prot · GM0998 · 1999-05-21 00:00:00 — Vi är ocksåöverens om att vi skall använda försiktighetsprincipenoch för den delen också substitutionsprincipen. Jagtror att man kan säga att det goda resultatet när detgäller bekämpningsmedel och nedgången i använd-ningen av bekämpningsmedel är ett uttryck för att detvå principerna har använts.Jag vet inte om de undersökningar somKjell-Erik hänvisar till som kommunernagjort finns. Jag utgår ifrån att om de är gjorda ochinlämnade, förmodligen till Kemikalieinspektionen,ligger de bakom den bedömning som Kemikaliein-spektionen gör och som jag redovisade i inter-pellationssvaret.Det finns en del uppgifter om förekomsten av gly-fosat i grundvattnet i andra länder. Men såvitt jagförstått har de resultaten inte kunnat bekräftas. Detgäller förmodligen också den uppgift om förekomsteni som hänvisar till.Anf. 175 ():Fru talman! Enligt de uppgifter jag har är de upp-gifterna bekräftade i Danmark.Ministern påstår i svaret att användningen i jord-bruket av bekämpningsmedel minskat med 65 %sedan 80-talet. Det är kanske så. Det säger bara att vihar haft ett alltför stort användande av kemikalier ijordbruket. Men vad är procenten räknade på, ämneneller vikt av aktiv substans? Har hänsyn tagits tillbrukad areal?De svenska jordbrukarna besprutar nu sina grödormer . Försäljningen av kemiska bekämp-ningsmedel ökade . Det visar engenomgång av statistik från Statistiska centralbyrån.Räknat per hektar har de svenska jordbrukarna aldrigbesprutat så mycket som . En stor del av ökningenär det jag kallar bekvämlighetsbesprutning med bl.a.Roundup.Antalet kemiska behandlingar av den brukadearealen har ökat. Efter att i genomsnitt ha legat på 2,4bekämpningar per hektar harsiffran stigit till först 2,6 under 1994-1996 och nu1997 var det senast 2,7 bekämpningar per hektar.Under 1997 sålde man verksamma ämnen ikemiska bekämpningsmedel till jordbruket. Det varen ökning med jämfört med . Visst är deten stigande trend.Ministern säger i sitt svar att kunskapsnivån hosanvändarna har förbättrats och därför har en positivtrend utvecklats. Det är inte sannolikt att bön-dernas slarv är den stora föroreningskällan, utan detär normal skötsam hantering som åstadkommer för-oreningarna.Risken för att bekämpningsmedel transporterasvidare i marken dels via markvätskan, dels via väx-trötter är troligen underskattad. Det borde finnas kravpå att Kemikalieinspektionen kontinuerligt tar del avnya fakta och eventuellt omvärderar vissa preparat.Det nämnde miljöministern i sitt svar. Men man und-rar om det verkligen sker på det sättet. Användningav kemiska bekämpningsmedel på väldränerade,biologiskt inaktiva ytor borde förbjudas.Vid godkännande av kemiska bekämpningsmedelundersöks framför allt den aktiva substansen. Men detär också angeläget att de tekniska produkternas funk-tionssätt undersöks liksom blandningen av olika pre-parat eftersom sådan blandning förekommer. Tillsy-nen av kemisk bekämpning borde prioriteras bättreute i kommunerna och rapporteras till såatt man fick en samlad bild.Ungefär tre fjärdedelar av alla GMO-grödor ärmanipulerade så att de skall motstå vissa växtgifter.Kemijätten som tillverkar ogräsmedletRoundup har exempelvis utvecklat soja, majs ochraps som är resistenta mot glyfosat, det verksammagiftet i just deras produkt. Den sojan har fått namnetRoundup , och hela idén är förstås en lysandeaffär.Det agrokemiska komplexet, jordbruket och ke-miindustrin i förening har i genmanipulationen funniten effektiv och lönsam produktionsmetod, och det ärdetta som har drivit fram den mycket snabba utveck-lingen av växtgenetiken.År 1996 var av sojabönorna i manipule-rade, 1997 var det och senast räknar manmed att vara uppe i . Är det den utvecklingen viskall ha? Skall vi ha en monopolsituation där vitvingas använda ett visst bekämpningsmedel? Det ärvad detta leder till.Anf. 176 Miljöminister ():Fru talman! Vi har lite grann olika verklighets-uppfattning och jag. Jag stödermig naturligtvis på den information som jag har fåttframför allt från min expertmyndighet. Jag skallsjälvfallet titta på de uppgifter som har och göra en bedömning av dem.När det gäller frågan om användning av glyfosatvid genmodifierade grödor är det inte tillåtet att an-vända glyfosat på sådana grödor i . Det kräverKemikalieinspektionens godkännande.Låt mig också säga att kraven på analyser vid till-ståndsprövning är ganska omfattande. Miljöfarlighet-sanalysen för varje ämne kräver studier på rörlighet iolika typer av jordar, nedbrytningstid i mark ochvatten, effekter på mikroorganismer i mark och vat-ten, effekter på bl.a. fisk, daggmaskar, fåglar, bin ochskadeinsekters naturliga fiender, effekter på land-respektive vattenväxter samt önskvärd vegetation.Det görs dessutom hälsofarlighetsanalyser somkräver studier på akut giftighet på djur, effekter påhud och ögon, ämnets upplagring, omvandling ochutsöndring hos djur, effekter på arvsmassa, fortplant-ning och samt långtidsstudier på djur. Det äralltså omfattande prövningar som görs vid tillstånds-givning för användning av bekämpningsmedel.Avslutningsvis tror jag att ochjag är överens om att den långsiktiga utvecklingenmåste innebära en ytterligare minskning av använd-ningen av bekämpningsmedel liksom användningenav kemikalier i övrigt.Anf. 177 ():Fru talman! Det har kommit fram ytterligare un-dersökningar som visar på ett starkt samband mellanvanliga bekämpningsmedel mot ogräs och cancer-formen non-Hodgkin-lymfom. Personer som underminst en månads tid varit i kontakt med medlen haren fyra gånger ökad risk att få sjukdomen.Det är undersökningar som har kommit fram ochpresenterats i tidskriften . Det är LennartHardell, överläkare vid cancerkliniken vid Region-sjukhuset i som har lämnat den rapporten. Detfinns också studier som har publicerats iDanmark. Det är forskaren vid universite-tet i som har presenterat en rapport somtyder på ett samband mellan Roundup och kromo-somskador på bakterier.I en uppmärksammad artikel som publicerats iDanmark hänvisar hon också till andrarapporter om DNA-skador på insekter, grodor ochdäggdjur. Så nog behöver Kemikalieinspektionenmed ministerns stöd granska glyfosat.Anf. 178 Miljöminister ():Fru talman! Låt mig bara säga att när det gällerglyfosat och cancer finns det en begränsad studie somkan tydas som att det finns ett samband. Men enligtKemikalieinspektionen, som har gjort en mer omfat-tande studie, har den inte det vetenskapliga värdet attKemikalieinspektionens bedömningar bör ändras avdet skälet.Självfallet måste vi hålla ögonen på möjlighetenav den typen av samband. Jag kommer naturligtvis attse till att Kemikalieinspektionen gör den typ av be-dömningar som är rimliga även av glyfosat.Överläggningen var härmed avslutad.29 § Svar på interpellation 1998/99:282 omungdomsinflytande på miljöpolitikenAnf. 179 Miljöminister ():Fru talman! har frågat mig vadjag tänker göra för att den unga miljörörelsen ska fåbättre möjligheter att delta i arbetet med miljöpoliti-ken. "Vi ärver inte jorden av våra föräldrar, vi lånarden av våra barn" är ett tänkvärt sätt att uttrycka var-för vi måste arbeta för en hållbar utveckling. I rege-ringens proposition Svenska miljömål är också om-sorgen om kommande generationer helt avgörande.Vi ska se till att de stora miljöproblemen är löstainnan de unga tar över, och det är naturligtvis angelä-get att ungdomars synpunkter tas till vara. Jag med-verkar till att stödja detta på flera sätt.Processen med att ta fram en ny naturvårdspolitikför har just påbörjats. anord-nade en tankesmedja för att låtaolika samhällsgrupper bidra med sina synpunkter ochperspektiv på naturvården. Bland de inbjudna tilldessa fanns naturligtvis ungdomar, bland dem ävenJonas Ringqvist.Det lokala Agenda 21-arbetet är stommen i myck-et av det som görs i kommunerna och i ideella organi-sationer. Regeringen har utsett en nationell samordna-re på Agenda 21-området, och jag har även beslutatom stöd till Föreningen för och hållbarutveckling. Deras arbete för att sprida goda exempeloch uppmuntra debatt fungerar bl.a. som en kanal förungdomars synpunkter.Miljöarbetet bedrivs ju till stora delar på interna-tionella arenor, t.ex. under de årliga möten som för hållbar utveckling, CSD, håller. Vihar låtit en ungdomsrepresentant ingå iden svenska delegationen till dessa möten. Sverigehar också betalat för ungdomsdelegater till andraglobala möten och förhandlingar, som exempelvisklimatkonventionens partsmöten i i decem-ber 1997 och i november 1998.Regeringen stöder också barns och ungdomarsmiljöintresse genom att vi lät Skolverketinrätta utmärkelsen för daghem och sko-lor. På en miljöskola arbetar både elever och personalgemensamt för att undervisning och övrig verksamhetskall vara inriktade på ett ekologiskt hållbart samhäl-le. Runt 100 skolor håller just nu på att kvalificera sigför den här utmärkelsen, och intresset för detta ar-betssätt är stort runtom i landet.Ungdomsnätverket q2000 håller just nu på med ettinitiativ som kallas Jakten på det hållbara samhället,med aktiviteter för gymnasieungdomar om Agenda21-frågor och hållbar utveckling. Eftersom jag anseratt detta är ett bra sätt att både stimulera miljöarbetetbland de yngre och få spridning för alla de goda ex-empel som finns lokalt, har jag beslutat om ett stödtill q2000 för att komma i gång med denna kunskap-sjakt.Fr.o.m. turnerar en vandringsutställ-ning för ungdomar om hållbar utveckling runt fleralän i . Den har temat ochvisar upp olika scenarier och tekniska lösningar förjordbruk, skogsbruk, produktion och konsumtion. Ivarje län dit utställningen kommer ordnas en mängdarrangemang för och med högstadie- och gymnasie-ungdomar som kopplas till lokala exempel på miljö-arbetet. Hela initiativet bygger på ett samarbete mel-lan ett antal länsmuseer, , Studieför-bundet Vuxenskolan och Riksutställningar. Min am-bition är att medverka till att sprida information ochgoda exempel som gör det lättare för olika grupper attsjälva bidra till en hållbar utveckling. Information kanockså göra det lättare att bygga nätverk och skapakontakter, och jag har därför beslutat om stöd till dethär samarbetsprojektet.Jag vill också tillägga att jag, som ett svar på enartikel från ett antal unga miljövänner i Aftonbladetför har sagt att jag tänker inbjudarepresentanter för den unga miljörörelsen till regel-bundna möten för att med demkunna diskutera de aktuella miljöfrågorna och ge demmöjligheter att ge synpunkter direkt på de frågor somvi arbetar med i departementet.Anf. 180 ():Fru talman! Jag vill börja med att tacka miljömi-nistern för svaret. Det här är en fråga som jag ochmiljöministern uppenbarligen är väldigt eniga om,och jag trodde inte heller någonting annat när jagskrev frågan. Orsaken till att jag gjorde det var att detvar ett läge när den verkligen behövde uppmärksam-mas, därför att många ungdomar upplevde att de intefick gehör när de engagerar sig.Skälen till att ungdomar skall finnas med ärmånga och självklara. Inte minst har de mycket attbidra med. Miljöministern har ett par tydliga exempeli sitt svar som tar upp hur ungdomar finns med i be-slutsprocessen, t.ex. på internationella möten och nusenast på Utö på Miljöde-partementets tankesmedja om naturvårdspolitiken.Det är positivt, och jag är säker på att de ungdomarsom fått möjligheten att vara med tillförde en hel del.Och själv räknar jag mig inte till de ungdomarna.Mycket av det andra som miljöministern tar upphandlar om att på olika sätt engagera ungdomar imiljöfrågor. Det är naturligtvis också viktigt, men detvar inte det jag tog upp i min fråga. Det finns ett stort engagemang bland unga människor imiljöfrågorna. Frågan jag ställde var hur vi kanalise-rar det engagemanget in i det miljöpolitiska arbetet.I dag kan jag se risken att stora delar av den ungamiljörörelsen utvecklas till en subkultur, en rörelsesom till stora delar vänder sig från de demokratiskametoderna att förändra vårt samhälle i en hållbarriktning. Jag antar att även miljöministern är oroligför en sådan utveckling. Jag anser att vi som miljöpo-litiker har ett ansvar här. Om vi inte gör vad vi kanför att skapa bryggor mellan politiken och den ungamiljörörelsen riskerar den här utvecklingen att fort-sätta.Nyligen skrev några ledande företrädare för denunga miljörörelsen på , sommiljöministern nämnde. De krävde att få vara medsom en självklar del av beslutsprocessen, precis påsamma sätt som det är självklart att andra miljöorga-nisationer finns med. Att de behöver skriva det tolkarjag som ett tecken på att de inte känner att de har endialog med oss makthavare på ett sätt som de önskar.Vi har inte levt upp till deras förväntningar. Miljömi-nistern har svarat i , och det var ett myck-et positivt svar. Det är jag väldigt tacksam för, ochdet vet jag att dessa ungdomar också är; jag har pratatmed dem. Jag hoppas att miljöministern kommer attföra en öppen diskussion med de ungdomar som hanträffar om hur de skall ges möjlighet till inflytande, såatt det inte är miljöministern själv som bestämmerformerna för det samarbetet.Jag har två förslag eller önskningar, som jag hop-pas att miljöministern tar med sig till de här mötenasom han har lovat ta initiativ till: dels att miljöminis-tern snabbt ser till att ungdomar blir delaktiga i detarbete som redan pågår med att utforma delmål ochåtgärdsstrategier för miljöpolitiken - det är ett viktigtarbete, och det är viktigt att ungdomar finns med i detarbetet - dels att miljöministern hjälper till att skapaformer för att unga miljöengagerade människor kon-tinuerligt kan utöva inflytande på miljöpolitiken. Jagantar att det var tanken med de samtal som miljömi-nistern tänker bjuda in till.För att ungdomar skall kunna bidra till en hållbarutveckling på ett bra sätt behöver de komma in på etttidigt stadium i beslutsprocessen, och det krävs sär-skilda former för hur de kan göra det. Jag skulle viljahöra lite mer visioner och idéer från miljöministernpå just det området. Hur tror miljöministern att ung-domar skall kunna ges möjlighet att få mer inflytan-de?Anf. 181 Miljöminister ():Fru talman! Det ligger nästan i det JonasRingqvist sade: Man skall kanske inte ha för mångakonkreta idéer om exakt hur ungdomarna skall utövasitt inflytande. Det skall vi nog i viss utsträckninglämna över till ungdomarna själva. Jag hoppas att fåen bra diskussion med de ungdomar som jag träffarefter den här första inbjudan som jag tänker göra.Sedan verkar det som om vi är väldigt överens omvikten av det här. sade också att visom miljöpolitiker har ett ansvar för att diskutera medungdomar, söka upp ungdomar och öppet diskuteraolika miljöfrågor. Och det kan jag lova JonasRingqvist att det försöker jag också göra när jag ärute och reser. Jag reser ganska mycket i landet, ochdet som kanske är mest värmande och stimulerandeför en miljöminister är att möta alla de unga männi-skor som är engagerade i miljöfrågorna. Det var ock-så väldigt - nästan rörande när jag i träffa-de de ungdomar från andra världsdelar som var där iNew på det viktiga och deras resabetalades av , för de var oerhört tacksammaoch glada för att ha fått den här möjligheten.Sedan gäller ju ansvaret inte bara oss miljöpoliti-ker, utan jag tycker ju att alla politiker har ett ansvarför att söka upp ungdomar och diskutera med ungdo-mar. Alla politiker har också ett ansvar att diskuteraom just miljöfrågorna, därför att miljöfrågorna är ensådan central och viktig framtidsfråga.Anf. 182 ():Fru talman! Då vill jag bara tacka miljöministernför ett bra svar. Det var egentligen helt rätt svar. Jaghoppas att miljöministern är så öppen när han träffarde här ungdomarna, och jag och andra miljöengage-rade ungdomar kan jag lova ser fram emot att miljö-ministern kommer att ta de här initiativen.Överläggningen var härmed avslutad.30 § Svar på interpellation 1998/99:355 ommiljöpolitikenAnf. 183 Miljöminister ():Fru talman! har frågat mig delsvad jag avser att vidta för åtgärder för att möjliggöraoch underlätta en hållbar livsstil - det är ingen litenfråga - dels vad jag avser att göra för att miljöpoliti-ken skall präglas av de insikter som begreppet Rätt-vist miljöutrymme ger.Den 28 april antog regeringens pro-position Svenska miljömål. Miljöpolitik för ett håll-bart . Detta ger oss en ny struktur för detsvenska miljöarbetet som förenklar och effektiviserararbetet avsevärt. Propositionen innehåller, som JonasRingqvist väl vet, 15 nationella miljökvalitetsmålförsedda med ett antal delmål som senare skall utök-as. Denna nya struktur kommer också att skapa förut-sättningar för att delegera arbetet till regional ochlokal nivå.Men det är ju inte bara genom de 15 nationellamiljökvalitetsmålen som regeringen bedriver sinmiljöpolitik.Enligt regeringsförklaring skall Sverigevara en pådrivande kraft och ett föregångsland för enekologiskt hållbar utveckling. Detta innebär ett om-fattande omställningsarbete. Regeringen har angett treövergripande mål för ekologiskt hållbar utveckling.De tre målen är, som säkert kännertill, skyddet av miljön, en hållbar försörjning och eneffektiv användning av energi och andra resurser.Regeringen menar att en förutsättning för omställ-ningen till en ekologiskt hållbar utveckling är attmiljöhänsyn integreras i alla samhällsprocesser. Re-geringen har givit ett tjugotal myndigheter detta sär-skilda sektorsansvar, som innebär att myndigheternaskall integrera miljöhänsyn och resurshushållning isin verksamhet för att driva arbetet för ekologiskthållbar utveckling framåt inom sina sektorer.Genom ändringar i verksförordningen(1995:1322) har samtliga myndighetschefer fr.o.m.den 1 januari 1998 fått ett generellt ansvar för attbeakta de krav som ställs på verksamheten när detgäller ekologiskt hållbar utveckling. Vidare har mil-jöledningssystem införts på många håll inom statsför-valtningen.Jag vill också i detta sammanhang nämna de lo-kala investeringsprogrammen. En bärande tanke bak-om stödets utformning - som skiljer sig från andrastatsbidragssystem - är att det är på lokal nivå somkunskapen är störst om miljöproblemen och om för-utsättningarna för en utveckling i hållbar riktning.Denna utveckling måste också innefatta en ändring avvår livsstil. Detta är dock ingenting man kan tvingafram, utan det sker genom att människor får kunska-per om sambanden mellan sin livsstil och mil-jöproblemen. Därför krävs det folkbildning, informa-tion och kunskapsspridning kring dessa frågor - nå-got som också har påbörjats inte minst genom Agen-da 21-arbetet.Den långsiktigt hållbara utvecklingen måste na-turligtvis även ses i ett globalt perspektiv. Det är ettvälkänt faktum att resursanvändningen i vår del avvärlden behöver effektiviseras avsevärt om jordensekosystem skall kunna bära en ökande världsbefolk-ning och bära en standardökning i världensutvecklingsländer.Regeringen har därför i flera internationella sam-manhang förespråkat mål för resurseffektiviserings-politiken. Inom FN, och Nordiska ministerrå-det pågår arbete som rör ekoeffektivitet och faktortio, vilket bl.a. går ut på att ta fram fallstudier förresurseffektivisering av olika sektorer. I sambandmed FN:s extra möte med generalförsamlingen 1997(UNGASS 19) förespråkade EU på svenskt initiativfrågan om att uppmärksamma faktor fyra- och faktortio-konceptet. Detta följs nu upp inom ramen förCSD:s övergripande tema Hållbara konsumtions- ochproduktionsmönster med målet att ge alla på vår pla-net en rimlig standard och högre livskvalitet.Regeringen har också beslutat om direktiv för ensärskild utredare med uppdrag att bl.a. genomföra enöversyn av behovet av åtgärder för en bättre hushåll-ning och effektivare användning av naturresurser,inklusive energiråvaror i syfte att nå en hållbar ut-veckling i ett globalt perspektiv (dir. 1998:107).Allt detta sammantaget tycker jag visar att den avregeringen förda miljöpolitiken präglas av höga am-bitioner och insikten om solidaritet och rättvisa, somockså behövs i miljöarbetet. Som jag sagt tidigare ärdetta en långsiktig process. Inom vissa områden be-hövs ökade kunskaper, inte minst om sambandenmellan vår livsstil och våra miljöproblem. Inom rege-ringen har vi dock en hög ambitionsnivå med siktetklart inställt på att leda mot en ekologiskthållbar utveckling. Vi skall också bidra till att övrigavärlden går i samma riktning.Anf. 184 ():Fru talman! Jag vill tacka miljöministern för sva-ret.Jag vill tillägga att också står bak-om den förda miljöpolitiken. Det är en bred offensiv.Miljöpolitiken präglas av en positiv framtidstro ochförändringsvilja. Jag har inte ställt mina frågor för attklanka på miljöpolitiken, utan mer för att få vissafrågor förtydligade - frågor som tyvärr inte har lyftsupp tillräckligt i miljöpropositionen och i debatten.Ord kan betyda många olika saker, särskilt ordsom livsstil, rättvisa och solidaritet, som lätt blir väl-digt teoretiska. Det är ord som ofta används i miljö-politiken. Jag tycker att det är bra att vi använder deorden, därför att de visar på miljöpolitikens socialadimension. Jag har hört att miljöministern också talarom de här begreppen, och jag tror att vi är överensom att de är viktiga delar i miljöpolitiken.Orsaken till att jag ställde de här frågorna tillmiljöministern var just att de här orden kan betyda såolika saker. Jag är nyfiken på vad miljöministernmenar när han säger att miljöfrågorna också handlarom solidaritet och när han säger att vi måste ifråga-sätta vår livsstil. Jag hoppas att vi kan få en diskus-sion om det. En del har miljöministern angett i svaret,men frågan om livsstil har inte berörts särskilt myck-et. Vad är det för livsstil vi pratar om?Jag vill ta upp en sak som är otydlig i miljöpoliti-ken, och det är hur begreppet faktor tio används. Detfinns en utredning tillsatt som skall arbeta med resur-seffektivisering. I den allmänna debatten har mycketav fokus kring en effektivare resursanvändning ham-nat på teknikutveckling. Självfallet är det en viktigdel av effektiviseringen, men det kanske också ham-nar i fokus därför att det är pedagogiskt enkelt attförklara miljövinsten av en bil som bara drar tvådeciliter bensin per mil.Vad som har hamnat i skymundan i debatten är desociala lösningarna för ett effektivare resursanvän-dande, t.ex. de lösningar som gör att vi inte behöverköra så mycket bil. Det är samhällsplanering ellersociala innovationer, som exempelvis beställning avmat på Internet och samordnad hemkörning av varor.Det är något som skulle kunna minska transporternaavsevärt.Jag undrar om miljöministern menar att den ut-redning som är tillsatt för att studera resurseffektivi-sering även skall studera sådana här sociala lösningaroch livsstilsförändringar som medel att nå miljömålenoch resurseffektiviseringsmålet faktor tio. Om så ärfallet skulle jag vara väldigt glad över det beskedet.Teknikutvecklingen är nödvändig för att vi skallnå miljömålen, men den är inte en garant för att vi gördet. Utan sociala lösningar och hållbara livsstilsför-ändringar kan resurseffektiviseringen lika gärna ledatill en ökad konsumtion i den rika delen av världen,hos de människor som egentligen inte behöver enökad konsumtion. Det är på grund av den farhåganoch den otydlighet som finns på det här området somvi i tycker att begreppet rättvist mil-jöutrymme borde vara ett begrepp som finns med iden svenska miljöpolitiken.Jag undrar hur miljöministern tänker kring det härbegreppet, och mer kring begreppets innebörd. Det ärmöjligt att miljöministern uttrycker samma sak på ettannat sätt och att jag har undgått att märka det.Slutligen undrar jag om miljöministern anser attdet finns politiska medel för att underlätta en hållbarlivsstil. Tänker miljöministern i så fall använda demedlen? I svaret nämner miljöministern egentligenbara information och medvetandehöjning som sätt attskapa en hållbar livsstil, men finns det inte politiskamedel att på andra sätt bidra till en sådan?Anf. 185 Miljöminister ():Fru talman! Det var ett antal mycket omfattandefrågor jag fick. Jag ser fram mot fortsatta interpella-tionsdebatter med , då jag inte lärkunna svara på alla frågorna under den här debatten.Det är intressant med faktor tio-begreppet.