prot · GM0971 · 1999-03-18 00:00:00 — Vi har ändå ganska tydligt talat omvad vi från sida tycker att pengarna skallanvändas till.Vi vill naturligtvis från kulturutskottets sida attpengarna används till musikskolorna och att manåterhämtar den nedskärning som man tyvärr gjort ikommunerna nu när man har större ekonomiska möj-ligheter och återinför musikskolorna i kommunerna.Anf. 233 () replik:Fru talman! Jag skall vara lika kortfattad som jagvar förut. Jag vill bara notera att vartvungen att kasta in en felaktig schabloniserad bild avvad moderat politik är. Det bevisar bara att min peda-gogiska uppgift att för honom förklara vad moderatpolitik går ut på är mer omfattande än vad vi får platsmed i en debatt som den vi har , så det skall jagavstå från.Jag vill bara skicka med ett litet tips till PaavoVallius: Kalla gärna Perssonpengarna för det jagkallar dem för, Svenssonpengarna. Det är den vanligeSvensson som arbetat ihop de pengarna och inte herrPersson.Anf. 234 () replik:Fru talman! Jag vet inte om vi kommer så mycketlängre med dessa frågor. Faktum är att det är denpolitiska viljeinriktningen som skiljer mellan oss ochmoderaterna. Vi vill satsa på vården, skolan och om-sorgen. vill sänka skatter i stället.Drar man in pengar från kommunerna och inte gerdem resurser ger det kommunerna möjligheter attspara på sådana verksamheter som inte står i skolla-gen. Då är kulturskolorna och musikskolorna i fara.Det är naturligtvis resultatet om man inte ökar dekommunala medlen på dessa områden.Anf. 235 () replik:Fru talman! inlägg nu bevisar detjag sade förut. Jag har en fantastisk uppgift. Om Paa-vo Vallius tittar på både vårt aktuella program och detprogram vi gick till val med ser han att ensatsning på de kommunala kärnfrågorna vård, omsorgoch skola är moderat politik.Anf. 236 () replik:Fru talman! Det är sant att har före-slagit dessa satsningar. Skillnaden är att vi hadepengarna, men det hade inte moderaterna.Anf. 237 ():Fru talman! håller påmed en genomgång av de statligt stödda teater-, mu-sik- och dansinstitutionerna. Översynen av teatrarmed regional verksamhet skall vara klar i slutet av1999. Det resultatet kommer jag att ta del av medstort intresse. Ett av målen för uppdragär att främja en geografisk jämlik fördelning av kul-turutbudet.Det är på grund av översynen som Centerpartietinte har någon reservation till det här betänkandet.Jag hoppas och vill tro att precis som jaganser att det är oerhört viktigt att alla människor i vårtavlånga och ofta glest befolkade land skall kunna tadel av teaterföreställningar utan att behöva åka mångamil till någon storstad.Fru talman! Geografisk jämlik fördelning måsteockså innebära att alla län skall ha en länsteater. Paa-vo Vallius var här inne på att två län, ochSödermanland, inte har någon egen länsteater men attde har ett projekt under tre år.Jag vill gärna betona att det är viktigt att man gören utvärdering innan försöket är slut så att de kan fåklartecken för fortsatt statligt stöd så att dekan satsa på trygghet för skådespelarna och planeraför de fortsatta teaterarrangemangen.För att få barn och ungdomar intresserade av kul-tur måste kulturmedvetenheten börja odlas . Fårsmå barn tidigt kontakt med bra teater grundar vi förett fortsatt bra kulturintresse.Viktigt i det sammanhanget är också den miljösom teaterföreställningarna visas i. Under ett antal århar våra skolbarn fått sitta på golvet i gymnastiksalaroch titta på teaterföreställningar som innehållsmässigthar varit bra. Men att sitta obekvämt och upplevarelativt dåligt ljud och ljus leder inte till att kulturint-resset ökar.För att klara en bra teatermiljö måste barn ochungdomar få möjlighet att åka till en riktig teatersa-long och uppleva den speciella stämningen som finnsdär. Då blir det lite fest över den pjäs som de ser. Detär viktigt att man försöker att få ut det till landetsolika skolor.En annan viktig fråga som också har tagits upp är länskonstnärerna. Regeringen sade i betänkan-det 1996/97:KrU1 att länskonstnärer bör spridas ilandet. Det startade med sju. Antalet har successivtökats och lär bli 27, om jag är rätt underrättad.Det är då läge att se över var de finns placerade.Det är ännu inte alla län som har länskonstnärer,bl.a. beroende på att en del lokala och regionala hu-vudmän inte anser sig ha ekonomisk möjlighet attanställa dem. Det bör uppmärksammas extra noga.Försök till att hitta lösningar för de län som inte harlänskonstnärer måste prioriteras om vi skall kunna fåen jämn fördelning över landet, vilket är intentionernai regeringens uttalande.Vi har talat mycket varmt om skolan . Sko-lan har en viktig roll som kulturspridare. Skolverketoch har fått ett spännande uppdrag attstärka och vidareutveckla arbetet med kultur i skolan.Det skall bli intressant att följa det. Min förhoppningär att drama får ett större utrymme i skolan för attstärka barns och ungdomars självförtroende.Fru talman! yrkar bifall till hem-ställan i betänkande KrU5.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )13 § Vissa kulturpolitiska frågorFöredrogsKulturutskottets betänkande 1998/99:KrU7Vissa kulturpolitiska frågorAnf. 238 ():Fru talman! Inledningsvis vill jag poängtera skill-naden mellan kulturen och dess olika yttringar å enasidan och kulturpolitiken å den andra. Det är kultur-skaparnas frihet att skapa sina alster vilket konstnär-ligt område det än må gälla. Det må vara litteratur,bildkonst, musik, teater och många fler.Det är de enskilda människorna som gör sitt val idet kulturutbud som erbjuder just dem den störstaupplevelsen och det största engagemanget. Politiker,på vilken nivå de än verkar, skall inte styra kulturin-nehållet men ge förutsättningar och ramar. Kulturenmåste stå fri i förhållande till beslutsfattarna.Det ökade internationella utbytet och det allt stör-re medieutbudet bidrar verksamt till den mångfaldsom vi eftersträvar. Så förstärks också yttrandefrihe-ten.Genom satsningar på informationstekniken, IT -ofta felaktigt kallad för informationsteknologin -skapas möjligheter till nya arbetsformer och störretillgänglighet till vårt kulturarv och till kulturyttringari övrigt. Biblioteken, som fortfarande enligt min me-ning spelar en huvudroll för kulturens tillgänglighet,kommer i allt större utsträckning att kunna nyttiggörainformationstekniken.För våra invandrare och nya svenskar är förtro-genhet med vår kultur väsentlig för att de skall kunnafinna sig till rätta i vårt land.Vi moderater är av den uppfattningen att statensansvar för kulturen bör renodlas. Staten har självklartett särskilt ansvar för vårt kulturarv och vidare förnationalscener, vissa museer, arkiv, dansscener, mu-sikteatrar och musikinstitutioner över huvud taget.Genom lägre skatteuttag, , ges deenskilda människorna utökade möjligheter att ta delav kulturutbudet och också betala en något störreslant för detta. Kulturens beroende av skattefinansie-ring minskar då. Det förtjänar att påminnas om att demånga människornas kostnader för kulturdeltagandefaktiskt är . Det som staten, landstingen ochkommunerna tillsammans betalar står bara för 25 %.Intresset från företagen att genom sponsringstödja vissa kulturyttringar ökar. Jag tror att det 1998var 250 miljoner, och det är inget dåligt tillskott.Dessa företags ökande bidrag betyder inte bara störreresurser utan också, och det är för mig inte minstviktigt, nya gruppers deltagande. Företagen inbjudersina anställda och man får en vana att besöka teatrar,lyssna på musik m.m. hoppas jag att skatte-reglerna för sponsring skall klarläggas genom deträttsförfarande som pågår och att detdå skall bli lättare.Andra möjliga finansieringsvägar kan vara fonder,donationer, gåvor, lotteriverksamhet, avdragsrätt förvård av kulturhistoriska byggnader m.m.Till sist, fru talman, av den borgerliga regeringen. Enligt vårmening borde den återfå sitt oberoende. Det oberoen-de som den nuvarande regeringen med stor skynd-samhet berövade den vid sitt återinträde till rege-ringsmakten - med stor klåfingrighet skulle jag viljapåstå, för att använda det uttryck som kulturministerMarita använde härommorgonen om politi-ker som lockas att ha synpunkter på programinnehål-let. Banden till borde också upplö-sas.Fru talman! Med dessa ord yrkar jag bifall till re-servation 1.Jag ber att få återkomma till beträf-fande de skattetankar som han hade. Jag anser att deär helt felaktiga, precis som sade. Detfår vi tyvärr ta i en senare debatt.Anf. 239 ():Fru talman! anser, som så mångaandra, att kulturen har ett egenvärde i sig. Kulturenkan också vara en viktig ekonomisk tillväxtfaktor omden får verka på rätt sätt, inte minst på regional ochlokal nivå. Men vi vill hävda att kultur är mycket merän de här två faktorerna.Olika kulturaktiviteter och skapande inom kultu-ren bidrar till nya erfarenheter och nya kunskaper.Kultur kan därför leda till att jag växer som männi-ska, att jag kan se nya lösningar och tänka nya tankari både stort och smått. Kultur kan bidra till männi-skans frigörelse där människans egenvärde som justmänniska lyfts fram bortom rollen som ekonomiskenhet, som konsument eller som produktionsfaktor iarbetslivet.Fru talman! Jag hade i går den stora förmånen attfå se nya film migsystrar som speglar kampen mot apartheid ur kvin-nornas perspektiv. I den kampen var det påfallandeatt just kulturen, dans och musik, hade ett väldigtstort inflytande och en stor roll i ANC:s och andraorganisationers kamp mot apartheidförtrycket som ensammanhållande frigörande länk.Jag tycker att det är bra att den här debatten ärsen. Det gör att det dröjer länge innan den här dagenär slut. hade jag och många andra den storaförmånen att lyssna på , Sydafrikaspresident, när han höll tal till bl.a. oss riksdagsleda-möter. Förutom att han är en stor politisk ledare ärhan en fantastisk människa som på ett försonande sätthar skapat en situation i som man inte trod-de var möjlig. Jag tror att en del av förklaringen tilldetta kom när jag såg på TV . Det var en Fa-lukör som sjöng inför en middag som skulle inta med bl.a. och någraandra. De sjöng sydafrikanska sånger, och vad fickman då se? Jo, dansade. Om vi fickmer av det hos våra svenska politiker och hos vårastatschefer och regeringschefer tror jag att det skullebidra till att kulturfrågorna lyftes till högre höjder.Fru talman! Det behövs en samhällelig strukturnär det gäller kulturen och kulturarbetarna. Om detsamhälleliga stödet till kulturen minskar, ökar beho-vet för kulturskaparna att hitta nya finansieringskäl-lor, t.ex. sponsring. Detta kan då kväva skapandet ochyttrandefriheten. När kulturverksamhet kombinerarstöd från samhället med stöd via sponsring anser viatt det är särskilt viktigt att det utformas etiska regler.Det kommer vi att återkomma till.Statens kulturråd har stor makt och ett stort ansvarnär det gäller att fördela de statliga medlen på etträttvist sätt. Vi menar därför att regeringen bör få iuppdrag att utvärdera hur medelsfördel-ning stämmer överens med gällande förordning ochhur fördelningen av medel svarar mot den verksamhetsom faktiskt bedrivs på institutioner och i fria grup-per. Vi kan se att det finns ganska stora obalanser ilandet när det gäller stöd till olika grupper och insti-tutioner.Regeringen bör dessutom följa upp och utvärderaKulturrådets roll i fråga om en sådan kartläggning,kunskapsuppbyggnad och ett sådant informationsin-hämtande som behövs för att åstadkomma en geogra-fiskt rättvis fördelning av medlen i enlighet med dekulturpolitiska målen.Vi skulle vilja ha en utredning rörande inrättandeav regionala kulturråd som kunde sköta en del av denmedelsfördelning som handhas av det centralaKulturrådet, utöver den försöksverksamhet som redanpågår i län, och län.Fru talman! anser att amatörkultu-ren förutsättningar skall förbättras och att en översynär nödvändig. Den bör utgå från grundsynen attamatörkulturen och den professionella kulturen inteär konkurrerande enheter, utan att de faktiskt kanbefrukta och berika varandra på ett positivt sätt. Vivill se förslag som förbättrar möjligheterna för sam-verkan mellan amatörer och professionella kulturar-betare. Ett stöd för beställning av t.ex. kompositioneroch dramatiska verk kunde utformas på ett sätt somäven utvecklar amatörkulturen.I det här sammanhanget vill vi också betona be-hovet av en större tillgång och en bättre kvalitet på derepetitionslokaler som behövs för landets otaligaungdomsband, ofta kallade rockband. Många av da-gens kända artister har börjat sin karriär i en kall,unken källarlokal där ljudvolymen är för hög och därrisken för framtida hörselskador är stor på grund avbristfälliga eller obefintliga hjälpmedel när det gällerljuddämpning.Ansvaret för ungdomskulturens behov av lokalerligger i första hand på föreningslivet och kommuner-na, men även vi i riksdag kan markera attungdomens egen kultur måste uppmuntras och stödjaspå ett helt annat sätt än vad som sker i dag.Det är faktiskt så att barn och ungdomar ägnar sigmycket åt kulturella aktiviteter. De tar till sig nyaintryck, blandar och ger och skapar en egen kultursom vi vuxna ofta ringaktar och ser ned på. Vi väns-terpartister tycker inte att det finns någon anledningtill det.Vänsterpartiet anser också att kommunerna skallsatsa på vård, omsorg och skola, som vi alla pratademycket om i valrörelsen. Men vi tycker inte att detbara skall finnas pengar för de här sakerna. Det be-hövs också pengar till kulturella aktiviteter.Kulturen är enligt oss i undervärde-rad i samtliga politiska sammanhang. Frågorna place-ras ofta perifert och får därmed också mindre politiskbetydelse jämfört med andra politiska sakområden.Vi vill hävda att det här är en felsyn. Kulturen bordelyftas in i de centrala beslutsorganisationerna, inteminst ute i kommunerna. Frågan är: Vem vill i läng-den bo i en kommun som saknar vettiga kulturellaaktiviteter? Vi tror inte att den kommunen kommeratt ha så jättestor nytta av att man har satsat på vissaandra områden. Det blir ingen attraktiv kommun sommänniskor vill bo, leva och verka i.Fru talman! Avslutningsvis vill jag konstatera attjag och står bakom alla våra reserva-tioner i detta betänkande. Men vi väljer att yrka bifallendast till reservation 6 under mom. 10, avseendeutvärdering av Statens kulturråds medelsfördelning.Anf. 240 ():Fru talman! Jag kan inte låta bli att nämna förPeter att svenska politiker faktiskt sysslarmed kultur. De gör det kanske inte i form av körsång,men var de som sitter i Värmlandsbänkeni ute och spelade trummor tillsammans ochdet var verkligen en fin kulturell upplevelse.Inledningsvis vill jag yrka bifall till reservation 2.Betänkandet behandlar, som har sagts här förut, mo-tioner från allmänna motionstiden . MotionenKr272 som anges, eller rättare sagt det yrkande somanges, är ju en liten del av vårt partis samlade kul-turmotion som behandlar många viktiga kulturfrågor,bl.a. frågor av lite mer övergripande karaktär. Djupastsett handlar det om utgångspunkterna för den kultur-politik som staten bör föra.Vi kristdemokrater menar att det är viktigt att görakulturen tillgänglig för alla och att främja ett aktivtdeltagande i kulturlivet. För att detta skall vara möj-ligt måste man vara medveten om att människor harskilda kulturvanor. Det beror i sin tur på många fakto-rer. Det handlar om praktiska möjligheter, traditioner,ålder och bostadsort. Det är viktigt att föra ut kultureni hela landet, detta för att ge fler människor möjlig-heter till deltagande, samt väcka intresse hos grupperav människor som av tradition inte deltar i vissa delarav kulturlivet.För kulturell frihet och utveckling krävs vissabasstrukturer. Precis som staten har ett grundläggandeansvar för t.ex. järnvägsnätet skall staten ha ettgrundläggande ansvar för det kulturella stamnätet. Enkulturell infrastruktur är alltså viktig för kultur i helalandet. Hit hör de nationella kulturinstitutionerna menockså regionala institutioner och verksamheter. Härär mångfalden viktig, och kulturen måste inte varautformad efter samma mall i hela landet. Varje regionoch län skall färgas av sin speciella kultur.Jag menar att utgångspunkten skall vara den en-skilda individen. Mycket av kultur är ju också per-sonligt. Det är också viktigt att det finns ett samspelmellan efterfrågan och utbud. Jag tycker att det ärglädjande att den viktiga dialogen mellan konstutöva-re och konstpublik fördjupats , ochdetta har också givit resultat i ökade publiksiffrort.ex. inom teater, musik och konst. Det mesta somsker inom kulturlivet har lokal förankring och finan-siering, och det är en viktig princip. Många kulturellaverksamheter är av mer omfattande art och här be-hövs ett mer regionalt stöd. Det statliga bidraget tillkulturen skall stödja både god kvalitet, ökad mång-fald och delaktighet. Vi kristdemokrater anser ocksåatt utgångspunkten för det statliga stödet är att detskall vara stödjande, inte styrande.Jag vill också säga några ord om prioriteringen avbarn och ungdomar. Tidiga kulturupplevelser ut-vecklar fantasin och väcker intressen som man bärmed sig som en positiv kraft i livet. Det är viktigt attdessa tidiga kulturupplevelser kännetecknas av godkvalitet. Låt mig bara ge ett exempel på kvalitetstän-kande som jag faktiskt hört från flera håll på senaretid. En teaterpjäs skall t.ex. framföras i en teaterlokaloch inte i en gymnastiksal. Rummet är alltså viktigtför att ge den rätta upplevelsen. Samhällets insatserför kultur till barn och ungdom har ökat under senareår, men mer kan och bör göras.Fru talman! Till slut vill jag nämna något när detgäller sponsring i kulturlivet. Jag tycker att det ärglädjande att se den svängning som har skett när detgäller synen på sponsring. Sponsring skall ju betydanågot positivt för båda parter. Av många ses den somett hot på flera sätt, men man kan ju faktiskt se detsom en möjlighet. Jag tror inte att vi behöver merlagar och paragrafer utan de regler som utarbetats försponsringsverksamhet är tillräckliga.Från olika kulturinstitutioner har det på senare tidframkommit att sponsring innebär att man når en nypublik, en publik med koppling till sponsorerna. Nyakulturmöten uppstår och det är ju precis det man vill.Båda parter har fått ömsesidig nytta av avtalet. Slutli-gen bör naturligtvis sägas att sponsring aldrig kanvara mer än ett komplement till ordinarie finansie-ring.Anf. 241 ():Fru talman! Jag vill först yrka bifall till reserva-tion 4 under mom. 6, de kulturpolitiska målen.För 17 år sedan, när jag var ledamot i här i , var vi inämnden eniga över partigränserna om att livsstils-frågor var avgörande för hur vi alla till-sammans skulle kunna lämna ett arv efter oss till vårabarn, ett kulturarv att var stolta över.Än så länge, i , har inteMiljöpartiet lyckats övertyga om nödvän-digheten av att föra in en hållbar livsstil som ett av dekulturpolitiska målen. Det må falla tillbaka på migsom partiets företrädare.Eftersom kulturarbetare inom alla konstformer geross, i sitt konstutövande, kraft att växa som männi-skor och kanske också att förändra och förnya oss ochatt bryta livsmönster är livsstilsfrågan så avgörandeockså som kulturpolitiskt mål.Jag kommer faktiskt precis just nu från en dansfö-reställning på . Den heter Just before,och är ett levande dynamiskt bevis på vad jag just nuhar sagt. Gå och se den! Och så ger ni Miljöpartietbifall till komplettering av de kulturpolitiska målenför framtiden nästa år.Så vill jag också säga ett par ord om , fru talman. anser det rimligt attäven enskilda projekt skall kunna erhålla ekonomisktstöd från . Jag menar att den praxissom råder att inte ge bidrag till enskilda kanbero på brist på tillräckliga medel till kulturverksam-het och till utveckling inom kulturområdet.I dag avger rådet också yttrande till Framtidenskultur, och Framtidens kultur förmedlar pengar bl.a.till enskilda projekt. Det kan kallas att gå över ånefter vatten.Kulturrådet har också att följa upp hur de kultur-politiska målen följs. Jag kan t.ex. nämna musikom-rådet, där tidigare sparbeting orsakat ett elände. Allt-fler uppföljningsuppdrag kan också väntas. Antaletanställda måste då anpassas efter mängden uppdrag,annars är risken stor att utredandet tar , sålång tid att inte remissförfarande hinns med. Så vill viinte ha det.Till sist vill jag också säga att det är viktigt att viledamöter i kulturutskottet ser till att kulturen kom-mer in nu när regionerna, länen arbetar med de regio-nala tillväxtavtalen. Det är nu de sitter. Risken ärannars stor att det är till samma män som be-rättar för varandra hur många fler vägar, hur mångafler flygplatser, hur många fler hamnar, hur mångafler raka tågspår man vill ha.Kulturen är en stark tillväxtfaktor. Det är enframtidsbransch. Övriga länder i har hunnitmed, men i ligger vi lite efter. Här har vi ettstort ansvar att se till att det kommer in i de förstautkasten av tillväxtavtalen, som skall in nu i april.Anf. 242 ():Fru talman! Jag skall försöka att direkt kommen-tera de inlägg som har varit samt reservationerna.Elisabeth ägnade sig åt att diskutera attvi skall ha en kultur som står fri i förhållande tillpolitiska beslutsfattare. Det är också det som står iden moderata reservationen.Jag undrar vem man egentligen polemiserar mot.Vem i denna kammare har en annan uppfattning?Innebär det sade om Moderater-nas reservation på den här punkten att t.ex. socialde-mokratisk kulturpolitik skulle vara ett hot mot demo-kratin?Jag tycker att det vore bra om an-tingen slutade att tala om sådana här självklarheter,som att kulturen skall stå fri i förhållande till politiskabeslut, eller också slutade med att insinuera att någoni den här kammaren skulle stå för det hotet.Elisbeth diskuterade också att statensansvar i kulturpolitiken skall renodlas och att de regi-onala huvudmännen skall ta över det avgöran-de ansvaret för den regionala kulturpolitiken. Detgällde framför allt teatrarna. Jag tycker i och för sigatt det kan vara rimligt att man regionalt tar ett an-svar. Men poängen är att i landstingentycker att också landstingen skall renodla sin verk-samhet till att syssla enbart med sjukvård.Man ser också att är bekymrade i sindiskussion om att kulturdebatten handlar merom resurser och nedläggningar än om innehåll ochkvalitet. Det bekymmersamma är ju att om Modera-terna får som de vill tar man bort 600 miljoner avanslagen till folkbildning och kultur.Flera av anförandena har diskuterat kring spons-ring. Jag tror att vi i långa stycken är ganska eniga iden uppfattningen.Till vill jag säga att när det gällersponsring är det alldeles självklart att det skall skeefter etiskt acceptabla regler. Det har det sponsrandeföretaget glädje av, och det har självklart den institu-tion som blir föremål för sponsring glädje av.Jag är lite mer bekymrad för hur Riksskatteverketibland agerar. De driver nu ända upp i Regeringsrät-ten mål om sponsring.Det är alldeles uppenbart att det ibland är ganskasvårt för kulturinstitutioner att hantera den här frågan.Det kan nämligen inte vara så påtagligt som i idrot-ten, där man t.o.m. i en ishockeyrink kan lägga engeting för att visa vem som är med och sponsrar an-läggningen.Man kan ju inte begära att man skall döpa omRomeo och till & . Det är denyttersta konsekvensen av den linje man för från sida.Vi får se vad Regeringsrätten säger i utslaget.Blir det inte tillfredsställande med tanke på vadjag tycker är rimligt, är jag beredd att medverka tillatt försöka få till stånd en ändring av lagstiftningen.Men jag gör den bedömningen att det inte är aktuelltför närvarande.Amatörkulturen diskuteras i många sammanhang.Det är alldeles självklart att det är en viktig del avkulturpolitiken. Den är en del av den regionala sats-ningen. En del stöds av . Där ingår detta.Här spelar också folkbildningen en mycket centralroll.Jag vill parentetiskt säga att vård, skola och om-sorg har diskuterats. En viktig del av kvaliteten påalla dessa tre områden är att det faktiskt också är ettkulturellt innehåll inom vården, inom omsorgen ochinom skolan.Så några ord om roll när det gällerden regionala fördelningen.