prot · GM09109 · 1999-06-14 00:00:00 — Jag har tidigare varitmed om olika ställningstaganden från kristdemokra-terna i den här frågan. Sett mot den bakgrunden vardet välgörande att höra Per argumentation.Jag hoppas att den kommer att stå sig.Anf. 161 PER ():Fru talman! Den kommer att stå sig!Anf. 162 ():Fru talman! har som ut-gångspunkt att den enskilda människan har rätt att booch leva där den personen själv vill. Den som tyckerom fjällvärlden och har sin släkt och sina vänner därskall också ha rätt att bo i fjällvärlden. Den personsom tycker att är hans plats på jorden -se och sedan dö, möt våren i -skall ha rätt till det. En skåning som älskar slätten ochljuset över skall kunna bo där, och skär-gårdsbon i skall kunna bo på sin ö.För att det här skall bli verklighet krävs en regio-nalpolitik och en näringspolitik som ger individuelltengagemang och entreprenörsvilja en chans. Men detkrävs också att den kommunala servicen är någotså-när likvärdig i hela . Det skall finnas verktygför äldreomsorg, för skola, för sjukvård, för kommu-nikationer och för individ- och familjeomsorg i allaSveriges kommuner. Basen för den kommunala ser-vicen skall vara likvärdig över hela landet.Jag blir därför upprörd när man i Moderata sam-lingspartiet säger att det här systemet uppträder kon-traproduktivt och hämmar tillväxten i kommuner. Hurskulle det slå mot tillväxten i de 210 kommuner iSverige som i dagens läge tappar befolkning i en taktsom vi inte sett i det här landet om det härsystemet inte fanns. Då skulle vi, höll jag på att säga,tömma . Siste man släckerljuset. Det är nödvändigt att det finns en någotsånärlikvärdig service för att människor skallha en chans att ens fundera över att bo kvar i de allraflesta byggnaderna i det här landet. Det är därför avdjupt ideologiska och decentralistiska skäl som Cen-terpartiet anser att det skall finnas ett system förkommunal skatteutjämning.Det är också därför som vi faktiskt tycker att det inuvarande läge finns skäl att acceptera vissa grund-strukturer i det föreliggande systemet. Vi har dockäven en med gemensam reservation om enförändring i syfte att förbättra detta system.Vad gäller kostnadsutjämningen vill jag anföra attdet för att utjämningssystemet skall vara demokratisktförankrat är viktigt att systemet baseras på mätbaraoch för kommuner och landsting opåverkbara faktorersom mäter strukturella kostnadsskillnader. Efter ut-jämning på grundval av dessa skall kommuner ochlandsting ha likvärdiga ekonomiska förutsättningarför att bedriva sin verksamhet.Utöver utredningens ursprungsförslag finns enfaktor som ger kommunerna hjälp att bedriva en braverksamhet för barn och ungdomar med utländskbakgrund. Vi tycker att det är viktigt. Om problemuppstår i barndomen drabbar det människan självmen också hela kommunen och hela samhället i formav ökade kostnader.Centerpartiet tycker också att det är bra att fakto-rerna för byggkostnader och kallortstillägget behålls.Det är däremot sorgligt att regeringen i det här försla-get liksom när det gäller assistansersättning till pen-sionärer och förslaget om höjt högkostnadsskydd intelöser problemen för de handikappade. Frågan omkostnadsskillnader för personer som omfattas avlagen om stöd och service till funktionshindrade,LSS, är så stora att någon form av utjämning behövs,men något förslag finns inte med. Det har man inteorkat ta fram. Det innebär i sin tur stor återhållsamhethos kommunerna, vilket i sin tur drabbar de handi-kappade i de enskilda fallen. Det beklagar vi djupt.Kommuner med hög befolkningsminskning drab-bas av högre kostnader för att upprätthålla en anstän-dig samhällsstruktur. Det borde därför ha införts envariabel för snabb befolkningsminskning genom enalternativregel vid minskningar om underen tvåårsperiod.Centerpartiet anser också att höga kostnader förkollektivtrafiken bort kompenseras. Kommuner medfastboende befolkning på öar har en högre kostnad förmycket av den gemensamma samhällsservicen. Där-för borde också en övariabel ha funnits med. Center-partiet är också mycket tveksamt till om glesbygdensmerkostnader för hälso- och sjukvård verkligen fång-as upp av det nuvarande systemet, men det kan kan-ske den aviserade gruppen fånga upp i fortsättningen.Vad gäller inkomstutjämning har vi tillsammansmed nämnt några huvudpunkter i vårgemensamma reservation. Det grundläggande syftetmed utjämningssystemet skall bibehållas för att skat-tebetalare och andra i hela skall få en ungefärlikvärdig service från kommuner och landsting. Vihar också sagt att systemet inte skall kompensera förskillnader i servicenivå. Kvalitet, effektivitet ochavgiftssättning är sådant som hör hemma i den en-skilda kommunen, och vi är mycket rädda om denkommunala självbestämmanderätten.Systemet skall baseras på för kommuner ochlandsting opåverkbara faktorer som mäter strukturellakostnadsskillnader. Den s.k. Pomperipossaeffekten iinkomstutjämningen är inte så stor som Per Landgrengör gällande. Den finns, men den måste ses i sittsammanhang, inte isolerat från sitt underlag i denenskilda kommunen. Dock kan det i något enskilt fallfinnas en Pomperipossaeffekt, och den skall självklartarbetas bort.Systemet måste i sin helhet bli enklare, genom-skinligare och mer förutsägbart och tydligt för att fåden nödvändiga demokratiska förankring som viockså tycker är viktig.Vad gäller det fortsatta uppföljnings- och utred-ningsarbetet tycker vi, som sagt, att det är viktigt attutjämningssystemet finns kvar, men det skall förenk-las och göras mer lättöverskådligt. Det nya systemetmåste utgå från det lokala självstyret och den kom-munala beskattningsrätten och självbestämmanderät-ten.Det är viktigt med grundläggande ser-vice i hela landet och stärkt självstyrelse.Jag måste därför bemöta Per på ett parpunkter. Han säger att det i vissa kommuner är vikti-gare att jaga studenter på studieorterna än att jagaföretag som skall skapa nya arbetstillfällen. Det utta-landet grundas på en felsyn. Studenter skall enligtförordning skrivas på sin studieort, något som vihar kritiserat väldigt hårt. Vi tycker att man bör kunnafortsätta att vara skriven i sin hemkommun. Detskulle gynna stabiliteten i många av de kommunersom nu tappar invånare.Per säger också att systemet splittrarSverige. Det är enligt min mening också fel. Grund-läggande för det här systemet är tvärtom att hålla ihopSverige, att se till att människor i olika delar av landetfaktiskt får en något så när likvärdig service. Ett sys-tem som skulle ta bort de här möjligheterna skulletvärtom splittra landet. Då skulle skillnaderna mellantillväxtkommuner i dagens läge och utflyttnings-kommuner faktiskt bli enorma.Jag vänder mig också mot Per syn pådet generella statsanslaget som ett finansiellt drag-spel. Det är faktiskt det generella statsanslaget sommöjliggör för kommuner att ha anständigt utformadskola, vård och omsorg. Jag tycker att det är viktigt.Det är också därför som har medverkattill att förstärka de generella anslagen till kommuner-na och kommer att göra det också i fortsättningen.Jag förstår inte heller hur Per kan kriti-sera att glesbygdsfaktorn finns kvar. Denna faktor ärviktig för de orter i Småortssverige som faktiskt villöverleva.Med detta, fru talman, yrkar jag bifall till reserva-tionerna 7 och 12.Anf. 163 () re-plik:Fru talman! Jag finner med anledning av LenaEks inlägg för min del anledning att understryka attdet är en självklarhet att det behövs en kommunalskatteutjämning. Det råder enighet i den här kamma-ren om att man måste tillföra medel till kommunersom har otillräcklig skattekraft för sina uppgifter. Jufler uppgifter som kommunerna har, desto störreanspråk ställs ju på skattekrafts- och kostnadsutjäm-ningen.Det vore dock, , värdefullt om ni frånCenterpartiet kunde motivera varför ni tycker att denskatteutjämningen skall skötas av andra kommuner.Varför skall man i strid med grundlagen ta resurserfrån en del av kommunerna i ett inomkommunaltutjämningssystem? Jag tycker att det borde kunnaråda enighet om att skattekrafts- och kostnadsutjäm-ningen är en statlig uppgift.Vad gäller Pomperipossaeffekter tycker jag inte enbart skall fokusera på dessa. Det finnssådana i inkomstutjämningen för ca 20-25 kommu-ner, men det är enligt min mening lika allvarligt attom t.ex. en kommun som kommun i ,kommun i eller någon annankommun med relativt låg skattekraft ökar sin relativaskattekraft, konfiskerar utjämningssystemet omedel-bart den tillväxt som ligger över riksgenomsnittet.Kan ange någon rimlig förklaring till skall ha ett så tillväxtfientligt system? Det drab-bar ju i slutändan hela landet.Anf. 164 () replik:Fru talman! Jag tycker inte att det är en statliguppgift att utjämna skillnader mellan kommunerna.Jag tycker att det i vid mening skall ligga inom denkommunala sektorn. Jag tycker över huvud taget attden tendens som vi kunnat se att överfö-ra mer och mer ansvar till staten, att staten reglerarmer och mer av det som ligger inom den kommunalasektorn är förkastlig. Jag tycker att det solidaritets-system som finns nu mellan kommuner i sin bärandegrundtanke faktiskt är bra, även om systemet harskönhetsfläckar.Det är vidare så att ingen kommun i vårt land ilängden förlorar på att öka sitt invånarantal. Det kanjag säga med stor säkerhet efter att ha arbetat i denkommunala sektorn just med dessa frågor underganska . Det går att trixa med siffror, och mankan vända fram och tillbaka på statistik, men vid enjämförelse med effekterna av systemet som det fun-gerar i dess helhet finner jag att det påstående somLennart gör i sin replik är felaktigt.Anf. 165 () re-plik:Fru talman! Nej, det är inte ett felaktigt påståendejag kommer med. Till en del missuppfattar kanskeLena Ek mig.Låt oss ta exemplet kommun där befolk-ningen minskar. Kanske är det några arbetslösa indi-vider i kommun som flyttar till en annan kom-mun. På grund därav stiger den relativa skattekrafteni kommun. Man förlorar däremot pengar på attinvånare flyttar därifrån. Den ökade skattekraft, somman naturligtvis är i stort behov av i kommun,konfiskeras av det inomkommunala utjämningssys-temet. Därigenom har vi ett utjämningssystemsom motverkar ekonomisk tillväxt i hela landet ochsom drabbar inte minst kommuner med befolknings-minskning på det sätt som var inne på.Varför menar att det fungerade så dåligtnär vi hade ett statligt utjämningssys-tem? Det var ju 1996 som vi fick den inomkommu-nala skatteutjämningen, i strid med den svenskagrundlagen. Om ni menar att man skall ha det så äveni fortsättningen tycker jag att ni tillsammans medregeringen skall lägga fram ett förslag om en ändringav regeringsformen. Det är ju följden av en perma-nentning av nuvarande regler.Anf. 166 () replik:Fru talman! För det första finns det en stor majo-ritet i denna kammare som anser att det här inte är ettbrott mot regeringsformen, så den diskussionen kanvi kanske lämna därhän. Dessutom finns det en stormajoritet bland de forskare och statsvetare som hante-rar frågan.För det andra är det när det gäller kommunfel att säga att den kommunen förlorar på att arbetslö-sa flyttar ut från kommunen. En kommun tjänar på attarbetslösa flyttar ut. En kommun förlorar däremotalltid på en befolkningsminskning, oavsett om det ären arbetslös person eller en person som har arbetesom flyttar ut. Så är det i längden och sett till system-et i dess helhet.Kanske skall man inte utgå från att varje arbetslösär en tung börda för skattebetalarna i respektivekommun. Så är det inte; där har vi också en felsyn.Anf. 167 PER () replik:Fru talman! hänvisar till att det finns enmajoritet i som hävdar att det inomkom-munala utjämningssystemet inte är grundlagsstridigtmen majoriteten i sig bevisar rimligtvis ingenting.Vad jag vill höra är en substantiell motivering uti-från grundläggande principer som den kommunalasjälvstyrelsen, lokaliseringsprincipen och subsidiari-tetsprincipen. Dessutom vill jag höra hur ochsenare statsrådet eller andra så att säga logiskt sam-manhållet kommer till den slutsatsen.Vad gäller det generella statsbidraget och dessexistens har jag ingalunda sagt att det till sin blottaexistens är ett statsfinansiellt dragspel. Snarare är detfråga om och majoritetens användning avdet. Det skall alltså inte användas som ett dragspel.Det är det som är poängen.Naturligtvis gäller det att vara noga med vad mansäger. Det gäller både för min del och för . Såvitt jag vet har jag inte nämnt glesbygdsfak-torn. Att vi skulle vara mot den som ett kriterium förutjämning är något som jag inte alls känner igen. Jagförstår inte varifrån du har fått det.Anf. 168 () replik:Fru talman! Jag antecknade medan du pratade,Per! Du sade också att det här systemet missgynnarkommuner som effektiviserar. I dagens läge är det68 % av kommuner som gick back 1998;frånräknat tillfälliga effekter som försäljning av bolagoch sådana saker.Jag är ganska säker på att det inte är av Sve-riges kommuner som har slarvat och inte har en ef-fektiv ekonomisk hantering och inte försöker göranågot åt sin situation. Tvärtom tror jag att den abso-luta merparten av kommuner seriöst ochärligt försöker förbättra sin situation så gott det går.Det här skatteutjämningssystemet är inte utformat påett sådant sätt att det gynnar kommuner som går backoch att det ensidigt missgynnar kommuner som gårmed plus. De här faktorerna skär igenom systemet påett helt annat sätt så den sortens slutsatser kan intedras.Anf. 169 PER () replik:Fru talman! Bara det faktum att det möjligenskulle kunna förekomma kräver att det utreds och attden kritik som ändå existerar bemöts, eller hur? Detär ju detta som det är fråga om. Jag insinuerar inte attett visst antal procent gör detta, utan om kriti-ken/möjligheterna finns finns det förmodligen bristeri systemet. Naturligtvis bör man granska om det är så.Där har vi en väldig skillnad. Det räcker alltså inte attanteckna utifrån ett tal, utan det får sättas in i sittsammanhang.Anf. 170 () replik:Fru talman! Jag måste nog ändå ta på ganska stortallvar det som ledamot säger idebatten; ärligheten bjuder mig att göra det.Visst finns det saker som behöver förbättras i dethär systemet. Det är alldeles självklart att det är så. Fåsystem på denna jord är ofelbara. Men den grundläg-gande principen, att kommunerna solidariskt tar ettansvar för att det finns en grundläggande, likvärdigservice över hela landet, är otroligt viktig för oss iCenterpartiet. Vi värnar om de små orterna - om attde skall ha en möjlighet till tillväxt och om att männi-skor skall ha en möjlighet att bo kvar. Det decentrali-serade samhälle som vi ser kräver i dagens läge, närregionalpolitiken - som jag nämnde i början av mitthuvudanförande - inte fungerar - att det, av rättvise-skäl finns ett utjämningssystem för barnfamiljer, föräldre, för handikappade och för sjuka. Det är de somenligt min mening går först.Anf. 171 ():Fru talman! En väldigt viktig del av det som män-niskor uppfattar som sin välfärd både organiseras och,framför allt, finansieras av kommuner och landsting.Vi folkpartister tycker, inte helt obekant, att en myck-et större del av de här verksamheterna skulle kunnaorganiseras på andra sätt av föreningar, företag ochandra. Men finansieringen och kontrollen skall skefrån kommuner och landsting. Det tycker vi är myck-et viktigt. Det gäller då skolan för barn och ungdo-mar, barnomsorgen, förskolan, äldreomsorgen, äldre-boendet och sjukvården. Allt det här är otroligt vikti-ga delar av livskvaliteten liksom människors förut-sättningar för framtiden.Kommunernas verksamhet handlar faktiskt ocksåom sådant som gator och vägar. Människor skallkunna komma fram. Vidare gäller det kollektivtrafikoch olika typer av individuellt stöd till människor. Vitycker att det är bra att alla de här frågorna sköts utepå lokal nivå. Närhetsprincipen hyllar vi folkpartister.Hur kommunerna och andra som sköter de härverksamheterna gör det avgör otroligt mycket förmänniskor. Avgörande är hur duktig man är när detgäller att använda skattepengarna. Det gäller då vil-ken verksamhet man väljer att bedriva, hur den finan-sieras och hur det hela går till.De här förutsättningarna skiljer sig från kommuntill kommun. Det är det som är själva grundorsakentill att vi behöver ett system som gör det möjligt attha en bra grundservice runtom i hela vårt land, obero-ende av vilken sorts människor som bor där eller hurmånga som bor där. Detta är också grunden till att vifolkpartister har stött att man har sådana här systemoch till att vi i tidigare sammanhang i stora drag harvarit med och stött införandet av det här systemet.Som bekant har vi också en del invändningar motutformningen av det här systemet. När vi för några årsedan tog det nya kostnads- och intäktsutjämnings-systemet var det många som varnade och sade att detvar för invecklat, att det fanns metodproblem osv.men vi sade: Vi gör det här i alla fall. Vi hade ettantal förslag om hur systemet kunde förbättras. Vityckte att systemet skulle införas och att en kommittéskulle tillsättas för att utveckla systemet ytterligare.Kristdemokraternas nya och gamlakritik, att systemet är grundlagsvidrigt, tycker jag ärlite konstig. Det är ju inte bara så att det i dennakammare finns en majoritet som anser att det inte ärgrundlagsstridigt. Även Lagrådet, som påpe-kade, och olika typer av statsvetare, forskare ochjurister gör en annan bedömning.Kristdemokrater och moderater kan självklarttycka att detta strider mot grundlagen men därifrån ärdet ändå ett litet steg till att hävda att det verkligen ärgrundlagsvidrigt, särskilt som andra faktiskt gör enannan bedömning.Jag tycker inte att vi har någon anledning att talättare på Lagrådets utslag i den här frågan än vad viförsöker göra i andra frågor.Fru talman! Det har förts mycket diskussioner omenstaka punkter både i kostnadsutjämningen och iinkomstutjämningen. Men det grundläggande pro-blemet tycker vi i mer och mer blir attsystemet är för invecklat. Det är för många faktorer.Genom att man först har en inkomstutjämning för sigoch sedan en kostnadsutjämning för sig med väldigtmånga olika faktorer blir systemet icke överskådligt,icke genomskinligt. Det har blivit mer krångligt medtiden. Många kommuner får skicka i väg pengar iinkomstutjämningen och får sedan tillbaka i kost-nadsutjämningen på ett sätt som gör att nettot kanskeblir väldigt litet. Det blir ett väldigt stort system förväldigt lite utjämning.Jag kan ta ett konkret exempel. Vi i Folkpartiethar försökt räkna lite på det här, och i vår motionvisar vi hur det ser ut för ett antal olika kommuner.Kiruna kommun kommer ut nästan på noll i det härsystemet, men man har ändå ganska stora summorsom man både skickar i väg och får tillbaka. När dettadessutom är väldigt svåröverskådligt och svårt attförutsäga för kommunen är det förstås en negativfaktor i sig, även om alltihop slutar på noll. Dettatycker vi är ett argument i sig.Man brukar skoja och säga att det bara finns fempersoner här i landet som förstår systemet fullt ut. Jagtycker mig förstå att inte ens dessa riktigt kan klargö-ra hur systemet fungerar, och det är naturligtvis heltoacceptabelt.Fru talman! Genom att systemet är svåröverskåd-ligt, genom att man inte riktigt vet varför man fårpengar eller skickar i väg pengar, får det också bristeri legitimitet hos medborgarna. Det är också mycketallvarligt, och det är allvarligt att systemet inte ärförutsägbart.Jag tycker att den offentliga utfrågning som fi-nansutskottet hade visade väldigt tydligt på legitimi-tetsproblemen och bristerna i genomskinlighet. Deolika forskare som deltog hade nämligen helt olikatolkning av vilka effekter systemet hade och heltolika uppfattning om vad som egentligen hände närman ändrade olika faktorer osv. Protokollet från den-na utfrågning finns som bilaga i det här betänkandet.Jag tycker att det är läsvärt som argument för varförman behöver göra en kraftig omarbetning av system-et.Fru talman! När jag började på Handelshögsko-lans första statistikkurs fick jag lära mig att man medhjälp av regressionsanalys kunde visa att det vid se-kelskiftet förelåg ett väldigt tydligt samband mellanantalet storkar i och antalet födda barn. Där-med kunde man med hjälp av regressionsanalys bevi-sa att det var storkarna som kom med barnen. vetvi trots allt, i alla fall de flesta av oss, att barn kom-mer till på ett helt annat sätt, men det gick att visa attdet fanns ett klart statistiskt samband. Detta statistiskasamband var en tredje faktor: När det var goda skör-deår kom det mycket storkar, och när det var godaskördeår tyckte bönderna också att de hade råd ellerlust, inte vet jag, att skaffa fler barn. Alltså fanns detett samband mellan storkarnas närvaro och barnen,men det var inte ett direkt utan ett indirekt samband.Vad vill jag då ha sagt med det här? Jo, att me-todbristerna i detta system inte kommer tillräckligtmycket i fokus. Det finns tyvärr alltför mycket avstorksamband i kostnadsutjämningen. Jag tycker attdet är mycket viktigt att man nu arbetar vidare medsystemet och verkligen arbetar med metodfrågorna såatt man ser de äkta orsakssambanden och inte statis-tiska skensamband. Sedan kan nämligen de här sken-bart samvarierande faktorerna börja ändra sig åt varsitt håll, och då blir utslaget helt felaktigt.Fru talman! Målet för detta system, såsom det an-ges i propositionen och såsom det angavs när system-et infördes, är att man skall ha likvärdiga möjligheteratt bedriva sin verksamhet. Man skall dock inte kom-penseras för servicenivå, avgift, kvalitet osv., utan detskall vara de opåverkbara och mätbara faktorernasom används. Vi liberaler ställer fullt ut upp på demålen. Men det system som vi har fyller inte demålen. Det är inte bara de opåverkbara kostnadernaman kompenserar för, utan servicenivå, avgiftssätt-ning, kvalitet osv. kommer in i det hela. Eftersomman har för många faktorer som så att säga går i korsblir inte resultatet att man uppfyller systemets mål.Vi var förespråkare för att systemet infördes. Viville ha en del justeringar, men tycker vi att manmåste dra slutsatsen att systemet måste omarbetasmycket mer i grunden. Därför har vi yrkat på att denfortsatta utredningen inte skall handla om ytterligaremarginalförändringar och uppdateringar utan om attta fram ett nytt system - ett nytt system som är tydli-gare, som är överskådligt, som har många färre fakto-rer, där man verkligen använder bra metoder som göratt det är de strukturella skillnaderna som man utjäm-nar för, där man med fördel kan föra ihop, anser vi,inkomst- och kostnadsutjämningen så att man intebåde ger och tar från samma kommun och där manverkligen ser till att utjämningssystemet avser deobligatoriska uppgifterna för kommunerna och inteandra uppgifter.Ett exempel på ett område där vi tycker att mankan hitta andra lösningar är de rent regionalpolitiskainsatserna, som vi anser skall vara statliga. I de flestafall skall den typ av tillväxtarbete som behövs intelösas av kommunerna, och därför skall detta inteheller ingå i det kommunala utjämningssystemet. Dettror vi också är en metod att renodla och se till attdessa stöd synligt ligger utanför.Med det, fru talman, yrkar jag bifall till reserva-tion 12, även om jag givetvis står bakom övriga re-servationer som jag har undertecknat.Anf. 172 () re-plik:Fru talman! Jag lyssnade uppmärksamt på vadKarin sade och kom då att tänka på att ävenom en majoritet nu skulle anse att det är storkarnasom kommer med barnen kan man fråga sig om denmajoriteten har rätt. Det för mig in på grundlagsfrå-gan, eftersom det har åberopats att detta inte ärgrundlagsstridigt eftersom en majoritet i riksdagensäger det.Vi hade ju ett lagråd som konstaterade att dettavar grundlagsstridigt. Vi fick därefter en ny lagråds-prövning, sedan regeringen hade gjort en tekniskmanöver, och det lagrådet hänvisade till att regering-en skulle utse en utredning som skulle utreda denkommunala självstyrelsens grundlagsskydd, vilketman såg med tillfredsställelse mot bakgrund av dethär förslaget.