioner.Vi har också förslag på andra åtgärder för attminska kostnaderna. Men för att få en effekt för 1999och 2000 som hjälper oss att klara budgetmålen,ansåg vi denna åtgärd nödvändig.Anf. 23 ():Fru talman! Förra gången som behand-lade läkemedelsfrågorna på ett grundligt sätt varhösten 1996. Då ställde sig bakom princi-pen att läkemedel bör ses som en integrerad del avsjukvården och att läkemedelsnotan bordeöverföras till sjukvårdshuvudmännen. Då lagfästes attvarje sjukvårdshuvudman skall ha en läkemedel-skommitté, nuvarande regler för högkostnadsskyddetfastställdes och regler infördes för receptregister.De grundläggande idéerna bakom beslutvar bra. Många sjukvårdshuvudmän har startat ettaktivt arbete kring läkemedelsfrågor. Verkligt starkaincitament att kontrollera läkemedelskostnaderna fårdock inte landstingen , då de beräknasöverta det fulla kostnadsansvaret för verksamheten.Samtidigt måste man konstatera att utvecklingeninom läkemedelsområdet är mycket snabb. Ett antalfrågor som berör läkemedel behandlades inte i sam-band med beslut.Alla siffror visar att vi har en fortsatt snabb ök-ning av kostnaderna för läkemedel. Antalet nya läke-medel ökar . Ökningstakten har varit ex-ceptionellt stor . Delvis är dennaökning av antalet preparat ett resultat av den gemen-samma godkännandeprocessen inom EU, men fram-för allt ett resultat av den stora forskningsaktivitetsom råder inom läkemedelsområdet. Den stora forsk-ningsaktiviteten är självklart positiv, men innebärockså att finansieringen av läkemedel blir en allttyngre uppgift.Under de år som läkemedelskostnaderna har ökatmed har sjukvården tvingats till be-sparingar och kraftiga effektiviseringar. En av förkla-ringarna till den snabba ökningen av läkemedelskost-naden är uppenbarligen att svenska läkare är snabbareoch generösare med att skriva ut nya och dyrare lä-kemedel, även om de inte är dokumenterat bättre änäldre och billigare preparat.Vid socialutskottets hearing om läkemedel iframtiden visades mycket tydligt att det finns mycketatt vinna på att förbättra informationen till förskri-vande läkare. Detta är ett arbete som måste påskyndasoch som kan minska kostnadsökningarna.En sammanställning redovisad av tidningen visar att det fortfarande finns betydanderegionala skillnader i läkemedelsförskrivningen i dethär landet. är det tänkt att fördelningenskall baseras på invånarantalet hos respektive sjuk-vårdshuvudman. fördelas pengarna efter tidiga-re förbrukning. får sjukvårdshuvudmänsom har en överförskrivning av läkemedel enpress på sig att vidta åtgärder för att minska sin för-skrivning.Många undersökningar visar också att en bety-dande del av de läkemedel som hämtas ut på apote-ken inte används. Burkarna står kvar oöppnade hem-ma hos patienten. Ytterligare ett problem är att alltförmånga patienter inte tar de läkemedel de skall äta pådet sätt de har ordinerats. Detta är ett problem somborde uppmärksammas mer i kontakten mellan läkareoch patient. Läkare borde mer följa upp hur deraspatienter sköter sin medicinering. Om både patienteroch läkare blir mer kostnadsmedvetna skulle läkeme-delshanteringen bli effektivare.Mycket talar för att antalet nya läkemedel kom-mer att fortsätta att öka. Jag har läst att en studie visaratt läkemedelsnotan kan två- och tredubblas i framti-den om allt beaktas som läkemedelsforskningen i daghar förhoppningar att klara i en framtid.Nästan kan man läsa om genombrottinom forskningen och nya behandlingsprinciper.Även om inte allt detta leder till nya läkemedel påmarknaden vet vi att nya och dyra preparat är på vägatt införas för många sjukdomsgrupper, t.ex. just nuinom området reumatiska sjukdomar.Det finns också exempel på att ett och samma lä-kemedel kan användas både för att öka livskvalitetenoch bota och lindra sjukdomar. Den utvecklingentorde bli än tydligare framöver. Antalet preparat somenbart har funktionen att öka livskvaliteten kommerockså att öka kraftigt. Det är bra att regeringen upp-dragit åt och attutreda vilken utveckling vi kan förvänta oss inomdetta område de närmaste åren.Denna utveckling reser frågan vad somskall subventioneras inom ramen för läkemedelsför-månen och vad den enskilda patienten skall betalafullt ut. finns denna problematik. hearing framkom med stor tydlighet attoklarhet råder. Utskottet vill därför att denna frågabehandlas med förtur i den totalöversyn av läkeme-delsförmånen som regeringen aviserar.Övriga regler i läkemedelsförmånen och förskriv-ningsrätt är exempel på andra frågor som inte hante-rades i samband med riksdagsbeslut. Det ärbra att det sker en samlad översyn även av dessafrågor. Även andra frågor som hör samman med detplanerade slutliga överförandet till sjukvårdshuvud-männen måste självfallet klarläggas.Den fråga som tilldragit sig störst intresse är rege-ringens förslag till höjning av högkostnadsskyddet.Oavsett vilken kostnadspost det gäller måste grundin-ställningen vara att man skall ha kontroll över kost-nadsutvecklingen. Vårt land har bitter erfarenhet avhur det kan gå om man inte använder sig av dengrundinställningen. De offentliga utgifterna för läke-medel har nästan fördubblats . Anta-let patienter som uppnår gränsen för frikort har ökatkraftigt. Den procentuella andel av läkemedelskost-naden som betalas av patienten har minskat.Regeringens förslag innebär att högkostnadsskyd-det höjs men tyngdpunkten läggs på de patienter somhar en förhållandevis liten läkemedelskostnad. Samti-digt kompenseras de mest ekonomiskt utsatta genomatt pensionstillskottet höjs.Jag förstår den oro som en del grupper känneröver höjningen av högkostnadsskyddet. kanvi konstatera att för betalades nästan30 % av kostnaderna för receptförskrivna läkemedelav den enskilde. är vi nere i . Kva-liteten på de läkemedel vi får för de pengar vi betalarhar under den tiden ökat rejält.Självfallet är det viktigt att ingen skall behöva bliutan läkemedel. Därför höjs pensionstillskottet ochsystemet med delbetalning förbättras, så att patienteralltid skall erbjudas möjlighet till delbetalning.Socialutskottet tillstyrker regeringens förslag.Samtidigt är det viktigt att övrigt arbete som pågår föratt effektivisera läkemedelsområdet nu prioriteras.Regeringen gör i propositionen bedömningen att detinte är aktuellt att förändra ensamrätten för apotekenatt ansvara för distributionen av läkemedel i Sverige.Jag tycker att det är ett bra konstaterande. harlåga marginaler i distributionsledet. Många länder harklart högre nivåer. Vi kan inte lägga den utvecklingenovanpå kostnadsutvecklingen för läkemedel i Sverige.Fyra partier har reserverat sig mot förslaget. Mo-deraterna återupprepar sina kända ståndpunkter. Deyrkar avslag på regeringens förslag, som innebär enkostnadsminskning med ca 1 miljard. Moderaternavill i stället har besparingar på 3,7 miljarder på läke-medelsområdet. I och för sig är det klädsamt att Mo-deraterna i årets motion har plockat bort de 200 mil-joner kronor som man har återanvänt , näm-ligen besparingar på kostnader som redan är nedlag-da. Man har tydligen insett att den kritik man fick påden punkten var hållbar och plockar bort de pengarna.Det är klädsamt för Moderaterna.I övrigt bygger förslaget, som redan sagts, på attfriska människor frivilligt skall betala in perår. Man kan fundera över hur många människor somkommer att göra det. Den som är mellan 20 och 40 åroch känner sig fullt frisk tänker kanske inte på sjuk-domar och läkemedelsbehov. Tror verkligen Mode-raterna att människor frivilligt kommer att betala in1 ? Om inte faller hela grunden för er matema-tik på detta område, precis som förut. Då blir det inte de besparingar ni tror er fåut. vet vi att kraftiga skatte-sänkningar allvarligt skulle drabba vårdens förutsätt-ningar att bl.a. jobba effektivt med läkemedelsområ-det.Vad egentligen vill på läkeme-delsområdet är svårare att utröna. I sin sjukvårdsmo-tion skriver de att de vill införa den fria listan igen. Idagens reservation ser jag ingenting om den fria lis-tan. I den ekonomiska motionen finns ingen finansie-ring av förslaget om att återinföra den fria listan. Detär symtomatiskt för sätt att reso-nera i olika frågor. Det upprepades av här att man inte kan blanda in andra sakernär man pratar om en fråga.Om man läser ekonomiskamotioner framgår att vill försämratryggheten vid sjukdom och handikapp för människormed . Karensdagar ochannat påverkar självfallet den ekonomiska situationenför människor som är sjuka. Det är den totala situa-tionen för människor som är sjuka som är det intres-santa, eller hur, ?Centerpartiet vill införa en receptavgift på . Isin ekonomiska motion skriver man att det i motionenom läkemedelsförmåner finns förslag som rymmerkostnadsreduceringar på 800 mil-joner kronor. Var i er läkemedelsmotion kan manhitta detta, ? De förslag ni framfördär kan omöjligt ge sådana stora effekter för inneva-rande år.Folkpartiets reservation bygger ungefär på sammaresonemang, nämligen att alla 35 000 förskrivare avläkemedel vid varje förskrivningstillfälle, i principfr.o.m. , skulle handla helt optimalt. Vid varjemöjligt tillfälle skriver man ut generika. Vid varjetillfälle följer man . Manföljer kontinuerligt sitt eget förskrivningsmönster. Jagskulle önska att det vore så. Men att tro att man kanbasera en ekonomisk plan på att var och en av de35 000 förskrivarna fr.o.m. skulle handla opti-malt vid varje förskrivningstillfälle är att hysa enekonomiskt from förhoppning, liknande de förhopp-ningar hade på den ekonomiska utveck-lingen då man satt vid regeringsmakten.Fru talman! Vi befinner oss ungefär i halvtidmellan beslut och det tänkta slutmålet år2001. Mycket arbete återstår.