prot · GN0938 · 1999-12-02 00:00:00 — Det finnsolika uppfattningar om det, men regeringen har inteför dagen några planer på att göra några förändringarav det systemet.Anf. 187 () replik:Fru talman! Jag riktade redan i inledningsanfö-randet ett par frågor till , vilka del-vis har besvarats i replikrundorna, men jag har ännuinte har fått något svar på hur det blir med författ-ningsändringar som gör ägarlägenheter möjliga. Ärdet någonting på gång, och när kommer det?Vi har kanske inte kunnat komma längre när detgäller bosparandet, men visst är det positivt att ung-domar redan tidigt får en signal om att planera förframtiden och att det då också handlar om att tänka påsitt framtida boende, som ofta kommer att kräva ka-pitalinsatser.Jag vill ge en liten eloge för ett replikinlägg somhandlade om nyckelfrågorna i välfärdssamhället. Viär alla överens om att det handlar om skola, vård ochomsorg, men naturligtvis hör också boendet dit. Bo-endet är självklart viktigt.I målformuleringarna för boendepolitiken fannstidigare med att man särskilt ska främja en harmoniskuppväxt för barn och ungdomar. I de senaste proposi-tionerna liksom i budgetpropositionen finns den for-muleringen inte med. Regeringen står väl ändå fortfa-rande fast vid att den formuleringen är viktig i det härsammanhanget?Anf. 188 Statsrådet ():Fru talman! Annars hade jag väl inte uttryckt migpå ungefär det viset i mitt replikskifte här tidigare.Det är naturligtvis avgörande för barns och ungdo-mars möjligheter senare i livet att de kan växa upp iett bra boende med god kvalitet och med ett socialtinnehåll i omgivningen. En god boendemiljö är oer-hört central. Vi har inga delade meningar på denpunkten.Jag har observerat att jag inte har besvarat denkonkreta frågan om ägarlägenheter. Regeringenkommer att tillsätta den utredning omägarlägenheter som har beställt.Anf. 189 () replik:Fru talman! Jag tackar för de svaren. Även de varpositiva. Jag vill ändå bara kort markera att de positi-va signaler om en bra uppväxt för barn och ungdomsom det är bra att vi får också från regeringen verkli-gen bör formuleras fullt ut även i budgetpropositio-nen. De finns trots allt med i regeringens målsättning,som har antagit.Det handlar faktiskt också om positiva signalernär det gäller sparandet. Ett sparande är bra för väl-färdssamhället. Det tillför kapital som kan användaspå många olika sätt, och det ger signaler till våraungdomar att använda pengar till någonting som ärviktigt för framtiden, då man många gångerkommmer att ha nytta av ett sparat kapital.Ungdomsbosparandet har inte riktigt blivit denmöjlighet som det var tänkt. Kanske kan det reforme-ras. Är det möjligen en framkomlig väg?Anf. 190 Statsrådet ():Fru talman! Vi ska naturligtvis fortlöpande följafrågan om bosparandet. Jag ser det som viktigt sparar till sitt boende och att det finns former fördetta. Det finns också inom många institut reg-ler om och möjligheter till bosparande.Vad än en gång gäller frågan om uppväxtmiljönhar jag inte själv noterat att vi har tappat bort formu-leringarna om detta i budgetpropositionen, men det ärväl ett ganska enkelt konststycke att föra tillbaka demtill nästa gång. Jag har gett uttryck för regeringensuppfattning, och den präglar regeringspolitiken ävenpå andra områden. Hela storstadssatsningen med deutvecklingsavtal som ingås med kommunerna ochsom tar sikte på att förbättra boendemiljö och utveck-lingsmöjligheter i de bostadsområden som är hårtsegregerade är ju ett uttryck för den uppfattningen.Anf. 191 () re-plik:Fru talman! De flesta frågor är väldigt väl debatte-rade. Jag ska bara ta upp en liten detalj, som dock ärviktig för mig som bor i och långt frånstorstaden. Statsrådet betonade att regional-politiken har en viktig uppgift också när det gällerboendet. Det är helt riktigt. Med en bättre regionalbalans minskar trycket på storstäderna, och vi kanutnyttja de bostäder som redan finns i övriga landet.Ett sätt att göra landsbygdsboende attraktivt kanvara att, som har nämnts i debatten, lätta påreglerna när det gäller byggande nära stränder. Jagvill bara fråga om statsrådet är beredd att medverkatill en sådan lättnad när det gäller älvnära och sjönäraboende i glesbebyggda områden av vårt land.Anf. 192 Statsrådet ():Fru talman! Jag tycker inte att det är en väg somvi ska beträda. Den står i konflikt med andra intres-sen, så mitt svar på den frågan är nej.Däremot delar jag uppfattningen att det krävs enaktivare regionalpolitik framöver för att vi ska kunnamotverka den starka framväxt som vi nu har av enregional obalans. Jag tror inte att det är en huvudfrågai regionalpolitiken att lätta på byggandet av strandnä-ra tomter. Jag tror inte att det leder till något drama-tiskt positivt, inte ens till någon liten positiv effekt.Det är andra insatser som krävs på regionalpoliti-kens område, men det ska vi kanske inte uppehållaoss vid . Det ska föras en aktiv regionalpolitik sommotverkar den framväxande regionala obalansen.Anf. 193 () re-plik:Fru talman! Det gäller också möjligheterna attskapa mera attraktiva bostäder. Det finns oerhörtmånga mil av stränder som kan komma i fråga i dethär fallet. Jag ska inte föra debatten längre än så.Anf. 194 Statsrådet ():Fru talman! Jag har ju förmånen att få resa väldigtmycket i landet, framför allt därför att jag är ansvarigför ekonomi. När man som storstadsmän-niska reser väldigt mycket i landet slås man av att detfinns ett mycket stort bostadsbestånd som i en jämfö-relse med de priser som råder i storstadsområdenaframstår som väldigt attraktivt. Jag tror inte att bo-stadsfrågan är ett huvudproblem eller ens något pro-blem när det gäller att motverka den regionala oba-lansen, utan det är andra insatser inom regionalpoliti-ken som behövs för att vi ska få till stånd en merabalanserad utveckling i Sverige.Anf. 195 ():Fru talman! Enligt skulle jag kun-na bidra till bostadsproduktionen antingen medmurslev i handen eller utrustad med tapetklister. Mittbidrag med anledning av det här betänkandet kommerdock att begränsa sig till en del miljöaspekter på detlokala investeringsprogrammet för ekologisk hållbar-het och till synpunkter på bostadsförsörjningen ur ettungdomsperspektiv.Utgiftsområde 18 omfattar ca 15 ½ mil-jarder kronor. Prioriterat inom området är arbetet medatt stödja utvecklingen mot ekologisk hållbarhet.Vidare ska fortsatta insatser göras för ett miljö- ochhälsoriktigt byggande och boende. För detta avsättsca nästa år.Stödet till lokala investeringsprogram för ekolo-gisk hållbarhet beslutades av i enlighet medett förslag i budgetpropositionen . Det för-längs nu med . Det är ungefär 40kommuner som får stöd.Enligt förordningen om lokala investeringsprog-ram kan en kommun få bidrag för utgärder som syftartill att- minska belastningen på miljön- öka effektiviteten i användningen av energi ochandra naturresurser- gynna användningen av förnybara råvaror- öka återbruk, återanvändning och återvinning- bidra till att bevara och förstärka den biologiskamångfalden samt tillvarata kulturmiljövärden eller- bidra till att förbättra cirkulationen av växtnä-ringsämnen i ett kretslopp.De lokala investeringsprogrammen har fått båderis och ros. De har utsatts för granskning av såvälRiksrevisionsverket som revisorer, förövrigt på förslag av bostadsutskottet.Intresset från kommunerna har varit stort, menprojektbeskrivningarna har ibland varit bristfälliga.Reglerna har väl inte alltid varit så klara. Några avdem ändras . Bestämmelsen om sista ansöknings-dag slopas, och man ska dessutom i fortsättningeninte få bidrag för sådana åtgärder som omfattas avstatligt energistöd.Det positiva i granskningsrapporterna har inte fåttså mycket utrymme tidigare i debatten, och jag villdärför nu framhålla en del saker som faktiskt ocksåRiksrevisionsverket pekar på. Jag citerar:"De lokala investeringsprogrammen har bidragittill att miljöprofilen stärkts i flera, ofta redan planera-de, projekt. Redan planerade miljöåtgärder inom dekommunala förvaltningarna har ofta tidigarelagts. Imånga kommuner finns en utbredd uppfattning attinvesteringsprogrammet har stärkt den lokala sam-verkan för en ekologiskt hållbar utveckling. Miljöar-betets status har höjts bland företag och kommunalaförvaltningar. Investeringsprogrammen har dessutomgivit en möjlighet att pröva och utvärdera olika tek-niska lösningar." Allt det här är mycket positivt ochförtjänar att påpekas.När det sedan gäller bostadsförsörjningen vet vialla att det blivit en kraftignedgång i bostadsbyggandet. Det fanns och finns ioch för sig också många outhyrda lägenheter, men nubörjar det bli bostadsbrist i storstadsregionerna och påvissa högskoleorter. Det drabbar särskilt ungdomar,studenter och nyinflyttade. De bostäder som ändåbyggs blir så dyra att det inte är så många som har rådatt bo där.Det finns dock en del nytänkande inom området.Det förekommer att man helt sonika flyttar hus. T.ex.i , som har överskott på bostäder, monterademan ned ett hus och flyttade det till , somhade brist på studentbostäder.Miljöpartiet de gröna har en motion, Bo216, medanledning av budgetpropositionen, och den handlarom just studentbostäder. Vi hänvisar till årets bo-stadsrapport från visar att bostadssituationen fortsätter att försäm-ras, och allra sämst är situationen för funktionshind-rade studenter.Ansvaret för studentbostadssituationen vilar påsåväl stat som kommun. Staten fördelar utbildnings-platserna mellan de olika högskoleorterna och utfor-mar regler som påverkar bostadsfinansieringen.Kommunerna å sin sida har ansvar för sina kommu-ninvånare, alltså även studenterna, och i detta ingåransvaret att se till att det finns ett utbud av bostädersom motsvarar efterfrågan. leder det deladeansvaret till att det inte finns någon helhetssyn påstudentboendet.Regeringen ger besked om högskolans expansionoch antal utbildningsplatser per kommun iförväg. Det ger kommunerna en viss chans att planeraför bostadsbyggandet, men det är naturligtvis önsk-värt att de får vetskap . Här finns storasamordningsproblem som stat och kommun måste taitu med.Den fortsatta utbyggnaden av högskoleplatser somregeringen beslutat om ger runt 300 000 helårsstu-denter . Detta kan jämföras med att det barafinns ca 63 000 studentbostäder i landet. Av dessafinns det enligt SFS bostadsrapport bara ca 10-20handikappanpassade studentbostäder. De vanligastetyperna av handikappanpassning är allergisaneringoch anpassning till rörelsehindrade. Målen med ut-bildningspolitiken har alltid varit att alla ungdomarska få en gedigen utbildning och en god start i livet.Detta bör gälla även för funktionshindrade studenter.Miljöpartiet anser att staten bör göra en översynav de funktionshindrades möjligheter till studentbo-stad. Motionen tillgodoses i betänkandet bl.a. på såvis att utskottet ifrågasätter om de kommuner sominte vidtar tillräckliga åtgärder för att tillgodose stu-denternas bostadsbehov ska tilldelas ytterligare ut-bildningsplatser.Med detta, fru talman, yrkar jag slutligen bifall tillhemställan i betänkandet BoU1.Anf. 196 () replik:Fru talman! Jag ber om ursäkt, fru talman, för attjag förlänger debatten något, men jag förstod att ta-petklistret låg ganska nära till hands i anförandet förHelena . upptäcker jag också attjag inte kan få stöd när det gäller att förbättra boen-demiljön från , vilket förvånar mig något.Försvaret för de lokala investeringsprogrammenuppfattade jag lite som ett anförande för att försvarasin sjuka mor. Resultatet av dem har ju verkligen intevarit särskilt lysande.Centerpartiet vill ta pengar från de lokala investe-ringsprogrammen och förbättra stödet till fukt- ochmögelskadade hus, vi vill öka bidraget till åtgärdermot radon i bostäder och vi vill öka anslagen tillbyggforskning för att förbättra boendemiljön. Finnsdet stöd från för en sådan åtgärd, ellerska vi fortsätta ösa miljöpengar på bostadssektornfrån ineffektiva investeringsprogram?Anf. 197 () replik:Fru talman! Det var tänkt så att en del av de åt-gärder som tar upp som verkligenbehöver vidtas - de är jätteviktiga - skulle inrymmasi det långsiktiga investeringsprogrammet. är det såolyckligt att en majoritet i det här landet har förpassatoss in i EU. I EU sitter kommissionen och dömer bortjust de åtgärder som vi vill vidta för inomhusmiljön.Det finns en begäran om en notifiering i i det lokala investeringsprogram somhandlar om just det som tar upp. InomEU förstår man inte att miljö också finns inomhus,utan inom EU finns miljön bara utomhus, i naturen.Därför har regeringen begärt en ny notifiering, ochden ska vi få besked om . Jag hoppas alltsåatt vi kommer att få pengar även till det, annars får vifaktiskt ta itu med det också, precis som säger.Anf. 198 ():Fru talman! Jag delar uppfatt-ning att det känns något märkligt att en debatt tarpaus . Det känns fortfarande någotavslaget.Jag skulle bara vilja förhålla mig lite till de se-naste replikskiftena när det gäller den moderata bo-stadspolitiken. När det gäller utförsäljning av kom-munala bostadsbolag behöver man inte åka till för att se vad som händer. Det räcker att manåker till , där man kan se uppskruvade hyror.Nu klarar man inte att lösa detta för de svaga grup-perna, utan nu pratar man om att bygga sociala bostä-der i Nacka.Bruksvärdesprincipsdebatten är i mångt ochmycket en Stockholmsdebatt. Runtom i landet harlägesfaktorn, som oftast är den som kritiseras ibruksvärdessystemet, börjat slå igenom allt kraftiga-re, utan att man har förändrat bruksvärdets princip.Jag kan konstatera att i slår lägesfaktorn ige-nom med , och den har blivit ett problemsom innebär att vissa grupper faktiskt inte kan efter-fråga bostäder i övrigt, fru talman, tänker jag i huvudsak kon-centrera mig på två av våra reservationer i betänkan-det och bostadspolitiken sedd ur en bostadssocialsynvinkel.I motionerna Bo411 och So489 yrkar vi att denboendesociala beredningen ska ges tilläggsdirektivsom innebär att överväganden ska göras om indivi-dens rätt till boende och hur den kan tryggas. Skälettill motionerna är uppenbara om man vågar se vadsom har hänt på bostadsmarknaden.När staten och slutet av 80-talet tillstora delar drog sig ur sitt bostadspolitiska ansvarmed bl.a. avskaffandet av bostadsförsörjningslagenoch avskaffandet av bostadsanvisningslagen samtidigtsom det ekonomiska stödet kraftigt sjönk för byggan-det uppstod ett tomrum som drabbade byggandet ochmånga av de boende mycket hårt.Och effekterna har inte låtit vänta på sig. Antaletverkställda vräkningar ökade från strax över 4 000 tillomkring 8 000 , en ökning på . Enhuvuddel av dessa, av vräkningarna, har gjortspå grund av hyresskulder och på grundav annat, exempelvis s.k. störande inslag i boende-miljön.En mycket stor majoritet av dem som är vräktahar inte efter vräkningen lyckats skaffa sig enbostad med eget kontrakt. av de vräkta i har spårlöst försvunnit enligt enundersökning som har gjorts. Sannolikheten att dessanu går att finna bland uteliggarna är ganska stor.Under denna period har hemlösheten också ökatkraftigt och uppgår enligt till närmare 10 000personer, varav ca 1 000 kan räknas till uteliggarnasskara. Kostnaderna för kommunerna stiger fortfaran-de mycket kraftigt, och i min egen hemkommun,, har kostnaderna för hemlösheten på ett årfördubblats, från ca 8 ½ miljoner till ca 17 miljonerkronor.Runtom i landet växer det nu fram en flora av mereller mindre kostsamma alternativa lösningar, ensekundär bostadsmarknad där utgångspunkten egenbostad med eget kontrakt sällan är den självklaralösningen.I stället handlar det om fler härbärgen och hotell-boende. Detta är faktiskt något som vi kunde avskaffanär den gamla och omoderna sociala bostadspolitikenvar verklighet. Både härbärgen och hotellboende ärkanske det mest destruktiva vi kan utsätta våra med-borgare för.Vid sidan av dessa varianter växer det fram en flo-ra av s.k. sociala eller kommunala kontrakt, där denboende har en mycket svag ställning på bostadsmark-naden. Kraven som följer denna boendeform är oftastmycket hårda och integritetskränkande för den en-skilde. Ofta är det fråga om krav som under ingaomständigheter ställs på oss som bor på den övrigareguljära bostadsmarknaden. Det är inget ovanligtmed urinprovstagning. Det är inte heller ovanligt medoanmälda besökare och besökare med egen nyckel.Besittningsskyddet är borttaget i denna boende-form. Skälen för avhysning är större än för oss sombor på den vanliga bostadsmarknaden. Ofta uppfattarde som bor med s.k. sociala och kommunala kontraktsig själva som hemlösa. är det naturligtvisnödvändigt att ge stöd och tillsyn för att underlätta förvissa grupper att komma in i ett reguljärt boende.Men den omsorgen får inte leda till rättslöshet för deboende.Vänsterpartiet har i sin motion Bo411 visat på enrad olika åtgärder som borde vidtas för att stärkaboendekonsumenternas rätt i boendet. Vi får möjlig-het att debattera den frågan i kammaren vid ett senaretillfälle. Till detta betänkande finns bara ett av vårayrkanden upptaget. Det gäller vår önskan om ett till-kännagivande. Det är så blygsamt att jag utgick frånatt en majoritet av utskottet skulle ställa sig bakomförslaget och med en skammens rodnad på kindenmedge att man hade glömt bort att föreslå samma saksjälv. Vi föreslår ett tillkännagivande om att denboendesociala beredningen som ett tilläggsdirektivskulle föreslå lagändringar, om möjligt, i socialtjäns-ten för att trygga individens rätt till bostad.Fru talman! Jag trodde att detta var en självklarhetför samtliga partier i kammaren. Det är uppenbarligenen spridd missuppfattning att garanterarnågon rätten till en bostad. Det är också en överdriftatt påstå att garanterar ekonomisktbistånd till hyran. är det just social-tjänstens ovilja att lösa hyresskulder som leder framtill vräkningarna. Det kan inte vara rimligt att det i etts.k. civiliserat samhälle saknas lagstiftning som ga-ranterar medborgarna rätten till bostad. I enlighet meddet jag nu har sagt yrkar jag bifall till reservation 9under mom. 5 i betänkandet.Fru talman! Vid ett flertal tidigare debatter ikammaren har jag talat om den klasstyrda, och i vissafall etniska, segregationen i boendet. Vi i Vänsterpar-tiet har valt att väcka en motion som tar sin ut-gångspunkt i den delen av segregationen som sällandebatteras, nämligen den självvalda segregationen därplånboken skapar utrymmet. Denna motion kommeratt behandlas i ett senare betänkande, och jag åter-kommer då till den.Fru talman! Jag kan inte låta bli att kommenteraKristdemokraternas, och reser-vation i detta betänkande. Där framgår följande ireservationen: "Många bostadsområden, speciellt istorstädernas förorter, är segregerade. Detta har tillstor del sin grund i det s.k. miljonprogrammet frånslutet av och ." Jag vetinte om jag och dessa partier lever i samma verklig-het, men nog trodde jag att det var en självklarhet attdet inte är husets utseende eller byggår som är skälettill segregation i boendet. Orsakerna till segregatio-nen står att finna i de klassklyftor som finns i Sverige.Möjligheten att efterfråga ett boende styrs mångagånger av den ekonomi som den som efterfrågar enbostad har.Jag kan förstå att och Folkpar-tiet väljer en enkel problembeskrivning och en be-skrivning av segregationen som ett enkelriktat pro-blem. Om man hade orkat lyfta blicken och sett attsegregationen inte kan uppstå på bara ett ställe, utanatt det också krävs en andra sida, en sida där det mot-satta förhållandet råder, hade det varit svårt för Folk-partiet, och i viss mån för Center-partiet att fortsätta att förorda en bostadspolitik därplånbokens storlek ska få mer inflytande över varman kan bosätta sig. Det hade inte heller, som ,varit rimligt att förorda fortsatt och ökad utförsäljningav allmännyttan. Det hade inte heller varit rimligt attföreslå köavgifter till bostadsförmedlingen, förordaytterligare former av olika ägande av bostäder ochtillåta omvandling av hyresrätter till bostadsrätter.Fru talman! Jag vill uttrycka en from önskan att ifortsättningen när dessa partier talar och skriver omsegregation inte underlåter att nämna att för att segre-gation ska uppstå krävs det minst två ifrån varandravitt skilda grupper.Fru talman! Slutligen kommer jag till frågan ombehovet av en bostadsminister. Utan tvivel har ut-skottet, och även , en poäng när manuttalar att det inte är uppgift att beslutaöver hur regeringen organiserar sitt arbete. Kanskegår det att tolka vår motion i ämnet mer som en mar-kering om behovet av en samordning av bostadspoli-tiken än som ett försök att styra regeringen.Utan tvivel verkar det som om statsministern trotsallt behöver en viss vägledning. svaradestatsministern på en fråga av att bo-stadspolitiken var så viktig att alla ministrar och alladepartement skulle arbeta med frågan. I årets rege-ringsförklaring säger samma statsminister att bo-stadspolitiken är så viktig att stora delar av bostads-politiken nu samlas och läggs under biträdande fi-nansministern. Vem vet, fru talman, kanske leder våramotioner fram till en bostadsminister . Utifråndenna förhoppning yrkar jag därför nu inte bifall tillvår motion i frågan.Anf. 199 ULLA-BRITTHAGSTRÖM (kd):Fru talman!Där gamla kåkar stodo tättOch skymde ljuset för varandraDit sågs med stång och spett. En skaraungfolk muntert vandraOch snart i skyStod damm och boss,Då plank och läktDe bröto loss.Det murkna trät,Så torrt som snus,Det virvlar omMed kalk och grus.Och hackan höggOch stången brötOch väggen föllFör kraftig stöt.Och skrapan revOch tången nöp,Att taket föllOch skorsten stöp.Från kåk till kåkMan sig begerFrån syll till åsAllt brytes ner.En gammal man går där förbiOch ser med häpnad hur man river.Han stannar; tyckes ledsen bli,När bland ruinerna han kliver." - Vad skall ni bygga här min vän?Skall här bli nya villa staden?"" - Här skall ej byggas upp igen;Här röjes blott för !"" Tidens sed: att riva hus!Men bygga upp? - Det är förskräckligt!"" - Här rivs för att få luft och ljus:Är kanske inte det tillräckligt? "har blivitvår tids dikt, men i omvänd ordning. handlar detom utflyttningsområden, där folk inte vill bo därföratt arbete inte finns. Jag var i förra veckan.Där säger folk att det liknar Bosnien. 80 lägenheterrivs - fina tegelhus. Till detta betalar staten pengar.Bengtsfors kommun får för attriva. När medborgare då försöker finna andra idéeroch inte klarar av att se förstörelsen, måste kommu-nen söka om dispens för att man inte hinner riva i tid.Skanska river hus i under förevändning attde är felbyggda. Vi läser tidningsartiklar medrubriken en hundralapp, men ingen kunddyker upp. Oxtorgsmålet eller S:t Eriks-målet iStockholm sätter klorna i hyressättningssystemet ochdärmed nybyggnation av hyresrätter. En del av lös-ningen har pekat på. Han talade omägarlägenheter, där med fördel boendet kan bli billi-gare när hyresgästen kan ta egna lån för sin lägenhetoch därmed dra av i deklarationen. Samhällsekono-min uppmuntras med ett personligt sparande. Ägarlä-genheter stärker pantvärdet för lägenheten. Ägarlä-genheter ökar brukarinflytandet. har vi fått svaratt en utredning ska tillsättas av regeringen.Säg mig var du bor och vi kan diskutera bostads-politiken. upplever en mångfald i bo-stadspolitiken, från områden där det inte finns någonbostadspolitik alls till områden där takten är hög.Med en minsta gemensam nämnare skulle man dockkunna kalla svensk bostadspolitik för enbostadspolitik med snigelfart. För studenter gäller dett.o.m. att ta huset på ryggen. Trenden med tommafastigheter i utflyttningskommuner och katastroflångabostadsköer för studenter i storstäderna måste snabbtvändas. Det gäller att öka snigelfarten i bostadspoliti-ken och inte "behålla huset på ryggen". Skulle man nämna begreppet Bostadspolitik i centrum, refe-rerar ingen längre till svensk bostadspolitik utan tillstorstäderna där alla vill bo i centrum. Att bygga nyttär dyrt, och hyresgästerna vill inte att husen ska reno-veras på grund av deras rädsla för hyreshöjningar.Modeller för självförvaltning måste snabbt kom-ma i gång. Hyresgästerna betalar omkring 4miljarder kronor för hyresbortfall, ökade av-skrivningar och ökning av eget kapital.