prot · GN0935 · 1999-11-29 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1999/2000:35Måndagen den 29 novemberKl. 10.00 - 12.1716.00 - 16.01Det justerade protokollet beräknas utkomma ---------------------------------------------------------------------1 § Justering av protokollJusterades protokollet för den 23 november.2 § Meddelande om frågestundTalmannen meddelade om att vid skulle följandestatsråd närvara:Statsminister , försvarsministerBjörn , socialminister , mil-jöminister och finansminister § Svar på interpellation 1999/2000:71 omböter till utländska fordonsförareAnf. 1 Justitieminister ():Fru talman! har frågat mig vilka åt-gärder jag ämnar vidta för att ett lagbrott ska gesamma konsekvenser i som i andra länderoavsett vem som begår brottet. Frågan rör intresset avlika behandling av förare oavsett hemvist vid överträ-delser av trafiklagstiftningen.Alf tar upp flera förhållanden som röryrkestrafiken och som därmed faller under närings-ministerns område. Mitt svar inriktas därför på destraffrättsliga aspekterna av fråga. Jagvill då inledningsvis betona att samma regler förstraffansvar gäller för svenska och utländska förare.När det sedan gäller verkställigheten är det självfalletangeläget att det, inte minst ur rättvisesynpunkt, finnsett effektivt system för att driva in bl.a. böter ävenfrån fordonsförare som inte har hemvist i Sverige.Möjligheterna till verkställighet har naturligtvis ocksåbetydelse för efterlevnaden av reglerna.Lagföring vid överträdelse av trafikregler skeroftast genom att polisen utfärdar ett föreläggande omordningsbot direkt på platsen. När det gäller tvångs-åtgärder för att säkerställa verkställighet av böternafinns möjligheterna till kvarstad enligt rättegångsbal-ken. Såsom justitieutskottet konstaterat är det emel-lertid tveksamt om ett sådant tvångsmedel kan an-vändas i dessa fall med hänsyn till proportionalitets-principen, dvs. principen om att åtgärden måste stå irimlig proportion till brottet och till vad som kanvinnas med ingripandet. En person som inte har hem-vist i kan anhållas och häktas även för ettbötesbrott, om det finns risk att personen undandrarsig lagföring eller straff. Även här gäller dock pro-portionalitetsprincipen. När det gäller utländska kör-kort finns samma möjligheter till ingripande som närdet gäller svenska körkort. Körkortet kan återkallasbl.a. om körkortshavaren brutit mot trafikregler somär väsentliga ur trafiksäkerhetssynpunkt.Det finns dessutom på olika håll i trafiklagstift-ningen regler om rätt för polisen att under vissa om-ständigheter kvarhålla ett fordon och hindra dessfortsatta färd, bl.a. när det gäller bestämmelserna omkör- och vilotider samt överlast. Reglerna om hind-rande av fortsatt färd i trafikförordningen och for-donskungörelsen kan tillämpas så fort en fortsatt färdinte kan ske utan påtaglig fara för trafiksäkerheteneller annan väsentlig olägenhet. Trots att syftet inte äratt säkerställa en framtida verkställighet av böter skaden preventiva effekt som risken för kvarhållandeinnebär inte underskattas, särskilt inte på yrkestrafi-kens område.Är den misstänkte bosatt inom medgerden nordiska verkställighetslagen att indrivning avböter, viten och särskild rättsverkan verkställs i annatnordiskt land. Verkställighet av bötesstraff vid trafik-brott kan då ske utan hinder i gärningsmannens hem-land. När det gäller personer bosatta utom ärsituationen däremot en annan. I dessa fall kan svårig-heter uppkomma när det gäller verkställigheten av ettbötesstraff i hemlandet.Mot denna bakgrund pågår ett arbete med att ut-veckla ett konventionsgrundat internationellt verk-ställighetssamarbete. Detta arbete har bl.a. lett tillframtagandet av en trafikbrottskonvention inom ra-men för . Konventionen under-tecknades och innebär att böterkommer att kunna verkställas mot utomnordiskamedborgare inom Schengenområdet. Även parke-ringsavgifter omfattas, vilket innebär en utvidgningäven av det nordiska verkställighetssamarbetet. Efter-som konventionen ska ratificeras kommer det emel-lertid att dröja innan den träder i kraft. I detta sam-manhang bör även nämnas arbetet inom EU rörandeömsesidigt erkännande av domstolsavgöranden. Sve-rige har verkat aktivt för att bötesdomar meddelade ien EU-stat ska kunna verkställas i andra EU-stater.Ett arbete med att konventionsreglera denna frågainleds . Allteftersom unionen utvidgaskommer dessa regler självfallet att gälla också i denya medlemsstaterna.Ett effektivt internationellt verkställighetssamar-bete har flera fördelar framför nationella åtgärder försäkerställande av en eventuell framtida straffverk-ställighet. Den för brott misstänkte blir t.ex. inte ut-satt för åtgärder för säkerställande av verkställighet inågon större utsträckning förrän skuldfrågan prövatsslutligt, och man undviker också vad som skulle kun-na uppfattas som en särbehandling grundad på natio-nalitet.Det beskrivna arbetet kommer att förbättramöjligheterna till verkställighet av böter. Trots dettakommer det även att finnas fall där pro-blem kan uppstå när ett bötesbelopp ska drivas in frånen förare utan hemvist i . Det rör sig då omländer utanför och EU. I Regeringskanslietpågår ett arbete med att se över frågorsom rör åkerinäringens konkurrensvillkor. Inom ra-men för detta görs en analys av hur utbrett problemetmed verkställighet är och vilka konsekvenser det har ibl.a. En fråga som i det sam-manhanget måste ställas är om det som kan vinnasmed en ändring av de nationella reglerna för säker-ställande av straffverkställighet verkligen övervägersvårigheterna, inte minst från rättssäkerhetssynpunkt.Frågan är således inte okomplicerad, och den kräverdärför noggranna överväganden.De europeiska länder som valt att vidta nationellaåtgärder för säkerställande av en eventuell framtidastraffverkställighet har utformat reglerna på varieran-de sätt. I de flesta fall är möjligheterna till sådanaåtgärder dessutom begränsade till fall som rör mycketlåga bötesbelopp. Det finns alltså ingen enhetlig lös-ning när det gäller säkerställande av böter från förareutan hemvist i det land där gärningen begås.Anf. 2 ():Fru talman! Jag tackar justitieministern för svaret.Det låter förhoppningsfullt att det så småningomska kunna bli bättre ordning på detta område, ävenom man tycker att det borde gå fortare och problemettycks kvarstå för de länder som står utanför Schengenoch EU.Lastbilstrafiken i växer kraftigt, och vi seralltfler långtradare på våra vägar som inte kommerfrån vårt land. Det är inget fel i det; konkurrensen ärbra för oss konsumenter, men den bör ske på någor-lunda likvärdiga villkor. Det är här som efterlevnadenav lagstiftningen spelar en stor roll.När det gäller indrivning av böter finns stora olik-heter, och vi kan misstänka att det är ett utslag avprotektionism från en del länder. Man vill vara yttersthård mot fordon som kommer från andra länder änsitt eget land för att gynna den egna näringen. Så ärinte fallet hos oss, och jag tycker inte heller att vi skatillgripa sådana metoder som kan snedvrida konkur-rensen.Det måste upplevas av alla som vill trafikera våravägar att brott mot svensk eller internationell lagkommer att bestraffas - detta av minst tre skäl:Det första skälet har jag redan pekat på, och det ärillojal konkurrens. Vår åkerinäring riskerar att taskada om man kan köra i vårt land utan att följa denlagstiftning som finns.Det andra skälet, och naturligtvis det viktigaste, ärsäkerheten på våra vägar. Enligt uppgift bryter ut-ländska fordon oftare mot kör- och vilo-tidsreglerna än svenska fordon, och i de fall de upp-dagas leder de endast i undantagsfall till åtgärder. Detyngsta fordonen i trafiken är sämst på att hålla has-tighetsbegränsningarna. dödas över 100personer i kollisioner med tunga fordon.Det tredje skälet är miljön, som naturligtvis ocksåär ett mycket viktigt område. Vi vet att många utländ-ska långtradare kör med betydligt sämre bränslekva-liteter än dem som vi använder i . Det kan vinog inte lösa lagstiftningsvägen, men om vi får upplaglydnaden på andra områden kommer nog de värstalycksökarna inte att ge sig in på den svenska markna-den. Det skulle förmodligen också bli en förbättringför miljön.Jag är medveten om att allt detta inte faller underjustitieministerns område, men just efterlevnaden avlagen är en nyckelfråga för att de andra bitarna ska fåsin lösning.Enligt polisen, åkarna och även finns det en uppgivenhet när det gäller attupprätthålla laglydnaden. Det finns t.o.m. uppgifterom att polisen anser det vara meningslöst att stoppaoch kontrollera yrkesförare från andra länder, och såfår det naturligtvis inte vara.Enligt åkeribranschen finns det risk för utslagningom vi skulle vänta ytterligare . Hur det iverkligheten ligger till med den frågan behöver vi intetvista om, men för trafikmoralen är det viktigt att tabort den känslan. Man tar också bort ett argument förde svenska åkerierna när de hävdar att de inte be-handlas på samma sätt.Jag skulle vilja ställa en kort följdfråga till justi-tieministern. Är det möjligt att gå före de internatio-nella åtgärderna med en svensk lagstiftning somskulle åstadkomma en bättre åtlydnad?Anf. 3 Justitieminister ():Fru talman! Dessvärre måste jag nog invända litegrann mot beskrivning av verkligheten.Det går faktiskt inte att säga att svensk polis skullevara hårdare mot svenska förare än mot utländskaförare. Det är samma regler som gäller. Jag har väl-digt svårt att tänka mig att svensk polis skulle semellan fingrarna när det gäller t.ex. trafiksäkerhets-krav på utländska bilförare. Det finns ingen anledningatt tro att det är på det viset. Ingenting i verklighetentalar för det, och det är dessutom en ganska orimligbeskyllning mot polisen när man säger att den pånågot vis skulle gynna utländska förare.När det gäller trafiksäkerhetsfrågor är det så somjag redovisade i mitt interpellationssvar, dvs. att detär möjligt att vidta tvångsåtgärder, t.ex. att hindrafortsatt färd om man bryter mot de regler som finnssom ska upprätthålla just trafiksäkerheten.När jag ser på den statistik som finns om ingri-panden från polisen ser jag följande. När det t.ex.gäller kontroll av kör- och vilotider utsattes utländskafordonsförare i nästan 14 000 fall av kontroll förraåret. Jag tycker att det tyder på att man har en ganskaomfattande kontrollverksamhet inte minst när detgäller de utländska fordonsförarna.Påståendet att det skulle vara meningslöst attstoppa utländska förare är därför alldeles omotiverat.Det är samma regler som gäller. Handlar det om tra-fiksäkerhet är det möjligt att använda de tvångsåtgär-der som finns för att hindra t.ex. fortsatt färd ellerbelägga bilen med kvarstad.Anf. 4 ():Fru talman! På ett sätt är det bra att vi har dennadebatt och diskussion. Om vi med den kan rätta till endel av de myter som finns och sprids ute på markna-den - jag tolkar det så - är det bra. Det är bra om vikan komma fram till att det är myter och ingetingannat när det gäller kontrollen av utländska ochsvenska fordon.Men jag har själv varit med vid trafikkontroller påmotorvägen i . Jag ska inte lämna ut enskildapoliser, men man uttrycker till mig det jag sade tidi-gare, nämligen att det känns meningslöst att skriva utböteslappar till en del av de bilar som kommer frånandra länder eftersom man aldrig får in böterna. Meddet antyder man att det är bättre att vidta åtgärder därman kan se att man får in böterna.Jag skulle vilja vidga frågan lite till och kommafram till och EU. Det återstår ettantal länder som förhoppningsvis så småningomkommer med i både EU och Schengen, men det lärdröja framöver. Vi har inte de möjlig-heter som kommer geatt ta in böter från dem som kommer från länder utan-för. Är det möjligt att skärpa regelverket något för attsäkerställa att vi får in böter från dem som liggerutanför?Anf. 5 Justitieminister ():Fru talman! Det förefaller som att det huvudsakli-ga problemet, såsom beskriver det, är inte får in de böter som utfärdas. Att inte få inbötesbeloppen är naturligtvis en tråkig sak för staten- det kan jag gärna hålla med om - men det är trotsallt inte det som är det viktigaste med trafikövervak-ningen. Trafikövervakningen syftar till att upprätt-hålla trafiksäkerheten, men vi skulle naturligtvis alltidockså vilja få in de bötesbelopp som utfärdas.Som jag redogjorde för handlar det om att säker-ställa ett sådant samarbete mellan länderna att mankan verkställa böter i det land varifrån föraren kom-mer. Det är alltså inte möjligt . Det är möjligt iförhållande till de nordiska länderna. Det kommersnart att vara det i förhållande till Schengenländerna.Ännu lite längre fram ser vi hela EG och de nyamedlemmarna i EG. Men fortfarande har vi naturligt-vis en värld utanför både och EG.Där är det internationella arbetet med att utvecklaregelverket så att vi får till stånd system där manaccepterar andra länders myndigheters beslut och kanverkställa dem den enda lösningen. Detfinns inget sätt att nationellt skärpa lagstiftningen föratt på det viset få till stånd en verkställighet i ett annatland. Den vägen finns inte. Det gäller att få till ståndöverenskommelser med andra länder så att bötesbe-lopp kan drivas in även i de länder varifrån förarnakommer. Det är det vi arbetar med.Detta kommer självklart att ta tid. Men vi utvidgarändå successivt våra möjligheter att på detta vis sä-kerställa att verkställighet av böter och andra beslutsom myndigheter fattar hänger med den allt friarerörlighet som bl.a. utnyttjas för ökad handel, så att viverkligen får en fri rörlighet men också en möjlighetatt beivra de brott som begås när man färdas övergränserna.Överläggningen var härmed avslutad.4 § Svar på interpellationerna 1999/2000:50och 80 om digital TVAnf. 6 Kulturminister ():Fru talman! I sin första interpellation har OlaKarlsson frågat vilka åtgärder jag avser att vidta medanledning av - som han uttrycker det - det totalafiaskot för digitala TV-sändningar i marknätet.Han har vidare frågat vilka åtgärder jag avser att vidtaför att stoppa det som han benämner mångmiljon-projektet med hyrdekodrar i det statliga bolaget . Han har slutligen frågat om jag avser att vidtanågra åtgärder för att förhindra en förtida släckningav de analoga näten. I sin andra interpellation har OlaKarlsson frågat vilka åtgärder jag avser att vidta föratt inte värdefullt frekvensutrymme ska blockeras avmarksänd digital-TV. Jag besvarar interpellationerna iett sammanhang.Innan jag svarar på frågor ska jagge en kort redovisning av läget för de digitala mark-sändningarna.Den analoga marksända televisionen användersamma tekniska system som när TV-sändningarnastartade . Tekniken har förfinatsmed färg-TV, stereoljud och text-TV, men har nåttgränsen för sina utvecklingsmöjligheter. De analogasändningarna kräver ett stort frekvensutrymme.Med digital sändningsteknik kan flera TV-program sändas på samma frekvensutrymme. Mellanfyra och sex digitalt utsända program får plats i enfrekvenskanal som med analog teknik bara räcker förett program.För att kunna ta emot digitalt utsända program imarknätet eller med annan teknik, t.ex. via kabel,måste man ha en särskild avkodare. Den har för när-varande formen av en extra tillsats, en set top-box,som omvandlar de digitala signalerna till analogasignaler. kommer TV-mottagarna antagli-gen att redan från början vara utrustade för digitalmottagning. Då kommer sannolikt inga extra boxaratt behövas.Det är nu dags att modernisera marksändningarna,på samma sätt som andra distributionssätt för elektro-nisk information moderniseras. Marksändningar är ettbilligt och säkert sätt att nå hela befolkningen. Deförutsättningar som gäller för TV-sändningar i detdigitala marknätet innebär ett försvar för yttrandefri-het, tillgänglighet och mångfald och för allmänhetensvalmöjligheter och TV-företagens möjligheter att nåsin publik.Till dessa demokratiska och mediepolitiska motivkommer ett mer tekniskt och ekonomiskt. Digitalise-ringen är en förutsättning för den utveckling sominnebär att rundradio, teletjänster och datatjänstersmälter samman. Den infrastruktur som har byggtsupp för digitala TV-sändningar kan även användasför dataöverföringar med bredbandskapacitet tillhushållen. Om de analoga sändningarna ersätts meden mer resurssnål digital teknik kommer fre-kvensutrymme att frigöras även för andra angelägnaändamål än TV-sändningar.Riksdagens beslut (prop. 1996/97:67, bet.1996/97:KU17, rskr. 1996/97:178) innebär att digi-tala marksändningar ska införas etappvis. Den förstaetappen omfattar fem områden med sammanlagt ca50 % av befolkning. ska följa och utvärdera verk-samheten under den första etappen.I juni 1998 meddelade regeringen sändningstill-stånd till elva olika företag. I och med att en tredjesändningsfrekvens blev tillgänglig ändrades tillstån-den så att vissa företag fick merutrymme. I samband med det sattes fristen för attbörja sända till . sän-der samtliga företag som har tillstånd utom Cell,och Kanal . Enligt vad som meddelats frånCell kommer sändningarna att starta när avkodarna äruppdaterade för interaktiva tillämpningar, något somavses ske genom att ny mjukvara laddasned trådlöst.En fjärde sändningsfrekvens blir tillgänglig i bör-jan av . har den 12november 1999 yttrat sig till Radio- och TV-verketom vilka TV-företag som bör meddelas tillstånd.Beslut om tillstånd meddelas av regeringen efter detatt Radio- och har avgett förslag.I början av november började företaget att hyra ut avkodare för digital marksändTV. Enligt företagsledningen har intresset hittillsvarit över förväntan.Nu till första fråga. Mitt svar är attdet inte alls är fråga om något fiasko. Det är inte merän sedan de första sändningarna starta-de. Nya TV-kanaler har kommit till successivt. Av-kodare har inte funnits att hyra i mer än några veckor.Jag finner det fullt normalt att det tar att fåmänniskor att acceptera nyheter och att förändringardärför går trögt i början.Ola andra fråga gäller uthyrningen avavkodare genom företaget . ställ-de en liknande fråga . Jag svarade då attBoxers verksamhet inte ska finansieras med skatte-medel och att det inte finns någon anledning för migatt vidta några åtgärder. Det har inte hänt något sedandess som ger anledning till en annan bedömning.På tredje fråga kan jag bara svaraatt det inte finns något beslut om när de analoga TV-sändningarna ska upphöra. Den parlamentariska di-gital-TV-kommittén, där är ledamot, harmöjlighet att behandla frågan i samband med sittuppdrag att följa och utvärdera de markbundna digi-tala TV-sändningarna under den första etappen. Jagska med intresse ta del av eventuella förslag från OlaKarlsson och från kommittén i denna fråga.Med anledning av fjärde fråga kon-staterar jag att en snabb utbyggnad av digital mark-sänd TV skulle göra det möjligt för hushållen i helalandet att även få tillgång till dataöverföringar medbredbandskapacitet. Det ligger i uppdrag att ta fram ett underlag förkommande beslut av regering och riksdag. 7 ():Fru talman! Jag ska börja med att tacka kulturmi-nistern för svaret.Sedan tänkte jag fortsätta med att citera tidningenDagens IT som skrev:"barn har många namn. Det marksända digi-tal-tv-nätet har bara ett: Fiasko. "Man skriver också: "Statligt fiasko. Delnotan fördigital-tv: 1,1 miljoner per tittare".Expressen skrev : "Det skullebli 'Digital-tv für alle'. I verkligheten har det blivitdigital-TV für 500 personer. Och jättefiasko für kul-turminister . "Det är ju så det är. Projektet är kraftigt försenat.80 000 dekodrar skulle vara ute efter åtta månaderssändning, enligt det statliga bolaget optimis-tiska prognoser. Den senaste siffra som jag har hört, , är att det är 700 dekodrar eller programkort. Detär alltså nästan inga som kan se på kanalerna. Det ärett antal kanaler som inte sänder. Projektet har kostatrunt . Det innebär ett förslösande avresurserna för som också tarkonsekvenserna av det och halverar anslagen för sinaregionala digitala kanaler. Dessutom blockerarmarknätet utrymme för interaktiva bredband. Kortsagt: Projektet är ett misslyckande.Är det någonting som har lärt ossså är det att nya distributionskanaler kräver mycketstora investeringar. Nya program kräver mycket storainvesteringar. Det måste finnas en reell möjlighet kan tjäna tillbaka utläggen för att det ska kunnaintressera medieaktören. Vi kan se det i utbyggnadenav kabel-TV och satellit-TV. Vi kan se det i dess dotterbolag . Vikan se det i ett antal av de svenska TV-kanalernasuppbyggnad. Det kräver mycket stora investeringaroch att man har en möjlighet att tjäna tillbaka pengar-na. Med den uppbyggnad som marknätet har haftsaknas möjligheten att tjäna tillbaka pengarna.Och man måste ha varit både döv och blind för attinte ha noterat den här verkligheten för kommersiellamedier. Men jag tvingas konstatera att när det gällerdet digitala märknätet har an-tingen inte haft kunskapen eller också struntat i den.Man kan ju ställa den retoriska frågan: Vilket alter-nativ är det som gäller?Kulturministern tar i sitt svar upp bl.a. att mark-sändningar är ett billigt och säkert sätt att nå helabefolkningen. SVT har ju tidigare begärt att få sändadigitalt via satellit över stora delar av landet, eftersomdet skulle bli billigare.Tiden för mitt första inlägg börjar ta slut. Jagskulle då vilja fråga statsrådet: statsrådet garan-tera att inga statliga medel ska gå till att subventione-ra dekodrar? Och vilken nivå på penetration är ac-ceptabel för att släcka det analoga marknätet?Anf. 8 Kulturminister ():Fru talman! inleder med att citeraDagens IT och andra tidningar. De har väl citerat OlaKarlsson. Det är ju han som har sagt att det är ettfiasko. Jag har läst många mycket seriösa och braartiklar i tidningen där man har redogjortför att digital marksänd TV kommer men att det ärlite trögt. Det beror alltså på vem man intervjuar. Jagantar att Dagens IT har talat lite för mycket med OlaKarlsson.Det finns ju starka ekonomiska intressen i den härsaken. företräder ett av dessa intressen,nämligen de kabelföretag som inte vill ha en mång-fald i distributionen av television utan vill ha en fort-satt monopolliknande ordning.Vi vill ha flera olika distributionsformer när detgäller television. Vi tycker att det är mycket viktigtatt marknätet, som är det enda sättet att nå så gott somsamtliga hushåll i landet, inte blir den enda distribu-tionsformen som cementeras i gammal teknik. Detkommer också mycket snart att kosta väldigt mycketatt renovera det gamla analoga nätet, om det överhuvud taget går att hitta så gamla prylar att renoveramed.Jag tycker att det är ledsamt att en moderat, somlåtsas vara modern när det gäller teknikfrågor, tyckeratt det moderna ska förbehållas marknaden. Publicservice däremot, som måste nå så gott som alla hus-håll för att fortsätta vara public service, ska inte fåfortsätta att existera. Det är faktiskt det som OlaKarlsson föreslår. Jag tycker att han borde tala medsin partikamrat den finska kulturministern, som nudrar i gång en stor satsning på digital marksänd tele-vision. Hon kan redogöra för fördelarna. Storbritanni-en och flera andra länder är också långt framme närdet gäller digital marksänd television.Jag är inte beredd att svara på några frågor ompenetrationen. På den punkten ska ju komma med förslag. Det får på. Det sitter inte regeringen och räknar utalldeles själv. Först ska det komma förslag från , och sedan får vi se vilken dis-kussion vi för i regeringen.Det finns i riksdagsbeslutet om introduktionen avdigital marksänd television klara besked om att detinte ska användas några statliga medel till dekodrar.Sedan får vi väl se vad utvecklingen bär i sin hand.Skulle den digitala marksända televisionen så små-ningom, efter , nå väldigt många hushållkan det ju då finnas en riksdag som har en annanmening på den här punkten. Jag har ingen annanmening än det som står i propositionen just i dag.Anf. 9 ():Fru talman! Jag får börja med att konstatera att detkänns lite märkligt att så fort man som riksdagsleda-mot inte företräder kulturministerns uppfattning sägsman företräda någon typ av kommersiellt intresse.