prot · GN0916 · 1999-10-20 00:00:00 — Hur är det medhandikappade osv.? Finns de med i detta? Eller harökningen gått så snabbt att vi har tappat vissa grup-per?Jag tror att dessa frågor är viktiga. De ska upp-märksammas speciellt i det fortsatta arbetet så att vifår en utveckling av kvaliteten när det gäller forsk-ning och forskarutbildning som gör det möjligt föralla grupper i samhället att ta del av detta.I kommittén Forskning 2000 sade vi nästan varjesammanträde att det vi egentligen skulle ägna oss åtvar att ta reda på hur man skapar kreativa miljöer. Vitalade mycket om detta. Jag ska erkänna att vi intekom fram till något enkelt svar på den frågan. Den fårväl gå vidare till den lilla grupp som arbetar medforskningens organisation och finansiering och tillalla som är involverade i det fortsatta utvecklingsar-betet när det gäller forskningspolitiken.Det handlar alltså om att få i gång initiativkraft,kreativt tänkande osv. I första hand tänker man på deunga som kommer in i systemet, de unga forskarna.Utbildningsministern berörde just det problemet. Jagtror att det är riktigt att det är den gruppen som vimåste fokusera på . De kommer in i ett gammaltsystem.Det finns av naturliga skäl en viss åldersstelhetvid de svenska universiteten och högskolorna. Sys-temet byggdes ut , och i detsitter åldrande professorer - som t.ex. jag - och lärarekvar. Dessutom sköts strukturen inom forskningsfi-nansieringen av dessa personer. Samma personersitter som institutionschefer och forskningsledare ochdelar ut pengar i fakultetsstyrelserna och forsknings-råden.Det är naturligtvis väldigt svårt för en ung genialforskare att slå sig in och komma åt resurser ochsnabbt få arbetsmöjligheter. är att gåin i något av de etablerade projekten, anpassa sig tillde problemställningar som finns, göra ett bra jobboch därmed få sin forskarkarriär säkrad.Jag tror att , som utbild-ningsministern gav som exempel, är ovanligt gynnatnär det gäller möjligheterna att få stöd också för litevilda idéer. Man har där en annan typ av resurser, ochman ligger nära tillämpningsområden och en dyna-misk forskningsmiljö internationellt.Denna fråga är kanske en av de viktigaste. Jagskulle vilja se den unga forskare som kan slå sig inoch t.ex. få del av EU-medlen. Det är en fullständigtorimlig tanke. Man får också fram fel personer närman kräver att forskarna ska vara väldigt duktiga påansökningshandlingar, skickliga på sammanträdesru-tiner osv. Goda forskare får vara unga, galna, kreativaoch högt begåvade, men man ska inte förvänta sig attde ska fungera i det lite stela system som vi har. Viser i det här avseendet med spänning fram emot nästaforskningsproposition.Jag vill nämna två frågor som jag tror kommer attbli viktiga och som lite berör det som andra här harsagt. Den ena är betydelsen av att vi får ökad rörlig-het. Vi har många små och medelstora högskolor, ochde kommer förhoppningsvis att profilera sig, menstudenterna och forskarna behöver naturligtvis fåtillgång till en större och bredare kunskapsvolym. Jagtror att det förutsätter ett annat sätt att se på forskningoch inte minst på forskarutbildning, så att man kansöka kunskap på olika ställen.Vi behöver alltså få en forskarutbildning som ärmycket mindre bunden till en ort. Man ska på ett heltannat sätt kunna flytta. Tyvärr har vi t.o.m. under denförra mandatperioden byggt in vissa bromsar, t.ex. itjänstemeriteringen. Man kan som lektor bygga på sinkompetens och därmed med automatik bli professorpå det lärosäte där man sitter. Det uppfordrar inte tillatt man flyttar på sig. Det finns också andra sådanabromsar som bör uppmärksammas. Vi bör på olikasätt stimulera rörligheten.En annan fråga är vad utbildningen ska leda till.Vi har ett stort behov av specialister inom teknik ochnaturvetenskap, och det måste tillgodoses. Naturligt-vis har vi ett stort behov av specialister även inomandra områden. Skälet till att man talar just om natur-vetenskap och teknik är ju, som utbildningsministernsade, att det där just nu finns ett akut behov. Dess-utom vet vi att behovet kommer att stå kvar i framti-den.Självfallet finns det behov av forskning och ut-veckling även inom områdena samhällsvetenskap,lärarnas situation och pedagogisk forskning - detbehövs speciallärare, specialpedagoger och psykolo-ger i skolan - och självklart också inom humanioranär vi ska arbeta i ett internationellt perspektiv. Detbehövs kunskap om andra länder, språkkunskaperosv. Det är oerhört viktiga områden. Kulturen ärnaturligtvis alltid viktig. Den kommer aldrig att stäl-las på undantag, i varje fall inte så länge Miljöpartiethar möjlighet att påverka.Analyserna av kulturforskningen har varit väldigtdåliga. Det beror inte på att man skär ned i det avse-endet, men det har inte varit det område som just nuhar aktualiserats. Det finns väl skäl att uppmärksam-ma kulturvetenskaperna lite mer i fortsättningen.Jag ska kort kommentera något av det som harsagts. Per gör små försök att få i gång en politiskdebatt, trots att vi är överens i väldigt många avseen-den. Han tar upp den risk för gymnasifiering som jaghar nämnt. Kreativiteten ökar kanske inte i takt medatt studentgrupperna i föreläsningssalarna blir större.Det är den risk som han ser, och den bör man natur-ligtvis uppmärksamma. Jag tror inte att den frågan ärså partiskiljande.Det gäller kanske däremot frågan om man ensidigtbetonar elitdelen av forskningsutbildningen. Ska50 % av folk genomgå eftergymnasial ut-bildning och låta en mycket stor del gå vidare i forsk-ning och forskarutbildning, som behövs för olikadelar av samhället, bör också väldigt många andrasaker observeras.Våra åsikter skiljer sig vidare i frågan om statligtansvar eller inte. Jag hör till dem som tror att statensom huvudman för universitet och högskolor kangarantera dessas frihet, medan privat ägande, stiftel-ser osv. snarare leder till att friheten inskränks.Jag är också mån om att de politiska skillnaderna i defundamentala avseendena ska vara tydliga och kvar-stå, så att människor vet hur de ska läggasin röst.Yvonne ! Vi har år fört fram enmotion om en kvinnofälla som jag brukar tala om.Föreskriften att efter doktorsexamen får räknastill godo som merit till forskarassistenttjänst är enkvinnofälla, och det föreslås nu i propositionen attden ska tas bort. Den föräldraledighet som YvonneAndersson nämnde får då räknas av i merittiden.Detta finns alltså med.Kristdemokraterna föreslår nu att man tar stegetfullt ut och helt tar bort femårsgränsen. Vi får väl gåvidare i arbetet i frågan. Det är inte alldeles enkelt,eftersom vi också vill ha unga forskare i vårt land.Det får inte bli så att det bara är gamla personer medmeritering från hundra vetenskapliga tidskrifter somkommer åt de här tjänsterna i en hård konkurrens. Pånågot sätt måste detta styras.Vi får återkomma till de här frågorna. Ett stortsteg tas nu i rätt riktning, och det som efterlyste är alltså redan gjort.Ulf talade om doktorandtjänsterna.Många har tyckt att den frågan ska bevakas, och har i uppdrag att göra en inventeringav hur de nya reglerna för antagning bl.a. till forskar-utbildningen sker.Med hänsyn till talartiden slutar jag med detta. Jagvill bara än en gång säga att vi med glädje står bakompropositionen. Samarbetet är trevligt och sett ur vårsynpunkt fruktbärande. Det finns en samsyn som jagtror också omfattas av många andra partier.Anf. 45 () re-plik:Fru talman! Att döma av slutordser det ut som om möjligheter att hainflytande över regeringens högskolepolitik är goda.Gunnar talar om rätt rekrytering till hög-skolan. har vi faktiskt inget bra rekryteringsin-strument till högskolan. Betygen från gymnasiet äromgjorda från att ha varit grupprelaterade och där-med vitt anpassade till rekrytering och urval till att hablivit målrelaterade. De är ett komplement till ut-vecklingssamtalen med eleverna och deras föräldrar.Därmed kan individer inte ställas mot varandra vidbetygssättningen. Tyvärr har man valt att göra siffrorav de målrelaterade betygen, betyg som ska avgöra ivilken grad eleverna har nått de för kursen och ut-bildningen uppställda målen.Vad tänker göra åt detta? Vi riskerar att unga människor förlorar möjligheterna attfullborda sina framtidsdrömmar därför att de intekommer in när de värderas utifrån hur de har fått sinakunskaper. Har grubblat över detta?Anf. 46 () replik:Fru talman! För det första tycker vi att det är vik-tigt att man fortsätter utbyggnaden av antalet platser,så att fler kan komma in. På den punkten skiljer vi osslite grann från kristdemokraterna.För det andra tror vi att betyg är väldigt dåliga ur-valsinstrument och vill ta bort betygen, en fråga somvi driver gemensamt med . Vi vill istället ha antagningsprov av olika slag.Vi tycker alltså att man bör lägga ned betydligtstörre omsorg på att pröva och vägleda de studerandesom ska komma in på en lång utbildning. Det har inteså mycket med forskningsfrågorna att göra, men detär alltså ett klart ställningstagande: bort med betygen,bra antagningsprov och fler platser på grundutbild-ningen! Jag hoppas att jag förstod frågan rätt. Det kanhända att jag missuppfattade den.Anf. 47 () re-plik:Fru talman! Då tackar jag för det svaret, även omjag inte riktigt förstår hur har fått sittinflytande förverkligat i det högskolepolitiska arbetesom regeringen gör. Vi har tidigare diskuterat ävengrundutbildningen när det gäller fördelningen mellanolika ämnes- och kunskapsområden.Vad finns det då för framtidsutsikter att man fårett antagningssystem som blir rättvist mot de männi-skor som söker sig in på utbildningar? Vi kommerändå bevisligen inte att komma till det tillstånd dåalla kan komma in på de platser de själva önskar.Anf. 48 () replik:Fru talman! Vi arbetar naturligtvis för att man skafå fakta i målet när det gäller betygen, alltså att manhelt enkelt sätter i gång och gör en utvärdering avvilket prognostiskt värde när det gäller studiefram-gång och yrkesframgång som betygen från gymnasie-skolan har. Det kommer vi väl förr eller senare att fågehör för. Det vore ju konstigt om man på lång siktskulle motarbeta tanken att man vill ha ett faktaun-derlag i de här frågorna.När det gäller det utökade antalet platser pågrundutbildningen för högre studier står vi bakomregeringens förslag. Det är ingenting som vi har drivitensamma från på något sätt, utan vi stö-der det helhjärtat.Anf. 49 () replik:Fru talman! diskuterar i sitt anfö-rande även han vikten av kvalitet och forskning. Hansäger också att det är oerhört viktigt att de mindrehögskolorna får möjlighet att profilera sig. Men jagser inte riktigt var ambitionen för det finns hos Miljö-partiet.Centerpartiet är väl ett av de partier som har visatstörst intentioner att stärka just de mindre högskolor-nas roll och ge dem den här möjligheten till att profi-lera sig, till att bli en profilhögskola och till att få enbra forskning. Vi har t.ex. förutom de pengar som vihar till de nya universiteten, , Karls-krona/och , lagt närmare 100 miljo-ner kronor extra för den utvecklingen. Vi har vår idéom en kvalificeringstrappa.Men , var finns den möjligheten,som du ser det, för de mindre högskolorna att kunnaprofilera sig, skärpa sin forskning och hitta nya idéeroch möjligheter utifrån de ambitioner som ni har ?Anf. 50 () replik:Fru talman! Möjligheten att profilera sig ligger juute på de enskilda högskolorna. De har ju visat att dekan det också; det sker ju i samverkan med kommun,landsting, näringslivet i regionen osv. Karlskro-na/är ett bra exempel på en profilering somockså har en internationell inriktning.Pengar finns inte i oändlig mängd, utan det hand-lar om en prioritering, och saker får ske i en vissordning. Det t.ex. nämnde är naturligt-vis sådant som hamnar högt på prioriteringslistan.När det gäller kvalitetskraven skrev jag under för-ra mandatperioden upprepade gånger motioner om inte skulle finansiera forskningen på de små ochmedelstora högskolorna genom att dela ut forsk-ningsmedel rakt över med ungefär lika mycket tillalla eller i proportion till storleken, utan att manskulle införa ett kvalitetskriterium och låta de småoch medelstora högskolorna få en särskild forsknings-fond. Man skulle då söka medel där för forskning ochnaturligtvis automatiskt profilering, men ansökanskulle då bedömas utifrån kvaliteten så att pengarnakom dit där man hade de bästa utvecklingsmöjlighe-terna. blev det inte så under den förra mandatperi-oden, och är det , eftersom man hardelat ut de här pengarna. Jag skulle väl knappast troatt någon går med på att man ändrar systemet i nulä-get och inrättar detta. Men jag tycker fortfarande attvår idé är något bättre än den som genomdrevsförra mandatperioden.Anf. 51 () replik:Fru talman! Jag tycker mig höra någonstans hosGunnar att idéerna finns för att fortsätta ut-veckla och att det också är viktigt med medel. Ochdet är det ju. Ska möjligheten finnas att nå de målsom man sätter upp - och som också upp - t.ex. att man ska stärka de mindre hög-skolorna och att man ska stärka forskningen och möj-ligheten till att profilera sig, så är ju medel en väldigtviktig del. Självfallet ska det kopplas till kvalitet ochmöjligheterna till utveckling.Jag vill ställa en slutlig fråga. Vi har ju diskuteratdet här tidigare. sade att det är trevligtmed samverkan och en bred överenskommelse och attdet är viktigt att fortsätta med det. Ser och hoppasGunnar och då att det ska kunnatillkomma en bred överenskommelse där alla riks-dagspartier blir inbjudna såväl som forskningsrepre-sentanter för att komma fram till de grundliga rikt-linjerna för forskningspolitiken?Anf. 52 () replik:Fru talman! Först vill jag, för att saker ska hamnapå rätt plats, påpeka att det inte är jag som är utbild-ningsminister. I propositionen föreslår regeringen attforskningen på de små och medelstora högskolornaska stärkas och att profileringen är viktig. Dethar inte varit någon stridsfråga på något sätt och vistår naturligtvis bakom detta och kommer att fortsättaså.När det gäller den breda parlamentariska samver-kan ska jag inte heller stå här och uttala mig om hurformerna ska se ut för en sådan. Men det är väl all-deles klart att om man sätter upp ett finger i luftenoch känner vindriktningen, så blåser det i riktningmot ökad samverkan. De exakta formerna för det fårvi återkomma till.Anf. 53 PER () replik:Fru talman! Jag hade inte tänkt att förlänga denhär debatten ytterligare, men eftersom jag blev apost-roferad av ska jag naturligtvis ta uppden tråd som spann på, nämligen minoro för gymnasifieringen av den högre utbildningen.Man gör t.ex. på flera tekniska högskolor matematik-prov som återkommer år . Där har man setthur resultaten har försämrats.Då trodde man att detta kanske berodde på att vinu tar in flera: Vi tar och räknar om så att bara resul-taten för dem som hade kommit in om vi hade haftca färre platser räknas! Men även då har kun-skapen sjunkit, och det oroar mig.På samma sätt oroar det mig att vi får en högstadi-fiering av gymnasieskolan, och kanske är det redandär vi har roten till det onda, nämligen att det i mångaskolor är så stökigt och bråkigt att man inte kan till-godogöra sig kunskapen och att man inte har möjlig-het att så att säga lägga goda kunskapsgrunder somman sedan kan använda på . Båda de härsakerna oroar mig.Anf. 54 () replik:Fru talman! Jag tackar för de synpunkterna. Dendebatten skulle jag väldigt gärna vilja föra utförligt,men det här är väl inte rätta tillfället eftersom vi haren forskningsproposition att diskutera.Men det är klart att blivande forskare måste ha fåttsin grund i ett bra gymnasium och en bra grundskola,och jag skulle vilja säga en bra förskola också.Att matematikkunskaperna sjunker tror jag - somjag har uppfattat det utan att ha detaljstuderat frågan -att man kan säga är ett faktum, som man kan titta på.En gissning är att förklaringen väl förmodligen liggeri gymnasieutbildningen. Sedan finns det ju möjlighe-ter att inhämta matematikkunskaper om man så öns-kar även i vuxen ålder, så den tekniska högskolan kanväl ordna så att de studerande får den här kunskapenpå plats om det är så att vissa delar fattas. Men låt ossinte ta den detaljdiskussionen!Det är viktigt att vi får hög kvalitet; där är viöverens.Anf. 55 PER () replik:Fru talman! gör ju detta nu.Man funderar på att ha ett basår för att ge grundläg-gande kunskaper så att studenterna verkligen kantillgodogöra sig högskolestudier, och likadant får mansedan göra i forskarutbildningen för att se till att desom börjar där har de kunskaper som behövs. Mendet här är ju inte heller riktigt bra, dvs. att vi ska be-höva använda tid för så att säga upphämtning avkunskaper vid varje skild del av utbildningen.Anf. 56 () replik:Fru talman! Jag kan bara säga - jag vill inte blipolemisk, men i alla fall - för att runda av det hela:Jag tror att vi är överens om att gymnasieskolan ochgrundskolan har problem , och jag tror attvi är överens om att det bl.a. beror på lärartillgången,alltså att lärarbristen ökar, och att vi därför vill av-sätta betydande resurser för att få både fler lärare ochfler speciallärare osv. Vi kan bara konstateraatt den förstärkningen behövs. Då blir det kanskeockså bättre på och Tekniska högskolan.Anf. 57 () replik:Fru talman! nämnde återigen frå-gan om doktorander och de förändringar som genom-fördes . Han uttalade en vilja attfölja utvecklingen och se om man kan göra någontingåt den. har man redan gjort en genomgång. Vi harfått facit. Antalet doktorander har sjunkit kraftigt. Vivet att det är kris på många högskolor med brist pådisputerade lärare.Fru talman! Jag tycker att det är lite passivt att ba-ra följa utvecklingen. Jag hade uppskattat om GunnarGoude m.fl. hade uttryckt en klar vilja att förändrasystemet. Det behöver inte bli samma system som vihade före reformen. Jag är övertygad om att vi måsteöppna möjligheter att doktorera på olika sätt utan denstela finansieringsprincip vi har . Vi vet redan attdet har drabbat antalet doktorer.Anf. 58 () replik:Fru talman! Jag tror att det är riktigt. Framför allthar det drabbat dem som tänker söka in på utbild-ningen att det har varit svårare att komma in. Detfinns en höjd tröskel just nu som kanske inte är moti-verad med tanke på önskad kvalitet i forskarutbild-ningen osv. Sedan bör man uppmärksamma att antaletdoktorerade, dvs. de som fullföljer sin examen, ökar.Det är inte någon dålig utveckling i det hänseendet.Jag tror personligen att det finns skäl att titta påeffekterna av den reform vi var emot, i den utform-ning den hade, när det gäller de olika ämnena. Det serolika ut för olika ämnen, och den är lite stel rakt över.Om man som exempel tar historieämnet på universi-tetet slår det där väldigt annorlunda än på medicinskaoch tekniska utbildningar osv.Min förhoppning är att det uppdrag som nu har att titta på vilka effekter som regelför-ändringen i antagningen har för doktoranderna kom-mer att ge information som vi sedan kan ta till varaför att komma med eventuella förslag om förbättring-ar. Men låt oss invänta den informationen. Det är braatt få fram faktamaterialet.Anf. 59 () replik:Fru talman! Vi har redan nu en hel del uppgifter.Det finns naturligtvis mycket att diskutera, bl.a. omstandardtiden för hur länge man ska hålla på med enavhandling ska vara densamma i olika ämnen. Jaghoppas att det inte bara gäller person-ligen utan att både och hans parti ärberedda att aktivt diskutera positiva föränd-ringar som verkligen behövs.Anf. 60 () replik:Fru talman! Det är lätt att uppfylla den förhopp-ningen. Det är precis det jag talade om. Man bör tittapå skillnaden mellan de olika ämnena och funktio-nerna.Inom humaniora har man en helt annan tradition.Det ligger ett värde i att man har personer som gårinne i doktorandsystemet kanske på halvtid ellerkvartstid och också har ett arbete utanför, t.ex. på ettmuseum. Man får då den knytning mellan universitetoch samhälle som vi alla är överens om på ett liteannorlunda sätt än t.ex. knytningen mellan industrioch ett tekniskt ämne.Det ser annorlunda ut, och detta bör belysas. Se-dan kan man överväga konsekvenserna. SFS, Sveri-ges Förenade Studentkårer, har väl ungefär sammainställning i den här frågan som Miljöpartiet.Anf. 61 ():Fru talman! Som tillägg till en mycket intressantdebatt tänkte jag uppehålla mig runtfrågan om tillräckliga resurser för forskning inomolika vetenskapsområden. Forskarutbildning ochforskning är en förutsättning för förnyelse i samhället.Kristdemokraterna vill se en välplanerad utbyggnad ijämn och hög takt, där utbyggnaden av grundutbild-ning och forskning går hand i hand.Det saknas inte resurser för forskning. Det finnsgott om resurser för forskning. satsade staten15 miljarder och näringslivet 40 miljarder. Det kanställas i relation till statens anslag för utbildning,universitetsforskning och studiestöd som tillsammansblir runt 54 miljarder. Vad det handlar om är att för-valta dessa resurser så att kvaliteten tillgodoses påbästa möjliga sätt.Alltför ofta tycker jag mig märka att kvantitet gårföre kvalitet. Det gäller också vid tilldelning av nyaplatser och forskningsmedel. Kvalitet är ett mångdi-mensionellt begrepp. Det bästa måttet på kvalitet ärgivetvis den kompetens utbildningen leder till, mendet borde också kunna mätas med antalet disputeradelärare på en högskola eller ett universitet.Jag ska nämna några exempel. Enligt budgetpro-positionen för har av lärarna på disputerat. Som jämförelse kannämnas att av lärarna vid disputerat. Det skulle inte vara orimligt att dennahögskola skulle kunna få utbyggd teknisk utbildningoch forskning och t.o.m. bli ett forskande akademisktlärosäte. De nya universiteten, som fick huvuddelenav utdelningen vårproposition, kommerinte upp i denna procentandel disputerade lärare.Karlstads universitet redovisar , univer-sitet och 30 %.Fru talman! En annan fråga som utbildningsmi-nistern bör titta på är olika professioner och kompe-tenser i forskningsråd, forskningsnämnder och forsk-ningsstyrelser och varifrån i landet företrädarnakommer för att få en så god balans som möjligt vadgäller vetenskapsområden och främjande av helalandets kunskapsutveckling.Forskningen om högskolan och dess egna proces-ser måste intensifieras för att stärka kvaliteten. Det ärmycket viktigt att vårdutbildningar och lärarutbild-ningar blir mera forskningsanknutna. Bristen på post-doktorala tjänster måste uppmärksammas bättre. Dentvärvetenskapliga forskningen är mycket viktig frånen vidare samhällssynpunkt.Med detta vill jag ytterligare förstärka kristdemo-kraternas krav om bättre helhetssyn på forskningen,resurser för forskning till alla vetenskapsområden,hög inomvetenskaplig kvalitet och balans mellanbredd och koncentration i landet. I övrigt hänvisar jagtill vad framfört om kristdemo-kraternas syn på forskningen.Överläggningen var härmed avslutad.BeslutUbU3 ForskningsfrågorMom. 1 (behovet av en samlad och långsiktig strategiför svensk forskning)1. utskottet2. 1 (m, kd)Votering:181 för utskottet95 för res. 11 avstod72 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 105 s, 34 v, 15 c, 13 fp, 14 mpFör res. 1: 60 m, 35 kdAvstod: 1 sFrånvarande: 25 s, 22 m, 9 v, 7 kd, 3 c, 4 fp, 2 mpAgneta () anmälde att hon avsett att röstaja men markerats ha avstått från att rösta.Mom. 3 (statens uppgifter inom forskningsområdet)1. utskottet2. 3 i motsvarande del (kd)Votering:180 för utskottet35 för res. 362 avstod72 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 106 s, 1 m, 34 v, 12 c, 13 fp, 14 mpFör res. 3: 35 kdAvstod: 59 m, 3 cFrånvarande: 25 s, 22 m, 9 v, 7 kd, 3 c, 4 fp, 2 mpMom. 6 (lärosätenas möjligheter att bedriva forskningoch forskarutbildning)1. utskottet2. 4 i motsvarande del (c)Votering:168 för utskottet15 för res. 492 avstod74 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 106 s, 34 v, 1 kd, 13 fp, 14 mpFör res. 4: 15 cAvstod: 60 m, 32 kdFrånvarande: 25 s, 22 m, 9 v, 9 kd, 3 c, 4 fp, 2 mpChatrine () anmälde att hon avsett att avståfrån att rösta men markerats som frånvarande.Mom. 16 (översyn av myndighetsstrukturen m.m.)1. utskottet2.