prot · GM0987 · 1999-04-28 00:00:00 — Med tanke på att studenternasom grupp har tappat mycket konsumtionsutrymme,tror jag att det inte är något särskilt bra förslag.Jag frågade en centerpartist vid en debatt hur manskulle fylla ut bristen. Centerpartisten sade att detfinns bostadsbidrag. Det tycker vi är en dålig lösning.Det skall vara möjligt att försörja sig på studiestödutan hjälp av andra bidragssystem.Anf. 224 () replik:Fru talman! Det är sant, , attCenterpartiet har ett helt finansierat nytt studieme-delssystem som vi ser kan inträda redan år 2001.Vi vill också se att vi får en studiesocial utred-ning, där det tas ett helhetsgrepp när det gäller stu-denten. Det gäller alla de nya studenter som harkommit in på högskolor och universitet. Som vi bådavet ser en student inte likadan ut som en studentgjorde när det gäller förhållningssättoch bakgrund. Den sociala situationen har förändrats.Vi måste få en helhetssyn.Britt-Marie Danestig säger att det pågår utred-ningar och att vi skall se vad de kommer fram till.Problemet är att de är olika. Man tar inget helhets-grepp. Vi får ingen helhetsbild av studenten och denframtid som studenten har.Varför vill inte ha en sådan utred-ning?Anf. 225 () re-plik:Fru talman! Jag trodde att jag hade svarat på det.Vi är alltså rädda för att vi ytterligare försenar det nyastudiestödssystemet om vi sätter i gång en sådan nystor omfattande utredning. Flera delar av det vi menarskulle ingå i en sådan utredning är redan på gång. Vivärnar också om den grupp av studenter som kommerfrån studieovana hem - också vuxna med försörj-ningsansvar - och som skall in på högre utbildning.De måste veta under vilka ekonomiska förutsättningarde studerar. De känner en otrygghet, eftersomde har väntat och väntat på det nya förslaget. Det ärorsaken.Jag kan försäkra om att förslaget,det ligger färdigt, också kommer att varafinansierat till sista kronan.Anf. 226 () re-plik:Fru talman! Det är naturligtvis sorgligt, , att ni drar tillbaka ert förslag om enstudiesocial utredning. Det tycker vi lite till mans. Jagtrodde att det faktum att ni har allierat er med social-demokraterna innebar att ni ville påverka förslaget såatt det skulle komma att gälla dessa olika frågor. Detrör inte minst människor från studieovana hem, somskall klara av sina studier. Då borde det vara rimligtatt påverka i denna riktning.Östros har under en frågestund i kammaren klartuttalat att han inte avser att ta med vissa delar av dettanär förslaget om studiestödssystemet kommer. Dethar vi väntat på . Ni ställer nu upp på inte ens tar med de viktiga beståndsdelar sominnebär att människor i realiteten får möjlighet attstudera, även om de inte har ett stort kapital på fick-an. Jag tycker att det är ett märkligt agerande frånVänsterpartiet. Det är den ena delen.Den andra del som jag skulle vilja lyfta fram förBritt-Marie Danestig är kompetensutvecklingen iarbetslivet. Det är jättebra, men vad tänker ni göra fördem som inget arbetsliv har och som aldrig har lyck-ats komma in på marknaden och få förmånen attansluta sig till a-kassan? Ni har ju varit med om attfrysa utvecklingen och breddningen när det gällerplatserna i kunskapslyftet.Anf. 227 () re-plik:Fru talman! Det är många saker som är märkliga,. Jag vill inte kommentera dentidigare debatten mellan och , men jag kan inte låta bli att göra det.Finns det något parti här som har visat brist påekonomiskt ansvar är det just Kristdemokraterna.Jag tycker att jag har svarat på denna fråga. Våraskäl är väldigt tydliga. Vi vill, hoppas och förutser attvi får vara med och påverka utformningen av ett nyttstudiestödssystem, men vi tycker inte att det bästa idagsläget är att tillsätta en ny utredning. Det skulle iså fall ta tid. Den skulle inte kunna komma i gång ocharbeta förrän , och så tar det minst ett halvåreller innan den är klar med ett betänkande. Dåhar vi en fördröjning. Det kommer inte att skapa bramöjligheter för alla de vuxna som läser inom kun-skapslyftet och på folkhögskola och som har för-hoppningar om högre studier. Det är skälet.Nu kommer jag inte riktigt ihåg andra fråga. Det var en annan fråga också. Gemig en liten ledtråd!Anf. 228 () re-plik:Fru talman! Det var kompetensutvecklingen påarbetsmarknaden som det handlade om, men eftersomdetta tydligen är min sista replik vill jag ändå förtredje gången i kammaren påstå att varendakrona är finansierad i vårt förslag. Skillnaden är att viprioriterar olika grupper. Ni prioriterar dem somredan har kunskap. De skall få mer. Ni tillåter inte attde som inte har den nödvändiga kunskap som krävsför att komma in på högre studier får utvecklas i dentakt som förut har varit uppgjort.Anf. 229 () re-plik:Fru talman! Det där är högst märkligt. Här har vigenomfört den största vuxenutbildningssatsningennågonsin - det nationella . Det är nå-gonting som är unikt i världen, vill jag säga. Det är enenorm satsning. Så säger att viinte är villiga att satsa på de kortutbildade. Det ärprecis tvärtom.Vi har av finansiella skäl - bl.a. på grund av attdet fanns ett sparbeting som och Social-demokraterna beslutat om tidigare på drygt en miljard- tvingats att skjuta på en del av platserna inom kun-skapslyftet. Jag tror egentligen inte, när jag nu tänkerpå det, att det enbart behöver vara negativt. Jag trorfaktiskt att det också kan leda till någonting positivtatt vi får en förlängning. Det blir en mjukare över-gång, och det är lättare för högskolor och andra ut-bildningar att ta emot denna tillströmning av vuxna.Jag tror faktiskt att det kan vara en fördel.När det gäller kompetensen i arbetslivet vill jagsäga att vi, på grund av det tarupp, inte vill ha individuella utbildningskonton utankollektiva fonder som man skall ha tillgång till. Densom har störst behov av kompetensutveckling skall fåhjälpen, oavsett om han eller hon är i arbete, arbetslöseller står helt utanför arbetsmarknaden.Anf. 230 ():Fru talman! Anledningen till att så många motio-ner från den allmänna motionstiden handlade omstudiesociala frågor är naturligtvis att en stor gruppstuderande - studenterna vid våra högskolor ochuniversitet - står utanför stora delar av det socialavälfärdssystemet. Det är en stor grupp, och det är enväxande grupp. Problemet är välkänt. harflera gånger tidigare föreslagit att vi skall få en studi-esocial utredning som tar ett helhetsgrepp på fråganoch föreslår en helhetslösning när det gäller studen-ternas sociala situation och sociala rättigheter.I detta betänkande föreslår man i fyra motioner -från , ochVänstern - en studiesocial utredning. Yrkandenaavslås i betänkandet med motiveringen att det finnsavslutade och pågående utredningar och att regering-en bereder ärendet. Det är vanligtvis på det sättet. Detär så vi hanterar denna typ av ärenden.I betänkandet står också redovisat en del av de ut-redningar och beredningar som det handlar om. Detär alltså , Arbetsskadeutred-ningen, Utredningen för översyn av och några till som är avslutade ochföremål för beredning inom regeringen. Man skriverom arbetsskadeförsäkringen. Jag kan läsa upp vadsom skrivs. Det är lite intressant: "Även i fråga omarbetsskadeförsäkring har regeringen, som nyssnämnts, aviserat ett förslag till ." Sedankommer det: "När det gäller studenters rätt till ar-betslöshetsersättning - - - har nyligengodkänt arbetsmarknadsutskottets betänkande - - -där utskottet hänvisade till att denna fråga kommer attövervägas i en arbetsgrupp som tillsatts av regeringenför att utreda en framtida arbetslöshetsförsäkring. "Jag tycker att den lilla "kroken" beskriver litegrann av problematiken med de pågående utredning-arna. Det är väldigt invecklade snirklingar som löperut i en mängd olika riktningar. Det är mycket svårt attse var helhetssynen finns. Jag skulle kunna fortsättaatt läsa i betänkandet på nästa sida men jag skall avståfrån det. Det är en lång rad pågående utredningar ocharbetsgrupper som är i farten.Det som oroar mig och många andra är naturligt-vis att det här inte alls kommer att leda till en hel-hetslösning. hade vi fråganuppe till diskussion. Då var utbildningsministern här.Jag ställde då frågan om han kunde tänka sig en ut-redning för att få en helhetslösning av studenternasstudiesociala situation. Svaret blev:"När det gäller studenternas sociala situationhandlar det naturligtvis om en väldigt bred syn på densamhällsservice som finns. Det gäller de dagis somfinns och de taxor som gäller där. Det gäller de möj-ligheter till kommunikationer, boende och allt sådantsom finns. De frågorna hanteras naturligtvis inte avUtbildningsdepartementet. När det gäller de konkretafrågorna får vi ta en debatt på de olika områdena. "Detta oroar mig lite grann. Det låter som att ut-bildningsministern nästan hade intentionen att det härskulle ske på de olika områdena - att vi inte får ensamlad lösning.Nästa mening i svaret visar på ett annat problem.Utbildningsministern säger alltså:"Jag tror att det är viktigt med en distinktion. Somstudent är man inte löntagare, och då har man inteautomatiskt tillträde till de sociala försäkringar vi har.Det tycker jag är en rimlig utgångspunkt. Dessa för-säkringar gäller arbetslivet. De gäller när man har ettjobb med skatt och annat som man betalar in. "Detta är naturligtvis en alldeles sann reflexion närdet gäller vårt sociala försäkringssystem. Det är knu-tet till lönearbete. Detta har givetvis sina historiskaförklaringar och historiska skäl, och det har vuxitfram stegvis; därav plottret. Det här har kommit i taktmed att vi har orkat göra reformerna. Det har själv-fallet varit bra men sjukförsäkringarna kom som enreform, a-kassan som en, pensionsfrågan som en osv.Nu står vi här med ett system som inte är gjortför de problem som vi möter i det moderna samhälleteller som vi kommer att möta i morgondagens sam-hälle.Vi vet nu att vi framför oss har en välfärd i det härlandet som gör det möjligt att utnyttja en ökad liv-skvalitet för alla medborgare. Det betyder att man harstörre flexibilitet under sitt liv. Man kan ägna en,naturligtvis stor, del av livet åt arbete. Man har möj-lighet att arbeta lite mindre. Förkortad arbetstid finnsrunt hörnet. Man kan ta ett friår för att ägna sig åtfamiljen eller åt ideellt arbete eller kulturella aktivi-teter. Man har möjlighet att studera. Allt detta ärnågonting nytt och någonting som är väldigt väl-kommet.Jag återkommer så till våra utbildningsfrågor. Vihar nu i alla partier accepterat tanken på det livslångalärandet, alltså att man varvar arbete och utbildning.Det gamla försäkringssystemet, som är förknippatmed lönearbetet, fungerar naturligtvis inte längre.Man kan inte ha en livsplanering som innebär attmänniskor skall åka som en jojo ut ur och in i detsociala välfärdssystemet beroende på om man är ilönearbete eller om man gör någonting annat, t.ex.studerar.Jag är faktiskt orolig för det system vi har ochmed de intentioner som man ser när det gäller att fåen helhetslösning här. Utifrån den oron skulle jagvilja fråga t.ex. den socialdemokratiska riksdagsgrup-pen om man är beredd att driva frågan om en hel-hetslösning.Vi i har föreslagit en trygghetslag-stiftning som skall gälla alla människor, en generelltrygghetslagstiftning som gäller oavsett var i livscy-keln man befinner sig - om man är i arbete, om manstuderar eller om man gör någonting annat. Trygghe-ten skall finnas där jämt. Det är något som är viktigtför individens frihet och möjligheter att välja underlivets olika skeden. Det är också en fördelningspoli-tiskt viktig fråga.Jag skall inte fråga om den socialdemokratiskariksdagsgruppen är beredd att ställa upp på Miljöpar-tiets förslag om grundtrygghet, för den frågan hör idagsläget inte hit. Men man skulle mycket väl kunnatänka sig att lösningen när det gäller studenternassociala välfärdsproblem - socialförsäkringen - skullekunna vara ett litet försök med en grundtrygghet. Detgäller alltså ett enkelt system med en bra grundtrygg-het som täcker hela området, oavsett om man är sjuk,om man studerar, om man blir arbetslös, om manmåste göra studieuppehåll eller om man har ferier etc.- naturligtvis inklusive pensionsberättigandet i detsystemet.Det vore givetvis också intressant att höra de bor-gerliga partiernas, och ,syn på möjligheterna att få fram ett system som ökarmöjligheterna för den enskilde individen att fritt väljaunder livets gång - oavsett om man har familj medförsörjningsplikt eller om man befinner sig i börjanav livet och vill studera.Anf. 231 () re-plik:Fru talman! Det var intressant att sitta här i kam-maren och lyssna på en miljöpartist som frågar hurden socialdemokratiska gruppen tänker ställa sig. Detär också intressant att både och kan tala sig varma för vikten av stu-diesociala förhållanden som tryggar de studerandessituation i lärandemiljön. Ni talar egentligen om att nihar vapnen.Jag skulle vilja fråga: Vad tänker ni som har allie-rat er med socialdemokraterna göra för att verkställadetta? Det här är ju vad vi på vår kant vill. Vi villalltså att ni skall använda det ni säger att ni har, kan,förstår och vet samt den analys som ni har gjort. Jagdelar analys, som jag tycker oerhörtväl beskriver hur den enskilda människan möts av ettantal olika fack där åtgärder och hjälp skall finnas.Men när man sätter upp detta i en helhet är det barafragment. Stora bitar saknas.Jag tänker på två nyblivna föräldrar som jag pånära håll har sett. De har det betydligt jobbigare närdet gäller att få livssituationen att gå ihop än jag självhade när jag var nybliven förälder och studerade.Välfärden har försämrats för de studerande på univer-sitet och högskolor. Men ropar vi ut detlivslånga lärandet, fler högskoleplatser och fler iforskarutbildningen. Hur tänker ochhans kamrater i majoriteten arbeta för detta så att viser ett resultat, om det nu kommer enstudieutredning? Vi har ju blivit lovade en sådan i treår. Naturligtvis hoppas vi att den skall komma detfjärde året.Anf. 232 () replik:Fru talman! Jag tror att ett viktigt sätt att arbeta ärjust att föra diskussionerna här i kammaren. Det finnsideologiska skillnader mellan partierna - visst! Menvi har också en samhällsutveckling som går relativtsnabbt. Vidare har vi det försäkringssystem som vi nutalar om - det sociala försäkringssystemet, som ut-formades för länge sedan. skall detta modernise-ras. Det skall ske inom ramen för de ideologier somför tillfället har tillgång till makten men naturligtvisockså i en bred samverkan. Vårt parti driver natur-ligtvis den linje som vi har med i vårt partiprogram.Vi har lösningsförslag men vi är öppna för diskussio-ner. Vi tror att breda lösningar är viktiga när det gäl-ler den typ av frågor som utbildningsfrågor är - bredalösningar som håller över flera mandatperioder ochdär siktet är inställt långt framåt. Men låt oss diskute-ra hur man tar sig dit! Vi gör nog så gott vi kan.Anf. 233 () re-plik:Fru talman! Ja, det är det som är frågan. TyckerGunnar att man gör så gott man kan när man,tillhörande majoriteten, debatterar här i kammarenmen inte röstar för sina förslag eller yrkar bifall till demotioner där man reserverat sig till förmån just förinnehållet i det som det pläderas för att man skallgenomföra?Anf. 234 () replik:Fru talman! Jag vet inte om Kristdemokraternashopp står till att skall göra så gott vi kan.Vi gör så gott vi kan. Vi röstar naturligtvis för våraförslag, och vi vill ha en debatt i kammaren i den härtypen av frågor. Vi vill alltså driva politiken framåt,och vi lägger fram våra förslag.När det gäller en studiesocial utredning vill jagsäga att vi har röstat för en sådan. I det härfallet pågår det utredningar, och ärendet bereds iregeringen. Det är som sade - iett sådant läge är det dels inte brukligt, dels inte helleratt rekommendera att man pressar igenom en motion.Dessutom finns det inte någon realistisk möjlighet attgöra det med hjälp av fyra partier som långt ifrån harmajoritet. Det hade alltså inte alls påverkat det hela,även om vi skulle ha velat "kuppa" igenom motionen.Anf. 235 () replik:Fru talman! förde i sitt anförandeen mycket bra diskussion och gav en mycket bra bildav den studiesociala påfrestning som studenterna är utsatta för. Men det som gör mig så oerhörtförvånad är slutsatser av sin egenskildring, där han tog upp att olika utredningar pågårmed olika intentioner och inte alls har samma mål attåstadkomma en helhetslösning för studenterna. Slut-satsen blir att ni drar tillbaka ert yrkande om en hel-hetsbild genom en studiesocial utredning, där vi kanhitta en lösning och ett framtidshopp för studenterna!Hur kan denna motsättning mellan de argumentdu har framfört och ditt yrkande komma sig? Du sadeju alldeles tydligt och klart: Vi står för våraförslag. Vi röstar för våra förslag. Studenternas rolloch kvalitet skall öka. Varför drar ni då tillbaka ertförslag?Anf. 236 () replik:Fru talman! Det blir lite tjatigt att diskutera justden frågan i en och samma debatt, menjag kan gärna upprepa vad jag har sagt.Om man lägger fram en motion i ett ärende därdet pågår utredningar och regeringen håller på ochbereder ärendet, så brukar man inte yrka bifall till denmotionen. Det är den regel som gäller i utbildningsut-skottet. Det enkla skälet är naturligtvis att man i detläget inte är särskilt effektiv med sin motion.Dessutom skulle man i något läge - ett krisläge avnågot slag - kunna gå samman och agera på någotsätt, men det är ingalunda situationen i det här fallet.Med hjälp av , , skulle vi inte få någon majoritet, ochdet skulle inte föra ärendet framåt ett dugg. Däremotfinns det stora risker med det. Skulle det här förslagetgå igenom skulle vi kanske löpa risken att t.ex. fåstudiemedelspropositionen försenad. Skulle Sofiatycka att det var en bra lösning?Anf. 237 () replik:Fru talman! Jag är fortfarande förvånad över dettillbakadragande som gör av Miljö-partiets förslag. Vi skall väl inte enbart diskutera enstudiesocial utredning, men den är ju av största viktför att utvecklingen av högskolor och universitet skallbli bra och för att kvalitetsarbetet skall bli bra.Jag vill inte alls att ett nytt studiemedelssystemskall försenas, och jag hoppas verkligen att det integör det. har sitt konkreta förslag, som vihelt finansierat kan införa . Men en studieso-cial utredning står ju inte i motsättning till ett nyttstudiemedelssystem, och jag vill verkligen att vi sät-ter i gång en utredning och får en helhetsbild av stu-denternas situation.Anf. 238 () replik:Fru talman! Det råder inget tvivel om att vi harsamma synsätt i den här frågan. Det är alldeles up-penbart. Och jag tror också att budskapet har gåttfram vid det här laget. Jag känner mig ganska nöjd idet avseendet. Däremot tycker jag att det är bra omman får en diskussion i kammaren kring de här frå-gorna, om ärendet skall föras framåt på ett vettigt sätt.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )16 § betänkande 1998/99:TU8TransportpolitikAnf. 239 ():Fru talman! betänkande TU8 be-handlar ett stort antal motioner från allmänna mo-tionstiden och omfattar såväl investerings- och plane-rings- som driftsfrågor på väg och järnväg och ävenIT-frågor.Vägfrågor och omdömen om vägars standard ivårt land är utan överdrift på var mans läppar. Efteren vinter då vägarna enligt mångas bedömning vin-terhållits med begränsad framgång följer en vår dåtjälskadorna ytterligare avslöjar den begränsade re-surs som anslås till underhåll. Det finns verkligenanledning att ifrågasätta hur vi skall kun-na bibehålla det vägkapital som vi gemensamt har attunderhålla. Ett antal spektakulära olyckor har ytterli-gare satt fokus på frågan om sambandet mellan vä-garnas kvalitet och möjligheten att begränsa antaletolyckor på våra vägar.Samtidigt är den ekonomiska välståndsutveck-lingen i ett modern samhälle mycket nära förknippadmed att goda kommunikationer kan utvecklas ochupprätthållas. All samhällsutveckling på det ekono-miska området är i någon mån knuten till möjlighetenatt transportera varor och människor inom landetsgränser och att utan onödig tidsutdräkt kunna för-medla de varor vårt näringsliv producerar och expor-terar till den allt viktigare EU-marknaden. Transport-politiken måste enligt våra värderingar inriktas på attskapa ett kundorienterat, snabbt och effektivt trans-portsystem. Det avståndshandikapp som vi här i Sve-rige har gentemot vår viktigaste marknad måste, en-ligt vår mening, motverkas med en infrastruktur avhög klass.Det är också viktigt att i takt med den pågåendeteknikutvecklingen låta de olika transportslagen kon-kurrera med varandra. Vi förordar därför transportav-gifter på nivåer som ger konkurrensneutralitet mellande olika trafikslagen. Att, som föreslagits i exempel-vis utredningen , straffa trafik på väggenom att realt höja bensin- och dieselskatteravvisar vi därför mycket bestämt. Förutom att ensådan åtgärd ytterligare minskar svensk transportnä-rings konkurrenskraft gentemot omvärlden drabbasalla som i sin vardag är beroende av att kunna trans-portera sig med bil, och det missgynnar i motsvaran-de grad inhemska transporter, såväl för yrkestrafikensom för privatbilister.Fru talman! Den svenska transportpolitiken harunder hämmats av monopoltendenser ochcentralstyrning. De alltmer krympande anslagsramarsom regeringen anvisar leder till att såväl planeratunderhåll som ett fullföljande av upprättade investe-ringsplaner skjuts allt längre bort i tiden. Det svenskavägnätets standard är med regeringens politik utsattför en kraftig devalvering. Avstängda vägar, nedsatthastighet, skador på fordon är några av de allvarligakonsekvenser som följer med neddragningen av an-slagen. Det av fastställda målet en nollvi-sion ter sig alltmer avlägset. Detta kommer att disku-teras mer i debatten om nästa betänkande här i kam-maren, men redan nu kan frågan ställas om den an-svariga ministern möjligen kan ha missförstått nollvi-sionens innebörd: Det var noll döda i trafiken vi villenå fram till, inte noll i anslag för att förbättra fram-komligheten på våra vägar.Med ökat inslag av marknadsstyrning kan enligtvår mening nya och mer effektiva transportformerutvecklas. Genom att bolagisera SJ, ochVägverket och upphandla all verksamhet i konkurrenskan myndighetsansvaret renodlas, kostnaderna förverksamheterna minskas och mer pengar bli kvar föratt investeras i underhåll och nybyggnation. Konkur-rensutsättningen av godstrafiken har blivit en fram-gång, och den upphandling som länstrafiken nu ge-nomför visar att det går att rationalisera samtidigtsom kostnaderna sänks, såväl för busstrafiken som pådet spårbundna nätet.Den senast genomförda upphandlingen av järn-vägstrafiken på visar också att detlönar sig att låta fler och nya entreprenörer konkurre-ra om trafiken på det statliga bannätet. Med motsva-rande kostnadssänkning på det övriga bannätet skullejärnvägens möjligheter att själv generera intäkter ökadramatiskt, och ett förväntat överskott skulle kunnaanvändas till att förbättra trafikutbudet på de linjersom är ekonomiskt svaga.Fru talman! Regeringen har sedan maktöverta-gandet 1994 kraftigt minskat ramarna för anslagen tillsåväl järnvägar som vägar. De storstilade planer sompresenterades har krympt till ennivå som till ingen del motsvarar trafikanternas kravpå standard. Utlovade nyinvesteringar skjuts påframtiden, och redan projekterade väg- och järnvägs-förbättringar staplas bokstavligen på hög i de olikaregionerna, för att därefter hamna i en oviss framtidbland alla de övriga objekt som redan borde ha för-verkligats.Ett sätt att höja investeringstakten vilket kortsik-tigt inte påverkar statens investeringsbudget är attSverige som så många andra länder utnyttjar möjlig-heten att använda nya finansieringsmodeller. Genomintroduktion av Private and Public Partnership-modellen, PPP, eller skuggtullsmodellen, som denockså kallas, kan ett antal vägobjekt lämnas ut tillsvenska eller internationella konsortier för projekte-ring, finansiering, byggande och drift. Under denaktuella avtalstiden, vars längd kan variera, kan vä-gobjekten utnyttjas av trafikanterna fullt ut. Ersätt-ningen till ägaren, konsortiet, utgår i form av en iförväg fastställd ersättning, baserad på beräknat antalfordon som förväntas utnyttja vägen.