prot · GN0924 · 1999-11-03 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1999/2000:24Onsdagen den 3 novemberKl. 9.00 - 18.22Det justerade protokollet beräknas utkomma ------------------------------------------------------------------------1 § Justering av protokollJusterades protokollet för den 28 oktober.2 § AvsägelseFörste vice talmannen meddelade att () avsagt sig uppdraget som ledamot i valbered-ningen.Kammaren biföll denna avsägelse.3 § Ledighet, m.m.Förste vice talmannen meddelade att () ansökt om föräldraledighet den22 november-28 december 1999.Kammaren biföll denna ansökan.Talmannen anmälde att () skulletjänstgöra som ersättare för § Hänvisning av ärenden till utskottFöredrogs och hänvisadesProposition1999/2000:18 till finansutskottetRedogörelse1999/2000:JO1 till konstitutionsutskottet5 § Beslut om utskottsbetänkanden som slutde-batterats den 27 oktoberUbU4 Elever med funktionshinderMom. 3 (organisation för stöd i specialpedagogiskafrågor, m.m.)1. utskottet2. 1 i motsvarande del (m)Votering:176 för utskottet65 för res. 144 avstod64 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 106 s, 37 v, 7 kd, 15 c, 11 mpFör res. 1: 64 m, 1 fpAvstod: 1 m, 29 kd, 12 fp, 2 mpFrånvarande: 25 s, 17 m, 6 v, 6 kd, 3 c, 4 fp, 3 mpGunilla Tjernberg (kd) anmälde att hon avsett attavstå från att rösta men markerats ha röstat ja.Mom. 4 (förändring av specialskolans målgrupp,m.m.)1. 3 i motsvarande del (m, kd, c)3. res. 4 i motsvarande del (fp)Förberedande votering:116 för res. 313 för res. 4156 avstod64 frånvarandeKammaren biträdde res. 3.Huvudvotering:145 för utskottet130 för res. 39 avstod65 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 106 s, 31 v, 8 mpFör res. 3: 63 m, 3 v, 36 kd, 15 c, 12 fp, 1 mpAvstod: 2 m, 3 v, 1 fp, 3 mpFrånvarande: 25 s, 17 m, 6 v, 6 kd, 3 c, 4 fp, 4 mpMom. 5 (avveckling av de fasta skoldelarna vidEkeskolan och )1. utskottet2. 3 i motsvarande del (m, kd, c)3. res. 4 i motsvarande del (fp)Förberedande votering:115 för res. 313 för res. 4157 avstod64 frånvarandeKammaren biträdde res. 3.Huvudvotering:145 för utskottet131 för res. 38 avstod65 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 106 s, 31 v, 8 mpFör res. 3: 63 m, 3 v, 36 kd, 15 c, 13 fp, 1 mpAvstod: 2 m, 3 v, 3 mpFrånvarande: 25 s, 17 m, 6 v, 6 kd, 3 c, 4 fp, 4 mpMom. 16 (individuella program inom den Rh-anpassade gymnasieutbildningen)Yrkanden:1. utskottet2. utskottets hemställan med den ändring däri somföranleddes av bifall till mot. 1998/99:Ub24 (s)Kammaren biföll utskottets hemställan med acklama-tion.Mom. 19 (en värdegrund som utgår från etikoch västerländsk humanism)1. utskottet2. 5 i motsvarande del (kd)Votering:244 för utskottet38 för res. 51 avstod66 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 106 s, 61 m, 37 v, 15 c, 11 fp, 14 mpFör res. 5: 2 m, 36 kdAvstod: 1 mFrånvarande: 25 s, 18 m, 6 v, 6 kd, 3 c, 6 fp, 2 mpÖvriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.UbU5 Vissa regeländringar på skolområdetMom. 2 (fristående kvalitetsinstitut)1. utskottet2. 3 i motsvarande del (m)Votering:200 för utskottet64 för res. 320 avstod65 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 105 s, 37 v, 20 kd, 15 c, 9 fp, 14 mpFör res. 3: 63 m, 1 fpAvstod: 1 m, 16 kd, 3 fpFrånvarande: 26 s, 18 m, 6 v, 6 kd, 3 c, 4 fp, 2 mpGunilla Tjernberg (kd) anmälde att hon avsett attrösta ja men markerats ha avstått från att rösta.Mom. 3 (individuella studieplaner)1. utskottet2. 4 (c)Votering:268 för utskottet15 för res. 42 avstod64 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 105 s, 63 m, 37 v, 36 kd, 13 fp, 14 mpFör res. 4: 15 cAvstod: 2 mFrånvarande: 26 s, 17 m, 6 v, 6 kd, 3 c, 4 fp, 2 mpMom. 8 (möjlighet att räkna in Idrott och hälsa Asamt Estetisk verksamhet i slutbetyg från gymnasialvuxenutbildning)1. utskottet2. 1 i motsvarande del (kd)Votering:248 för utskottet36 för res. 11 avstod64 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 105 s, 64 m, 37 v, 15 c, 13 fp, 14 mpFör res. 1: 36 kdAvstod: 1 mFrånvarande: 26 s, 17 m, 6 v, 6 kd, 3 c, 4 fp, 2 mpMom. 11 (kravet på lärares kunskaper i svenska språ-ket)1. utskottet2. 5 (m, kd, fp)Votering:158 för utskottet126 för res. 51 avstod64 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 106 s, 37 v, 1 fp, 14 mpFör res. 5: 64 m, 36 kd, 14 c, 12 fpAvstod: 1 mFrånvarande: 25 s, 17 m, 6 v, 6 kd, 4 c, 4 fp, 2 mpMom. 14 (entreprenadförhållanden inom skolan)1. utskottet2. 6 (m, kd, c, fp)Votering:157 för utskottet127 för res. 61 avstod64 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 106 s, 37 v, 14 mpFör res. 6: 63 m, 36 kd, 15 c, 13 fpAvstod: 1 mFrånvarande: 25 s, 18 m, 6 v, 6 kd, 3 c, 4 fp, 2 mpÖvriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.UbU6 Utvecklingsplan för förskola, skola ochvuxenutbildningMom. 1 (utvecklingsplanen i huvudsak utom såvittavser särskolan)1. utskottet2. 1 (m)3. res. 2 i motsvarande del (v)4. res. 3 (kd)5. res. 4 (fp)Förberedande votering 1:35 för res. 313 för res. 4237 avstod64 frånvarandeKammaren biträdde res. 3.Förberedande votering 2:37 för res. 235 för res. 3214 avstod63 frånvarandeKammaren biträdde res. 2.Förberedande votering 3:66 för res.137 för res. 2183 avstod63 frånvarandeKammaren biträdde res. 1.Huvudvotering:135 för utskottet64 för res. 187 avstod63 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 106 s, 15 c, 14 mpFör res. 1: 64 mAvstod: 1 m, 37 v, 36 kd, 13 fpFrånvarande: 25 s, 17 m, 6 v, 6 kd, 3 c, 4 fp, 2 mpMom. 3 (läs- och skrivfärdigheter m.m.)1. utskottet2. 5 i motsvarande del (c)Votering:270 för utskottet15 för res. 51 avstod63 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 106 s, 64 m, 37 v, 36 kd, 13 fp, 14 mpFör res. 5: 15 cAvstod: 1 mFrånvarande: 25 s, 17 m, 6 v, 6 kd, 3 c, 4 fp, 2 mpÖvriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.TU2 Förarbevis för moped klass I och för ter-rängskoterKammaren biföll utskottets hemställan.TU3 Lägesrapport två om IT-omställningen isamhället inför år 2000Mom. 3 (avställning av kärnkraftsreaktorer)1. utskottet2. (mp)Votering:271 för utskottet14 för res.1 avstod63 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 106 s, 64 m, 37 v, 36 kd, 15 c, 13 fpFör res. : 14 mpAvstod: 1 mFrånvarande: 25 s, 17 m, 6 v, 6 kd, 3 c, 4 fp, 2 mpÖvriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.Meddelande om samlad voteringFörste vice talmannen meddelade att utrikesut-skottets betänkanden UU5, UU3 och UU4, justitieut-skottets betänkande JuU3, lagutskottets betänkandeLU1, socialförsäkringsutskottets betänkande SfU4,socialutskottets betänkande SoU3, miljö- och jord-bruksutskottets betänkanden MJU3, MJU4 och MJU5samt arbetsmarknadsutskottets betänkande AU3skulle avgöras i ett sammanhang efter avslutad debatt.6 § Nordiskt samarbete 1998Föredrogsutrikesutskottets betänkande 1999/2000:UU5Nordiskt samarbete 1998 (skr. 1997/98:67 och redog.1998/99:NR1)Anf. 1 ():Herr talman! Vi ska nu debattera frågan om nor-diskt samarbete. Det är ju en tradition att göra det iriksdagen. Det är ju särskilt viktigt eftersom vi ska haen session med under den kommandeveckan.Det nordiska samarbetet har en lång tradition, ochdet är därför viktigt att vi vidareför det arv som vi harfått från tidigare samarbete. Det ska då vidareföras iperspektiv av en allt vidare europeisk integration. Detär ju det nya som växer fram med allt tätaresamarbete mellan länderna, också inom i deteuropeiska perspektivet och i i deteuropeiska perspektivet. Därför är det viktigt att vi fårett relevant nordiskt råd, ett nordiskt råd som betydernågonting och som fyller sin funktion också i det härperspektivet.Från moderat håll vill vi se par-lamentariska församling utvecklas till vad vi kallarför politiska torg. Det ska vara den arena därdet är naturligt för ledande politiker i att träf-fas och att föra de relevanta debatterna - inte alltidinsnävat exakt i det nordiska samarbetet utan ocksåibland i ett vidare perspektiv.Därför menar vi att bland dem som ska kunnadelta i den parlamentariska församlingen ska ocksåvåra Europaparlamentariker kunna finnas. De skakunna väljas in i parlamentariskaförsamling. Vi menar alltså att inte bara riksdagenutan också ska vara den grundvarpå partierna nominerar sina ledamöter. Sedanhänger det mer på partierna själva om man vill ut-nyttja den möjligheten eller ej. Mot den bakgrundenyrkar jag bifall till reservation 1 som handlar omdetta.Vi menar också att man ska vidareutveckla detnordiska samarbetet ytterligare. Vi vill bl.a. få riksda-garna, parlamenten, att spela en större roll, dvs. attden nordiska dimensionen ska spela en större roll iriksdagars normala arbete. Vi menar att man skulleförsöka utveckla det så att riksdagarnas utskott ficken särskild samarbetsuppgift inom sina respektivefackområden och att ordförandelandets utskott tjänst-gjorde som motor under ordförandeperioden.Det vore ett sätt att bredda det nordiska samarbetet intill hela , till alla relevanta utskott - precispå samma sätt som vi försöker bredda EU-frågorna intill utskotten och inte ha en, kan man säga, exklusivklubb av riksdagsledamöter som sysslar med de nor-diska och de europeiska frågorna. I stället ska det härbli en naturlig del i det löpande arbetet i riksdagen.Här menar vi att man i skulle kunna tainitiativ, titta på det här och utveckla den samarbets-modellen.Nästa punkt som vi vill poängtera är vårt samar-bete med de baltiska länderna. Det har betytt mycketför , och att Nordiska rådethar strävat efter att samarbeta med de här ländernaoch hjälpa dem i deras utveckling bort från diktatur,förtryck samt ekonomisk och social misär och framtill att bli moderna europeiska stater. Det här är braoch viktigt, och här har spelat en intealldeles oväsentlig roll.Vi menar att detta ska man också vidareutveckla,t.ex. genom att inbjuda parlamentariker från ,och till alla möten,både plenarmöten och utskottsmöten. Det är ett na-turligt sätt för parlamentarikerna från de här tre län-derna att därmed komma in i arbetet - inte tillfälligt-vis och på särskild inbjudan, utan som en löpande deli det normala arbetet.Personligen har jag synpunkten att vi i ett längreperspektiv måste överväga att utvidga Nordiska rådettill att också omfatta , och Litauen.Övriga europeiska organ har ju fastslagit den öppnadörrens politik. , EU och Nato har allabestämt att man är beredd att bjuda in de nya demo-kratierna från . Det är ensjälvklar förutsättning för samarbetet att man från dedemokratierna vet att denna öppna dörr finns. Slut-målet är där; man blir en fullvärdig medlem.Jag menar att man nu i borde dis-kutera frågan om vi inte på samma sätt som EU ochEuroparådet skulle säga: Ja, det är möjligt för Est-land, och att också bli medlemmar . Jag tror att det är dags att göra det,inte minst för att ge en rimlig bakgrund till det sam-arbete som vi har med de baltiska länderna.Slutligen, herr talman, vill jag poängtera att be-tänkandet av ett mycket speciellt skäl är intressant.Jag tror att samefrågan här i riksdagenhar belysts från ett så intressant historiskt perspektivsom här. Jag rekommenderar därför alla som är in-tresserade av samefrågan att läsa detta betänkande.Tack, herr talman!Anf. 2 ():Herr talman! Världen är full av konflikter. Även ivårt har vi fått erfara mycket av konflikterunder senare år. Jag kan nämna namn som Bosnien,Kosovo, osv.Orsakerna till de här konflikterna är ofta bristandesamarbete, bristande kontakt, bristande förståelse ochett demokratiskt underskott.Vi som lever och verkar i ska vara tack-samma och glada över det samarbete som har växtfram och fördjupats mellan de nor-diska länderna. Från historien vet vi att det inte alltidhar varit så. Det fanns ju av förödande krig somunder långa perioder drog fram i våra länder.Det nordiska samarbetet betraktas ofta i andradelar av vår värld som ett gott exempel på dialogensseger över konfrontationen och på hur ett fördjupatsamarbete leder till förståelse, trots kulturskillnader.Jag minns när jag gjorde min första utlandsresa.Det var en skolresa efter realexamen . Alla elever fick skaffa sig pass för attkunna åka på denna resa. Men utvecklingen har gåttvidare och mycket har hänt som resulterati ett nära och fördjupat samarbete mellan de nordiskaländerna inom område efter område.I regeringens skrivelse om nordiskt samarbete un-der 1998, i svenska delegations be-rättelse och i dagens betänkande redo-görs för vad som händer av samarbete inom områdensom miljö, utbildning, forskning, kultur, medier,ekonomi, näring etc.Styrkan i det nordiska samarbetet ligger inte minsti att det vilar på omfattande nätverk inom alla dessaområden och på olika nivåer. Det politiska samarbetetmellan regeringarna och inom har sinmotsvarighet på nivå genom vänorts-samarbete och andra organisationer med lång tradi-tion av gränsöverskridande verksamhet på folklignivå, t.ex. i Föreningen kan det ibland finnas en viss otålighet somkan driva oss till att önska mer av konkreta resultatoch av ett förverkligande av ett ännu djupare samar-bete inom vissa områden. Betänkandet ger en godöverblick och en bra beskrivning av både det formellaoch det reella nordiska samarbetet.Medborgarna i de nordiska länderna betraktar nogofta samarbetet som en naturlig del av ländernaspolitik. De flesta medborgare ägnar troligtvis inte detnordiska samarbetet någon större tankemöda; det tasför givet.Samtidigt måste allt samarbete värnas, förbättras,fördjupas och befästas. Historien visar nämligen attdet är genom att nära grannar och enskilda människorsamt regioner och länder samtalar med varandra,handlar med varandra, gör arbetsutbyten, har kultur-utbyten och utövar ett folkligt förankrat vardagsum-gänge som orsaker till att människor och folk råkar ikonflikt med varandra undanröjs. Det är just dettasom det nordiska samarbetet handlar om.Det nordiska samarbetet sker förvisso inte i enisolerad värld, tvärtom. Samarbetet äger rum i ensnabbt föränderlig värld vad gäller ekonomi, politik,kultur, välfärd, arbete och handel - för att nämnanågra viktiga områden för olika samarbetsprogram.Sedan ochkommunismens kollaps har det nordiska samarbetetfått en ny viktig dimension och uppgift, nämligenkontakten med våra grannfolk i de tre baltiska stater-na , och , som tidigare här var inne på.De omvälvande förändringar som har skett, ochsom sker, i länderna på andra sidan harnaturligtvis implikationer vad gäller det nordiskasamarbetet. Det har varit en av utgångspunkterna förreformeringen av det nordiska samarbetet. Inte barade tre baltiska länderna står i centrum för intresse utan också nordvästra , Ba-rentsområdet och Arktis.Samerna har vid upprepade tillfällen sökt med-lemskap i och varje gång fått avslag.Samtidigt kan vi konstatera att såväl , Norgesom har folkvalda sameting. Detta är dockinte tillräckligt enligt statuterna för att samerna skakunna bli fullvärdiga medlemmar i . Såfrågan om samernas möjlighet till medlemskap i kommer att leva vidare ända tills man nåren lösning som alla inblandade kan acceptera ochsluta upp bakom. Arbetet med detta fortsätter.I betänkandet finns en mycket intressant redogö-relse över ursprungsbefolkningen i vår del av världen,och redogörelsen tar sats ända tillbaka till 8 000 årf.Kr. Det konstateras att spår efter mänskliga boplat-ser i inlandet vid älv finns 6000 f.Kr.Det är klart att detta ger en alldeles särskild dimen-sion vad gäller frågan om ursprungsbefolkningen ochdärmed samernas förhållande till dagens situation.Det är viktigt att samerna känner sig hemma ochvälkomna i den nordiska gemenskapen. Allt annatvore ett misslyckande för det nordiska samarbetet.Som jag tidigare framhållit underlättar en smidigtfungerande gränstrafik enskilda människors vardagoch upprätthåller mellanfolkligt samarbete i gränsre-gionerna. Detta är inte bara en kungstanke i det nor-diska samarbetet utan även ett fundament i EU-samarbetet. Det nordiska samarbetet och samarbetetinom EU har därför givna kontaktytor och gemen-samma intressen. Det är därför enligt min uppfattningett högst rimligt och bra förslag som framförs i mode-raternas motion U10 yrkande 1 om nominering avledamöter i till ochsom utvecklas i reservation 1.Jag vill därför avslutningsvis, herr talman, yrkabifall till reservationen.Anf. 3 ():Herr talman! Som redan nämnts har det inte alltidvarit fredligt här i . Det nordiska samarbetethar ändå mycket gamla anor. Redan i seklets börjanvisade de nordiska länderna en framsynt och pragma-tisk inställning till framför att konfliktlösning. Jagtänker då på hur man löste problemet omkring Ålandsställning i och den svensk-norska union-supplösningen. Efter skapadesinom ram ett väl utvecklatvänortssamarbete mellan kommuner i de nordiskaländerna - ett samarbete som i många fall harutsträckts också till de baltiska staterna. Det ser vinaturligtvis som mycket angeläget. Det handlar alltsåbåde om ett samarbete som bedrivits och bedrivs påregeringsnivå och ett samarbete mellan parlamentari-ker men också i hög grad ett samarbete på lokal nivåmed bred folklig förankring, vilket inte minst är vik-tigt för att öka förståelsen mellan folken och undvikade tragiska problem som kan uppstå när man har svårtatt förstå varandra.Det betänkande som vi nu behandlar handlar delsom det nordiska samarbetet mellan denordiska ländernas regeringar, med huvudsaklig in-riktning på verksamheten inom ramen för , dels om en redogörelse till riksdagensom behandlar svenska delegationsberättelse angående verksamheten . Dess-utom behandlas ett antal motioner som har väcktsmed anledning av skrivelsen och berättelsen samt endel motioner från den allmänna motionstiden både iår och förra året.Arbetet har präglats av att an-svarade för ordförandeskapet i det nordiska samarbe-tet. Som ordförandeland har arbetat vidaremed ett antal initiativ som togs av som ordfö-randeland . Det gäller t.ex. gemensammaåtgärder för barn och unga, särskilt inom områdenakultur, utbildning och forskning samt genomförandeav ett nordiskt ministermöte kring IT-frågor. MenSveriges ambition har också varit att koncentreraordförandeskapet till några profilfrågor: samverkanför ökad sysselsättning och uppgifterna att göra Nor-den och dess närområden till en ekologiskt hållbarregion.De riktlinjer som utformades för sys-selsättningspolitiken inom Europeiska unionen byg-ger i stor utsträckning på värderingar som är bärandei de nordiska ländernas politik för tillväxt och syssel-sättning, såsom betydelsen av aktiva insatser för attstärka individens ställning på arbetsmarknaden och aven god balans mellan flexibilitet och trygghet, liksomvärdet av att främja företagsamhet och öka jämställd-heten mellan kvinnor och män.När det gäller samverkan kring utvecklingen avett ekologiskt hållbart samhälle var det mycket posi-tivt med den särskilda deklaration som de nordiskastatsministrarna antog under Nor-diska rådets session i Oslo.Arbetet med att förnya och effektivisera samar-betet och att säkra en inriktning på frågor som harbetydelse för enskilda och företag har gått vidare. Inteminst gäller det arbetet mot gränshinder, vilket ocksånämnts här tidigare. har även tagit initiativtill att utreda möjligheterna att öppna ett s.k. infor-mationsfönster i de nordiska huvudstäderna.Herr talman! Det största området är kultur-, ut-bildnings- och forskningssamarbetet. Tyngdpunkteninom kultursamarbetet ligger på samarbetet inomNorden, och samarbetet bygger på den värdegemen-skap som finns mellan de nordiska länderna och sommanifesteras i den kulturella och språkliga gemen-skapen. I det svenska ordförandeprogrammet på kul-turområdet framhölls områdena barn och unga, språ-ket, åtgärder för att minska främlingsfientligheten ochgagna ett mångkulturellt samhälle, medier, Nordensnärområde, kulturarvet och konstnärlig verksamhet.Huvudmålet för ministerrådets kultursamarbete inombarn- och ungdomsområdet är att stärka den nordiskaidentiteten genom att öka barns och ungdomars delta-gande i, kunskap om och intresse för kultur i Norden.En förutsättning för detta är att man förstår varandrasspråk, och därför har en språkpolitisk strategi tagitsfram.Den senaste tiden har vi på ett påtagligt kusligtsätt blivit påminda om nynazistiska gruppers verk-samhet i vårt land. Kultursektorn har ett särskilt an-svar att bekämpa främlingsfientlighet och rasism. VidNordiska rådets session i framhölls att de nor-diska länderna genom respekt för kulturell mångfaldska motarbeta rasism och främja positiva multikultu-rella värden. Målet ska vara att ge ungdomar ett histo-riskt perspektiv på rasism och främlingsfientlighetoch att få dem att själva analysera sitt förhållningssätttill nynazism, diskriminering av flyktingar, invandra-re och andra minoriteter.När det gäller utbildning och forskning har detsvenska ordförandeskapets egna prioriteringar främstfokuserats på insatser inom följande områden: kvali-tet i skolan, utbildningens roll i sysselsättningspoliti-ken, vuxenutbildning samt förnyelse av den högreutbildningen.De nordiska länderna lägger stor vikt vid att han-tera regionala och globala miljöproblem genom attdelta i och påverka den internationella miljöpolitikenoch då särskilt den europeiska miljöpolitiken genomEU. Samarbetet inom miljösektorn har som utgångs-punkt målsättningarna i den nordiska miljöstrategin,som är fastlagd , och särskild vikt läggsvid att nordiska prioriteringar reflekteras i EU:s mil-jöhandlingsprogram.Inom ramen för ordförandeprogrammet för miljö-sektorn har tagit initiativ till ett nordiskt pro-jekt om ökad resurseffektivitet och hållbara produk-tions- och konsumtionsmönster genom att ställa enexpert från till ministerrådssekreta-riatets förfogande. Samarbetet mellan miljö- ochfiskesektorerna har fördjupats under det svenskaordförandeskapet genom en ny strategi för perioden1999-2002. Man kommer att lägga ökad vikt vid attvidta åtgärder i syfte att främja ett hållbart fiske.Också samarbetet mellan miljö- och energisektorernahar utvecklats väl. Beslut har fattats om att inrätta ettnordiskt nätverk för miljökonsekvensbedömningar.Herr talman! Samverkan mellan frivilligorganisa-tionerna, där intar en särställning,är ett viktigt inslag i det nordiska samarbetet, och pådet nationella planet har regeringen utvecklat kon-takterna både genom samarbete i projektform ochgenom att lämna ett särskilt ekonomiskt bidrag tillverksamheten vid informationsbutiken för en nordisk samekonvention harpå sameministrarnas uppdrag utrett behov av ochförutsättningar för en nordisk samekonvention. Rap-porten utmynnade bl.a. i förslag om en samepolitisksamverkan som innebär att sameministrarna ska mö-tas cirka en gång tillsammans med sameting-spresidenterna.I detta sammanhang vill jag kommentera det somstår om samerna som ursprungsbefolkning i betän-kandet - en redogörelse som har lyftsfram och som är mycket bra. Det slås fast att fråganom vem som var först på plats anses vara av mindreintresse, om man ser till vad som har kommit framrent arkeologiskt. Vad som är väsentligt är att det ärklarlagt att samer har funnits inom det aktuella områ-det och där bedrivits sin näring och utvecklat sinkultur att de är att betrakta somursprungsfolk. Därvid råder det ingen tvekan frånutskottets sida.En fråga som av samarbete har varitmycket viktig är den nordiska passfriheten. Det är enav hörnstenarna i det nordiska samarbetet. Den harfungerat under och betraktas som en självklar-het av flertalet medborgare i de nordiska län-derna. För att påskynda avvecklingen av gränskon-troller inom EU ingick några av EU:s medlemsländer1985 det s.k. .