prot · GM0983 · 1999-04-21 00:00:00 — Därför gör detmig lite bekymrad när jag läser reserva-tion där det står: "Enligt utskottets mening utgöremellertid inte prospektering och mineralhanteringnågot angeläget allmänt intresse. "Det innebär ju i sin förlängning att Zinkgruvanmed alla de hundra som jobbar där, att Garpenbergsgruva med alla som jobbar där, att alla de tusentalsmänniskor som jobbar direkt i mineral- och gruvin-dustrin i och inte skulle varanågot angeläget allmänt intresse. Det innebär vidareatt de tusentals som jobbar i iLuleå eller i i inte skullevara av något angeläget allmänt intresse för Sverige.Jag måste säga att jag blir bekymrad över detta.Skall dessa delar av fortsätta att leva är detviktigt med en fortsatt mineralhantering. Från mode-raterna kan vi aldrig ställa upp på att mineralhante-ring inte skulle vara av ett angeläget allmänt intresse istora delar av vårt land.Fru talman! De problem som motionen och mo-tionärerna tar upp måste alltså tas på allvar. Resultatetav den nya minerallagen var en kraftigtutökad prospekteringsverksamhet som i sin förläng-ning garanterar Norrlands- och Bergslagsgruvornasöverlevnad.Resultatet blev också en kraftig prospekterings-verksamhet i delar av landet där vi aldrig någonsintidigare har haft en mineral- och gruvtradition. Det ärfråga om en prospektering i bygder som ser helt an-norlunda ut än de norrländska malmfälten. Därförmåste vi ta denna frustration, den ilska och den vredesom många smålänningar och skåningar känner påallvar. Vi måste se över minerallagen så att vi kanhantera den här typen av nya konflikter i vissa bygdermellan ett mer småskaligt ägande i kulturlandskapoch intressena av mineralhantering.Därför är det bra att regeringen har tillsatt en ut-redning som skall se över minerallagen. Det är bramed de förtydliganden som vi har fått i utskottet, attutredningen också skall se över äganderättens inne-håll för markägarna och se över avvägningen mellanmarkägares intressen och mineralnäringens intressen.En utgångspunkt måste då vara att markägarensställning stärks. Detta är viktigt också för gruv- ochmineralindustrin. Skall vi fortsätta att ha en stark ochbetydande gruv- och mineralindustri bygger det yt-terst på markägares och det omgivande samhälletsacceptans av verksamheten.Därför är det positivt med denna utredning ochdenna översyn. Jag välkomnar de förslag som skallredovisas senast nästa år.Med detta yrkar jag bifall till utskottets hemstäl-lan.I detta anförande instämde . 123 () re-plik:Fru talman! Jag tror att minns vårdiskussion i utskottet om termen angeläget allmäntintresse.I den folkliga betydelsen håller jag naturligtvismed om att gruvnäringen är ett sådant intresse, men iden juridiska betydelsen håller jag inte med. Då bety-der det att det går över det mesta annat, och det är justdetta som gör att markägarnas intressen blir så allvar-ligt åsidosatta. I juridisk mening är detta inte av ettangeläget allmänt intresse.Anf. 124 () replik:Fru talman! Jag tror inte att det som nu sade stämmer. Enligt den juridiska meningenmåste det föreligga ett angeläget allmänt intresse föratt man skall få ta i anspråk annans egendom medtvång. Om ni definierar bort mineralhanteringen somett angeläget allmänt intresse bortfaller möjlighetenför mineralindustrin att över huvud taget delta i av-vägningen mellan ett enskilt intresse och det angeläg-na allmänna intresset.Det är detta som gör reservation såallvarlig. Man vill definiera bort en hel näringsgrensom tusentals människor i olika bygder är beroendeav.Anf. 125 ():Fru talman! Låt mig först och främst klart dekla-rera att ser den svenska gruv- ochmineralindustrin som nationellt viktig - detta medtanke på de stora intäkter som näringen genererar tillstatskassan i form av t.ex. företagsskatter, sysselsattasom betalar skatt, export av kunnande, men ocksåmed tanke på näringens regionalpolitiska betydelse.Gruvnäringen bygger på ett utnyttjande av natur-resurser. I gruvnäringens fall handlar det dessutomom ändliga tillgångar. Det är därför av stor betydelseatt samhället har en god kontroll över verksamheten.Samhället har också ansvar för att näringen bedrivsmed långsiktighet, för att man tar hänsyn till miljönoch för att näringen utvecklas.När det gäller naturrikedomar är det viktigt attsamhället får möjligheter att ta dela av det mervärdesom skapas vid utnyttjandet. De resurser som sam-hället därmed får kan användas till bl.a. infrastruktur,utbildning och forskning, dvs. till alla åtgärder somdirekt påverkar förutsättningar för ett utvecklat nä-ringsliv. menar att någon form avroyalty som kunde innebära ett resursåterflöde bordevara möjligt att diskutera. Den nu tillsatta mineralpo-litiska utredningen kommer förhoppningsvis att berö-ra denna viktiga fråga.Denna utredning om minerallagen har ett antalviktiga uppgifter att hantera. vill in-stämma i utskottets konstaterande om att det i grun-den finns ett nationellt intresse av gruvhantering ochmineralindustri samt att den inhemska mineralutvin-ningen är viktigt såväl från försörjnings- och syssel-sättningssynpunkt som från industriell synpunkt.Ett faktum som är viktigt att konstatera är att pro-spektering och därtill hörande verksamhet utgörgrunden till en framtida gruvbrytning. Under senaretid har ett antal händelser i samband med prospekte-ring i t.ex. kommun och på aktua-liserat frågor om hänsyn till miljön, till fritidsintres-sen, till turistnäring, till jord- och skogsbruk samt tillboende.Vissa prospektörer har agerat på ett sätt som gördet angeläget att följa upp och se över aktuella lagar,inte minst vad beträffar miljöhänsyn. ,liksom utskottet, välkomnar den beslutadeutredningen, som jag här och vill betonavikten av att har en modern minerallagstift-ning som möjliggör ett ansvarsfullt nyttjande av dennaturresurs som våra mineraltillgångar utgör.Fru talman! Få länder i världen kan uppvisa deförutsättningar som har beträffande prospek-terings- och gruvverksamhet. Som exempel kan näm-nas att andel 1997 av EU-områdets produk-tion av järnmalm var , av bly var , av silvervar och av koppar var . Trots att Sverigeintar en ledande ställning som råvaruproducent finnsdet mycket övrigt att önska när det gäller forskningoch utveckling. Mot den bakgrunden valde Vänster-partiet att i sin kommittémotion beröra dessa frågor.Det är med ganska stor tillfredsställelse som jag kon-staterar att utskottet i många stycken delar Vänster-partiets uppfattning.Jag tillåter mig att citera från utskottets ställ-ningstagande: "Med hänsyn till starka ställ-ning som gruvnation inom är det nödvändigtmed forskning och utveckling för att bibehålla kom-petens och konkurrenskraft . I ett europeisktoch internationellt perspektiv har unika förut-sättningar att vara ledande i fråga om geologisk kom-petens. Detta förhållande bör rimligtvis beaktas ifråga om den framtida inriktningen av forskningspo-litiken, där geovetenskap bör ha ett givet utrymme.Samma sak bör gälla frågan om miljöforskning igruvsammanhang. "Skulle dessa ambitioner lyckas kommer nya om-råden inom tjänste-, utbildnings- och miljösektorn attöppnas. kan då vara ledande vad gäller intebara råvaruproduktion utan också inom en mängdandra områden. Som ett exempel kan nämnas deredan inledda projekten som avser att utveckla mil-jömässigt och ekonomiskt effektiva metoder för attmotverka miljöproblem som uppstår vid gruvhante-ring och som hänger samman med det avfall somkvarstår då den värdefulla malmen brutits ut ochförädlats. Naturligtvis kommer den kunskapen ochkompetensen att vara intressant för många utanförSveriges gränser. Jag kan lätt se framför mig ettframtida miljöteknikföretag som mot bakgrund av destora geovetenskapliga kunskaperna är lyckosamt iarbetet med att sanera grovt förorenade avfallsdepo-nier.När man talar om avfallsdeponier saknas inte ar-betsuppgifter, vare sig inom eller utom landets grän-ser. Själv bor jag mycket nära en storavfallsdamm som är resultatet av en 30-årig gruvepok- en avfallsdamm som innehåller stora mängdertungmetaller och som håller på att saneras. Dentypen av minst sagt icke önskvärda konsekvenser avgruvbrytning kan och måste undvikas ,med ökad kunskap om bl.a. miljökonsekvenser.För mig är alltså utvecklingen av den nationellageovetenskapliga kompetensen ett bra exempel på hurnaturtillgångar och kunskaper om dessa kan användasför att bredda näringslivet.Fru talman! Avslutningsvis skulle jag vilja ut-veckla och bredda debatten omkring geovetenskap.När man talar om geovetenskap och geologi går oftatankarna till gruv- och mineralhantering. Det är vik-tigt att påpeka att kunskap om geologi är viktig ur enmängd andra synpunkter än för att hitta malm.Geologi betyder läran om jorden. Jorden är allt detvi går på, från ytan ända in till dess mitt. Allt vi görpå jordens yta påverkas av hur det som finns underytan är beskaffat. Genom att använda geologisk kun-skap kan vi förstå varför vi har vulkanutbrott, jord-bävningar, jordskred, laviner och översvämningar.Men vi kan också förstå och förklara t.ex.· varför grödorna växer bättre på en del ställen· grundvattnets beskaffenhet· var vi har höga naturliga radonvärden· varför det är dumt att bygga hus på vissa områden· hur och var det är säkrast och billigast att dravägar och andra infrastruktursatsningar· varför det inte går att borra tunnlar hur som helst· varför en del marker är mer känsliga för surt ned-fall· hur föroreningar förflyttar sig i marken.Egentligen skulle skriften Geologi i kommunalplanering ligga på många beslutsfattares bord.Min och förhoppning är att nä-ringsutskottets uttalade mening om en förstärkt natio-nell geovetenskaplig kompetens skall omsättas i kon-kret handling. Det skulle stärka ställningsom gruvnation men också - det är viktigt att kommaihåg - öka möjligheterna att utveckla miljöarbetet ocharbetet med en långsiktig hushållning med naturresur-serna.Till slut vill jag yrka bifall till utskottets hemstäl-lan.Anf. 126 ():Fru talman! Jag vill börja med att yrka bifall tillutskottets hemställan i dess helhet. Jag vill ocksårekommendera intresserade att ta del av betänkandetsinledande skrivningar om minerallagens principer ochhistoria i , visserligen kortfattade men ändåintressanta.Under valrörelsen kom frågor om mineralpro-spektering och undersökningstillstånd att bli en gans-ka stor fråga i . Det var något nytt föross i söder och kom sig av de undersökningstillståndBergsstaten hade meddelat ett antal markägare bl.a. iKronobergs län. Den proteströrelse som drog i gångpå gjorde att alla partier i den nyvaldariksdagen lämnade in motioner . Genomgående i alla motioner var attminerallagens balansering mellan å ena sidan mark-ägarens och å andra sidan det allmännas intresse avundersökning om mineralförekomst måste avvägasmera till markägarens fördel.Inför detta hot valde regeringen att i början avdetta år tillsätta en utredning med uppgift att se överminerallagen. Den utredningen välkomnar vi krist-demokrater. Det var bl.a. det vi motionerade om.Utredningsdirektiven var dock vaga med avseende påhur utredningen skulle hantera begreppet ägarintresse.Ett annat viktigt begrepp att definiera är "angelägetallmänt intresse". Det fanns såvitt jag kommer ihåginte ens nämnt i utredningsdirektiven.För oss kristdemokrater är det mycket viktigt attdessa båda begrepp får en ordentlig belysning avutredningen. De har av tidigare utredningar i stort settlämnats utan genomlysning.Är jag lagfaren ägare till mark, betalar påkrävdaskatter för den - ja, då är det väl ett legitimt krav attjag har den fulla dispositionsrätten över min egen-dom. Det minsta kravet borde i alla händelser vara attjag i förväg får veta om att en myndighet tänker gerätten att undersöka mineralförekomst i min mark vilt främmande person eller ett företag.Nu vet jag, precis som det skrivs i det betänkandevi skall fatta beslut om, att det är avgörande för bl.a.gruvnäringens framtid att vi har en aktiv prospekte-ringsverksamhet i vårt land. Det är ett faktum attSverige är ett av de mineralrikaste länderna i ,och då bör vi naturligtvis på ett intelligent sätt dranytta av det. Det är alltså inte meningen att lägga endöd hand över i detta avseende.Det är just mellan dessa motstående intressen ut-redningen har att finna en ny balanspunkt.Fru talman! Under behandlingen i utskottet fannvi kristdemokrater att det var bättre att få största möj-liga majoritet omkring starka skrivningar om vårakrav på utredningens direktiv än att hårt driva våramotionskrav om utökad informationsplikt, sedanreservera oss och förlora i kammarens omröstning.Jag vill härmed avge ett slags röstförklaring och talaom varför står bakom utskottetshemställan.Ovanstående resonemang och röstförklaring skallockså ses mot det faktum att markägares reaktioner,våra motionskrav, samtal med bergmästaren m.fl.omständigheter har medfört att bergmästaren, enligtvad han har sagt mig, avsevärt stramat upp Bergssta-tens rutiner i samband med informationen till mark-ägare inför kommande beslut om undersökningstill-stånd.Fru talman! Jag yrkar bifall till utskottets hem-ställan i dess helhet.Anf. 127 ():Fru talman! Vi är några enskilda vänsterpartistersom har lämnat in en motion om minerallagen, N243.Med motionen och detta inlägg vill vi på intet sättförlänga dagens debatt utan snarare starta en ny och,som vi ser det, nödvändig diskussion om vårt behovav mineraler.Först vill vi säga att vi är mycket nöjda med attregering och riksdag är lyhörda för många medborga-res reaktioner framför allt i och Smålandmot gruvföretagens sätt att undersöka och prospekte-ra. En översyn pågår av minerallagen, bl.a. med avse-ende på skyddet för värdefulla natur- och kulturmil-jöer. Vi hälsar detta med tillfredsställelse.Trots det är vi inte riktigt nöjda, som viinser att det vi har tagit upp i vår motion är ett såkraftigt brott mot en djupt rotad inställning att det lärta tid att ändra attityderna. Vad menar vi då med det?Jo, hela vår lagstiftning - liksom för övrigt lagar-na i andra länder med gruvdrift - genomsyras av enrakt igenom positiv inställning till gruvdrift och ut-vinning av gas och olja. Visserligen finns det ocksåmiljöregler och andra smärre inskränkningar menmineralfyndigheter ses som ett samhällsintresse ochgår därför före många andras.Vi vill ifrågasätta denna traditionellt grundade po-sitiva syn på gruvbrytning som någonting mer ellermindre automatiskt gott. Oavsett vilket vitalar om är det fråga om ändliga resurser. Skall vi dåfortsätta med en politik som ger ständigt nya ochdjupa sår i naturen?Senast i går redovisades i enkartläggning gjord av Världsnaturfonden. Det gälldemiljöolyckan i då en reservoar förmiljöfarligt avfall från en zinkgruva ägd av svenskaBoliden brast och förgiftatvatten vällde ut i den närbelägna nationalparken.Nu redovisar Världsnaturfonden att det enbart iEuropa finns flera tusen sådana giftupplag. Flera avdessa har redan orsakat mindre eller större miljöska-dor. Självklart har som en stor gruvnation sindel i dessa upplag med gruvavfall. Den geoveten-skapliga forskning som utskottet nu lyfter fram medanledning av en annan motion från ärdärför av största vikt.Men som sagt: Skall vårt behov av mineraler ochfossila bränslen till varje pris tillfredsställas? Finnsdet inte anledning att fundera över alternativ ochandra sätt att se på frågan än gängse sätt?För något år sedan fanns det över 300 000 tonguld lagrat i centralbankernas kassavalv. Trots detbröt man enbart i ca 300 nya färska guld-ton.I jämnas hela berg med marken för attfå fram bauxit till vårt snabbt ökande behov av alu-minium till bl.a. öl- och läskburkar. vet viatt det mesta av det som bryts och som orsakar djupasår i naturen bara kommer till användning en gång,för att sedan hamna på soptippen. Återvinningen ärtotalt sett miserabel - tekniskt möjlig men inte lön-sam helt enkelt.Listan kan göras längre men vi hänvisar till vårmotion för ytterligare argument. Vi vill med dettarikta uppmärksamheten på att vårt behov av guld ochandra mineraler måste vägas om inte på guldvåg sådock på ett helt annat sätt . För att åstad-komma en ekonomisk utveckling som kan vara en delav en ekologiskt hållbar utveckling måste vi vågavända bevisbördan vid mineralutvinning.Vi anser, kort och gott, att trycket på producenter-na och på oss konsumenter att återanvända och åter-vinna måste öka. Metaller och andra mineraler måstehanteras i produktionen på ett sådant sätt att det blirmöjligt att samla in dem för att sedan gå tillbaka i ettfungerande kretslopp. Dessutom kan vi göra storaenergivinster om vi kan öka andelen återvunna mine-raler i produktionen.Om marknadskrafterna ges sådana villkor att nyaoch relativt billiga dagbrott och gruvor kanfylla på med jungfrulig råvara fungerar inte en ekolo-giskt balanserad ekonomi. Vi måste höja priset påråvaran - på naturen, på de ändliga resurserna.Eftersom gruvhanteringen i högsta grad är inter-nationell är det dessutom angeläget att tarupp frågan och med kraft driver den i EU och i övrigainternationella sammanhang.Vi måste bli mer varsamma med den enda jord vihar, liksom vi borde bli mer ömsinta i fråga om hur vihanterar våra systrar och bröder. Kom ihåg att alltsom glimmar inte är guld! Och även det som är guld,vad nyttar det om det blir till som lagras imörka bankvalv?I regeringens proposition skriver man:"För att underlätta och effektivisera verksamhetenför företagen och för att förenkla myndigheternastillståndsgivning föreslås ändringar i minerallagen - --. "Vi är övertygade om att efter den nu inledda över-synen kommer motiveringen att låta annorlunda,liksom förslagen till förändringar. Vi vill driva på enfortsatt debatt som för vidare i den riktningen.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )8 § Vissa arbetsrättsliga frågorFöredrogsArbetsmarknadsutskottets betänkande 1998/99:AU8Vissa arbetsrättsliga frågorAnf. 128 ():Fru talman! För exakt sedan stod dennya finansministern i denna talarstol och uttalade:"Arbetslösheten skall betvingas. Målet är att denöppna arbetslösheten skall nå . "Detta var helt i linje med den socialdemokratiskaretoriken och höstens regeringsförklaring.I dag finns det nog ingen seriös bedömare somtror på det uppsatta 4-procentsmålet. Vårpropositio-nen ger också helt andra signaler.Halveringsmålet är devalverat till ett riktmärke,och prognosen för arbetslösheten ligger på -långt ifrån det uppsatta målet. Denna prognos är i sigoptimistisk, om jämförelse görs med prognos där den öppna arbetslösheten be-räknas ligga på . Visserligen sjunkerarbetslösheten , till stor del beroendepå konjunkturella faktorer. Men konjunkturen kansnabbt förändras, och är de strukturella felen inteåtgärdade kan arbetslösheten åter öka.Jag beklagar att varken utskottets socialdemokra-tiske ordförande eller ministern deltar i dagens debatt.Det hade varit intressant att höra deras syn på 4-procentsmålet. Hur ser Socialdemokraternas AndersKarlsson på detta? Tror på talet omatt de skall uppnås? Det ärliga svaretborde vara att målet inte kommer att uppfyllas. Dettareser ett antal följdfrågor: Varför gör regeringen ing-enting? Vilka hinder finns det för ökad sysselsätt-ning? Vad behövs för anpassning till en modern ar-betsmarknad?Om regeringen, enligt vårpropositionen, inte självtror på sitt uppsatta mål, varför kommer då inga för-slag som är verkningsfulla? Samtalen mellan rege-ringen och näringslivet har varken lett till någontingkonkret eller skapat förutsättningar för ett bättre fö-retagsklimat. Det ömsesidiga förtroendet mellan nä-ringslivet och regeringen har snarare försämrats.Någon annan slutsats är det svårt att dra, efter bl.a.statsministerns klumpiga inhopp i debatten. Den 6mars redovisade näringslivets företrädare i Tillväxt-gruppen i sin syn på statsministerns utta-lande:"Tror att ett gott samtalsklimatmellan företag och regering främjas av att regering-ens främste företrädare söker politiska poäng i vad viinte uttalat oss om? Tror man att förtroendet ökar närnäringsministern och hans grupp betraktas som en'opinionsgrupp bland andra' av finansministern? "kunde vi höra säga: Förtro-endet är i botten. Vi har bränt oss. Sorgligt utfall.Kastade på gatan.Inte med bästa vilja i världen kan man påstå attrelationerna är särskilt hjärtliga.Fru talman! I regeringsförklaringen , alltsåför , beskrev målande:"Arbetslösheten skär som en kniv genom detsvenska välfärdssamhället. Alla drabbas av arbetslös-heten, inte bara de arbetslösa. Får arbetslöshetenfotfäste kommer välfärden att undermineras. "menade att en av regeringens ab-soluta huvuduppgifter var att minska arbetslösheten.Men löften blev just bara löften. är närmare20 000 färre svenskar i arbete än då ioktober 1994 presenterade sin regeringsförklaring.Jag får säga som i TV-reklamen: Bra jobbat rege-ringen!Att det finns grundläggande strukturella fel inomarbetsmarknaden går det inte att komma runt. Såvälföretag som kvalificerad arbetskraft flyr . Detnya valspråket tycks vara: Ur - !Stora företag flyttar både huvudkontor och verk-samhet utanför gränser. kan vi erfaraatt flyttar till . av stor-företagen tror att inköpen i kommer att mins-ka inom . Detta kommer attslå hårt mot de svenska underleverantörerna.En av fyra av årskullen nyutexaminerade civilin-genjörer lämnar och bara två av fem av dessakommer tillbaka. Det är bra för att arbetainternationellt, men problemet är att alltför få kom-mer hem igen.Det finns mer än 600 000 företag i . Över400 000 av dessa är utan anställda. Problemet är attdessa ensamföretag i ringa grad växer och anställerarbetskraft. Det finns alltså grundläggande hinder föratt företagen skall anställa.Huvudsakliga hinder för fler jobb är skattesys-temets utformning, synen på företagandet och enomodern arbetsrätt.Fru talman! Dagens betänkande behandlar motio-ner om förändring av arbetsrätten. Det är en arbetsrättsom härrör och bygger påförlegade föreställningar om hur näringslivet ser utoch under vilka villkor företagen arbetar, en arbetsrättsom också så gott som entydigt, av företagare, ansesvara en hämmande faktor för tillväxt och ökad syssel-sättning.Arbetsrätten är illa anpassad till de krav som ställspå företagen, vilka måste kunna vara flexibla tillsåväl konjunktursvängningar som andra strukturellaförändringar. Störst konsekvenser har lagstiftningenför de små företagarna. Den arbetsrättsliga lagstift-ningen har aldrig anpassats för små företag. Dessaanser regelverket alltför krångligt och omfattande.Därför väljer många mindre företag att inte växa ochutvecklas, som de annars skulle kunna göra.Något som ofta hörs, av framför allt småföretaga-re, är att de inte har viljan att växa. Utan vilja ochmotiv för tillväxt får vi därför inte de många arbets-tillfällen som skulle kunna tillkomma.I dag kan vi också konstatera att nyföretagandetminskar kraftigt. Under årets början minskade antaletnystartade företag jämfört med sammaperiod och med jämfört med1997.Fru talman! Arbetsrätten består av ett omfattanderegelverk som i grunden måste anpassas till en mo-dern arbetsmarknad. Det är ett stort arbete, det finnsnästan 80 lagar och förordningar inom arbetsrätten.Utgångspunkten för en sådan här utredning är enligtden moderata grundsynen regler som ger största möj-liga utrymme för nya anställningar och som samtidigtstärker den enskildes egen ställning på arbetsmarkna-den. Jag beklagar att utskottsmajoriteten inte kundeställa sig bakom förslaget att göra denna mer genom-gripande översyn av arbetsrätten.Det finns bland motionerna i betänkandet mångaförslag som skulle göra att det svenska företagskli-matet blev bättre. Utskottsmajoriteten, framför alltVänstern och Socialdemokraterna, förkastade så gottsom alla ansatser till att åstadkomma strukturellaförändringar som innebär förbättringar för företag-samheten.Det finns dock ett undantag där en motion har till-styrkts.