prot · GM09102 · 1999-05-28 00:00:00 — Då hoppas jag att denna fortsatta ut-redning tar fasta på erfarenheten från bl.a. läkemedel-sepidemiologiska nätverket, att man behöver en cen-tral finansiering för ett mindre kansli med någon ellernågra högt kvalificerade forskare för att det inte baraskall bli önsketänkande i ett betänkande från riksda-gen.När nämner Institutetlåter det som att där finns resurser. Men det finns detinte. Man har förlagt forskningen vid KarolinskaInstitutet, och det ger en form av kvalitetsstämpel påden forskningen. Men pengarna måste hämtas frånnågon annanstans.Anf. 145 () replik:Fru talman! Jag konstaterar att och regeringen har en ganska stor samsyn vadgäller behovet av forskning inom området. Det är minförhoppning att arbetet kan komma i gångutifrån den dokumentation som inte minst finns vidnuvarande sjukhus och att vi snart kan se effekternaav det här. Men vi skall också minnas att det finnsforskningsresurser i hela vårt land, inte minst vid deuniversitetssjukhus som tidigare Carlinge Wisbergredogjorde för - och andra exempelsom redogjorts för i debatten.Anf. 146 CARLINGE WISBERG (v) re-plik:Fru talman! tar upp en del intres-santa saker som jag faktiskt delar uppfattningen ommen som jag också har praktiska funderingar om-kring.Göte och jag har besökt och har förmodligen också fått en liktydig bild avdet som man där upplever som problem och av detsom man tycker är flera steg framåt.När det gäller inriktningen har man en mycket po-sitiv inställning, i varje fall i , till den tänktautvecklingsväg som man vill gå. Det man har pro-blem med är naturligtvis huvudmannaskapet. Där harvi förmodligen samma syn. och jagkanske har olika syn visavi Tranås.Det finns också praktiska problem. Vi utgår ifrånatt vi skall försälja viss verksamhet, vissa fastighetervid sjukhuset. Fastighetsbildningen i stort i ärett enormt konglomerat. Frågan är om det just ärnågon som rent praktiskt klarar ut att bena ut vad somär vad och vad som tillhör vad i sammanhanget. Jagutgår ändå ifrån att , som represente-rar regeringspartiet och ansvarsmajoriteten i utskottet,har tänkt lite längre än vi övriga ledamöter i utskottetoch kanske funderat hur man skall kunna bena uppproblematiken med konglomeratet när det gäller fas-tigheter. Finns det en sådan tankegång?Anf. 147 () replik:Fru talman! Problematiken är lite grann den somtidigare diskuterats här när det gäller tidsaxeln påärendet som sådant. Vi vet att vi fattar beslut,och vi vet att man har tagit initiativ till en avveck-lingsgrupp och en utvecklingsgrupp. Man har egent-ligen inte haft möjlighet att ta de initiativ som behö-ver tas för att komma fram till de ställningstagandensom behöver göras bl.a. med anledning av frågan.Likväl kan vi konstatera att vi har haft ett bolagoch en ledning som arbetat och som naturligtvis harhaft i uppdrag att företräda bolaget så långt som möj-ligt. Det innebär att här uppstår ett vakuum i debatten.Det här vakuumet har inneburit att frågeställningarnaturligtvis dykt upp, inte minst bland personal ochfrån kommunledning, som innebär att ingen egentli-gen har kunnat svara fullt ut. Det är en brist, det skallåtgärdas. Initiativ har tagits av mig m.fl. i den social-demokratiska gruppen för att departementet skallvidta de åtgärder som behövs för att klargöra i bl.a.fastighetsfrågan.Anf. 148 ():Fru talman! Jag står uppskriven ,men jag gissar att alla vill ut i det vackra vårvädret, såjag skall försöka fatta mig kort.Jag tänkte ta upp frågan om sjuklöneperioden ochde små företagen. De har redan varit föremål fördiskussion i både anföranden och replikskiften. Jagtänkte redogöra för en ganska färsk statistik som jagfick från Statistiska centralbyrån.Vi vet att sjukfrånvaron ökar. Vi vet också att vihela tiden haft den tendensen att vi har en högre sjuk-frånvaro i de större företagen än i de små. Vad vi nuupplever är ett trendbrott, skulle man kunna säga. Närsjukfrånvaron ökar så ökar den mer i de mindre före-tagen än i de större företagen. Jag tror att det också ärnågonting viktigt att ta med sig när vi diskuterarsjuklönefrågan i ett småföretagarperspektiv.Vi har upplevt återkommande förändringar avsjuklöneperioden. Vi har upplevt kritik från fackföre-ningsrörelsen, kritik från arbetsgivarna och derasorganisationer och kanske framför allt kritik frånsmåföretagarna själva. Man säger att det känns häm-mande för viljan att nyanställa och expandera.I tidigare debatter med bl.a. statsrådet harockså regeringen tillstått att de stora företagen mångagånger har fått stå modell när det gäller skatteregleroch andra regler. Man har - tack och lov - börjatinse att detta har varit hämmande förde mindre företagen. Man har också gått så långt har sagt att sjuklöneperioden är ett konkret ex-empel just på detta.I betänkandet står det att utskottet utgår ifrån attregeringen återkommer om behov finns att ändrareglerna för sjuklön. I många av reservationerna ärman också överens om att det uppenbarligen finns ettbehov av att ändra dessa regler.Vänsterpartiet har en reservation, nr 11, som jaghärmed vill yrka bifall till.I reservationen föreslår vi att företag med högsttio anställda skall slippa betala sjuklön. Detta är ettförslag som vi från Vänstern har drivit i två häri , och detta säger jag som svar när det gäl-ler den tidsaspekt som tog upp i sittanförande angående sjuklöneperioden. Vi har drivitfrågan länge, och vi kommer att fortsätta att göra det.Det pågår skattesamtal där alla partier deltar. Ettav de viktigaste syftena med skattesamtalen är fak-tiskt att stimulera för att få fler människor i arbete.Att göra någonting åt sjuklöneperioden för de småföretagen är en stimulansåtgärd för att få människor iarbete.Några talare har frågat efter hur Vänsterpartietoch skall gå vidare i den här frågan. Dåvill jag tala om att vi lyfter fram den frågan i skatte-samtalen. Där finns representanter för samtliga partiersom kan haka på och hjälpa oss att driva på i dennafråga.Man har också frågat varför vi inte stöder reser-vation nr 10 angående sjuklönen utan hävdar vårtförslag.För det första tycker jag att vårt förslag är mycketbättre.För det andra drar jag mig till minnes MargitGennsers inlägg där hon sade att man på något sättvill överbrygga problem vid slumpmässiga variatio-ner. Jag ser kanske detta problem som ett mer regel-mässigt problem som småföretagen har. Jag tror attdet finns en viss distinktion mellan våra synsätt här-vidlag.Inom regeringen finns det en grupp som MonaSahlin har tillsatt och som heter Nybyggarna. Denbestår av en grupp företagare som harkallat till sig. Hon har sagt att man skall lyfta framockså dessa frågor. Jag tror att det är bra att det pågåren diskussion parallellt i , vid skat-tesamtalen och här i kammaren.Fru talman! Jag yrkar alltså bifall till reservationnr 11.Anf. 149 ():Fru talman! Jag vill bara fråga hon inte ser någon risk med att företag med mind-re än tio anställda inte behöver betala någonting försjukfrånvaron. Tar man då inte bort alla incitamentför att jobba med sjukfrånvarofrågor och rehabilite-ring?Även om man bara har tio anställda bör man brysig om dem och försöka att förebygga sjukfrånvaro.Risken är ju att man tar bort dessa incitament om detinte kostar någonting. Det är min fråga.Anf. 150 ():Fru talman! Jag kan till viss del hålla med fråge-ställaren. Men det problemet uppstår även om manskulle gå på förslaget om att införa ett högkostnads-skydd för företag - jag tänker då på förslaget i reser-vation nr 10. Det är i stort sett samma problematik.Vi får väl bara hoppas att företagarna är så passmåna om sin personal - vilket jag tror att de är - attde i sin personalpolitik värnar arbetsmiljöfrågornaoch rehabiliteringsarbetet där sådant är nödvändigt.Det finns en risk, men jag tror att behovet av attgöra någonting åt sjuklönefrågan - vilket också fleraandra partier har gett uttryck för i reservation nr 10 -ändå överväger.Anf. 151 ():Fru talman! Ett högkostnadsskydd innebär ändåatt det kostar någonting. sade självatt sjukfrånvaron ökar hos småföretagen. Därför bor-de det finnas en vettig idé om att det i alla fall kostarnågonting.Även om jag tror att småföretagare bryr sig omsina anställda skall vi ha kvar sjukfrånvarokostnader-na för de stora och små företagen för att de skall halite incitament för att jobba förebyggande, och dettror jag att vi skall hålla fast vid.Anf. 152 ():Fru talman! Jag håller fast vid mitt tidigare svaratt jag tror att det finns klara och tydliga incitamenttill att man bör värna sin personal.Jag läste i tidningen från mitt hemlänVärmland. Där beklagar företagarna att de inte kannyanställa så som man skulle vilja göra, och det berorhelt enkelt på att det inte går att få tag på den kom-petenta personal som man skulle vilja ha tag på. Dettaär till viss del ett glesbygdsproblem, men jag vill barabelysa det. Arbetslösheten är i mycket en regionalfråga i vårt land. Därför vill man nog inte i förstahand undandra sig sitt ansvar för att skapa bättrearbetsmiljöer.Det är min absoluta övertygelse att småföretagar-na inte vill jobba på det sättet. Man vill till varje prisha den kompetenta personal som man är i behov av.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )4 § Vissa socialförsäkringsfrågorFöredrogsSocialförsäkringsutskottets betänkande1998/99:SfU10Vissa socialförsäkringsfrågor (prop. 1998/99:73 del-vis)vice talmannen konstaterade att ingen tala-re var anmäld. (Beslut skulle fattas . )5 § BordläggningAnmäldes och bordladesPropositioner1998/99:118 Konventionen om undanröjande avdubbelbeskattning vid justering av inkomst mellanföretag i intressegemenskap1998/99:129 Ändrade regler för revisorer i sparban-ker och medlemsbanker, m.m.1998/99:133 Särskild företrädare för barn1998/99:141 Godkännande av protokoll omlånglivade organiska föroreningar och om tung-metaller under konventionen om långväga gräns-överskridande luftföroreningarUtrikesutskottets betänkande1998/99:UU11 En svensk Asienstrategi för 2000-taletSocialförsäkringsutskottets betänkanden1998/99:SfU9 Beräkning av återbetalningsskyldighetför underhållsstöd till barn med särlevande föräld-rar1998/99:SfU11 och gränskon-trollTrafikutskottets betänkanden1998/99:TU11 Postal infrastruktur1998/99:TU12 Ändringar i telelagen m.m.Näringsutskottets betänkanden1998/99:NU12 Utveckling av nya bilmotorer ochalternativa drivmedel1998/99:NU13 Vissa utrikeshandelspolitiska frågorUtrikesutskottets betänkande1998/99:UU12 Utrikeshandel och internationellainvesteringar6 § Anmälan om frågor för skriftliga svarAnmäldes att följande frågor för skriftliga svarframställtsden 27 maj1998/99:670 av () till justitieministernKontakten med Förbundet /99:671 av () till kulturmi-nisternNy Kastellholmsbro i Stockholm1998/99:672 av () till utri-kesministernLagstiftning och rättegångar i Iran1998/99:673 av () till utrikesminis-ternRadio- och TV-sändningar från Serbien1998/99:674 av () till näringsmi-nisternRegler för mindre företagandeden 28 maj1998/99:675 av () till finans-ministernÖlskatten1998/99:676 av tredje vice talman () till statsrådet till nordiska sjömän1998/99:677 av () till försvarsmi-nisternFörsvarsmaktens minröjningFrågorna redovisas i bilaga som fogas till riksda-gens snabbprotokoll tisdagen den 1 juni.7 § Anmälan om skriftliga svar på frågorAnmäldes att skriftliga svar på följande frågor in-kommitden 28 maj1998/99:636 av () till finansminis-ternSkattemyndigheternas resurser1998/99:647 av () till jordbruksmi-nisternVästerbyskolan - en nationell tillgångSvaren redovisas i bilaga som fogas till riksdagenssnabbprotokoll tisdagen den 1 juni.8 § Kammaren åtskildes kl. 15.27.Förhandlingarna leddesav tredje vice talmannen från sammanträdets börjant.o.m. 1 § anf. 50 (delvis),av andre vice talmannen därefter t.o.m. 2 § anf. 101(delvis),av förste vice talmannen därefter t.o.m. 3 § anf. 137(delvis) ochav andre vice talmannen därefter till sammanträdetsslut.