prot · GM09103 · 1999-05-31 00:00:00 — Att stå utanför dettasystem skulle få allvarliga konsekvenser för närings-liv, utbildning, ekonomi och tillväxt i länet.Det förtjänar också att påpekas att både Kalmaroch arbetar intensivt för att kommamed i Öresundstågsystemet.Under en period - det är visserligen ett bra tag se-dan - trodde vi att Kustbanan helt skulle försvinna.Men tack vare ett intensivt arbete, av framför alltHans Gustafsson och andra entusiaster från ,lyckades vi behålla Kustbanan. Den har verkligenuppskattats av befolkningen i den regionen, där jagäven inkluderar Skåne.Den utveckling som skett på Kustbanan är unik.Från starten har resandet ökat från 200 000resor till ca 900 000 resor . För regionenBlekinge-Skåne har Kustpilen fått stor betydelse,eftersom de resemöjligheterna innebär att Blekingeoch kan skapa en gemensam arbetsmarknad.Som det ser ut , med det som SJ har förbun-dit sig, kommer Kustbanan att hämma Öresundstå-gens utveckling. SJ har nämligen förbundit sig attköra Kustpilentåg mellan och tillKöpenhamn ända fram . Att köra Öre-sundståg parallellt med Kustpilen skulle vara ekono-miskt förödande och kanske kräva utbyggd bankapa-citet i . Utan Öresundståg till ochKristianstad kan ingen samordnad trafik etableras tillKalmar och . Detta utgör ett stort problemför trafikhuvudmännen och SJ, men framför allt förinvånarna i de berörda länen.Näringsministern har i sitt svar talat om att detpågår planeringsarbete i . Det hardet gjort väldigt länge , och det är gott och väl attdet pågår. Men eftersom tiden är knapp hade detkänts väldigt bra om näringsministern kunnat lämnaett positivt besked, t.ex. att planerna snart är klara.Herr talman! Jag tycker att vi har väntat tillräck-ligt länge på det svaret.Anf. 115 ():Herr talman! Under den allmänna motionstidenmotionerade jag och gemensamt om enelektrifiering av Blekingebanan. Detta är inte enbarten Blekingefråga, utan den påverkar hela det framtidasydsvenska tågsystemet.Det jag kommer att anföra i mitt inlägg skiljer siginte särskilt mycket från det som sade,men jag vill ytterligare understryka vikten av frågan.I har vi beställt sex nya Öresundståg.Det är fyra som skall trafikera , medantvå tåg skall trafikera . Så småning-om måste de populära kustpilarna ersättas med nyatåg, och det vore en stor fördel om man kunde utvid-ga till att också trafikera Blekingekustbana. Förutsättningen för detta är att Blekingekustbana elektrifieras. Då kan man åka från Karlskro-na ned över bron och till utan byte. Snabbtoch effektivt knyter vi då ihop i sammatågsystem.Som det ser ut har och därmedkustpilarna avtal att trafikera bron med flera Kustpi-lentåg, som ju är dieseldrivna. Det är viktigt ur mil-jösynpunkt att tågtrafik får hög stan-dard, dvs. elektrifieras, för att spara den hårt belasta-de miljön, framför allt i västra . Därför är elek-trifieringen av Blekinge kustbana inte enbart en Ble-kingefråga utan också en sydsvensk fråga.Det som jag nu har nämnt var anledningen till attjag valde att delta i denna debatt. Det är med andraord viktigt också för oss skåningar att Blekinge kust-bana elektrifieras.Anf. 116 Näringsminister ():Herr talman! Först vill jag säga att jag inser viktenav denna fråga. Jag har också stor förståelse för denoro ni känner. Men jag måste än en gång säga attförhandlingar pågår, med trafikhu-vudmännen i regionen, och vi gör en beredning avdetta ärende. Jag tror inte att ni skall känna så starkoro. Men det tar sin tid, som här också har bekräftats.Därtill är det ganska komplicerat.Vårt mål är att så snabbt som möjligt klara avdenna fråga. Jag har som minister i nu åtta månaderverkligen engagerat mig i frågan, och jag bedömerdet så att vi genom dessa förhandlingar skall kunna fåett bra resultat. Det är vad jag kan säga nu.Anf. 117 ():Herr talman! Med lite god vilja tolkar jag svaretså att det inte kan ta så tills vi får det beskedvi så hett längtar efter. är klar, och det kommer att ställa till stora bekym-mer om detta ganska tidsödande arbete inte är genom-fört till dess. Jag hoppas att även denna interpella-tionsdebatt har satt eld i baken på folk som utrederdetta. Vi känner att vi är trängda. Den här frågankommer upp till diskussion i väldigt många olikasammanhang. har haft en oerhört fin ut-veckling , och Kustbanan har natur-ligtvis bidragit ganska mycket till det. Det skulle varaförödande om vi inte hann med det här på de 13 må-nader som är kvar.Tack för svaret! All hjälp som vi kan ställa uppmed från - och jag tror att ställer upp från - kommer vi att bidra med.Anf. 118 ():Herr talman! Det är positivt att näringsministernser sambandet mellan Blekinge kustbanas elektrifie-ring och det sydsvenska tågnätet. Det är just nu somvi kan skapa ett nytt modernt, miljövänligt sydsvensktkollektivtrafiksystem. Alternativet är en ytterligareutökning av biltrafiken, med såväl personbilar somtunga fordon.Jag är övertygad om att den här frågan måste lösasmed det snaraste. Jag känner mig lite lättad eftersvaret. På detta sätt kan vi knyta ihop iett enhetligt trafiksystem och ge hela södraSverige möjlighet att maximalt utnyttja Öresunds-bron.Överläggningen var härmed avslutad.22 § Svar på interpellation 1998/99:336 omskogsindustrinAnf. 119 Näringsminister ():Herr talman! har frågat mig om vil-ka initiativ jag ämnar ta för att på ett bättre sätt hävdaskogsbrukets intressen utifrån de frågeställningar somhan redovisar. anser att de stora värdensom skogen betingar måste markeras starkare i olikasammanhang och att svenska intressen måste bevakasinternationellt. Han anser också att är ettproblem när det gäller frågan om ansvarsfördelningoch att vidareförädling på nationell nivå måste för-bättras.Den betydelse som ger den svenskaskogsnäringen både från ekonomiska och miljömäs-siga utgångspunkter överensstämmer väl med deskogspolitiska uttalanden som regeringen har gjortoch med de beslut som på förslag av rege-ringen har fattat . Dessa beslutoch ställningstaganden är grunden för de olika initia-tiv som regeringen och myndigheterna fortlöpande tarbåde nationellt och internationellt. Den svenska statenär representerad i alla de internationella överlägg-ningar och förhandlingar som berör skogsbruket oav-sett om den aktuella frågan kan synas marginell föross. På det viset markerar vi skogsnäringens storaekonomiska betydelse för oss som vi mark-nadsför vårt förhållandevis unika skogspolitiska kon-cept. I det internationella arbetet inom och utom EUutnyttjar vi regelmässigt de kunskaper och önskemålsom finns hos den svenska skogsnäringen. Men vibehöver också aktiv hjälp av företrädarna för bran-schens olika delar. De svenska intressena får inte,som ofta händer, slätas ut i den hantering som sker it.ex. de europeiska intresseorganisationerna ochbranschföreningarna för då blir de svenska myndig-heternas agerande inte trovärdigt.När det så gäller ansvarsfördelningen mellan sta-ten och skogsägarna och mellan olika myndigheter såhar den behandlats både i skogspolitiskaoch i miljöpolitiska beslut. I dessa beslut har det somkallas sektorsansvaret för miljön behandlats särskilt.På myndighetsområdet har t.ex. Skogsvårdsorganisa-tionen tilldelats ett särskilt ansvar. I förarbetena tillbesluten om miljöbalk och följdändringarna iskogsvårdslagen behandlades denna fråga särskilt.Denna lagstiftning har varit i kraft bara några få må-nader. Om det uppstår några gränsdragningsproblemså kommer det att visa sig i den utvärdering av miljö-balken som regeringen aviserade i miljöbalkspropo-sitionen.Så slutligen till frågan om förbättrad vidareföräd-ling. Svensk skogsindustris traditionella inriktning påbulkvaror präglar fortfarande vissa delar av bran-schen. Den svenska skogsindustrin är ju mycket bero-ende av den internationella marknaden, en marknadmed stenhård konkurrens. För framtiden är det nöd-vändigt att de varor som produceras och säljs ges ettökat värdeinnehåll. De måste vara anpassade tillmarknadens krav på kvalitet och förädlingsgrad. Enökad förädlingsgrad är dessutom kanske det endasättet att upprätthålla sysselsättningsnivån inom bran-schen. Den grundsynen är utgångspunkten för destora satsningar på forskning och utveckling somregeringen tog initiativ till . Dennasatsning som kräver branschens medverkan domine-ras av insatser på den trämekaniska sidan som är mestsplittrad och därför har halkat efter i utvecklingsar-betet. Men de svenska skogsprodukterna måste ocksåmarknadsföras effektivt av företagen, enskilt ellertillsammans, som man skapar en hög leve-ranssäkerhet.Med bl.a. de åtgärder som jag nu har beskrivit trorjag att svensk skogsnäring kan se fram mot en ljusframtid där trä som råvara i många skilda produktermedverkar till en hållbar utveckling, ekonomiskt,ekologiskt och socialt.Anf. 120 ():Herr talman! behöver skogen ochskogsindustrin. Det tror jag att vi är helt överens om.Tyvärr måste man konstatera att medvetenheten omvärdet på den svenska skogen när det gäller hela densvenska nationen är dålig.Ofta framställs skogen och skogspolitiken i de-batten som ett miljöproblem. Vi måste faktiskt nyktratill när det gäller synen på skogen som en resurs. Jagtror att näringsministern och jag har samma uppfatt-ning om detta, även om vi har lite olika syn på hur detskall gå till.Skogsnäringen är vår största aktör på världsmark-naden. Inemot av produktionen i går påexport. Intäkterna motsvarar , ochnettoöverskottet var 1998. Dethär är inga små pengar. Det motsvarar kostnaden förförsvar, barnbidrag, föräldraförsäkring och EU-avgift.Skogen är en ekonomisk motor i samhället. Iskogsindustriklustret, om man uttrycker det så, finns26 % av alla industrianställda. Skogen är en viktigtfaktor också när det gäller sysselsättningen.Skogen är också en utomordentligt viktig faktornär vi ser , framtidsutveckling och tek-nik. Det är lika mycket datateknik i en modern pap-persmaskin som det är i en jumbojet. Det visar att dethär är en näring som kräver resurser. vet vi,om vi ser hur läget är, att skogsnäringen kämpar i enhård internationell konkurrens. Lönsamheten är dålig,och olika länder hanterar skogsfrågan på olika sätt.Detta gäller inte minst inom EU. I det här avseendetvill jag fråga näringsministern om han vill utvecklalite grann hur han ser på skogsfrågorna inom EU. Vihar sagt att vi inte vill ha någon gemensam skogspo-litik, men vissa länder börjar nu satsa kraftigt natio-nellt med EU-pengar. Hur skall vi möta den situatio-nen?Jag menar att vi i detta läge måste gå in på fleraområden. Vi måste förbättra företagsklimatet gene-rellt; det gäller i och för sig för alla företag. När detgäller skatterna oroar sig skogsnäringen för skatte-växlingsproblemet. Hur ser näringsministern på det-ta? Från skogsnäringens sida säger man att man drab-bas om man råkar ut för en långtgående skatteväx-ling. En annan fråga gäller dieselskatten. Varför skallman betala högre dieselskatt när man tar fram råvaranträ i skogen än man behöver göra när man tar framråvaran malm i gruvan? Energipolitiken är en annanviktig fråga. Det här motsvarar av nettokostna-derna för skogen. Hotet om kärn-kraftsavvecklingen skapar osäkerhet i vår viktigastenäring.När det gäller skogstransporterna vill jag säga attskogsindustrin är landets största fraktare på våravägar. Man räknar med att det faktum att man inte fårfram sina produkter motsvarar omkring75 miljarder kronor , tror jag att det var.Näringsministern tog upp miljöpolitiken. Den frå-gan är viktig. Jag menar nämligen att vi redan nu servilka negativa effekter har på skogsnä-ringen. Jag återkommer till det. Forskning och ut-veckling måste bli bättre. Skogens folk och företräda-re och det politiska samhället måste vara bättre på attgå i takt. Jag vill återkomma också till det eftersomvi, om vi inte är beredda att gå in mera aktivt när detgäller slutförädling, tappar konkurrensmöjligheter iframtiden.Anf. 121 ():Herr talman! Jag ville närmast ta till orda för attförsöka understryka och förstärka det som har sagt om skogens betydelse för ochsvenskt näringsliv.Skogen och skogsindustrin svarar ju för de i sär-klass viktigaste exportinkomsterna för vårt land ochär naturligtvis därmed också en oerhört viktig del avvår välfärd.Man kan också säga att det handlar om produktionav och vårdande av vår miljö.När det gäller den senare delen av miljöfrågan villjag peka på familjeskogsbrukets stora betydelse. Viskulle inte ha haft de 40 000 nyckelbiotoper som vinu har inventerat runtom i hela vårt skogsbruksområ-de om vi inte hade haft den mångfald som famil-jeskogsbruket innebär. Därför är det viktigt att slåvakt om familjeskogsbruket, kanske i första handgenom att stärka äganderätten, och se till att vi fårbehålla familjeskogsbrukens mångfald.Här finns en fråga som visat sig vara väldigt be-svärlig, nämligen generationsväxlingsproblemen.Med de höga värden som familjeskogsbruken repre-senterar blir det väldigt höga generationsväxlings-skatter i form av reavinstskatt, arvsskatt eller gå-voskatt. Generationsväxlingarna dränerar därmeddessa skogsbruk på ett sätt som är en fara för detframtida familjeskogsbruket.Göte har redan nämnt skattefrågorna, somnästan alltid återkommer när vi diskuterar svensktnäringsliv av olika slag. Här har t.ex. nämnts diesel-skatten, som efter vad jag har erfarit representerarungefär i extra produktionskostnad per kubik-meter skog. Det skulle vara väldigt intressant att hörahur regeringen ser på den frågan.Vi har en lång rad länder som i stället för särbe-skattning har subventioner till sitt skogsbruk. Här kanman räkna upp , , , Englandoch . Jag förordar inte att vi skall subventioneraskogsbruket här i , men vi bör åtminstone setill att inte ha särbeskattning med de problem detinnebär här i . Det skulle vara intressant atthöra ministerns åsikt också om detta.Anf. 122 Näringsminister ():Herr talman! När det först gäller frågan om engemensam skogspolitik inom EU kan jag bara kon-statera att vi är överens med övriga EU-länder om attvi inte skall ha någon gemensam skogspolitik. Vi fören diskussion, vi samarbetar etc., men gemensamskogspolitik har vi beslutat att vi inte skall ha.När det sedan gäller frågan om skatteväxling kanjag inte orda mer om detta. Det är en fråga somkommer upp, och det får bedömas i de diskussionersom kommer att föras hur en skatteväxling skall gåtill och hur det kommer att beröra skogsnäringen.Frågan om dieseloljan bereds liksom alla andraskatter i de skatteöverläggningar som sker mellansamtliga partier i . Det är därför för tidigtför mig att ha synpunkter på detta.Herr talman! beslutade , påförslag av regeringen, att lägga fast 15 s.k. miljökva-litetsmål. Till dessa mål skall det utarbetas delmål,och det är som har ansvaret fördetta arbete vad gäller de flesta målen. Dock är detSkogsstyrelsen som skall göra arbetet vad gäller må-let Levande skogar. Det målet är väl avstämt medskogspolitikens miljömål, som har lagt fast.Myndigheternas resultat skall sedan hanteras i ensärskild parlamentariskt sammansatt kommitté därGöte är ledamot. Där har han verkligen möj-lighet att hävda skogsbrukets intressen inför denfortsatta riksdagsbehandlingen.Vad sedan gäller har denna varit ikraft , och några erfarenheter av desstillämpning har ännu inte redovisats. Miljöbalkenstillämpning skall utvärderas av en parlamentarisktsammansatt utredning, vilket också aviserades i rege-ringens proposition.Samlat vill jag säga detta: Skogen är viktig förSverige.Anf. 123 ():Herr talman! Jag är beredd att understryka detsista.Sedan vill jag ta upp ett par punkter. Ministern säger att vi inte har nå-gon erfarenhet av . Det har vi dessvärreredan. Vi har erfarenheter av hur man hanterar de härfrågorna ute i kommunerna. I en kommun anser manatt det är miljöfarlig verksamhet med ett virkesupplagoch kräver avgift för det. I kommun säger manatt skogsbruk är miljöfarlig verksamhet och tar därförut en generell avgift vid avverkning av skog. Det ärde här problemen som hotar det svenska skogs-bruket, inom ramen för de snäva marginaler man har.Samtidigt har vi ett skogsbruk som har hög miljöam-bition. Men om samhället möter ett ambitiöst skogs-bruk med den här formen av tokigheter - för det ärfaktiskt ingenting annat - ja, då kapsejsar samarbetet,och det är allvarligt.Jag sitter i Miljömålsberedningen. Jag kommer attgöra mitt, och jag vädjar till ministern att göra sitt.Här handlar det faktiskt om att se till att värna vårviktigaste näring, och då får man inte tillämpa lekstu-ga ute i kommunerna och komma med nya skatteroch avgifter på skogen som över huvud taget inte ärmiljömässigt motiverade.Sedan vill jag ställa ytterligare en fråga när detgäller försurningsproblemet: Hur ser ministern påkalkningsinsatser i den svenska skogen? Skogsstyrel-sen, som är ett ambitiöst verk och har ett stort kun-nande, menar att vi behöver gå in med denna form avinsatser i den svenska skogen för att motverka deförsurningsproblem vi har. Hur ser ministern på det-ta? Är ministern beredd att satsa pengar och se till attvi får aktivitet på det här området? Att Skogsstyrelsenhar fått minskade resurser som man har fåttökat ansvar är en annan viktig fråga i det här sam-manhanget.Låt mig sedan på nytt ta upp FoU-sidan, som ärutomordentligt viktig i det här sammanhanget. Härmenar jag att näring och politik måste gå i takt. Detgäller också frågan om hur vi skall sälja svensk skogutomlands. Här vill jag fråga ministern: Hur ser nä-ringsministern på 2000, ett projekt somskogsnäringen går ut med där detframför allt gäller de europeiska länderna och därstaten också måste finnas med som en viktig faktor?Sedan vill jag ta ett exempel. Nere i har vien forskningsverksamhet, Träcentrum . För tvåår sedan gick man in med en skrivelse till där man ville ha statsbidrag till ett väl ut-vecklat projekt - informationsprojekt, IT-projekt,utvecklingsprojekt - inom ramen för de verksamhetersom finns i , framför allt länoch angränsande län. Nu i dagarna, , harman fått besked, och beskedet blev nej. Ett av moti-ven för detta nej var att man inte skall satsa på sådanhär småskalig verksamhet.Då vill jag ställa frågan: Är detta rimligt av , som är ett statligt verk? Jag förstår att mi-nistern inte kan gå in och svara i ett enstaka fall, menhur ser ministern principiellt på statligt stöd till denformen av verksamheter, som är viktiga när det gälleratt utveckla denna näring? I denna region har vi 73 %av samtliga anställda inom trämanufakturindustrin,och det är dem man vill nå med den här formen avprojekt. Detta är bara ett exempel, som jag gärna villha ett principiellt svar på.Anf. 124 ():Herr talman! Det går naturligtvis alltid att gömmasig bakom att saker och ting ligger för beredning elleri skattesamtal. skulle också kunnasäga: Jag är inte skatteminister, så det här är inte mittbord. Men frågan gällde ju hur ministern ser på attsvenskt skogsbruk alltmer håller på att tappa sin kon-kurrenskraft på grund av de skatter som här tidigareräknades upp och på grund av att andra länder sub-ventionerar sitt skogsbruk. Det är det frågan gäller.Här skulle man väl kunna begära att få veta skogsmi-nisterns åsikt om detta och om vad som behöver gö-ras för att svenskt skogsbruks konkurrenskraft skallsäkras.Anf. 125 Näringsminister ():Herr talman! Jag skulle vilja börja med att ta uppNora kommun, som redovisade. Norakommun har utfärdat bestämmelser om avverkningmed stöd av den gamla miljöskyddslagen. Detta hargivetvis upprört Skogssverige, eftersom man frånkommunens sida därmed ger sig in på ett område somär reglerat i skogsvårdslagstiftningen. Det bör i dettafall uppmärksammas att beslutet inte är taget medstöd av den nya . Observera det, den ärinte tagen med stöd av den nya . Dess-utom är frågan överklagad och kan inte kommenterasav ett enskilt statsråd.När det sedan gäller frågan om kalkningsinsatser-na har skrivit en rapport. Den är påremiss, och jag vill avvakta detta. Naturvårdsverkethåller också på att ta fram ett program som handlarom kalkning. Det gäller sjöar men handlar också omskogen.Timber 2000 är ett branschprogram, ett mycketbra sådant, tycker vi. Men här är ej finansieringenklar. Det är också så att man mig veterligt inte harvänt sig till staten eller i detavseendet.När det sedan gäller vilka bedömningar gör vore det orimligt om jag gav mig in ochsade att bör satsa på det och icke på det.Då skulle jag få besöka , och jagförsöker i varje fråga att undvika detta. Även här.Regeringen gav, för att gå in på forskning och ut-veckling, 1997 i uppdrag åt att genomföraett program för att utveckla svensk skogsnäring. Pro-grammet omfattar två delar. För det första utvecklingav teknikspridning, . För detandra uppbyggnad av skogsindustriell forskning vidnya högskolor. Det här berör Skellef-teå, , och . Regeringenssatsning uppgår alltså till 240 miljoner kronor.Regeringens roll här är att vara ordningsman, attskapa regler. Helst regler som underlättar för skogs-näringen. Det är i alla fall målet. Det är också attsatsa på forskning och utveckling, inte på subventio-ner. Det är en boskillnad, det är vi också överens medskogsnäringen om.Sedan kan man alltid ha synpunkter på skatter.Men än en gång, det vore inte rimligt att jag står häroch har synpunkter på detta när frågan om hela skat-tepaketet, från inkomstskatter till företagsskatter tillskatt på dieselolja, nu bereds i en särskild parlamenta-risk beredning.Tack!Anf. 126 ():Herr talman! Jag önskar inte näringsministern iklorna på KU. Jag ställde närmast frågan med tankepå näringsministerns position som ordningsman. Ärdet rimligt, anser näringsministern, att det skall ta upptill innan man över huvud taget får ett beskedom en verksamhet som ligger under departementet?Jag tycker faktiskt att man även som ordningsman idet här sammanhanget borde kunna se över det utanatt hamna i klorna på KU.När det gäller frågan i stort vill jag säga att jag harframställt interpellationen därför att jag är orolig försvensk skogsnäring och dess utveckling. Kostnaderna ökar i i förhållandetill andra länder. Om vi ser på EU märker vi att mangår in med nationella stödåtgärder. Jag delar minis-terns uppfattning, vi skall inte ha en gemensamskogspolitik. Vi måste i stället bevaka så att andraländer inom EU håller sig till reglerna och så att viinte får ett regelverk där vi hamnar i ett subventions-tänkande. Detta är viktigt.Sedan menar jag att vi måste slå vakt om och vimåste lyfta fram fura, gran och björk när det gällerSverige. Vi måste göra det tillsammans med iinternationella sammanhang. Här gäller det den över-gripande näringspolitiken. Det gäller skattepolitiken.Det gäller transportpolitiken. Det gäller miljöpoliti-ken.Jag är väl medveten om att Norafallet var före dennya . Men det har dessvärre inte blivitbättre efter den nya . Och så får det integå till. Då måste regeringen se till att man tar initiativi stället för att vänta. Det gäller energipolitiken, detgäller FOU, det gäller internationellt samarbete.Vi får inte såga av den gren, , som väl-digt mycket av välfärden i hänger på. Skogenär vår viktigaste förnybara råvara. Detta måste vivisa. Detta måste vi också vara stolta över, både na-tionellt och internationellt.Överläggningen var härmed avslutad.23 § Svar på interpellation 1998/99:350 omarbetsmarknadspolitikenAnf. 127 Näringsminister ():Herr talman! har frågat mig vadsom gäller för en eventuell fortsättning av lokal sam-verkan inom arbetsmarknadspolitiken.Bakgrunden är den att när propositionen1995/96:148 Lokal samverkan mot arbetslösheteninitierades, befann sig i ett dramatiskt syssel-sättningsskifte som ställde stora och delvis nya kravpå arbetsmarknadspolitiken. Erfarenheten hade visatatt det var svårt att bevara kvaliteten och effektivite-ten när åtgärdsvolymen blev för stor. hade i allmänhet utvecklat energi och kreativitet för att tillsammans klarautbildning och arbete åt i första hand ungdomar. Detfanns då mot denna bakgrund ett behov att pröva omnya arbetsformer kunde ge en förbättrad effektivitet ianvändningen av de arbetsmarknadspolitiska resur-serna.