prot · GM09106 · 1999-06-03 00:00:00 — Som jag sade i mittförsta inlägg, anser jag att de budgetrutiner som ärgenomförda är bra och har betytt mycket. Finns detsådant som behöver förbättras tekniskt skall vi natur-ligtvis hjälpas åt att göra det för att få detta att bliriktigt bra.Karin talar om glädjekalkyler. Det är juinga glädjekalkyler. Det är fakta. Vi kan iekonomiska tidskrifter och tidningar läsa om hur bradet utvecklas på de områden som jag harnämnt.Regeringen sitter inte med armarna i kors, KarinPilsäter. Det är därför regeringen och vi i finansut-skottet är så noga med att hålla fast vid överskotts-målet så att vi kan fortsätta att amortera av påstatsskulden. Det har på något sätt glömts bort i da-gens debatt att vi faktiskt har en statsskuld som är rättomfattande. Vi har börjat amortera på den, men det äroerhört viktigt att vi fortsätter att amortera för att viskall bli mindre känsliga när vi ramlar in i en låg-konjunktur.Regeringen och finansutskottet har slagit fast attdetta är viktigt, och jag tror att vi skall hålla fast viddet. Då kommer vi att befinna oss i ett helt annorlun-da och mycket bättre läge nästa gång vi kommer i enlågkonjunktur.Anf. 116 () replik:Fru talman! Jag sade nog inte över huvud tagetvem jag syftade på när jag talade om glädjekalkyler.Vad jag syftade på var att sade attden borgerliga regeringen gjorde glädjekalkyler. Vadjag ville ha sagt var att prognosmetoderna inte klararav den kraftiga konjunkturkänslighet vi har. Det ärdåligt, eftersom statsfinanserna är så konjunkturkäns-liga.Vi från sida är helt överens med rege-ringen när det gäller överskottsmålen. Men det räckerinte, utan man måste också genomföra andra struktu-rella reformer som minskar ekonomins konjunktur-känslighet. Det är väldigt viktigt för människor. Detär också viktigt att man inte förfuskar den nya bud-getprocessen, som jag tycker är så bra, genom attgöra olika typer av undanmanövrer.Det förstärka anställningsstödet är just en sådan.Det är inte någon skattesänkning att man får en kre-ditering på skattekontot för ett individuellt bidrag. Förföretagen är det precis samma metodik som tidigarenär de exempelvis på inbetalningskortet fick dra avrekryteringsstöd och andra sådana individuella an-ställningsstöd som man som företagare kunde få omman anställde en speciell person.Detta är ingen skattesänkning. Det är en praktiskmetod för att hantera utbetalningen av bidrag. Allasom jobbar ute på fältet inser att detta inte är en skat-tesänkning utan en form av bidrag. När man går runtutgiftstaken genom att lösa problemet på det här sättetär det ytterligare ett sätt att förfuska budgetprocessen.Fru talman! Min huvudsakliga kritik mot FAS,som kommer efter RAS, är att det inte är en frukt-bar metod. Vad vi behöver är en generellt sänkt skattpå arbete så att människor kan komma in på arbets-marknaden.Anf. 117 () replik:Fru talman! Jag sade redan i mitt huvudanförandeatt jag inte kommenterade alla punkter och reserva-tioner. valde att tala om just ensådan punkt som jag inte nämnde. Jag kunde ha sagtatt vi konstaterade att tilläggsbudgeten inte innehållernågra åtgärder för att kompensera försvaret för deakuta likviditetsproblem som uppstår under 1999.Det är vår bestämda uppfattning att Försvar-smaktens verksamhet är underfinansierad.Anslagen kommer inte att räcka för att täcka denverksamhet som har beslutat om och somregeringen har preciserat i regleringsbreven. Vi me-nar att det är orimligt. Just mot den bakgrunden före-slår vi att regeringen bör återkomma till riksdagenmed förslag om en ny tilläggsbudget där man till-skjuter de medel som behövs för att täcka verksam-heten.Anf. 118 () re-plik:Fru talman! På den punkten har jag redogjort attvi anser att också är med i den omstrukture-ring av försvaret som vi har kommit överens om medCenterpartiet. Vi inte bara tror utan är helt övertygadeom att det skulle vara helt fel signaler till det om-struktureringsarbete som är inlett på försvaretsområde om vi plötsligt skulle bifalla den moderatamotionen och ge ett tillägg på 2,2 miljarder för . Det skulle störa det omstruktureringsar-bete som redan är på gång.Anf. 119 () replik:Fru talman! Det är nog väl med ett omstrukture-ringsarbete. Effekterna av en underfinansiering är riskerar panikåtgärder. Jag skulle tro att de an-ställda i som har blivit varslade av de panikåt-gärder som är nödvändiga har en helt annan uppfatt-ning. Resultatet är en hattig och ryckig politik. Detsätter en mycket viktig verksamhet i stora problem.Det leder inte till långsiktiga beslut med den framför-hållning som en sådan här verksamhet behöver.Anf. 120 ():Fru talman! Jag skall börja med att yrka bifall tillutskottets hemställan i betänkandet.Detta är en något paradoxal debatt. Vi har tre par-tier - , - som föreslog kraftigt sänkta utgiftstak för i år.För nästa år vill spara ungefär 30 mil-jarder yttterligare, och ungefär 20miljarder och ungefär 15 miljarder mer änmajoriteten. Men här lägger de fram förslag somtotalt sett landar på plus minus noll för kd och fp och,hör och häpna, plus 4,6 miljoner för ,dvs. de lägger på ytterligare pengar.Här står och talar varmt om merpengar till försvaret, beskärmar sigöver lönebidragen och talar om bistån-det och det förskräckliga som har hänt där. KarinPilsäter sade också att det gäller att undvika panikåt-gärder. Anta nu att ni genom något slags underverkskulle vinna voteringen här i kammaren om ett parveckor om era budgetförslag. Tala om panikåtgärder!Hur skall ni klara av de väldiga besparingarna om niinte börjar nu? Varför lägger ni inte fram förslag tilltilläggsbudgeten som inleder denna mycket svåraprocess att dra ned på de offentliga utgifterna? Niskall tacka er lyckliga stjärna att det finns en majori-tet som är villig att ta ansvar för den samlade budge-ten!Jag skall bara beröra en punkt i de olika frågorsom tas upp i det här betänkandet. Det gäller Postgi-rot. Där finns en moderat reservation där moderaternavill ha en tidsplan för försäljningen. Det är en mycketmärklig reservation från ett parti som säger sig viljahylla marknaden. Skall man sälja ett företag måsteman ju titta på hur det ser ut på marknaden. Modera-terna vill ha en tidsplan som ett bestämt datum kastarPostgirot i gapet på, antar jag, de stora privata ban-kerna. Det skulle verkligen vara bingo för dem omman lade fram en sådan tidsplan.Vi i har accepterat bemyndigandettill regeringen när det gäller rätten att sälja. Jag skallgärna erkänna att det inte var alldeles lätt för oss attacceptera det. Vårt huvudalternativ är det som nämnsi betänkandet, nämligen att utveckla Postgirot, inves-tera i det och förvandla det till en samhällsägd bank.Det skulle behövas en skärpt konkurrens. Det är fort-farande oligopol som gäller. De stora privata banker-na beter sig på ett sätt som man kan göra om man ärhelt marknadsdomnierande.Det skulle behövas ett samhällsägt företag somskärpte konkurrensen även på de nya instrumentenInternethandel med finansiella tjänster osv., och sompressar räntemarginalerna. Vi behöver också ett sam-hällsägt företag som kan förmedla dessa tjänster ihela landet och ge en bra service till hela landet. Harvi t.ex. ett samarbete mellan Postbanken, Postgirotoch skulle man kunna utveckla ett mycketstarkt sådant samhällsägt alternativ. Det kan manockså lägga in i försäljningen. I så fall får man bildaett nytt företag. Sedan kan man sälja såväl Postgirotsom kanske vissa andra bitar av det statliga ägandettill detta nya företag. Det här kommer vi att fortsättaatt diskutera i de förhandlingar som skall börja nu isommar inför höstbudgeten. Det är en hjärtefråga föross.Jag skall säga något som kanske förvånar några aver. Om det nu blir en försäljning, vilka företag är dåacceptabla som köpare? Som ni redan har hört är vårthuvudalternativ, huvudspåret, att vi skall ha ett sam-hällsägt företag. Det är det bästa alternativet. Mennäst bästa alternativ är faktiskt ett utländskt företaghellre än en av de svenska storbankerna.Ta t.ex. ett nordiskt företag av den typ som ärpå gång när det gäller Telia-Telenord. Det företagetkommer att vara betydligt mer intresserat av att be-hålla t.ex. postkontoren runt om i landet för att ut-veckla alternativ till de privata bankerna. Om mandäremot kastar Postgirot i gapet på SE-banken, Han-delsbanken eller Nordbanken innebär det döden förde folkliga tjänsterna på det här området. Det skullevara väldigt dåligt för konsumenterna. Det är det allrasämsta alternativet.Jag vet att på den här punkten är vi överens medde fackliga organisationerna på Postgirot. Man häv-dar också där att det allra bästa är att vi behåller Post-girot i samhällets ägo och utvecklar och investerar ien sådan här bank. Men det näst bästa alternativet ärfaktiskt att vi har ett utländskt företag.Anf. 121 () replik:Fru talman! Det är ganska ofta vi får höra frånvänsterpartister: Det var inte lätt för oss att ställa upppå det här. Vi gjorde det motvilligt. Det verkar varatungt för att samarbeta med Socialde-mokraterna. Det verkar vara mycket vånda. Iblandnästan lider jag med och hans parti-kamrater för att de måste ha det så tråkigt och jobbigt.Jag trodde att ni var med och påverkade och varstolta över det ni kommit överens med socialdemo-kraterna om. Jag trodde att ni stod enade bakom braförslag som ni trodde på och som ni tog strid för. Mendet verkar innebära mycket stön och bekymmer förvänsterpartisterna.Jag noterar tacksamt att , om hannu blir statsråd , kanske blir privatise-ringsminister. Det skulle vara trevligt att se.Johan sade, riktat tror jag till , att vi skall börja med besparingar i årets budget.Jag vet inte exakt vad syftet var, men jag har bara enda besparing i tilläggsbudgeten. Det är bespa-ringen på lönebidragen, på de arbetshandikappade.Plus 90 miljoner som det står i budgeten blir i prakti-ken minus 200 miljoner. Jag ställde frågan tre ellerfyra gånger till . Han gav inget svar.Mona antydde i ett svar i frågestunden attanställningsstödet skulle vara något slags ersättning.Nu frågar jag , som har gjort uppmed regeringen: Är du stolt över det här? Är det hären politik som du kan förklara och försvara? Hur kanplus 90 miljoner bli minus 200 miljoner, och hur kandet bli totalstopp för nya lönebidrag ute i landet?Anf. 122 () replik:Fru talman! Jag skall tacka för medkänslan frånStefan Attefall. Det är inte så att vi vänsterpartisterdöljer att vi har tuffa förhandlingar med båda vårapartner. Vi tar ansvar för helheten, men vi döljeringenting och det tror jag vi är överens med vårapartner om. Vi talar om, också offentligt, att på denoch den punkten skulle vi gärna ha velat se en annanlösning. Det är ju tre olika partier med tre olika linjer.Det kan vara lite knepigt ibland att förklara för vårasympatisörer och väljare att det även sker tuffa ochotrevliga saker som vi tar ansvar för.Men jag har ett bra argument. Det är att jag kanvisa på vad alternativet är. Det är ju det som StefanAttefall och hans borgerliga bröder står för. Det inne-bär kraftigt sämre villkor för de allra sjukaste ochsvagaste människorna i det här samhället. Därför kanjag trots allt mycket väl förklara för mina partivänneroch sympatisörer att det här är det alternativ som stårtill buds och att denna majoritet tar ansvar. Vi ärstolta över att vi i denna mycket svåra situation harklarat av att ta ett helhetsansvar och lägga fram ettbudgetförslag som även vi vänsterpartister står bakomi sin helhet.Anf. 123 () replik:Fru talman! är bekymrad över al-ternativet. Titta på det som självdiskuterade, . Jag tror att vi kan varaganska överens om att sälja ut det till en utländskägare. Det har vi kristdemokrater inga problem med,och det tror jag inte heller att moderater, folkpartisteroch centerpartister har. Det alternativet verkar alltsåinte var så hemskt.Det tror jag inte heller att alternativet när det gäl-ler lönebidragen skulle vara för . Jagkan garantera att vi inte skulle ställa till det med enför icke redovisad chockartad indragningav på ett bräde, som dentilläggsbudget som vi nu tar ställning till faktisktinnebär.Jag har ställt frågan fyra gånger, tror jag, tillJörgen och en gång till ställer den en gång till: Hur kan plus 90 miljoner ilönebidrag bli minus ? Hur kandet bli ett totalstopp för nya lönebidrag nu när vi skallfå ut de arbetshandikappade på arbetsmarknaden?Hur kan det komma sig, och hur kan ni försvara dethela, ?Anf. 124 () replik:Fru talman! har jag inte den exakta siffran ihuvudet, men det handlade om i storleksordningen 8-10 miljarder. Så mycket lägre utgiftstak ville kristde-mokraterna ha när det gäller utgifter för de arbetslösa.Stefan Attefall har inte chans att förklara det ,men han kan väl göra det vid något senare tillfälle.Förklara för mig, : Vad hade det betyttför de arbetslösa om ni hade fått majoritet för eraförslag? Det kan han inte förklara, och därför är detinte någon större poäng med att han inte har någonreplik kvar. Men jag kan likafullt bjuda på det. Komgärna tillbaka nästa gång och förklara det.Anf. 125 () replik:Fru talman! Jag kan ju ta vid där.Johan sade alldeles att det är tuffaförhandlingar. Det har vi sett på TV och läst i tid-ningarna. Det är ju ingen hemlighet hur det går till påera förhandlingar.Men att alternativet skulle vara att de "svagasteoch sjukaste" skulle få det ännu värre kan jag verkli-gen inte hålla med om. De gamla som fick vård underperioden fick den kraftigt nedskuren närVänsterpartiet var med i majoriteten i de flesta lands-tingen. Det fick vi reda på i går. Det finns de som nufår sitt högkostnadsskydd försämrat, de som har fåttse de handikappades assistansersättning skäras nedoch försämras. Vi har försämringarna i biståndet, iänkepensioner. Det är vad jag kallar för de svagasteoch sjukaste och deras möjligheter. Ni kan ju inte åena sidan säga att ni tar ansvar, å andra sidan inte taansvar för att ni faktiskt försämrar och avstår från attförbättra och att uppfylla era egna vallöften just närdet gäller de svagaste och sjukaste. ju förklara hur det hänger ihop.När det gäller våra förslag skulle jag vilja säga attvi ju har lagt fram dem men de inte har fått någonmajoritet. Men det betyder ju inte att vi kan lägga nedvår verksamhet och inte driva oppositionspolitik.Med logik skulle vänsterpartisterna överhuvud taget inte ha lagt fram några förslag på decen-nier när de en gång väl var nedröstade. Men vi måsteju komma igen och hoppas att vi kan få en majoritetför det paket av förändringar som vi vill genomföra.Jag hoppas att vi inte skall behöva vänta ända till år2002, för med logik när det gäller sats-ningar på de svagaste och sjukaste kommer det härlandet att gå överstyr långt innan dess.Anf. 126 () replik:Fru talman! Jag tillhör inte dem som brukar vältrasig i historiken och se bakåt. Men låt oss ändå titta påden här perioden och se vad det var för förslag somlades fram av och . Vi varmed och höjde ett antal skatter. Detvar nödvändiga skattehöjningar för att undvika deännu mycket mer dramatiska nedskärningarna inomskola, vård och omsorg som den berömda Nataliepla-nen skulle ha inneburit om den hade fått fortleva medfolkpartister i regeringen.Ni ville ju ha väsentligt lägre skatter och väsent-ligt lägre utgifter för handikappade och sjuka. Då fårni väl stå för det. Men det gör ni inte. I stället hänvi-sar ni till den mycket dramatiska totala nedskärningsom på det hela taget gjordes upp dåvi inte var med. Vi var inte med i majoriteten från1995 och fram till valet 1998.Anf. 127 () replik:Fru talman! kanske inte kännertill att det finns en värld utanför , men sjuk-vården sköts huvudsakligen av landstingen ochVänsterpartiet har i många landsting under perioden1994-97 varit medansvarigt för detta. Det var det jagsyftade på, och det tror jag framgick mycket tydligt.För övrigt, fru talman, innebar inte Natalieplanennågra nedskärningar inom skola, vård och omsorg.Den innebar förslag på oförändrade resurser. Men densocialdemokratiska regeringen har med eller utan ermedverkan - jag kommer inte ihåg under vilka perio-der vilka beslut har fattats - fört en politik som inne-burit en real nedskärning av resurserna. De har sedan,efter detta, byggts upp igen. Först drogs de ned, sedanbyggdes de upp.Men när det gäller resurserna till kommunerna ärju poängen - det här avviker möjligen från ämnet fördebatten - att kommuner och landsting får mer egnaskatteinkomster ju fler människor som får jobb. Ochdå avgör statsbidragen desto mindre. Under den härperioden har ju också de egna skatteinkomsternakrympt så pass mycket att statsbidragsökningarnaknappt täcker det.Poängen med vår politik är att fler människorskall kunna få jobb, försörja sig själva och bli skatte-betalare. Då kan man i stället göra det som Folkparti-et satsar på. behöver nämligen inte fler skat-ter utan fler skattebetalare.Anf. 128 () replik:Fru talman! Det är väldigt svårt attsitta på två stolar . Man kan fördela de totalaresurserna i samhället mellan privat och offentligsektor.Vänsterpartiet står för en fördelning som innebären större andel offentliga tjänster, och det betydernaturligtvis att det blir något mindre kvar för privatkonsumtion. Vi står för det.Ni folkpartister vill däremot ha en annan fördel-ning av samhällets resurser. Ni lägger totalt settmindre resurser på den offentliga sektorn, genom attni vill ha lägre skatter och lägre utgifter. Det spelaringen roll om det är landstingen eller staten. Dethandlar om en total fördelning inom samhället.Inte ens kan växla en hundralapp itre femtiolappar. Ni får stå för det här. Er politikbetyder en något högre standard när det gäller denprivata konsumtionen men en väsentligt lägre nivånär det gäller skola, vård och omsorg i samhället. Ståför detta, och försök inte med detta eviga dubbelspel!Anf. 129 ():Fru talman! Jag skall börja med att yrka bifall tillutskottets hemställan i betänkandet.Tilläggsbudgeten är en del i en gemensam röd-grön strävan att värna stabila statsfinanser. Det betän-kande som vi diskuterar berör ett antal omflytt-ningar och enstaka satsningar som finansieras genomatt pengar överförs från andra konton. Domstolsvä-sendet får t.ex. ytterligare för attkunna täcka kostnader som uppstod i samband medinförandet av och inrättandet av särskildamiljödomstolar. Det finns också andra påslag på mil-jöområdet för miljöövervakning och kalkning som jagtror att kommer att säga någontingom efter mitt anförande.Däremot, , omfattar dagens betän-kande inte de begränsningsbelopp som du tog upp iditt anförande. Frågan om begränsningsbeloppenbehandlas i ett annat betänkande, FiU20, som kom-mer att debatteras här i kammaren om två veckor.Därför väntar jag med att kommentera påståenden om nedskärningar i biståndet tilldess. Jag skall däremot nu kommentera en annan del iKarin kritik.Karin sade att hon godtog extra utgifterför att täcka kostnader i samband med Estoniakatast-rofen men att hon inte accepterade att vi tar pengarnafrån anslaget som gäller köp av interregional tågtra-fik. Jag undrar varför? Annars brukar folkpartistertala sig varma för ökad konkurrens som en metod attpressa priserna. ökar konkurrensen och prisernasjunker. Ett exempel är att ett paket kostar i stället för 140 miljonerkronor. sjunker alltså priserna. Varför skulle vi dåinte kunna minska anslaget med ?Trafikutskottet har också yttrat sig över det här för-slaget. säger bl.a. mot bakgrund avEkonomistyrningsverkets budgetprognos, som pekadepå en utgående anslagsbehållning om 72 miljonerkronor, att en minskning av anslaget med 10 miljonerkronor inte kommer att få negativa återverkningar påupphandlingen av interregional trafik under inneva-rande år.Slutligen vill jag ta upp lönebidragen. Jag tror attStefan Attefall vet hur plus kan bliminus . Han borde veta det, efter-som han sitter i arbetsmarknadsutskottet. Det härberor på att anslagen för lönebidrag överskreds med290 . Om det inte hadeskett en övergång till en ny redovisningsmetod förlönebidragen 1998 hade det varit en utgående an-slagskredit 1998 på minus 290 miljoner, och det hadeinneburit en minskad möjlighet att förbruka anslag1999 med 290 miljoner. På grund av redovisnings-omläggningen blev det ingen utgående anslagskreditutan överskridandet slår i stället igenom som en redu-cering av anslaget 1999.Det är naturligtvis problematiskt, men utan till-skottet hade vi haft minus 290 miljoner i stället förminus 200 miljoner. Jag vill ändå, fru talman, in-stämma i kritiken när det gäller informationen tillriksdagen i den här frågan. Den bristen har vi frånMiljöpartiets sida också erfarit. När vi satt i förhand-lingarna var vi inte på det klara med att dessa 90miljoner plus skulle mötas av 290 miljoner minus.Men jag tycker att jag har klargjort bakgrunden tillvarför det är så här.Anf. 130 () replik:Fru talman! sade att han villediskutera begränsningsbeloppen om tvåveckor. Men jag tycker att de är relevanta i det härsammanhanget, även om de inte innefattas i det härbetänkandet. Användningen av begränsningsbeloppenär ju den största budgetförändringen för det här året.Tilläggsbudgeten gäller 1999, men de största posternaför 1999 finns inte med i det här betänkandet. Jagtycker att det är relevant att ta upp begränsningsbe-loppen i det här sammanhanget.Matz påstår dessutom att jag harkommit med falska påståenden, vilket är fullkomligtbefängt. Men eftersom han nu tar upp den diskussio-nen tycker jag att det vore klädsamt om han kundeklargöra vad det var för falska påståenden som jagkom med när jag refererade till vad man sade på Sida.Fru talman! Det här med tågtrafiken är uppenbar-ligen en öm tå för . Varför kan ni intebara konstatera att vi har olika uppfattningar om hu-ruvida man skall ta pengar från administrationen ellerfrån tågtrafiken? Det är väl inte så konstigt att mankan ha olika uppfattningar om detta.Anf. 131 () re-plik:Fru talman! För min del förefaller det naturligareatt diskutera begränsningsbeloppen i debatten om detbetänkande där de finns med än i debatten om ettbetänkande där begränsningsbeloppen inte finns med.Men jag skall kortfattat bemöta din kritik av minkritik. När du säger "nedskärningar" säger jag att detär ett falskt påstående. Det finns fog för det, eftersomnedskärningar, såvitt jag förstår, innebär att manminskar ett anslag. I det här fallet är det inte fråga omdet. Begränsningsbeloppet innebär att man får skjutaupp utbetalningar till senare budgetår. Det är alltsåinte en nedskärning, utan det handlar om att manskjuter upp en utbetalning. Och det är en helt annansak.Anf. 132 () replik:Fru talman! Erfarenheten av användning av bud-geteringsmarginal och utgiftstak ger ju vid handen attdet tillfälle då man kan utnyttja dessa uppskjutnabelopp inte kommer att komma, åtminstone inte närai tiden, eftersom de även då måste rymmas inom dethär.Men icke desto mindre och likafullt handlar detbevisligen om en nedskärning . Detta belopp kan-ske kommer att användas senare, men det vet vi ing-enting om. För de människor i tredje världen, i Ko-sovo eller på andra ställen som skulle behöva hjälpennu är det här bevisligen någonting som inte kan görasnu. Det är klart att man kan säga att begränsningsbe-loppen formellt sett skall behandlas vid ettsenare tillfälle, men utrikesutskottet har ju ändå gjorten enig bedömning att det här är en fråga som handlarom . Jag tycker inte att det är irrelevant att ta uppdetta i det här sammanhanget. När vi pratar om 1999skall vi också kunna tala om de största förändringarnaför 1999. Och utrikesutskottet har enigt gjort sammabedömning, så det är inte så långsökt.Anf. 133 () re-plik:Fru talman! Jag tycker att det är klokt att sparabegreppet "nedskärning" till dess att man talar omnedskärningar och inte använda det om begräns-ningsbelopp.När det gäller Kosovo vet att rege-ringen och samarbetspartierna har betonat att det härinte på något sätt innebär något men för de drabbade iKosovo, inte heller för dem som har drabbats avMitch.Vi i har offentligt sagt att vi, i debudgetförhandlingar som startar redan om någonvecka inför höstbudgeten, kommer att prioritera frå-gan om möjligheten att använda dessa uppskjutnaanslagsbesparingar i framtiden.Anf. 134 () replik:Fru talman!