prot · GN0936 · 1999-11-30 00:00:00 — Några kommunerbetalar ut kommunalt bostadstillägg för handikappade(kbh), vilket är ett stöd för funktionshindrade medhöga boendekostnader. Eftersom kommunerna haransvaret anser jag inte att det finns skäl att införasärskilda statliga bostadsbidrag till personer medfunktionshinder.Marietta de tar också upp fråganom bostadsbyte för en person som fått sin bostadanpassad med stöd av bostadsanpassningsbidrag. Detkrävs enligt lagen om bostadsanpassningsbidrag sär-skilda skäl för att en person som flyttar från en anpas-sad bostad ska få den nya bostaden anpassad medstöd av bostadsanpassningsbidrag. Förslag om ändra-de regler för bostadsanpassningsbidrag bereds förnärvarande i , varför jag nu inte ärberedd att ge besked i frågan.Anf. 96 ():Fru talman! Jag får tacka socialministern för sva-ret. Jag förstår att han undrar varför jag ställer fråganigen. Det gör jag beroende på att jag undrar om soci-alministern riktigt har förstått problemet. Samtidigtframgår det av svaret att socialministern förstår attmånga funktionshindrade behöver lägenheter som ärstörre än man normalt behöver beroende på funk-tionshindret. Till bilden hör att många funktionshind-rade är förtidspensionerade och aldrig har jobbat, utanhar den lägsta pension man kan få. Därför tar jag uppfrågan . Jag hoppas att jag nu ska kunnaförklara problemet. Jag hoppas och tror att det inte ärså att socialministern inte bryr sig om detta.Jag har också ställt denna fråga till tidigare soci-alministrar. Då har jag fått beskedet att funktions-hindrade som kommer i situationen att de inte kanbetala hyran antingen får flytta eller söka socialbi-drag.Jag kan ge två exempel. En person bor i ett ser-vicehus, i en anpassad lägenhet som icke är anpassadmed bostadsanpassningsbidrag utan var anpassad frånbörjan. Hyran är väldigt hög - per månad.Personen har vanlig folkpension och pensionstillskott,osv. Efter att ha betalat hyran har denna person 2 426kr kvar att leva på. Socialministern inserockså att det inte går att leva på denna summa. Denpersonen ska byta bostad, vilket kommer att kostakommunen ganska mycket.Ett annat exempel är en person som också bor i enlägenhet som är ganska dyr. Den är kanske inte likadyr, men han får ändå inte mycket pengar kvar utanligger på ungefär samma summa - i måna-den. Denna bostad är anpassad. Personen går ochförsöker få socialbidrag. Då får han vet att han intefår något socialbidrag därför att han är egen företaga-re. Egen företagare var denna person därför att hanhade ett eget företag som skötte den personliga assi-stansen. Personen jobbar inte utan har alltså förtids-pension och är egenföretagare för att kunna sköta denpersonliga assistansen, och får därför inte socialbi-drag.Det råd som en f.d. socialminister gav - sök soci-albidrag - håller alltså inte.Nu gäller detta om man kan byta bostad. Jag tittari en handbok från . Det gäller köp eller byteav bostad. Man skriver: "I förhållande till tidigarepraxis innebär nu gällande bestämmelse vid köp ellerbyte av bostad en skärpning. För att åtgärden skallberättiga till bidrag krävs numera alltid särskilda skälför valet av bostad".Det finns regeringsrättsdomar som är ganska tyd-liga som säger att en önskan att få lägre kostnad förboendet inte utgör sådant särskilt skäl. Det betyder inte kan flytta därför att man vill ha en lägreboendekostnad. Råden som har getts - sök socialbi-drag eller byt bostad - håller inte i verkligheten.Mina frågor till socialministern är: Anser social-ministern att funktionshindrade har samma möjlig-heter att flytta som socialministern och jag har, ellerfinns det ett problem här? Vad ska man i så fall göraåt detta?Min andra fråga till socialministern är följande:Bostadsbidrag för barnfamiljer och pensionärer är enstatlig angelägenhet. Socialministern tillstår att funk-tionshindrade har behov av större yta - större lägen-heter - än andra. Vari finns logiken i det faktum attdetta är ett kommunalt ansvar? Varför är inte ocksådetta ett statligt ansvar? Varför ska de funktionshind-rade vara utlämnade till olika kommuners godtycke?Det är så det blir. är det bara elva kommunersom har kommunalt bostadsbidrag för funktionshind-rade.Anf. 97 Socialminister ():Fru talman! Jag påpekar apropå bostadsanpass-ningsbidragen att förslag om ändrade regler för när-varande bereds. Det är en ganska viktig upplysning.Det betyder att det således finns anledning att åter-komma till den frågan.Grundproblemet är att de inte har förstått vad problemet gäller, nämli-gen frågan om vad som ska ligga i socialtjänsten.Varför har vi en socialtjänstlag? Varför har vi ettkommunalt ansvar när det gäller medborgarnas väloch ve?Om det är så att varje beslut i själva verket skafattas av riksdag och att vi ska ha regelverksom vi tar ställning till här i varje del behöver viingen socialtjänstlag.Jag menar att ansvaret för dessa frågor åvilarkommunerna, och socialtjänstlagen fungerar mycketväl. Möjligtvis skulle frågorna riktas till de kommu-ner som inte lever upp till de skyldigheter social-tjänstlagen innebär.Jag är övertygad om att vi har en socialtjänstlagsom kan fungera och vill hänvisa frågorna till kom-munerna. Vi måste ändå acceptera att det finns enviss ansvarsfördelning när det gäller det sociala an-svaret från samhällets sida.Anf. 98 ():Fru talman! Jag har mycket väl förstått problemet.Jag tycker att det är socialministern som inte harförstått problemet. socialministrar har sagthär i talarstolen att det är ett delat ansvar mellankommunen och staten. Socialministern förklarar fort-farande inte logiken för mig. Staten tog 1995 överbostadsbidrag och bostadstillägg för barnfamiljer ochpensionärer. Det finns övergångsregler som gör attkommunerna t.o.m. kan ge pensionärer ettlitet tillskott. Sedan är det borta. För barnfamiljer ochpensionärer har staten tagit över hela ansvaret förbostadstillägg och bostadsbidrag. Vari består logikeni det faktum att bara de funktionshindrade plötsligt ärkommunernas ansvar? Jag förstår över huvud tagetinte logiken i det hela.Om jag tittar i socialministerns svar till mig serjag att han tillstår att det är dyrare för funktionshind-rade. Det är ofta dyrare därför att de behöver en an-passad lägenhet för att kunna köra rullstol, ha liftar itaket osv. Socialministern skriver följande: "Sådanabostäder är ofta dyrare än bostäder med normal stan-dard, även om bostadsanpassningsbidrag täcker kost-naden för individuell anpassning". Det tolkar jag somom han tillstår att det inte räcker. Det finns fortfaran-de en fördyring.Socialministern skriver vidare att "möjlighet finnsatt höja gränsen för den bidragsgrundande bostads-kostnaden om sökanden eller någon i familjen ärfunktionshindrad". Menar socialministern de bo-stadsbidrag som staten har ansvar för, eller kastar hanåterigen över ansvaret på kommunerna? Varför är detendast just de funktionshindrade som är kommunensansvar? Det är det jag absolut inte förstår. Det hadevarit mycket enklare och rakare om det var ett statligtansvar, så att det var likadant oavsett vilken kommunman bor i.Som jag sade finns det elva kommuner iSverige som har ett speciellt bostadsbidrag för funk-tionshindrade. Det är alltså elva kommuner av nästan300 kommuner.Jag tog upp exempel på personer som inte kom-mer att kunna bo kvar i sina lägenheter. Det är välinte ett sådant samhälle som socialministern vill ha.Därför har t.ex. vi moderater lagt in 100 miljoner ibudgeten för att man ska kunna ha ett speciellt bo-stadsbidrag för funktionshindrade. Vi har nämligenförstått problemet. Det går inte att bara hänvisa tillsocialtjänstlagen i det här fallet, socialministern.Jag förstår att socialministern inte vill säga nå-gonting mer om bostadsanpassningslagen. Men jagförstår också att socialministern har insett att det här iprincip innebär att det finns ett flyttförbud för funk-tionshindrade som en gång har fått en anpassad lä-genhet. De kommer inte att kunna flytta, utan de sitterfast. Möjligtvis kan det funka om de byter kommun,men om de vill flytta inom kommunen funkar detinte. Jag hoppas att socialministern kommer att läggafram förslag som gör det möjligt för funktionshindra-de att flytta även inom kommunen.Vi känner ju till debatter som har handlat om äldresom inte har kunnat flytta mellan kommuner. Men detär ju lika illa om människor inte kan flytta inomkommunen. Att de vill göra det kanske beror på att dehar en för hög hyra, som jag refererade till. De vill sålångt det går försöka klara sig själva och inser att demåste till en billigare lägenhet. Då måste de ju få enchans att flytta, så att de kan få en billigare lägenhet.Vi pratar ju ofta om unga människor som aldrigkommer att kunna arbeta och som aldrig har arbetat,som jag sade tidigare. De har den lägsta pensionen.Det är faktiskt skillnad att vara äldre, då man i principhar byggt upp hela sitt hem och har allting. När manär ung ska man skaffa allting. Man kanske vill ut,göra en del saker och träffa kamrater. Det är ju storskillnad mellan att vara ung och funktionshindrad ochatt vara äldre och funktionshindrad.Anf. 99 Socialminister ():Fru talman! Problemställningen är faktiskt ganskaenkel - och det här står också i svaret: Ålders- ochförtidspensionärer har möjlighet att söka bo-stadstillägg. Detta gäller oavsett funktionshinder.Barnfamiljer och ungdomar kan söka bostadsbidrag,oavsett funktionshinder.Vi talar om ett bidrag som inte utgår från funk-tionshindret i det här fallet, utan det handlar faktisktom andra kriterier.Sedan påpekas, vilket är viktigt, att kommunen,enligt socialtjänstlagen, har huvudansvaret för attmänniskor med funktionshinder får möjlighet att levasom andra och bo på ett sätt som är anpassat efterbehovet av stöd.Vi ålägger alltså kommunerna att se till att männi-skor med funktionshinder får samma villkor i övrigtsom övriga medborgare. Det är en jätteviktig princip.Det är faktiskt viktigt att vi ålägger kommunernadetta och att vi, var och en som kommunmedborgareeller som politiskt aktiva, uppmanar kommunerna attta det ansvaret.Men det är väldigt lätt att komma ifrån problem-ställningen när det gäller att kräva ett kommunaltansvar ifall man säger att vi tar över det därfrån statens sida. Jag menar att socialtjänstlagen täck-er detta och att kommunerna har en skyldighet attgarantera dessa möjligheter. Vi har alltså en lagstift-ning som räcker. Men det gäller att vi tillsammansupplyser de politiskt aktiva och kommunerna om attde ska ta det ansvaret och inte smita undan från det.Anf. 100 ():Fru talman! Socialministern förklarar fortfarandeinte logiken i att vissa bostadsbidrag och vissa bo-stadstillägg är statliga. Varför tog staten över bo-stadstilläggen för pensionärerna? Jo, för att det skullebli enhetligt och för att man, oavsett vilken kommunman bodde i, skulle vara garanterad samma bo-stadstillägg som pensionär.Varför ska då inte detta gälla för de personer somsocialministern och jag är överens om har väldigtspeciella behov, dvs. att de behöver en större bostad?Då räcker inte de bostadsbidrag som finns för barn-familjer eller de bostadstillägg som finns för pensio-närer till.Jag vill fortfarande ha svar på frågan: Var är logi-ken i att vissa av dessa bostadsbidrag och bo-stadstillägg ligger på staten och att vissa ska åläggaskommunerna? Enligt socialtjänstlagen har kommunendet yttersta ansvaret för alla medborgare, även barn-familjer, pensionärer och funktionshindrade. Men detär plötsligt ett större ansvar för kommunerna när detgäller boendekostnaderna för de funktionshindrade änför de andra grupperna.Jag vill ha ett svar: Var är logiken i detta, social-ministern? Det kanske inte finns någon logik. Dåkanske man ska ändra på det här. Det är dit jag villkomma. Det måste ju vara samma villkor var man änbor i . Det går inte att hänvisa till social-tjänstlagen, eftersom den gäller alla medborgare. Denär inte specifik för funktionshindrade.Jag kommer kanske att vara tvungen att skrivaytterligare en interpellation till socialministern om viinte kommer vidare. Jag har ju försökt att reda ut dethär med olika socialministrar, och med den nuva-rande, och försökt få dem att förstå att det här är ettproblem som rör människor av kött och blod som stårinför att de är tvungna att flytta. De kan alltså inteordna några ytterligare inkomster, eftersom de intekan arbeta.Anf. 101 Socialminister ():Fru talman! Jag är övertygad om att det inte spelarnågon roll hur många svar jag ger. Jag kommer ändåatt få nya interpellationer.Problemställningen handlar nämligen om vilkakriterier det ska vara för olika typer av statliga bidrag,och vad ska vi förlita oss på när det gäller social-tjänstlagen.Jag tycker att det är viktigt att funktionshinder isig inte är ett kriterium för ett bostadsbidrag. Vi skabetrakta människor med funktionshinder som likabe-rättigade till samhällets stöd i övrigt, dvs. att det bo-stadsbidrag som går ut till ungdomar och barnfamiljeroch liknande naturligtvis också ska gälla de funk-tionshindrade. Sedan ska socialtjänstlagen i det härfallet kunna användas för att man ska se till att män-niskor med funktionshinder faktiskt upplever att dehar samma rättigheter. Jag tycker att det är logiskt,och det hänger ihop med att man ska ge människormed funktionshinder samma rättigheter som övrigamedborgare. Det är så det hänger samman.Överläggningen var härmed avslutad.10 § Svar på interpellation 1999/2000:45 ombilstöd till funktionshindradeAnf. 102 Socialminister ():Fru talman! har frågat mig vilka åt-gärder regeringen kommer att vidta för att desom är berättigade till bilstöd får detta utan dröjsmål.Hon frågar också vad regeringen ämnar göra för attlösa den situation som uppkommit så att de som blivitbeviljade bilstöd inte behöver vänta till nästa budget-år.När det gäller den aktuella situationen är det rik-tigt, som säger, att anslaget till bilstödde har tagit slut innan budgetårets slut. Iår var pengarna förbrukade redan i september.Till att börja med vill jag säga att bilstödsanslagettillhör den typ av anslag som är mycket svårprognos-tiserat. Antalet nya bidragsberättigade som årligentillkommer och antalet som söker förnyat stöd är svårtatt uppskatta utifrån en bedömning av hur många somhar eller kan få så omfattande funktionshinder att deuppfyller kraven för att få bilstöd. Antalet sökandebestäms även av villkoren inom färdtjänsten och avden enskildes vilja eller förmåga att avsätta egnamedel för bilinköp. Detta konstaterar också i sin rapport till regeringen i maj i år.Naturligtvis kommer alla åtgärder som är möjligaatt vidtas för att den enskilde inte ska drabbas. Detfinns t.ex. personer som inte fått besked om attpengarna har tagit slut. De kan redan ha träffat avtalmed bilfirmor om leveranser eller anpassningsfirmorom anpassningsåtgärder. I dessa fall har beslutat att den bilstödsberättigade perso-nen ska få sina beviljade bidrag utbetalda. Diskussio-ner pågår just nu mellan regeringen och om hur finansieringen bäst ska lösas.Lena gör vissa jämförelser med hur andrabidrag handläggs och tror att orsaken till de finansie-ringsproblem som uppstått, när det gäller bilstödet, ärde regelförändringar som gjordes . Jagvill därför förklara detta och ge en bakgrund till var-för reglerna ändrades.Det går inte att jämföra bilstödet med t.ex. ersätt-ning i form av sjukpenning eller socialbidrag. Dessabidragsformer utgör ett grundläggande försörjnings-stöd till den enskilde och kan inte utebli. Att köpa bilkan även för en icke funktionshindrad person iblandinnebära att man av ekonomiska eller andra skäl fårvänta med inköpet. För en funktionshindrad personsom är berättigad till bilstöd finns i regel tillgång tillfärdtjänst som ett alternativt transportmedel.I november 1997 genomfördes en förordningsänd-ring som innebär att utbetalningarna för bilstödetbegränsas så att de ryms inom ramen för anslagnamedel respektive budgetår. Syftet var bl.a. att få enjämnare belastning på anslaget över tiden. Vidareförändrades reglerna för att förhindra alltför storeftersläpning när det gäller utbetalning av beviljatstöd. Bilstödet måste användas inom sex månaderfrån det att den som beviljats bilstöd fått besked omatt bidraget kan betalas ut.Den andra frågan, som ställer, hand-lar om vilka åtgärder regeringen avser att vidta på sikti denna fråga. RRV gjorde , som jagnämnde tidigare, på uppdrag av regeringen en över-syn av bilstödet i syfte att ge underlag till det framtidastödbehovet och anslagskonstruktionen. De förslagsom RRV redovisade har remissbehandlats undersommaren. RRV:s rapport och remissinstansernassynpunkter ligger nu till grund för de förslag rörandebilstöd som finns med i den proposition med en na-tionell handlingsplan för handikappolitiken som rege-ringen avser att presentera . Innanplanen är presenterad är jag inte beredd att ytterligarekommentera frågeställningarna.Anf. 103 ():Fru talman! Jag vill tacka socialministern för detsvar jag har fått.Under ett flertal år har alltså det här bilstödet tagitslut. Man har prognostiserat fel. Det jag reagerar överär träffsäkerheten i att göra fel ett flertal år i följd.Denna felbudgetering innebär att det är enskildahandikappade människor som får ta ansvaret, vilketjag tycker är mycket allvarligt. Det tror jag att ocksåsocialministern tycker.Vad som är glädjande att se är att i de fall där detredan träffats avtal med bilfirmor eller anpassnings-firmor om leveranser har be-slutat att den bilberättigade personen ska få sina bi-drag utbetalda. Eftersom detta framgår av svaret und-rar jag vilka pengar man använder till det här.När jag gör vissa jämförelser mellan hur bidraghandläggs har jag inte åsyftat vare sig socialbidrageller sjukpenning.Jag tycker att det är väldigt beklämmande att en-skilda människor får ta ansvaret för det här, och jagundrar om inte socialministern delar den oron. Jagskulle också vilja ha reda på vilka slutsatser han drarav detta. Och som sagt: Vilka pengar använder manför dem som redan har träffat avtal?Anf. 104 ():Fru talman! Jag är glad att har ställtden här interpellationen. För de enskilda människorsom drabbas måste detta kännas oerhört tufft. Jag haren god vän hemma i länet som blivit av med ett benoch som drabbats av det här. Hon tyckte att det kän-des fruktansvärt att få höra att hon hade rätt att fåbilstödet men att pengarna tyvärr var slut.Man kan faktiskt också undra varför pengarna ärslut.Jag tycker dock, fru talman, att tiden måste varaslut då den organisation som vi ställer upp ska styrabehoven för människor som har ett behov. Vi måstevända på kuttingen och inse att det är människorsbehov som ska styra organisationen. Fungerar det inteenligt de riktmärken vi har måste vi försöka att ändrapå det så att enskilda människor inte drabbas.Socialministern skriver i svaret till man inte ens får veta om pengarna är slut. Jaghåller med om att detta inte är bra. Men det är ju ännuvärre med den psykiska påfrestning det innebär förmänniskor som har ett mycket stort funktionshinderoch därför behöver en bil att inte kunna leva somandra. Detta är ju en rättighet. Socialministern sadeockså i den förra interpellationsdebatten att man skakunna leva och vara som andra. Att då vara hänvisadtill färdtjänst, som de facto också kostar mycket storapengar, känns väldigt arbetsamt.Sedan är jag överens med socialministern om attdetta med ekonomin är ett bekymmer vi har. Men vimåste trots allt komma ihåg att det viktigaste för osspolitiker faktiskt är att ge stöd till människor sområkar illa ut. De människor som har det svårast behö-ver oss bäst.Sedan är ju behovet av bilstöd, jag tror generellt ihela landet, extra stort därför att vår kollektivtrafikinte är anpassad efter funktionshindrade människor.Jag tror att det kan finnas anledning för oss att på ettännu bättre sätt låta handikappolitiken genomsyra allaolika områden vi har att ta hänsyn till, så att männi-skor med funktionsnedsättningar verkligen kan kännaatt de kan leva som vanligt. Jag har träffat mångafunktionshindrade människor som säger: Vi vill inteenbart åka färdtjänst till och från jobbet. Vi vill inteåka färdtjänst när vi ska handla. Vi vill helst varaprecis som vanligt och i stället få åka med kollektiv-trafik eller på annat sätt.Min fråga till socialministern är: Hur har rege-ringen tänkt att man verkligen ska kunna efterlevadetta att även funktionshindrade ska få kunna kännafull delaktighet och vara ungefär som vanligt i sam-hället?Anf. 105 Socialminister ():Fru talman! Jag försökte ganska noggrant redovi-sa de problem som finns med bilstödet - inte som ettförsök att försvara systemet som det är utan för atttala om hur det ser ut. Det är väl ingen som är nöjdmed ett system som innebär att pengarna tar slut iseptember för innevarande budgetår. Det är ingensom tycker att det är bra att de som får besked inte fårpengarna, eller ännu värre: att de som väntar på be-sked inte får något besked.Jag avslutade dock mitt svar med att säga att i detförslag till nationell handlingsplan som kommer skavi lägga fram ett förslag om ändringar när det gällerbilstödet.Anf. 106 ():Fru talman! Jag frågade också socialministernvarifrån de pengar ska tas som de som redan har träf-fat avtal ska få.Sedan är jag väldigt glad att detta kommer in ihandlingsplanen för handikappolitiken och att detkanske blir ett långsiktigt hållbart stöd. Det ser jagfram emot.Anf. 107 ():Fru talman! Jag tycker att det är mycket bra, ochsäkert tycker de funktionshindrade det också, attsocialministern ger tydliga tecken på att man villkomma till rätta med problemet. Det är ju trots alltdet som är det avgörande. Jag ser också fram emot attfå se hur man ska kunna lösa det här och ska medspänning följa frågan.Anf. 108 Socialminister ():Fru talman! Förlåt att jag glömde att svara på Le-na ena fråga: hur finansieringen ska lösas närdet gäller de utbetalningar som skett utan att det finnsfinansiering, som det heter. Det pågår diskussionerjust . Jag har inget riktigt svar på hur vi ska klaradet. Men vår avsikt är att på något sätt hitta en lös-ning.Sedan vill jag göra ytterligare en liten kommentartill diskussionen om ersättningar i form av sjukpen-ning och socialbidrag. Avsikten med mitt svar varinte att säga att hade gjort den direktakopplingen. Avsikten var att försöka skildra skillna-den mellan å ena sidan sjukpenning och socialbidragoch å andra sidan bilstödet samt den skillnad sombidragsmottagarna möjligtvis kan uppleva.Men som sagt: Jag är inte nöjd med nuvarandesystem och avser att komma med förslag till förbätt-ringar.Överläggningen var härmed avslutad.11 § Svar på interpellation 1999/2000:56 omlångtidssjukskrivna och vårdköerAnf. 109 Socialminister ():Fru talman! har frågat mig omföljande:- När avser regeringen presentera utredningen omlångtidssjuka?- Vilka åtgärder avser socialministern vidta för attminska antalet långtidssjukskrivna?- Avser socialministern vidta åtgärder så att FIN-SAM-modellen läggs till grund för ett fortsatt för-ändringsarbete?- Vilka åtgärder avser socialministern vidta för attminska vårdköerna?- Vilka åtgärder avser socialministern vidta för attutvidga vårdgarantin och att Prioriteringsutred-ningens riktlinjer efterlevs?- Vilka åtgärder avser socialministern vidta för attmöta det ökade behovet av vårdplatser?Det är ett antal frågor som villha svar på. Vissa av dem tillhör socialförsäkringsmi-nister ansvarsområde, men vi har valtatt jag även besvarar dessa frågor.Som säkert känner till har rege-ringen beslutat att en särskild utredare ska göra enanalys av sjukförsäkringen (dir. 1999:54 och 82).Utredaren ska lämna en rapport år2000 samt slutredovisa sitt uppdrag senast den 1december år 2000.Det är givetvis mycket oroande att sjukskrivning-arna har ökat så dramatiskt ochatt de även förväntas ligga kvar på denna högre nivåde närmast kommande åren. Det finns ett antal rimli-ga förklaringsfaktorer, men hur dessa inbördes för-håller sig till varandra eller till andra inte kända fak-torer är mindre känt. Det finns därför all anledning attavvakta det resultat som kommer att redovisas av densärskilde utredaren nästa år.Regeringen lade i sin proposition om samverkan(prop.