prot · GN0938 · 1999-12-02 00:00:00 — Jag vill tacka statsministern för detsvaret. Vi ser fram emot att få veta vad som egentli-gen har hänt, och vi vill ha en redovisning av detverkliga förhållandet.KoldioxidutsläppetAnf. 85 ():Herr talman! Inom EU ska koldioxidutsläppenminska - detta enligt en överenskommelse iKyoto 1997.Den har förhandlat fram enkvot som innebär att utsläppen tillåts öka med 4 %.Miljöministerns företrädare lät oss i samband meddenna överenskommelse, tror jag det var, ana attSverige inte ska behöva utnyttja denna ökningskvot.Det skulle alltså snarare ha varit bra att istället för något annat land med större risk för attutnyttja den här rätten fick tillåtelse att öka utsläppen.Jag vill fråga miljöministern: miljöminis-terns företrädares prognos än ? Behöver manalltså inte utnyttja denna rätt?Anf. 86 Miljöminister ():Herr talman! Bakgrunden till den höjning som vihar möjlighet att acceptera är helt enkelt att Sverigehar väldigt låga utsläpp per capita . De globalautsläppen är ungefär per capita. har 6ton, totalt har , EU har och För-enta staterna har ungefär per invånare. Det ärde låga utsläppen som gör att det blir dyrare förSverige än för andra länder att minska utsläppen.När det gäller den konkreta frågan är det inte minprognos - jag tror nämligen inte att man ska ha enprognos för vad som händer - men däremot min bestämda ambition att vi skaklara en utveckling som innebär att vi inte ligger över1990 års nivå år 2010.Anf. 87 ():Herr talman! Det finns beräkningar som visar attstängningen av innebär en ökningav koldioxidutsläppen med nästan perår.Jag har erfarit att man när stängdes kunde notera att en import avkolkraft från inleddes då. Mot den bakgrun-den tycker inte jag att det känns riktigt att uttrycka sigpå det sätt som miljöministern gör. Här finns ett väl-digt stort hot som har ökat i samband med stängning-en av Barsebäcksverket.Anf. 88 Miljöminister ():Herr talman! Detta är lite förbluffande resoneratav . har ett utsläppskravsom innebär att man ska minska utsläppen med 21 %mellan 1990 och 2010. är bundet av Kyoto-protokollet. Om vi exporterar vår el till Danmarkinnebär det bara att vi minskar trycket på danskarnaatt åstadkomma egna åtgärder hemma. I slutändanblir förmodligen resultatet precis det samma.Sverige har ett exportöverskott på el. Det har Sve-rige haft under åtta av . ochförra året motsvarar det driften av två och ett halvtBarsebäcksaggregat . Det är detta som det ärfrågan om. kommer att exportera lite mindreel . måste öka sina insatser för attminska koldioxidutsläppen.När det gäller andra utsläpp från produktion avenergi är också nu medlem av ett avtal somskrevs under i i förrgår. Det innebär attDanmark måste göra kraftiga reduktioner av utsläp-pen av bl.a. svaveldioxid och kväveoxider.Import av avfallAnf. 89 ():Herr talman! Jag har en fråga till ,eller möjligtvis till miljöministern.Först vill jag haka på den tidigare frågan och sägaatt det är självklart att har lägre koldioxidut-släpp än en del andra länder. Det beror ju på att Sve-rige har så pass mycket vattenkraft och så mycketbiobränsle. Det vore ju alldeles åt helsike annars! Sådet är väl egentligen ingenting att stoltsera med.Jag kommer sedan till den direkta frågan. Rege-ringen, och inte minst , talar gärna omett ekologiskt hållbart samhälle och ett grönt folkhem.Regeringen har också sagt - på vår inrådan för övrigt- att import av avfall och sopor inte ska accepteras,och definitivt inte öka. Om man tittar på vad som harhänt 1999 ser man att utvecklingen har varit alldelesskandalös, som tydligen inte vare sig Naturvårdsver-ket eller andra har grepp om. Importen av sopor ochavfall har nämligen ökat rejält, inte minst från Norge.Det handlar om flera hundra tusen ton sopor.Hur går detta ihop med att regeringen samtidigtsäger att man ska förhindra import av avfall?Anf. 90 Miljöminister ():Herr talman! Nej, det kanske inte är någonting attstoltsera över. Men i den debatt som har förts, inteminst i samband med stängningen av det första Bar-sebäcksaggregatet, tycker jag att utsläppgentemot andra länders är något som är värt att upp-lysa om.De uppgifter som har om sopornaär nya för mig. Med tanke på att det till stor delhandlar om kan jag tänka mig att det rör sigom ganska kortväga transporter av sopor, dvs. någonform av gränshandel. Huruvida de transporterna upp-fyller de miljökrav vi ska ställa på sådana transportervet jag inte - men jag utgår från att det är på det sät-tet.Anf. 91 ():Herr talman! Jag måste säga att jag är förvånadöver det svaret. Det är framför allt i som manförbränner sopor från , men det sker även påandra ställen. Att tala om gränshandel är möjligtvisatt ta i.Regeringen har ju klart uttryckt att inteska importera, och här sker en explosiv utveckling.Det beror framför allt på en sak, vilket vi har påpekatför regeringen åtskilliga gånger, nämligen att man iNorge och andra länder har en avfallsskatt och enförbränningsskatt på sopor. Det har man inte i Sveri-ge. är det väl ändå hög tid att vi i ocksåinför förbränningsskatten! Annars kommer avfall ochsopor att faktiskt dumpas i vårt land - och det kan väländå inte vara meningen?Anf. 92 Miljöminister ():Herr talman! Vi får ju en deponiskatt ganskasnart. Det är mycket möjligt att den ska följas uppmed en förbränningsskatt. Det får vi i så fall diskuteravidare.FörsvarsmaktenAnf. 93 ():Herr talman! Jag har en fråga till försvarsminis-tern. Regeringens och förslag om nedskär-ningar inom Försvarsmakten leder till att Försvar-smaktens närvaro i glesnar alltmer. Jag troratt Försvarsmakten nu kan få betydligt svårare attklara av de fyra huvuduppgifter som har fastlagts.Jag tänker särskilt på en av dem. Det är den fjärdesom gäller att stärka det fredstida samhället vid svårapåfrestningar. Hur kommer Försvarsmakten att kunnalösa den här uppgiften ?Anf. 94 Försvarsminister ():Herr talman! I den förändring av stabs- och led-ningsorganisationen som vi föreslår kommer det attupprättas delar av militärdistriktsstaberna på ca 30ställen. De kommer bl.a. att ha till uppgift att justsamverka med det civila samhället och underlätta fört.ex. användning av militära fordon inom rädd-ningstjänsten om det finns intresse för den saken. Härkommer också samverkanslänken till hemvärnet ochmellan hemvärnet och det civila samhället att gå. Jagtror faktiskt inte att det ska bli några försämringar iden delen.Anf. 95 ():Herr talman! Tack för det svaret. Jag hade justtänkt att nämna de här militärdistriktsenheterna. Avsvaret förstår jag att visst materiel kommer att place-ras ut på dessa 29 eller 30 enheter. Vårt samhälle är jufortfarande mycket sårbart och kan bli allt sårbarare.Man behöver bara tänka på ett nytt sådant oväder somvar i . Det betyder att vi omedelbartvill ha tillgång till, och vi har vant oss vid att ha till-gång till, de militära resurserna.Anf. 96 Försvarsminister ():Herr talman! Det blir möjligt för kommunerna ochden kommunala räddningstjänsten att inleda en dialogmed Försvarsmakten, t.ex. representerat av de härenheterna, kring just sådana frågeställningar. Vilkaönskemål har man? Vad finns det för möjligheter attt.ex. med stöd av hemvärnets personal bemanna och ivissa stycken underhålla den typen av fordon? Jaganser att det är möjligt att gå den vägen även i andrahänseenden där Försvarsmaktens resurser kan ställastill förfogande för det civila samhället.HörselvårdenAnf. 97 ():Herr talman! Jag skulle vilja ställa en fråga till so-cialminister . Den gäller en artikel med ru-briken Låga tak och långa köer i senaste numret avHörselfrämjandets tidskrift. Där har man gjort enöversikt av väntetiden för att få hörapparater. Vänte-tiden varierar mellan 1 och 36 månader.Jag tycker att medborgarna har rätt till vård på li-ka villkor. Jag skulle vilja fråga socialministern vemsom egentligen har det yttersta ansvaret för hör-selvården på det nationella planet. Det är ocksåså att just den här gruppen av handikappade är denenda som drabbas av avgifter på bashjälpmedel.Anf. 98 Socialminister ():Herr talman! Det nuvarande systemet innebär attdet i det här fallet är landstingen som är ansvariga.Jag hade ett möte med de hörselskadade och diskute-rade problemet alldeles . Det är ingen tvekanom att det är besvärande att behandlingen och be-dömningen är så olika i olika landsting. Vi har ingetnationellt regelsystem som gör att man blir lika be-handlad oavsett var man bor i landet. Det är säkert enfråga som vi har anledning att diskutera framöver närvi ska ta ställning till en nationell handlingsplan påhandikappområdet för att se till att vi får större gradav lika behandling.Anf. 99 ():Herr talman! Det är bekymmersamt när somligalandsting har kostnadstak och andra inte. Där man harkostnadstak är det den enskilde medborgaren somsjälv får stå för kostnaderna. Det är också stor skill-nad på att få hjälpmedel till båda öronen och att barafå till ena örat. Jag tycker att detta är en viktig fråga.Jag hoppas verkligen att en förändring snabbt kom-mer till stånd så att även de hörselskadade kan fåhjälp med bashjälpmedel.Anf. 100 Socialminister ():Herr talman! Jag delar uppfatt-ning. Detta är ett problem. Skillnaderna är alarmeran-de stora. Vi har förklarat att vi relativt snart ska pre-sentera en nationell handlingsplan på handikappom-rådet. Där ska de här frågorna också behandlas. Vi fåranledning att diskutera detta i under våren.KapitalskatternaAnf. 101 ():Herr talman! Jag har en fråga till finansministern.I måndags kunde EU:s finansministrar inte kommaöverens om en harmonisering av kapitalskatterna.Mot den bakgrunden har jag en fråga till finansmi-nistern. Vilka åtgärder överväger nu finansministernatt vidta för att sänka kapitalskatterna i ?Anf. 102 Finansminister ():Herr talman! Den diskussion som var på , Ekofin, om skattefrågorna kom-mer att fortsätta inför toppmötet. Jag villgärna markera att det skattepaket som diskuterasinnehåller tre delar. Det finns ganska stor samstäm-mighet kring två delar. Överläggningarna kommer attfortsätta kring den del, det s.k. sparandedirektivet,som det inte har gått att nå enighet om. Detgjordes ett uttalande från alla de 15 medlemsstaternaatt det fanns ett intresse av att fortsätta diskussionenmed syfte att försöka nå ett resultat framöver.Anf. 103 ():Herr talman! Det är väl känt att det är Storbritan-nien som inte vill vara med och harmonisera kapital-skatterna av speciella orsaker. Finansministern talarom det här paketet med de tre delarna. Om jag harförstått referaten från mötet rätt sades det att paketetär odelbart. Man måste komma överens om detta medkapitalskatterna också. Om det nu blir så att ni intekan komma överens har väl finansministern någonberedskapsplan. Det vore intressant att höra vad den iså fall innehåller.Anf. 104 Finansminister ():Herr talman! Skattepaket innehåller alltså en delsom handlar om beskattning av royalties som med-lemsländerna i stort sett har kommit överens om. handlar om att förhindra ojust konkurrens länder-na emellan för att dra till sig olika typer av företag.Där har man hunnit mycket långt och identifierat ettstort antal hinder som medlemsländerna är bereddaatt försöka avlägsna.Sedan fortsätter diskussionerna på det tredje om-rådet som handlar om det s.k. sparandedirektivet. Därfinns det, inte minst från svensk utgångspunkt, anled-ning att föra fram frågan om uppgiftsskyldighet närdet gäller kapital i olika länder för att under-lätta beskattning av det här kapitalet mellan länderna.Det är ett arbete som kommer att fortsätta.Planen är den att efter den diskussion som var imåndags kommer ett fortsatt resonemang nästavecka på ett nytt Ekofinmöte. Sedan kommer över-läggningarna naturligtvis att fortsätta.Omhändertagande av barnAnf. 105 ():Herr talman! Jag vill ställa en fråga till socialmi-nistern. har invandrarflickors situa-tion uppmärksammats mycket i medierna, och det ärberättigat. Men i vår omsorg om flickorna finns detrisk att vi går för långt. Det är besvärligt att varaförälder till tonåringar. Det gäller alla föräldrar oav-sett bakgrund.Jag har kommit i kontakt med invandrarföräldrarvars barn har blivit omhändertagna av de socialamyndigheterna. Anledningen har varit att föräldrarhar satt gränser för sina 13-åriga söner eller döttrart.ex. när det gäller att komma hem påkvällarna. Då går ungarna till skolan och berättar förlärarna att föräldrarna förtrycker dem bara för att dehar en annan kultur. Det leder ibland till att barnenomhändertas. Dessa föräldrar känner sig oerhörtkränkta och tror att samhället straffar dem på detsättet just för att de är invandrare. Samhällets uppgiftmåste ju ändå vara att stötta invandrarföräldrar i derasföräldraroll i de fall det behövs och inte att oduglig-förklara dem som föräldrar.Min fråga är: Är man över huvud taget medvetenom det här problemet på ?Anf. 106 Socialminister ():Herr talman! Vi är medvetna om de här proble-men. redovisade en rapport förra åretsom berörde familj- och individomsorgens arbetemed ungdomar. De kunde konstatera, vilket är ganskaintressant, att insatserna var mycket större när detgäller barn till invandrade föräldrar. Det kan i och försig finnas två förklaringar till det. Den ena är att defaktiskt behöver stöd. Men det kan också innebära,vilket är mer bekymmersamt, att man har svårt atthantera kulturella skillnader och att man gör andrabedömningar än man hade gjort om det hade varitbarn till svenska föräldrar.Det är sannolikt ett problem att se till så att soci-altjänsten fungerar med full respekt för de kulturellaskillnaderna utan att göra andra bedömningar än vadsom bör gälla för samtliga.Nu kommer faktiskt avbarnmisshandel, likaväl som , att taupp de här frågorna för att se vad man ska göra för attnå lika behandling.Anf. 107 ():Herr talman! Jag känner mig glad över att manöver huvud taget tar tag i det här.Men jag vill ändå peka på två problem. Det enarör 18-åriga tjejer som vill bestämma över sina livoch som har all rätt att göra det. Den diskussionen fårman inte blanda ihop med problemet med föräldrarsom vill sätta gränser för 13-åringar. Det är det jag ärute efter - hur man ordentligt kan reda ut det här ochkanske initiera en diskussion både inom skolan ochnär det gäller socialtjänstlagen. Jag vill bara skickamed det, att man inte blandar ihop de här två proble-men.Annars tackar jag så mycket för svaret.TillväxtavtalenAnf. 108 ():Herr talman! Jag önskar ställa en fråga till fi-nansministern. Det gäller statsbudgetens påverkan påtillväxtavtalen ute i landet.Det är ju så att tillväxtavtalen är ett samarbetemellan kommuner, landsting, regioner, och framförallt de statliga myndigheterna AMS och , liksomäven företagare som är involverade med pengar.Nu har det visat sig att statsbudgetens indragningav pengar till de statliga myndigheterna reducerar imånga fall av de satsningar som manhade tänkt att göra i tillväxtavtalen. Detta leder tillmånga kända fall där kommuner och framför alltföretag drar sig ur tillväxtavtalen. Detta ser jag somett stort bekymmer. Hur ser finansministern på detta?Anf. 109 Finansminister ():Herr talman! Tillväxtavtalen är viktiga för attkunna generera ny sysselsättning och framför allt föratt de ger en möjlighet för de olika regionerna attsamarbeta kring olika projekt. Som säger kan kommuner, landsting, företag och sta-ten på olika sätt bedriva gemensamma projekt.Avsikten är att finansieringen av tillväxtavtalenska ske inom de ramar som staten har för sina myn-digheter och sin verksamhet, de anslag som regeringoch riksdag har anvisat. Uppstår det särskilda pro-blem får man inom myndigheternas ram försöka hittametoder för att se till att det finns resurser när manhar gjort den gemensam bedömningen att man skafullfölja de tillväxtavtal man har föreslagit.Anf. 110 ():Herr talman! Såvitt jag kan förstå är det alltså såatt pengar har dragits in. Det tror jag att vi som arbe-tar i samhällets institutioner har förståelse för. Närsysselsättningen blir lite bättre drar statsmakterna inpengar till myndigheterna. Men då får man också utbeskedet att när de pengarna är indragna finns detingenting till de här satsningarna. Det är det som ärproblemet.Jag menar att nu drar sig företagen ur. Jag tror attinstitutionerna - låt mig nämna kommuner, landstingoch andra - kan ha förståelse för det här budgetdrag-spelet. Men jag är rädd för att företagen inte ställerupp nästa gång vi bjuder upp till en sådan här dans.Hur ser finansministern på problemet att företagenhar fått en chans, att de ville gå in, men att de nubackar ur? Jag tror att de blir svårbedda nästa gång.Anf. 111 Finansminister ():Herr talman! Det är naturligtvis viktigt att de stat-liga myndigheterna som är engagerade i tillväxtavta-len gör en bedömning ifall de också har resurser attfullfölja de åtaganden som de har gått in i.Jag utgår från att det som syf-tar på bl.a. är de medel som finns för arbetsmark-nadspolitiska program. De har ju som kammaren ärväl medveten om reducerats i takt med att vi har fåttalltfler sysselsatta och allt färre arbetslösa. Då är det isista hand naturligtvis en fråga för arbetsmarknads-myndigheterna att bedöma om satsningarna i tillväx-tavtalen är mer prioriterade än andra typer av insatserman gör inom arbetsmarknadspolitiken.Det är viktigt att tillväxtavtalen ses som långsikti-ga insatser och inte bara som något som rör den aktu-ella konjunkturpolitiken. Jag utgår från att respektivemyndighet har gjort en sådan långsiktig bedömninginnan man har gått in i ett tillväxtavtal.Prioriteringar inom sjukvårdenAnf. 112 ():Herr talman! Jag har en fråga till socialministern.I förra veckan kom det en rapport från Socialstyrelsensom visar att det inte finns några systematiska priori-teringar när det gäller sjukvården och den storastrukturförändring som har skett inom sjukvården.En förklaring sägs vara att riksdagsbeslutet intevar tillräckligt tydligt och att man därför inte vet vadsom verkligen ska göras i landstingen och kommu-nerna. gör bedömningen att man fak-tiskt behöver ta till nationella åtgärder för att kommatill rätta med det här, så att riksdagsbeslutet följs.Jag vill fråga socialministern om det finns någraidéer om hur man ska få kommuner och landsting attfölja riksdagsbeslutet.Anf. 113 Socialminister ():Herr talman! Det är inte bara Socialstyrelsensrapport som är alarmerande på den här punkten. Detfinns också rapporter runt om i landet, exempelvis iVästra , där det är bekymmersamt. Manbestämmer sig uppenbarligen för att avstå från vissabehandlingar - de som finns längst ned på priorite-ringslistan - därför att man inte anser sig ha råd.Prioriteringsbeslutet i handlade faktisktinte om en rätt för sjukvårdshuvudmännen att avståfrån behandlingar som fanns längst ned. Det handladehelt enkelt om att inför valet bestämma sig för i vil-ken ordning man ska genomföra behandlingar.Det är ganska allvarligt när vi nu får rapporterfrån vissa delar av landet att man avstår från behand-lingar och ställer in operationer med hänvisning tillatt man inte har råd - när man dessutom uppenbarli-gen har råd att sänka skatten.Det finns en rad bekymmer när det gäller fråganom hur man hanterar prioriteringar hos sjukvårdshu-vudmännen. finns det ju en prioriteringsdelega-tion, som faktiskt är tillsatt för att diskutera medsjukvårdshuvudmännen hur prioriteringsbesluten skarealiseras och vilken beredskap man ska ha.Till detta kommer också att vi just nu är i färdmed att arbeta med en nationell handlingsplan påsjukvårdens område där prioriteringsfrågorna natur-ligtvis kommer att stå i centrum.Anf. 114 ():Herr talman! Jag ber att få tacka socialministernför svaret.Det är väl inte bara i någon region som det är be-kymmer. visar ju att priorite-ringarna i regel sker utifrån läkares och sjuksköter-skors omdömen. Snarare handlar det om en brist påprioriteringar från politikernas sida, och som jaguppfattar rapporten lär det vara likadant över helalandet.Anf. 115 Socialminister ():Herr talman! Det är alldeles sant, problemet ärmångfacetterat. pekar på att många avprioriteringarna sker lite dolt eftersom det är folk somjobbar i sjukvården som tvingas ta de svåra beslutenmedan politikerna inte ställer sig i fronten och förkla-rar varför man måste prioritera.Det är ett bekymmer. Prioriteringsbesluten i sjuk-vården måste ju grundas på den demokratiska organi-sation som är huvudman för sjukvården.Till detta kommer att det också på politisk nivåhär och var i landet fattas sådana beslut som innebäratt man avstår från väsentliga behandlingar med hän-visning till bristande ekonomi. Det var inte priorite-ringsbeslutet till för. Det var inte för att ge politikernamöjlighet att avstå från att ge människor behandlingnär de begär vård.TjetjenienAnf. 116 HANS ():Herr talman! Jag har en fråga till statsministern.Tjetjenien - bombningar, massiva bombningar avGroznyj, attacker mot många städer och byar, töm-ning av många byar på civila personer, urskillningslösterror i jakten på terrorister. Man har från Rysslandssida uppenbarligen brutit löftet som man gav till OS-SE om att ha närvarokontroll i . Man brytermot , principer ochkrigets lagar - det mesta man kan bryta mot om manvill hävda humanitet.Ansvaret för säkerhet och fred på vår kontinent,för mänskliga rättigheter, för humaniteten - det varmycket tal om det i det . är deten pinsam tystnad.Hur bedömer statsministern att EU kan agera?Hur bedömer man att vi kan agera? Det handlar omekonomiskt bistånd, om diplomatiska aktioner, omnärvaro för att hävda mänskliga rättigheter. Tjetjenienoch tystnaden i oroar mig oändligt mycket.Anf. 117 Statsminister ():Herr talman! Jag tror att självgav svaret på frågan om vad vi kan och bör göra, somnation och som medlemmar av en europeisk union.Jag är säker på att det här kommer att vara en avde saker som upptar huvuddelen av vår tid och vårtdiskussionsutrymme i om . Detär precis som säger, utvecklingen ärmilt sagt oroande. måste öppna för huma-nitära insatser. måste också se till att deinsatser som görs mot terrorism har en proportionali-tet som inte ger intryck av, och som inte ger somresultat, att man i praktiken bedriver ett storskaligtkrig.Det finns mycket stor anledning att vara kritiskoch att från omvärlden rikta dessa krav mot Ryssland.Jag är säker på att det blir en förnyad diplomatiskoffensiv. Vad som därutöver kan göras är det natur-ligtvis utomordentligt svårt att spekulera i.Anf. 118 HANS ():Herr talman! Frågan är inte lätt, och vi har inte tidatt gå igenom den . Det är jag medveten om.Statsministern talar om en proportionalitet. Jagmenar att den gränsen för länge sedan är överträdd.Jag förutsätter att i den här processen tarinitiativ och bryter tystnaden. Jag förutsätter också attRyssland får klart för sig att man inte kan agera eftergamla tsaristiska eller stalinistiska stormaktsprinciperoch kränka mänskliga rättigheter och tro att man fårsin ekonomi sanerad genom internationella organ somIMF, eller att man får bistånd från stater.Jag förutsätter att statsministern delar min me-ning.Anf. 119 Statsminister ():Herr talman! Precis som sade ärvi båda angelägna om att IMF inte kommer i klämoch att det stalinistiska beteendet i trängstillbaka. Det är självklart.Men det här är svårt. Jag deltog själv i diskussio-nen i för om vad vi kangöra inom ramen för . Det var ingen tvekan omatt det var ett massivt enhälligt uttryck för omvärl-dens bekymmer och avståndstagande från den ryskaoffensiven, som saknar all proportionalitet.Dessutom, vilket är ytterligare belastande, öppnasinte för humanitära insatser.