prot · GN0945 · 1999-12-13 00:00:00 — Både studenter och vuxenstu-derande behöver få klarhet i vad som gäller för fram-tiden. Brist på förutsägbarhet skapar bara otrygghet.Under nästa år ska också ta ställning tillhur vuxenutbildningen och den eftergymnasiala yr-kesutbildningen ska utformas . När debesluten ska tas är det betydelsefullt att full klarhetråder om den framtida studiefinansieringen.Regeringen har tidigare blivit hårt kritiserad föratt den utlovade reformen dröjt så pass . Kriti-ken har kommit från alla håll, även från Vänsterparti-et och . Men ligger förslaget här, ochdet är ett bra förslag. I det läget, och trots den kon-sensus som i stort gällde kring Studiestödskommit-téns förslag och den kritik som framförts om att manhittills inte kommit till skott, vill nu de borgerligapartierna inte ta ställning till förslaget utan kräverförnyad beredning, något som ytterligare skulle för-sena införandet av ett nytt studiestödssystem ochdessutom omöjliggöra en synkronisering med vux-enutbildningsreformerna. Jag kan inte annat än förvå-na mig över detta.I tidigare motioner har betonat fleraviktiga aspekter vid utformningen av ett nytt studi-estödssystem. En sådan är att det ska vara samman-hållet och ersätta de nuvarande studiestödsformernastudiemedel, särskilt vuxenstudiestöd - svux - ochsärskilt vuxenstudiestöd för arbetslösa, dvs. Enannan är att det ska ha en god rekryterande effekt ochvara lätt att administrera.Det nya studiestödssystemet uppfyller alla dessakrav. Jag tycker att det är bra att det särskilda utbild-ningsbidraget inte berörs utan att det kommer attfinnas kvar parallellt med det nya studiestödet framtill dess att är avslutat den31 december . Kunskapslyftskommitténkommer att lägga fram sitt slutbetänkande , och då blir det möjligt att ta ställning till dendelen i samband med vårpropositionen.Andra krav som vi ställt på ett nytt studiestöds-system är att det ska ha ett tydligt klass- ochkönsperspektiv och att det ska motverka den socialasnedrekryteringen till högre studier. Den förhöjdabidragsdelen och det kraftigt förhöjda fribeloppet haren sådan effekt och ger studenterna ett avsevärt bättrestöd. Det är också betydelsefullt att vi har lyckats lösapensionsfrågan och att även studier nu blir pensions-grundande. Den högre bidragsdelen på för sär-skilt prioriterade studerandegrupper kommer på etteffektivt sätt att bidra till att skapa en ökad social ochekonomisk rättvisa och är en viktig del i ett återkom-mande livslångt lärande.För oss är det självklart att ett studiestödssystemska vara utformat så, att det är möjligt för var och enatt betala tillbaka sina skulder inom rimlig tid. Det ärockså viktigt att varje generation betalar sina kostna-der och tar sitt ansvar inför kommande generationer.Vi kan inte vältra över kostnader på våra barn ochbarnbarn.I dag har drygt 1,3 miljoner personer studielån tillett värde av nästan . Skuldstock-en ökar snabbt och i takt med att fler och fler väljeratt studera vidare, något som vi politiker hälsar medtillfredsställelse. Vårt mål är att av en årskullfrån gymnasiet ska gå vidare till högre studier i bör-jan av 2000-talet.Utan den skärpning av återbetalningstakten somnu föreslås skulle kostnaderna för avskrivningarnasnabbt raka i höjden. Om skulle de ha nåtten nivå av ca 6 miljarder , och det är inte rim-ligt. Lättnader när det gäller återbetalning av studie-skulder bör i stället kunna ske genom att man när detfinansiella läget så tillåter skapar utrymme inom deårliga budgetarna för en ökad bidragsdel, som därmedminskar lånebehovet för den enskilde.Situationen för studerande med barn kommer attförbättras genom att barnbidraget och studiebidragethöjs i två steg. Dessutom kommer det att i det nyastudiestödssystemet finnas möjlighet att ta etttilläggslån på om man harstor försörjningsbörda.Vänsterpartiet har också i en motion till socialför-säkringsutskottet föreslagit att en översyn av dekompletterande stödsystemen, som bostadsbidrag,socialhjälp och a-kassa etc., görs i förhållande till destuderande.Vad har då de andra partierna tyckt om det nyastudiestödet och om anslagen till studiestöd? När detgäller anslagen för inom utgiftsområde 15,Studiestöd, ligger förslag drygt 1,7miljarder lägre än regeringens. Kd:s förslag innebären minskning av anslagen med drygt en halv miljard,c:s med nästan 7 ½ miljarder och meddrygt 2,7 miljarder. Den debatt som förts av de bor-gerliga partierna i massmedierna om att det i budge-ten satsas alltför lite pengar på studiestöd blir chocke-rande bedräglig när man tar del av dessa siffror.De borgerliga partierna säger sig också vara in-dignerade över att det nya studiestödssystemet i nulä-get inte fullt ut är finansierat utan att regeringen äm-nar återkomma till detta i vårpropositionen. Men detär något som regeringen klart och tydligt deklareraderedan när förslagen presenterades.Kristdemokraternas och indignationär svårsmält, tycker jag. Ingen av deras s.k. ambitio-ner finns det ekonomisk täckning för i deras budge-talternativ. Det är vidare orimligt att som både Mode-raterna, och i sinabudgetalternativ för helt ta bort anslagen tilldet s.k. NT-svuxet. Sista antagningen till utbildning-arna med NT-svux gjordes . Studenternabefinner sig alltså i utbildning just . Jag menar attdet är viktigt att staten står för de åtaganden man gjortgentemot enskilda individer, annars skapar man enosäkerhet och en misstro som kan få förödan-de konsekvenser. Dessutom har vi enbesvärande brist på tekniker och naturvetare. Jag kanbara peka på svårigheten att rekrytera lärare med denbakgrunden både till grund- och gymnasieskolan.Då det gäller det reformerade studiestödet harCenterpartiet ett eget genomarbetat förslag med enhögre bidragsdel, som man till del finansierar. Dettror jag fortfarande. Jag har inte förstått detta riktigt,. Jag har ändå sett det som att det är ettsänkt totalbelopp, men jag har förstått att Center-partiet har ändrat politik i detta fall. Det är bara gläd-jande. Men föreslår i varje fall ett mindreantal studieberättigade terminer, en mindre ökning avfribeloppet och också ökade krav på studieresultat.Med ett sådant system gäller det verkligen förstudenterna att från början välja rätt. De får helst intemissa en enda tentamen. Såvitt jag förstår - men dettaär lite osäkert - minskar deras disponibla inkomst.Vad föreslår innebär alltså ett sys-tem som är ovänligare mot studenterna och somskulle utsätta dessa för en betydligt större stress.Dessutom är det föreslagna systemet väldigt ovänligtmot de vuxenstuderande.Folkpartiets förslag är, tycker jag, mycket svårt attförstå. vill man sänka de totala kostna-derna för utgiftsområdet med ungefär 2,7 miljarder.År 2001 däremot säger sig ha som ambi-tion att i det nya studiestödssystemet öka bidragsde-len till mot föreslagna . Jag vet inte hurmycket den ambitionen egentligen är värd. Det gälleralltså studerande på högskolor och universitet.Om denna ambition ska tas på allvar och det härär något som ganska snabbt vill genomfö-ra, betyder det att från till ett annatbehöver skaka fram ytterligare 9 miljarder kronor.Såvitt jag förstår är det orimligt. Jag skulle vilja sevilka grupper som i så fall fick vara med och betaladen delen.Enligt förslag får färre stu-denter ett ökat bidrag, motsvarande kostna-derna för en hamburgare - en ökning sompå sikt, när också pensionspengarna ska betalas,kommer att reduceras till en hamburgare per termin,under förutsättning att man kan köpa med studentra-batt.Moderaterna driver, som jag sagt, en heltegen linje. Det framgår om man läser deras förslag,och då speciellt noga eftersom de inte är särskilt tyd-liga. Reservationen till för-slag är mångordig. Den kan tolkas så att de över hu-vud taget inte tror att generella bidrag ger positivarekryteringseffekter vad gäller högre studier.I stället vill de öka den s.k. utbildningspremien -alltså att det ska löna sig att studera - genom att kraf-tigt höja akademikerlönerna; detta som manvill genomföra stora skattesänkningar. Men det ärfaktiskt så att stora grupper av akademiker, 60-70 %av dem, finns inom den gemensamma sektorn.Bortsett från det olämpliga i att politiker läggersig i själva avtalsuppgörelsen är förslagen omöjlighet för den gemensamma sektorn. Det gårinte att, som sektorns kostnader kraftigtökas, minska dess intäkter. Följden kan då bara bli attsektorn drastiskt måste minskas och att dess verk-samhet måste överföras till den privata och avgiftsfi-nansierade sektorn, vilket tydligen är ett mål för Mo-deraterna. Skatter byts då mot avgifter, vilket alltiddrabbar låginkomsttagarna.Vi skulle få ett system liknande det i därlösningen för studiebegåvade arbetarungdomar ärvälgörenhet från enskilda eller, om man har tur, nå-gon form av stipendier.Fru talman! Med detta yrkar jag bifall till hem-ställan i betänkandena UbU2 och UbU7.Anf. 181 () replik:Fru talman! började med attsäga att det nya är att reformen är väl balanserad ochatt det är fråga om ett väl genomtänkt förslag. Tillmin stora förvåning har gått med pådet här förslaget. Men i program stårdet: Den sociala snedrekryteringen till högskolanmåste brytas. Här spelar ett bättre studiefinansierings-system med sikte på studielön en avgörande roll föratt alla ska ges möjlighet att studera.Lite senare står det: Studielön är en väsentlig åt-gärd för att minska snedrekryteringen till högre ut-bildning.Tycker verkligen , efter denpolitik som man tidigare fört, att det nya system somär föreslaget är väldigt bra för studenterna? Jag frågardet med tanke på vad har dis-kuterat.Anf. 182 () re-plik:Fru talman! Det är helt riktigt att det står så i vårtutbildningspolitiska program. Jag tror att det också ivårt partipolitiska program står att slutmålet för oss ärstudielön. Vi är dock väl medvetna om att vägen framtill studielön är ganska lång. Det finansiella läget nuär sådant att det absolut inte skulle vara möjligt attklara vare sig studielön eller, såvitt vi har kunnatbedöma, en större bidragsdel än de som vi harvalt.Vi tycker, , att balansen är väldigtbra genom att vi också har kunnat höja fribeloppet såpass kraftigt att det blir möjligt för studenterna att fåen ökad disponibel månadsinkomst. Det är de i väl-digt stort behov av. Dessutom: Om man har särskildaskäl, bl.a. en stor försörjningsbörda, kan man ansökaom ett sådant här tilläggslån på permånad. Det tycker jag är jättebra.Anf. 183 () replik:Fru talman! Det är synd att harbackat i sin politik och går tillbaka. Man säger: tarvi ett väldigt litet steg framåt. Detta nöjer man sigmed. Jag tycker alltså att det är synd att Vänsterparti-et har backat i utbildningspolitiken.Britt-Marie Danestig funderade kring Centerparti-ets förslag och finansiering som, som sagt, innebär enmycket större bidragsdel än vad regeringen ochVänsterpartiet föreslår. Vi har det nuvarande beloppetsom utgångspunkt, alltså som vi delar fifty-fifty. Vi höjer också fribeloppet till två basbelopp. Etthalvt basbelopp skiljer alltså vårt förslag från Väns-terpartiets förslag. Vi kan göra så eftersom vi höjerbidragsdelen otroligt mycket.Vidare vill vi ha en studiesocial utredning, bl.a.för att få ett helhetsgrepp om studentpolitiken.Britt-Marie Danestig, är alltså det här ett förstasteg? Kan man komma med nästa steg mot studielöneller en ökad bidragsdel till eller till vår-budgeten? När ska de vidare stegen tas när det gälleratt göra det bättre för studenterna?Anf. 184 () re-plik:Fru talman! Jag vet inte om har hörttalas om de små stegens revolution. Vi föredrar attvara realister med en optimistisk framtidstro. Det gårbra för . Om det gör det också i fortsättningenkommer det säkert att finnas ett visst finansiellt ut-rymme för en ökning av bidragsdelen exempelvis.Det står klart och tydligt om detta i utbildningsut-skottets betänkande. Jag bryr mig inte om att citera urbetänkandet. har säkert sett att dettastår att läsa på flera ställen.Det finns många angelägna områden. Under för-middagen ägnade vi mycket tid åt att diskutera för-skolan, och gymnasieskolan. Jag tror attSofia håller med mig om att det även därbehövs resurser. Om vi inte satsar resurser på dengrundläggande utbildningen kommer vi inte att hanågra studenter som klarar den högre utbildningen.Det gäller alltså att hitta en balans även där.Sofia vill att jag gör en tidsbestämmelsemen en sådan kan jag givetvis inte göra här. Med denoptimistiska framtidsvision som ser ut att gåmot kan det väl hända att vi kan täcka även de härbehoven men det finns ju också andra viktiga behov.Anf. 185 () replik:Fru talman! Jag hade också lite svårt att hängamed i argumentationen från ,. Först anklagar hon oss i Folkpartietför att vara orealistiska därför att vi skriver att vi harsom långsiktigt mål att uppnå fifty-fifty, bidragoch lån.Själv svänger från att för ettår sedan ha utlovat studielön, alltså ökning, tillatt komma ned till . Det är en ganska kraftigsvängning.Folkpartiet har verkligen inte lovat en höjning till50 % nästa eller nästnästa år. På den punkten har viungefär samma formulering - vi har alltså en lång-siktig ambition att höja till . Mer har vi aldrigutlovat. Men jag har mött vänsterpartister som utlovatstudenterna i , och på olika andraställen där jag varit att man ska införa studielön. Detär ett väldigt stort steg.Däremot tycker jag att det är tråkigt, med tanke påalla de vittnesbörd om totalbeloppets betydelse somkommer, att inte åtminstone har varitmed om att diskutera en höjning av totalbeloppet.Britt-Marie Danestig har fel när hon säger att viinte finansierar den i och för sig blygsamma höjning-en med . Det gör vi genom att göraförändringar och medvetet sänka den föreslagna hög-re bidragsdelen för vuxenstuderande. Vi tror nämli-gen att i ett skede där man står och väljer mellan attläsa eller inte kan totalbeloppet faktiskt spela en välså stor roll som bidragsdelen. Det är alltså inte någotofinansierat löfte.Sedan är det en helt annan sak - och det diskute-rar vi i och för sig - att vi i nästa års budget gören besparing. Vi har ju sagt nej till detorättvisa a-kassebidrag, UBS, som saknar lånedel ochär riktat till vissa grupper av studenter. Det har vi sagtnej till och det säger vi nej till även nästaår.Anf. 186 () re-plik:Fru talman! Faktum, , kvarstår. I ertförslag när det gäller utgiftsområde 15 för ,har ni ett anslag som är drygt 2,7 miljarder lägre ändet anslag som regeringen tillsammans med Vänster-partiet och har lagt fram. Då är det svårt,tycker jag, att över huvud taget ge sken av att man harnågot slags generositet kring studiestödsproblemati-ken.Jag blir lite ledsen när jag läser , tyck-er jag, väldigt snåla inställning till de lågutbildadevuxna som är ganska många i det här landet. Mångaav dem är också kvinnor, , som Folkparti-et i andra sammanhang säger sig vilja värna om. Attde får de här möjligheterna, kanske i livet,är en oerhört viktig jämställdhetsfråga. Där, , finns det en mycket stor begåvningsreserv. Jaghar som folkhögskolelärare sett vilka fantastiskamöjligheter de här kvinnorna har, hur de kan utveck-las och hur de senare med glans klarar av högre studi-er på universitet och högskola.Anf. 187 () replik:Fru talman! Vi har sett hur bl.a. ensamståendemammor drabbades av att man tog bort barntillägget isvux och svuxa. Därför har sedandet skedde krävt att det ska återinföras. Det kräver viockså i dagens budget, vilket alltså inte Vänsterpartietstöder.Återigen: blandar ihop tvåsaker. Vi accepterar den budgetering av studiemedlenför som regeringen har avsatt. Men vi föreslårvissa förändringar.För nästa år, däremot, föreslår vi, som vi har sagtflera gånger, en besparing på den del av kunskaps-lyftet som framför allt är arbetsmarknadsåtgärder. Detgör vi nu när det finns fler jobb. Vi föreslår också enlånedel i UBS, vilket sparar mycket pengar.Anf. 188 () re-plik:Fru talman! Det är riktigt att arbetslöshetsstatisti-ken går ned och att det finns fler jobb. Det tror jag attvi gläder oss åt tillsammans, och jag.Men det är inte så enkelt att de människor som ärarbetslösa med någon absolut säkerhet passarför de jobb som finns utannonserade. Därför är det såoerhört viktigt att vi inte tappar tempo när det gällersatsningarna på vuxenutbildning. Annars får vi bristpå arbetskraft på ena hållet och arbetslösa på andrahållet. Vi måste kunna föra ihop det här på något sätt.Väldigt många i de här grupperna av arbetslösabehöver en fortbildning och en vidareutbildning föratt vara attraktiva på arbetsmarknaden. Eller ocksåbehöver de ytterligare komplettera sina studier.Anf. 189 () re-plik:Fru talman! Jag måste säga att jag hade lite svårtatt hänga med i argumenta-tionsteknik.Jag vill bara påminna om attkristdemokraterna har föreslagit en lugnare utbygg-nadstakt. Det innebär att enligt vårt förslag får varjestudent det bättre.Sedan ironiserar däröver ochsäger: Det blir bara en hamburgare som studenternafår.Det är klart att det går att säga så. Med något an-nat förslag kanske de får tio hamburgare, om man nuvill säga det. Jag tycker att det är en oerhört låg nivåpå debatten när man hamnar i en sådan argumenta-tion. Men det får ju stå för . Jagtvivlar på att hamburgerberäk-ningar äger någon relevans.Jag skulle vilja ställa en fråga till angående barntillägget i svux och svuxa. Detgjorde ju att många kvinnor hade möjlighet att stude-ra. tas de bort. hävdar ni i Vänsterparti-et att ni är de som värnar om jämlikhet. Jag kan inteförstå hur ni kan ställa upp på en sådan grej.Jag vill också fråga: Hur ser först-till-kvarn-systemet och på att en 23-årigstuderande kan mötas av argumentet: Tyvärr, pengar-na är slut och du får inget studiebidrag! Och så ham-nar de i hopplösheten igen.Anf. 190 () re-plik:Fru talman! Jag ska inte ironisera över de 62 mil-jonerna för en höjd bidragsdel som för liggeri budget.Jag ska i stället ställa en mycket allvarlig fråga tillErling Wälivaara: Hur stor ökning i kronor och örenper student och månad anser att de62 miljonerna räcker till? Den frågan vill jag gärna hasvar på i nästa replikrunda.Så till svux, svuxa och barntillägget. Vi tycker attdet är olyckligt om man i studiestödet kopplar in ettbarntillägg. Vi tycker att stödet till barnfamiljer sombehöver det ska ligga som kompletterande stöd. Detkan ske genom att vi nu höjer både barnbidraget ochstudiehjälpen. Det har barnfamiljerna nytta av. Detska också finnas ett generöst bostadsbidrag för barn-familjer. Men man ska inte koppla ihop det med stu-diestödet. Det har varit vår uppfattning.Då det gäller först-till-kvarn-systemet måste manfaktiskt ha något slags realism i det hela. Det är svårtatt i en budget lägga alla budgeterade medel somöppna. Vi gör det med studiemedlet som en rättighet.Men just när det gäller det 82-procentiga bidrag somär riktat till en särskild grupp måste pengarna låsas,för annars förlorar vi kontrollen över dem.Det är naturligtvis beklagligt. Men vi kan ju hop-pas att man återvänder och söker igen. Kanske befin-ner man sig då i en tidsfas som gör att man har möj-lighet att få bidraget beviljat, om man tillhör en sådangrupp som har ett stort behov av det.Anf. 191 () re-plik:Fru talman! Jag vill bara än en gång påminnaBritt-Marie Danestig om att våra 62 miljoner gällerfrån . De gäller alltså . Det som ni föreslår ska börja gälla från den1 juli , så det är ju faktiskt en skillnad. Jagtycker att kan vänta med att sevad vi föreslår ska gälla från år 2001.Sedan blandar in höjt bo-stadsbidrag i debatten. börjar jag förstå. Vänster-partiet vill alltså skyffla över kostnaderna på kommu-nerna i stället för att ta sitt ansvar här i riksdagen.Anf. 192 () re-plik:Fru talman! Jag förstod nästan att jag inte skullefå något svar när det gällde de 62 miljonerna. Menjag kan ge svaret. Det blir 44 kronori månaden. Jag vet inte om vet hurmycket en hamburgare kostar, men det spelar ingenroll.Så till barntillägget i svux och svuxa. Är det någotsom vi i har varit oerhört noggrannamed så är det att inte vältra över kostnader på kom-munerna. Är det något parti i den här somverkligen har arbetat för att återföra mycket pengartill kommunerna så är det , så det varett dåligt exempel.Anf. 193 ():Fru talman! Både och Britt-MarieDanestig har uttryckt sin tillfredsställelse över sam-verkansformerna, och jag vill på vägnarinstämma i detta och säga att vi sätter stort värde pådenna samverkan i en öppen konstruktiv anda och itrevliga former. Vi uppskattar den. Vi har prövatden i ganska många propositioner, och vi är villiga attpröva den ett tag till.Vi står alltså bakom studiemedelsreformen. Mil-jöpartiet har en vision när det gäller möjligheten tillstudier för alla, ett inslag för ökad livskvalitet, där detlivslånga lärandet ingår som en naturlig del. I denvisionen har studielön i stället för studielån en viktigplats.Vi hörde Per från citera en kändf.d. skolminister, som här i kammaren för inte sålänge sedan sade att den som är satt i skuld icke är fri.Lite av de tankarna ligger väl bakom att man ska hastudielön i stället för studielån. Det skulle också för-bättra möjligheterna att lösa problemet med de studi-esociala frågorna för studenter vid högskolor ochuniversitet. Jag kan dock inte ta det här som ett ut-tryck för att är villiga att ställa sig bak-om förslaget om studielön.Det är som sagt en vision, och vägen till dess för-verkligande är lång, som det ska vara med visioner.Det är fullständigt omöjligt att finansieraen reform som kräver så mycket pengar som skullebehövas för en studielön. Vi ser naturligtvis utveck-lingen av studiemedelssystemet och de studiesocialafrågornas lösning som steg i rätt riktning på dennalånga väg. Studiemedelsreformen är ett viktigt sådantsteg.Miljöpartiet var med i den parlamentariska och står bakom dess förslag. Vihade en enda liten reservation på en speciell punkt,och den gällde fribeloppet, där vi ville ha en ökning,som också har blivit medtagen.Vi måste också påminna oss att studiemedelsre-formen, som alla partier har efterlyst - även om manhar klagat lite över att den inte har kommit tidigare -ändå antagligen kommer i rätt tid, när samhället hål-ler på att ta sig upp ur en ekonomisk svacka. Storadelar av utbildningsväsendet lider fortfarande aveffekterna av nedskärningar, framför allt på skolansområde. Ändå har studiestödsreformen nu kunnat geplats åt en ökning av bidragsdelen som tillsammansmed den nya pensionsrätten tillför de studerande enförstärkning om jämfört med statensbidrag i det nuvarande systemet.Systemet har stora fördelar i jämförelse med detnuvarande. Flera olika delsystem ersätts med tvåbidragssystem med en bidragsnivå på och enbidragsnivå på . Man bör ändå uppmärksammaom inte en svaghet så ändå en otillräcklighet i detsystem som vi talar om . Det gäller relationen tilltanken om det livslånga lärandet. Jag tycker att studi-emedelssystemet som det nu är utformat och som detockså föreslås i reformen fortfarande har karaktärenav en bra lösning för den reguljära traditionella studi-egången från gymnasiet och vidare till en högskolaeller ett universitet, där man fullföljer sina studier grundexamen på högskolenivå.När det gäller det livslånga lärandet och den åter-kommande fortbildningen under hela livet har vidäremot fortfarande behov av att få finansieringsfor-mer som kompletterar den här studiemedelsreformen.Den är inte avpassad för att täcka detta och ska an-tagligen inte heller vara det. Vi ser alltså fram emotett fortsatt arbete för att få en full täckning av studie-finansieringen i det livslånga lärandet.Det finns två punkter i studiemedelsreformen somär en liten hjälp på vägen. Den ena är möjligheten attkomplettera med ett extralån när man går in i studier ien senare del av livscykeln och kanske har andraekonomiska problem än vad man har när man somung student från gymnasiet kommer in på en hög-skola. Det är också viktigt att vi, till skillnad mot vadStudiemedelskommittén föreslog, har fått tolv termi-ners bidragstid.