prot · GN0942 · 1999-12-08 00:00:00 — Men jagser det inte som ett stort bekymmer.Jag tror att meningsmotsättningarna i nuvaranderegeringsunderlag kan vara väl så stora som mellande borgerliga partierna när de kommer i regerings-ställning igen.Anf. 189 () replik:Fru talman! Jag var här i kammaren och lyssnadepå inlägg. Jag vill ändå lyfta framden här frågan. Det är en stor skillnad mellan Mode-raternas kulturpolitik och kulturpolitik.Jag tycker att det är glädjande att årefter år här i markerar gentemot Modera-terna när det gäller kulturpolitiken. att han inte ser det som ett bekymmer. Detskiljer nästan 600 miljoner mellan det förslag somModeraterna har presenterat och det förslag somFolkpartiet har presenterat.När det gäller de samarbetspartier som Socialde-mokraterna har här i tror jag att vi liggernärmare varandra kulturpolitiskt än vad Folkpartietoch gör.Anf. 190 () re-plik:Fru talman! Livet är inte bara pengar. Det finnsockså andra områden där jag sympatiserar med Mo-deraternas inriktningar på olika sätt. Det gäller bl.a.regionaliseringen från nationell nivå ända till dess vimöjligtvis kommer till regionerna.Jag markerar även mot Socialdemokraterna,. Jag har inte sett nå-gon större anledning att i kulturpolitiken markera motCentern och kd. agerar här i riksdagensom ett enskilt parti på våra väljares uppdrag.Anf. 191 () replik:Fru talman! Kulturpolitik är inte bara pengar. Men600 miljoner är ganska mycket.Anf. 192 () replik:Fru talman! Först vill jag instämma i det AnnikaNilsson har sagt här. Det har hänt väldigt mycketinom kultursektorn , och detmesta har varit väldigt positivt. Men hanteringen avsvenskt musikliv är definitivt en svart plump i proto-kollet.Sedan vill jag bara påminna omatt de borgerliga politikerna i visar att detgår att samarbeta kring en borgerlig kulturpolitik,som vi kallar nyliberalism.Anf. 193 () replik:Fru talman! När det gäller musikverksamhetenförmodar jag att menar länsmusikverk-samheten. Vi justerade en del av den planerade ned-dragningen. Vi drog inte ned så mycket som var tänktfrån början.Vi gjorde en omfördelning. Det fanns andra om-råden som vi kunde satsa på. När det gällde det statli-ga stödet till regional verksamhet var det ganska storskillnad på nivån på det statliga anslaget. Det vardärför vi valde att göra denna omprioritering.Det är inte så att vi har flyttat pengar från kul-turområdet. Vi har faktiskt lagt till pengar på kul-turområdet.Anf. 194 () replik:Fru talman! Det senast talade om,dvs. att lägga till pengar till kulturområdet, hoppasjag är ett pågående tillägg som vi tillsammans kan fåse mer utav framöver.Den allra största svarta plumpen är, precis somAnnika sade, sparbetinget på länsmusiken.De justeringar som måste göras efteråt visar hur oge-nomtänkt det beslutet var.Jag ser fram emot en utvärdering av hur bespa-ringarna har slagit. Det finns kraftfulla signaler somvisar att de som verkligen fullföljde sitt länsmu-sikuppdrag blev diskvalificerade.Anf. 195 () replik:Fru talman! Vi drog ned något på den från börjanplanerade besparingen på länsmusiken under detandra året.Det ska bli intressant att läsa alla utvärderingar,och ser över alla orkesterinstitutioner.Sedan får vi väl ta del av den samlade bilden. Menfaktum är att vi har skjutit till mer pengar till kul-turområdet.Vi valde att göra en omfördelning på grund av denregionala fördelningen. Länsmusikorganisationernafick en ganska hög procentandel av det statliga stödeti förhållande till andra regionala kulturinstitutioner.Anf. 196 ()replik:Fru talman! Vi hade tänkt att vi skulle vara för-siktiga med att begära repliker på för att ge kulturministern chans att kommalite tidigare. blev det inte så.Annika talade om en ledamot av kom-munfullmäktige i och beskrev vederbö-randes agerande. Jag hoppas att istället vill se till vad vi gör här i . Jag haringen anledning att ta ansvar för någonting som jaginte kan i detalj och som jag framför allt har fått läsaom i pressen vars ställningstagande har varit än detena än det andra. Och jag vet inte heller hur förslagenser ut.Jag instämmer i det som sade omatt man har höjt bokanslaget i , och det ärväl ingenting som har något emot,hoppas jag.När det gäller stödet till samlingslokalerna kan jaginte låta bli att upprepa att den socialdemokratiskaregeringen har försökt att avskaffa det helt och hållet.Det infördes på nytt, och anledningen till att vi nu villavskaffa det är att vi har tittat på vad anslaget haranvänts till. Det har framför allt använts till handi-kappanpassning, varför vi också har höjt handikap-panslaget. Vi räknar med att detta stöd ska användasprecis som det har använts tidigare, men det har intemer än till en liten del gått till lokaler utan till handi-kappanpassning. Det är bra, men då kan det liggaunder handikappanslaget.Sedan tänker jag inte gå in på det som gäller mu-seer, teatrar osv., för då trampar jag på de områdensom både och kommeratt ta upp. Därför avstår jag från det i dag.Anf. 197 () replik:Fru talman! Det är en ganska intressant diskussionsom har tagits upp efter de utspel som har gjorts av endel moderata företrädare från framför allt Stockholm.För mig handlar det om en ideologisk skillnad när detgäller vilken inriktning som man ska ha på kulturpo-litiken.Det är klart att en sådan ideologiskt förändrad in-riktning är det viktigt att diskutera. Utan att gå in idetalj handlar det om en annan syn på kulturpolitikenoch vad som ska inrymmas i kulturen. Vad är det somligger respektive inte ligger på det samhälleliga an-svaret?Det vore intressant att få veta om häri ställer upp på den inriktning av kulturpo-litiken som har kommit fram från dessa företrädare.Även om jag som socialdemokrat här i intevet i detalj vad mina kamrater gör ute i kommuneroch landsting har vi ändå en gemensam ideologisksyn på det samhälle som vi lever i och på den inrikt-ning som vi vill ha i kulturpolitiken. Det vore intres-sant att få höra ifall här i delardenna syn. Om man inte gör det är detta en viktigpoäng att ta upp.Anf. 198 ()replik:Fru talman! Jag hoppas att troross när vi lägger fram vår syn på kulturpolitiken här iriksdagen. Det är den som vi står för. Vi står inte förvad någon annan utanför det här huset säger. Vi räk-nar med att bli trodda när det gäller det som vi fram-för här, och det står vi också bakom.Sedan har vi en annan inriktning. Vi föreslår ned-skärningar på vissa områden, det är alldeles riktigt.Det beror på att vi vill sänka skatterna på ett heltannat sätt än övriga partier. Vi har velat göra det imånga år, och då har vi verkligen fått bära hundhu-vudet för det, framför allt från socialdemokraterna.När ni började att sänka skatterna, då var det högstamoral. När vi gjorde det, då var det katastrof för denenskilda människan och för landet.Vi vill fortsätta att sänka skatterna, och på detsättet kan vi se till att det framför allt blir låg- ochmedelinkomsttagarna som får ordentligt sänkta skat-ter. Därmed blir utrymmet större för att välja friare iett kulturutbud, och då kan man också sänka bidra-gen.Därtill innebär sänkta skatter både för enskildamänniskor och för företag att det blir fler företag ochfärre arbetslösa. Då får vi lika stora eller t.o.m. störreinkomster för stat, landsting och kommun.Anf. 199 () replik:Fru talman! Vi ska kanske inte här och ha enlång debatt om skattepolitiken. Men det är klart attdet blir skillnad om man sänker skatterna när detfinns ett överskott i statens budget som man kan an-vända till det i stället för att gå ut och låna till skatte-sänkningar på finansmarknaden.När för fram sin kulturpolitik dra ned på kulturen i hela landet. Man vill draned på som producerar teater för helalandet. Man vill dra ned på sådant som för mig ärväldigt viktigt, t.ex. En bok för alla, som är en oerhörtbra verksamhet som producerar och distribuerar brakvalitetslitteratur.Moderaternas politik här i går ut på attbevara de centrala institutionerna här i ,men man vill dra ned på den verksamhet som sprids ihela landet. Där ligger den kanske viktigaste skillna-den mellan oss socialdemokrater och moderaterna.Anf. 200 () replik:Fru talman! talade ganska mycketom vikten av konstnärligt skapande, och det håller jagfullständigt med om. Jag lyfte också fram det ganskamycket i mitt anförande. Jag är av den åsikten att detska böjas det som krokigt ska bli, dvs. att manredan i unga år ska få insikt i olika kulturriktningar.Annika berättade om ett besök på en konstutställ-ning med skolan. Jag har också upplevt att utan kva-litet kan man sätta käppar i hjulet för utvecklandet avkultur. är lyckligt lottad som fickinformation och blev intresserad.Vi från har framhållit att för att manska få en professionell undervisning från början be-hövs det bildkonstnärer som är med och hjälper till,det har vi skrivit i vår motion. Jag är medveten om attvi inte kan påverka utbildningsutskottet när det gällerhur skolan ska styras. Men jag undrar om AnnikaNilsson är redo att arbeta tillsammans med utskottetför att påverka så att man redan i skolan satsar påprofessionella lärare.Anf. 201 () replik:Fru talman! När man går i skolan är det viktigt möter bra kultur med god kvalitet. Jag vill intesträcka mig så långt som att säga att bildkonstnärerska in i skolan som lärare. Vi har satsat på att det skafinnas länskonstnärer ute på skolorna.Det kanske allra viktigaste är lärarnas engage-mang. Man måste fundera över vad det är som manmöter och vilken kultur som lärarna förmedlar. Jagtror inte att besöket på när jag gick i skolanär något skräckexempel. Snarare berodde misslyck-andet på att mina lärare inte var tillräckligt engagera-de för att få oss elever att bli engagerade. Det är vik-tigt att man tänker på det.Jag har en annan berättelse från när jag gick pågymnasiet. Plötsligt skulle även vi som gick på dennaturvetenskapliga linjen ta del av kulturen. Då hyrdeman en biosalong i och visade för allagymnasieelever på gammaldagsengelska utan textremsa.När bion var slut tror jag att en femtedel var kvar isalongen. Jag ska vara ärlig och säga att jag har haftsvårt för ända . Jag troratt det är viktigt att man funderar på vad det är sombarn och ungdomar ska möta, för det bär de med sig.Anf. 202 () replik:Fru talman! Jag tror att det talarom är engagemanget, som är så oerhört viktigt. Vikan inte begära att alla lärare i upp tillårskurs 6, där lärare ofta har alla ämnen, kan varaengagerade i allting. Det är av den anledningen somvi från säger att det är viktigt att man fårin kunskapen i den konstnärliga biten. Det handlarinte bara om bild. Vi har i vår motion även skrivit omdrama och musik, osv., men jag nämnde bild därföratt tog upp det.Jag skulle gärna vilja veta om ärredo att försöka samarbeta med utbildningsutskottet -jag fick inte svar på det - för att påverka så att vi kanfå mer ämneskunskap från tidig ålder.Anf. 203 () replik:Fru talman! Jag är inte helt insatt i var någonstansärendena ligger när det gäller vad utbildningsutskottethar sagt. Det jag vet är att vi har drivit frågan omlänskonstnärer, som också är ett sätt att få ut verk-samma konstnärer. Vi har drivit projektet kultur iskolan, som också är ett sätt att få ut kulturen. Denkulturproposition som lades fram inriktades på ensatsning på barn och ungdom. Det var en satsning påatt få ut verksamma konstnärer så att barn och ung-domar ska få lov att möta dem som finns i verksam-heten. Vi tycker att det är viktigt. Jag är övertygad omatt vi kommer att fortsätta att jobba för det både här iriksdagen och i regeringen.Anf. 204 Kulturminister ():Fru talman! Det som präglat mycket av 80- och90-talen har varit kommersialiseringen - mark-nadstillbedjandet på demokratins bekostnad. Det harsatt sina spår i debattklimatet men också i sam-hällsutvecklingen. Det har självfallet också präglatkulturdebatten, kulturlivet och kulturpolitiken.Nu vänder de politiska vindarna. Värderingar ochord som solidaritet, empati och rättvisa kommer till-baka. Så mitt i allt detta, när hoppet återvänder till osssom inte skäms över att kalla oss demokratiska socia-lister, briserar högerpolitiken - tydligast i ,men också på andra håll. Utslagna ska gömmas undanoch städas bort. Kulturen ska marknadsutsättas, pri-vatiseras och bantas. Kommers och entreprenörskapär orden för dagen.Jag förstår att i denna kammare helstinte vill tala om detta, men det handlar inte om enkommunalpolitisk angelägenhet. Det handlar omStockholm - landets huvudstad - som modell förmånga andra borgerligt styrda städer och kommuner.Det inger sorgsenhet - det var det som drabbade migförst - och inte stridslystnad. Det är precis som omdet plötsligt skulle vara bortglömt att själva grundenför den statliga kulturpolitiken och för all offent-ligstödd kultur är just detta att vi ska stötta och sti-mulera det som inte kan leva på marknaden. Detgäller kultur som kräver sådana konstnärliga utveck-lingsinsatser och kultur som har ambitionen att nå utoch finnas i hela landet, så att det finns ett rikt kultur-liv inte bara i . Dessutom skadet vara en social spridning som innebär att kulturinte ska förminskas till att vara ett överklassprivilegi-um.I är det värst. Där utarmas förorterna.Folkbildning, kulturverksamheter och bibliotek ban-tas och attackeras som om målet vore delad stad,ökad konfrontation och ökade klyftor. Här i kamma-ren demonstreras samma träffsäkerhet med kraftigabesparingar, privatiseringar och särskilda attacker -som i denna kammare - på Rikskonserter, påRiksteatern, på Riksutställningar, på Arbetets muse-um, på En bok för alla, osv., som om målet vore delatland och ökade klyftor. Värst tycker jag ändå att detär med just biblioteken. Vi ser i förlängningen riskenför att bibliotek på lite sikt, tyvärr med stöd av Folk-partiet i , kommer att förvandlas till flip-perhallar.Från regeringens sida har vi valt att de senasteåren satsa väldigt koncentrerat på litteraturen, läsan-det och biblioteken. Vi har satsat på konstnärensvillkor och på den kulturella infrastrukturen i helalandet. Men läsandet och litteraturen har varit grund-bulten därför att vår övertygelse är att detta är såviktigt för oss som enskilda individer men också sommedborgare - demokratiska varelser och kulturellavarelser. Det är dessutom så att biblioteken är de mestbesökta kulturinstitutioner vi har. Dessa kulturhus harde lägsta trösklarna, och de finns dessutom i varjekommun i hela landet.Så till hoten. Det har varit besparingar och ned-dragningar . Vi vet att avfilialerna har försvunnit. Vi vet att man då tappar enviss typ av låntagare - dem som man är väldigt an-gelägen om att nå. Det dystra är att de stora neddrag-ningarna har ägt rum i de ekonomiskt relativt starkamellanstora kommunerna i och ganskasystematiskt i miljonprogramområdena. Det tyckerjag är en väldigt dyster utveckling.Det nya som har kommit till - det nya illavarslan-de - gäller de kommuner som vill överlämna drif-ten av sina folkbibliotek till privata aktörer. Redannästa år räknar t.ex. med att anbudsupp-handla bibliotek i stadsdelsnämnder som ,, och . En konsekvens kanbli att dessa bibliotek hamnar utanför det offentligtuppbyggda systemet med fjärrlån och andra gemen-samma utvecklingsmöjligheter, och då är vi inne pådet sluttande plan där vi bryter sönder denna viktigadel av vår kultur och av vår demokrati.Från regeringens sida kommer vi att fortsätta prio-ritera läsandet, litteraturen och biblioteken. Det står högst. Vi kommer att återkomma medåtgärder i olika sammanhang framöver, och vi kom-mer också att föra en stenhård kamp mot det kultur-barbari som vi ser i Stockholm.För regeringen har det varit självklart att trots deekonomiskt hårda och tuffa åren öka den statligakulturbudgeten med en bra bit över en halv miljardkronor i nivåhöjning . För oss har det själv-klart varit en viktig sak att försvara den offentligfi-nansierade kulturen.Jag ska besvara några av de frågor som har ställtsoch börja med frågan om en flytt av ledningen förStatens museer till . Fråganbehandlades faktiskt redan i samband med att Ma-rinmuseum fördes över från Statens försvarshistoriskamuseer. med uppdrag attförbereda omorganisationen gavs ett tilläggsuppdragom att även redovisa förutsättningarna för att lokali-sera ledningen för tillKarlskrona. Kommittén - , socialde-mokratisk ledamot av denna riksdag och då i kultur-utskottet - kom i sitt betänkande fram till slutsatsenatt utarbetandet av den gemensamma målsättningen,ansvarsdelegeringen och fördelningen av resurser ärviktiga frågor för myndigheten de närmaste åren.Man skriver att ledningen därför bör lokaliseras därden har de bästa förutsättningarna för att leda helamyndigheten och upprätthålla nationella och interna-tionella kontakter.Efter detta har vi från regeringens sida gett Sta-tens museer ett uppdrag att utreda kon-sekvenserna av en flyttning till . som huvuddelen av remissvaren pekar ien och samma riktning.En flytt kommer att leda till betydande fördyring-ar, och de eventuella regionalpolitiska eller kulturpo-litiska fördelarna är mycket begränsade. vetvi att behöver extra ekonomiska resur-ser för att kunna färdigställa sina basutställningar, ochvi vet att personalen av penningskäl har en pressadarbetssituation. I detta läge har vi i regeringen haftsvårt att finna argument för att genomföra en kostsamoch organisatoriskt mindre angelägen, kanske t.o.m.tveksam, flyttning av myndighetens ledning. Vi har ett omfattande underlag för att bedöma var led-ningen för bör vara lo-kaliserad för att kunna sköta myndigheten på effekti-vast möjliga sätt. Vi har utredningen. Vi har remiss-svaren. Vi kan dessutom dra slutsatser från myndig-hetens första med den nuvarande organisatio-nen. Allt detta har vi i regeringen tagit hänsyn till,och det är skälet till att vi har återkommit till riksda-gen med dessa nya kompletterande uppgifter. Vihoppas naturligtvis att ska finna detta in-tressant och föra resonemang i stället för att inriktasig på att försöka utdela reprimander.Vi har självfallet inte från regeringens sida strun-tat i beslut. Möjligen har vi varit naiva nogatt tro att det inte är prestigen utan sakfrågan som ärdet viktiga i detta sammanhang. Det som är bra för desjöhistoriska museerna och för börvara det viktigaste av allt. Det har möjligen varit naivtav oss att utgå från detta.Jag ber att få återkomma med frågan om förslags-rätten i någon replik. Min talartid är nämligen snartute.Jag vill dock gärna avsluta med att säga att vikommer att fortsätta att driva den kulturpolitik som vihar bedrivit ända sedan kulturpropositionen 1996.Mycket återstår att göra, precis som andra har sagt. Vi kommer att återkomma medmängder av förslag till när det gäller dethär. 205 () replik:Fru talman! Om allt det som kulturministern sadevore sant skulle jag också hålla med om att det varganska sorgligt. Hon talar om kulturbarbari, om bib-liotek som flipperhallar och om att hemlösa drivs ut.Jag ska be att få berätta ett par saker för kulturmi-nistern. Det fanns en liten stuga som kallades förkapellet och som låg utanför . Det varalltså en liten friggebod som var uppställd där. Därtogs de hemlösa emot och bjöds på kaffe och bullar.Jag var faktiskt där ganska ofta själv. Inför kulturhu-vudstadsåret togs den stugan bort därför att det skullevara snyggt - jag har för mig att det var s-majoritetdå. Dessa människor fick ingen annan lokal, utan deblev utdrivna på gatan. Det var sanningen under s-styret.Nu har staden bestämt att man ska ha s.k. tak-över-huvudet-garanti för de hemlösa. Man har satt igång ett omfattande arbete för att ingen människa iStockholms stad ska behöva bo på gatan. Det här ärsanningen, trodde faktiskt inte att vi skulle behöva föra enså här oseriös debatt och att det skulle vara en så lågnivå i som den jag nu fick uppleva. Jag kanha överseende om det skrivs lite, om det överdrivs liteoch om man står på ett torgmöte och talar på ett visstsätt. Men jag kan inte ha överseende med att man ståri talarstolen och hävdar saker som inte är sanna.Sedan vill jag gärna ha svar på de frågor som jagställde. Det handlar om nomineringsförfarandet, somministern ska återkomma till. När det gäller sjöhisto-riska museerna kan jag bara konstatera att organisa-tionskommittén får en högre dignitet än riksdagen.Jag vill också gärna höra någonting om bokmomsenoch samlingslokalerna.Anf. 206 Kulturminister ():Fru talman! Det är naturligtvis allvarligt när ord-föranden i kulturutskottet beskyller mig, som kultur-minister, för att fara med osanning. Jag lever i dennastad sedan åtskilliga decennier tillbaka. Jag vet myck-et väl vad som gjordes under den socialdemokratiskamajoritetsregeringsperioden i denna stad, och jag vetvad som har hänt . Jag bygger inte på upp-gifter i kvällstidningarna. Jag rör mig i denna stadvarje dag. Väldigt många upplever nog att min san-ning är av högre halt än den sanning som beskriver. Vi kanske rör oss i olika kretsar.Sedan ska jag ta upp ochBildkonstnärsfonden. När det gäller utvidgningen avförslagsrätten till styrelsen för Konstnärsnämndenoch Styrelsen för harregeringen självfallet tagit hemställan påstörsta allvar. Vi har också redogjort för våra övervä-ganden i budgetpropositionen. Alla har en förslagsrätttill dessa styrelser. Det gäller enskilda, och det gälleralla konstnärsorganisationer. Men de organisationersom finns uppräknade med en formell förslags-rätt är de som är ganska stora. Det är de som bedömsvara de mest heltäckande och därmed representativa.Det fanns de som i denna riksdag sa-de nej till all representation från organisationerna idessa nämnder. Från socialdemokratins sida hade vigett ett vallöfte om att konstnärsorganisationernaskulle finnas representerade. Detta blev lösningen. Nuvill utskottet att vi ska vidga det så att ännu fler blirrepresenterade. Det finns 15-20 organisationer barapå bildkonstsidan, vill jag nämna. Men vi kommer attvidta sådana ändringar i den nu gällande förordningensom innebär att förslagsrätten utvidgas, och vi åter-kommer i budgetpropositionen för med ennärmare redogörelse för de vidtagna åtgärderna.Anf. 207 () replik:Fru talman! Jag konstaterar att längre hade så mycket att säga om Stockholm-spolitiken. Men det sade var alltså attden politik som förs ska driva ut och gömma un-dan de hemlösa. Det anser jag är ren lögn. Jag vid-håller detta.Det är bra att den formella förslagsrätten kommeratt utvidgas. Frågan är ju varför den snävades in frånatt ha varit ganska bred . Det är mångasom har reagerat på det här och som tycker att detbara är vissa av regeringen godkända organisationersom får möjligheten. Visst har alla i teorin rätt attkomma med förslag, men de tas ju inte lika seriöstsom de som representerar en organisation. Därför ärdet här en viktig fråga för väldigt många inom konst-närskretsarna. Vi ser fram emot att vi ska få ett nyttförslag när det gäller det här.Ministern talar mycket varmt om litteraturen. I detavseendet är vi överens. I det ekonomiska läge som vibefinner oss finns det ett relativt enkelt sätt attgöra det möjligt för fler att få tillgång till billigareböcker, nämligen att sänka bokmomsen. Jag vill gär-na höra om har några tankar om attkomma med ett sådant förslag.Anf. 208 Kulturminister ():Fru talman! Jag vidhåller på samma sätt att IngerDavidson uppenbarligen lever i en värld där hon inteser att de utslagna, de marginaliserade, göms undanoch drivs bort, eller så ljuger hon. Jag får alltså åter-gälda kritiken.När det gäller representationen i Konstnärsnämn-den och Bildkonstnärsfonden utgår jag från att honinte ljuger utan att hon är illa informerad. Det somhände under den borgerliga regeringsperioden var attorganisationsrepresentationen i praktiken plockadesbort. Vi valde att återställa den, under motstånd frånen del partier i denna riksdag. Organisationerna ärinte utvalda av regeringen på annat sätt än att de upp-fyller vissa inträdeskrav som innebär att de är storaoch att vi tror att de är representativa. Men vi kom-mer att återkomma till och bredda detta.Jag vill dock gärna säga att jag tror att det finns enrisk att den demokratiska legitimiteten i styrelsernaför dessa nämnder kommer att tunnas ut.