prot · GN0938 · 1999-12-02 00:00:00 — Oerhört många männi-skor, både män, kvinnor och barn, är på flykt i Tjetje-nien och terroriseras av bomber, kulor och granater.Också i den delen av världen är det snart kallt ochbedrövligt, och det kommer att skördas enorma offer ianslutning till detta krig om inte de humanitära insat-serna får komma fram.Hårdnackat och inspirerat av ett beteende som vitrodde var förgånget med kommunismens fall driverde ryska myndigheterna ett krig som naturligtvisriskerar att isolera dem politiskt och därmed skapa ensituation i som vi så sent som för några årsedan inte trodde att vi skulle behöva uppleva.Det är nödvändigt med ett hårt diplomatiskt tryckoch framställningar om att komma in med humanitärainsatser, och vi måste ständigt, ständigt påminnaRyssland om att de är en del i ett världssamfund därde också har att iaktta respekt för mänskliga rättighe-ter och humanistiska värderingar.FörsvaretAnf. 120 ():Herr talman! Även jag vill ställa en fråga medanledning av situationen i . tillförsvarsministern.Många bedömare följer med oro det ryskabombkriget i , och de ser med oro på ettökande hot från , inte minst mot bakgrundav att försvaret i nu byggs upp med kanske50 %.Det finns uttalanden som ger uttryck för nya geo-politiska ambitioner.Försvarsministern har i en intervju angående denväxande osäkerheten i vårt närområde hänvisat till attsäkerhetssituationen har förbättrats kring Östersjönsedan det - när järnridån var nära Lübeck- och när DDR ingår i , och ärmed i Nato.Försvarsministern sade då också att de baltiskastaterna nu dessutom är fria demokratiska stater medegna försvar.Mot denna bakgrund vill jag ställa följande frågatill försvarsministern:Anser försvarsministern att de baltiska staternasförsvar är så starka att de ger grund för den drastiskanedrustning i som regeringen nu föreslår?Anf. 121 Försvarsminister ():Herr talman! Som grundval för regeringens ochCenterpartiets proposition, som vi lagt fram till riks-dagen, gäller att det inom överskådlig framtid intefinns möjligheter att förutse en väpnad invasion somsyftar till ockupation av Sverige.Det finns möjligheter för väpnade angrepp motSverige. De ska hanteras genom det försvar och denförsvarsplanering vi bedriver.När det gäller de baltiska länderna har vi sedanflera år ett samarbete som syftar till att stärka derassuveränitet. I det ingår bl.a. att vi till mycket lågakostnader utbildar och överlämnar materiel till derasförsvarsmakter, och även bedriver utbildning av offi-cerare och andra befattningshavare inom deras total-försvar.Anf. 122 ():Herr talman! Som följdfråga vill jag då fråga för-svarsministern: Hur starka anser försvarsministern attdessa länders försvar är?Anf. 123 Försvarsminister ():Herr talman! De baltiska länderna redovisar sinaförsvarsansträngningar till de nordiska länderna, ochnaturligtvis till andra.Jag tror att de flesta bedömare anser att man är ifärd med att skaffa sig ett försvar som har en av-skräckande effekt gentemot en kortvarig förbereddmilitär insats av det slag som har föresvävat en deldebattinlägg.Bromerade flamskyddsmedelAnf. 124 PER ():Herr talman! Jag har en fråga till miljöministern.Nyligen fann forskarna tydliga spår av bromeradeflamskyddsmedel i kött, smör och ost. Det är oerhörtallvarligt med tanke på att bromerade flamskyddsme-del beräknas fördubblas i bröstmjölkenhos mammor i Sverige.Tidigare fann man dem i de stora reningsverken iStockholm, vilket bl.a. medverkade till att LRF stop-pade slamspridningen. har man också funnit dem ismå reningsverk, bl.a. i som har en an-slutning av bara 400 personer.Detta är allvarligt. Det betyder att våra hushållläcker, och att våra plaster och textilier läcker.Min fråga är: Vad avser miljöministern göra föratt komma till rätta med den här farliga giftspridning-en? Är det över huvud taget försvarligt med den typav slamspridning vi har ?Anf. 125 Miljöminister ():Herr talman! Den svenska kemikaliepolitikenbygger på att vi ska försöka fasa ut den typ av kemis-ka substanser som är bioackumulerbara och som ärpersistenta, alltså uthålliga.Bromerade flamskyddsmedel är sådana kemikali-er.Den här nyordningen av kemikaliepolitiken har vibörjat införa i . funde-rar nu på hur man ska göra detta till praktisk politik.Vi har tagit initiativet också gentemot EU för attgöra detta som riktlinje också för EU:s kemikaliepo-litik. Min danske kollega och jag kom-mer att ta upp detta på nästa ministerråd som ägerrum i mitten av december.Vi arbetar också med ett förslag att fasa ut de tvåvärsta grupperna av bromerade flamskyddsmedel frånanvändning i varor i , PBB och PBDE som debrukar förkortas.Jag hoppas att regeringen kan läggafram ett konkret förslag om utfasningen av de flam-skyddsmedlen.Jag vill också gärna säga att det här är ämnen somfinns i breda varugrupper som säljs över hela världen.Det är alltså lite extra svårt att komma till roten medproblemet bara med inhemska åtgärder.Det är ett väldigt bra exempel på behovet av attföra en global miljöpolitik.Anf. 126 PER ():Herr talman! Tack för svaret.Förutom just bromerade flamskyddsmedel, som ärorganiska ämnen, har vi tungmetallerna, bl.a. kadmi-um som är oerhört farligt. Vi har läkemedelsrester, vihar antibiotikaresistens, och vi har sjukdomsframkal-lande mikroorganismer som sprids med avfallet.Smittvägarna är oerhört svåra. De går mellan natur,djur och människa, och det är svårt att spåra dem pågrund av långa inkubationstider osv.Slamöverenskommelsen saknar regelverk vadgäller smittskydd. räcker det med att slammetmyllas ned. Det är något fel i det. I ochNorge är reglerna betydligt strängare.Därför vill jag fråga: Tar regeringen verkligen dehär smittskyddsfrågorna, som är ytterligare en grupp,på allvar, och hur tänker man i så fall hantera de frå-gorna? Ingår de i paketet?Anf. 127 Miljöminister ():Herr talman! De ingår väl inte exakt i det paketsom jag nu redogjort för, men de tillhör naturligtvisdet som vi är lite oroliga för.När det gäller slamöverenskommelsen gör nu en genomgång av läget. Vi ser påvilka ytterligare mätningar som måste göras för att viska ha en hygglig kontroll över att det slam somsprids inte är smittbärande och inte heller innehållertungmetaller eller bromerade flamskyddsmedel.I grund och botten är det naturligtvis väldigt svårtatt hitta ett system där man kan undersöka varje en-skilt ämne som man inte vill ha i det här slammet. Detinnebär att jag tror att det på lite är väldigtviktigt att kunna frigöra t.ex. fosfor från slammet ochåterföra det i en renad, kanske kemiskt bearbetadform.Det görs väldigt många lovande försök att åstad-komma detta, inte minst i . Jag har just träf-fat en forskare i som ligger långt framme idet här arbetet.FolkhälsanAnf. 128 HANS ():Herr talman! Jag vill ställa en fråga till socialmi-nister ganska lång tid har forskare och läkare pe-kat på ungdomars brist på fysisk aktivitet och dennegativa påverkan som detta har på folkhäl-san. I det sammanhanget har också antalet id-rottstimmar på skolschemat uppmärksammats, ochdet har rests farhågor för en negativ utveckling somskulle bidra till ytterligare försämringar av folkhäl-san.Jag vill med anledning av detta ställa frågan omsocialministern förbereder några initiativ för att vän-da den negativa utvecklingen när det gäller fysiskaktivitet, särskilt bland ungdomar.Anf. 129 Socialminister ():Herr talman! Jag har lästett antal artiklar som utgår från att idrott skulle för-svinna som obligatoriskt ämne i skolorna. Jag ärganska glad över att som ansvarig för folkhälsoarbe-tet kunna konstatera att det inte alls är så. I samtligaprogram kommer idrotten att vara ett obligatorisktämne med 100 poäng. Dessutom finns det utrymmeför att komplettera frivilligt med ytterligare 50 poäng.Detta betyder att idrott kommer att vara ett obli-gatoriskt ämne i den svenska skolan, och det är gans-ka viktigt. Jag vet dessutom att idrott inte ärriktigt samma sak som gymnastik var . Dethandlar verkligen om verksamhet som spelar en rollför folkhälsan.Det som har föranlett diskussionen är att på 2 avde 16 programmen minskar den obligatoriska delenfrån 130 till 100. Detta ska dock ses mot den frivilligakompletteringen med 50 poäng. Det betyder i självaverket att idrotten kommer att ha en central ställning iden svenska skolan, vilket är ganska viktigt.Nu tror jag inte att detta räcker för att vi ska klaraden uppgift som tar upp, nämligen attse till att unga människor blir mer aktiva. Jag kanupplysa om att kommeratt genomföra det fysiska aktivitetsåret med sikte påatt folk ska röra sig mer - ta fler promenader ochkanske, för folkhälsans skull, dricka en eller annankopp kaffe mindre.Anf. 130 HANS ():Herr talman! Jag tackar socialministern för svaret.Det är väldigt glädjande att vi kan peka på hur detförhåller sig och visa att det finns en positiv utveck-ling på det här området. Men icke desto mindre är detsom socialministern säger så att detta inte räcker. Jagefterlyser konkreta åtgärder för att ungdomar sominte självmant söker sig till fysisk aktivitet ska sti-muleras till detta.Har socialministern några konkreta idéer om hurden här utvecklingen ska kunna påskyndas?Anf. 131 Socialminister ():Herr talman! Utöver det initiativ som jag tidigarehar berättat om, uppdraget till , skaockså nämnas att Nationella folkhälsokommitténarbetar med de här frågorna och kommer att upp-märksamma dem i sin slutrapport som kommer tillsommaren. Den kommer att ge oss anledning attdiskutera vad vi från det offentliga samhället kangöra. Det gäller allt ifrån skolan till våra offentligaverksamheter.Men till syvende och sist tror jag att alltihop av-görs av i vilken mån vi ger ett stöd till idrottsrörelsenför dess aktiviteter för unga människor. Jag tror attdet är viktigt att kommuner och landsting och ävenstaten ser till att vi har en aktiv idrottsrö-relse. Jag tror att det är den väsentliga kraften för attse till att unga människor blir mera aktiva.Volvo-Ford-affärenAnf. 132 PER ():Herr talman! Jag har en liten fråga till finansmi-nistern.I förra veckan kom regeringsrättens dom i måletom skatteeffekten av Volvo-Ford-affären. Det ärväldigt diffust hur uppläggningen av denna affär serut. Tydligen är det så att företaget självt bestämmervad som ska refereras i domen. Det kan innebära attallmänheten aldrig kommer att få reda på vilkenskatteplanering som har använt i detta fall.Anser finansministern att det är riktigt att dennaordning ska gälla? Om inte så är fallet, planeras någraåtgärder för att domar av den här typen ska bli of-fentliga?Anf. 133 Finansminister ():Herr talman! Det gäller en enskild skatteuppgörel-se och skattedom, och dessutom har Riksskatteverkethaft en annan uppfattning i frågan. Enligt den infor-mation som jag har har ännu intebestämt sig för om man har för avsikt att överklagadomen. Därför vill jag inte ge mig in på att vare sigtolka eller på något vis analysera den dom som fällts.Jag förutsätter dock att den lagstiftning som vi har idagsläget ger möjlighet till en offentlig diskussionkring den här typen av frågor.Det finns i den här typen av frågor naturligtvisalltid också ett inslag av kommersiell verksamhet förföretagets del.Anf. 134 PER ():Herr talman! Med anledning av svaret utgår jagfrån att åtminstone har fått allauppgifter i målet. Jag undrar om finansministern medanledning av innehållet i denna information övervä-ger att se över lagen om skatteplikt.Anf. 135 Finansminister ():Herr talman! Lagen om skatteplikt kan tillämpas imer generella sammanhang. Det som jag tycker ärintressant i det här enskilda fallet är vilken analyssom gör och om den skulle motiveraatt kommer tillbaka med begäran omändring i någon form. I så fall är vi självklart bereddaatt titta på det.Jag är naturligtvis allmänt intresserad av att vi fåren offentlighet kring den här typen av skattemål, såatt de även i fortsättningen kan tas upp i den politiskadiskussionen om utformningen av vår företagsbe-skattning. Denna är krånglig på många punkter, ochdet finns anledning att göra den både enklare och mergenomskinlig.Elsanering - försiktighetsprincipenAnf. 136 ():Herr talman! För att hoppa tillbaka ett steg i de-batten kan jag säga att ett bra tips för den som vill hafysisk aktivitet är att bli riksdagsledamot. Man fårganska länge hoppa upp och ned i bänken underkammarens frågetimme innan man får en chans attställa en fråga.Jag har en fråga som i första hand vänder sig tillsocialministern men som också berör miljöministernsområde.Vårt land är i främsta ledet bland de länder somanvänder datorer och mobiltelefoner, och vi är i höggrad elektriskt beroende. Det börjar mer och mer talasom elektronisk smog och i anslutning till det om detallt större antal människor som drabbas av det sombrukar kallas elöverkänslighet.Detta är något som man har sett i många länder.Forskning pågår, och man har följt den linje som EUhar rekommenderat, nämligen försiktighetsprincipen.Den innebär att vi inte ska bygga ut mobiltelefonnätoch sådant utan att ha fått det forskningsunderlag somvi behöver.Jag ställer till socialministern följande fråga: Var-för följer vi inte försiktighetsprincipen i ?Anf. 137 Socialminister ():Herr talman! Även statsråden får röra sig upp ochned, beroende på hur många frågor som vi får.Jag tror att jag kan svara mycket kort: Vi följerfaktiskt försiktighetsprincipen också i Sverige.Anf. 138 ():Herr talman! Det är inte den uppfattning som manfår när man tittar på bl.a. de fall som har förekommit iår. I ett aktuellt fall i stöd-de regeringen ett överklagande som innebar att manfick bygga en sändare i ett område med elsaneradebostäder. Elsaneringen var alltså fullständigt förgä-ves.I har däremot det moderata kommunal-rådet stoppat en sådan här utbyggnad därför att man iområdet inte har behov av ytterligare sändare och harelsanerade bostäder. Där följer man alltså försiktig-hetsprincipen. Varför gör vi inte det på riksplanet?Anf. 139 Miljöminister ():Herr talman! Eftersom hänvisartill ett ärende som jag har avgjort vill jag gärna svara.Även i det fallet följde vi försiktighetsprincipen.Vi konstaterade att den strålning som kom från denberörda mobilmasten var en mycket liten del av dettotala fältet i det här området. Dessutom var jag oer-hört angelägen om att se till att jag fick ordentligaklara svar från de berörda fackmyndigheterna omriskbilden i det här fallet. Jag t.o.m. skickade det härärendet två gånger till både SSI och ,om jag minns rätt, för att i enlighet med försiktighets-principen se till att vi hade ett väldigt starkt och klartunderlag för det ställningstagande vi gjorde.Anf. 140 FÖRSTE VICE TALMANNEN:Därmed är frågestunden avslutad, och jag tackarregeringens ledamöter och riksdagsledamöterna förderas medverkan.8 § Information från regeringen om Sydafrika-resanAnf. 141 Statsminister ():Herr talman! Syftet bakom Sydafrika-satsning är att bygga ett hållbart, långsiktigt och öm-sesidigt partnerskap mellan ett land i och ett iEuropa, och att göra det på så jämbördiga villkor sommöjligt. Grunden är att det mellan våra båda länder,trots enorma samhällsskillnader, finns en samsyn omhur demokratin och friheten skyddas och om hurutveckling och framsteg ska främjas i , i Euro-pa och i världen i stort. Både och Sverigehar mycket att ge. Vi kan börja summera de förstaresultaten av veckan. Vi ser att grunden lagts för godaresultat i ett fortsatt samarbete.Idén till satsningen föddes i början av förra året.Det skedde i samtal med Sidas generaldirektör samt iljuset av ständiga kontakter med regeringoch behandling av regeringens Afrikaskri-velse. Där angavs principen om partnerskap somcentralt för ett modernt och förnyat utvecklings-samarbete.Om en ung demokrati ska mogna och om ojäm-likhet ska upphävas och skriande fattigdom övervin-nas är bistånd nödvändigt. Men biståndet är alltid ettförsta steg - ibland långvarigt. Om det permanentasså permanentas även beroendeförhållanden och un-derutveckling för dem vi vill ge hjälp till självhjälp.Sydafrikas frigörelse har inspirerat världen. Påsamma sätt har förutsättning att stå somförebild för ekonomisk och social utveckling. Dettarika, vackra land kan bidra till den afrikanska renäs-sansen, som så väl behövs i nästa århundrade.Mänskligheten har inte råd att missa den möjligheten.Om kan ge ett särskilt bidrag i kraft av för-troendet för och kunskapen om varandra sedan årenav befrielsekamp, så ska vi göra det med glädje ochstolthet.Jag presenterade avsikten om en bred samhälleligsatsning när jag träffade Sidas personal . Inovember gjorde dåvarande vicepresidenten ett officiellt besök i och sade attSydafrika välkomnade idéerna. De tog snabbt fastareform. Ett sekretariat inrättades i UD med en styrgruppav intressenter i och statliga myn-digheter. Samma sak skedde i . PresidentNelson lyfte fram vikten av satsningen här , när han förärade oss ettsista besök som president. sade dåatt den seriositet med vilken våra två regeringar tarvårt partnerskap reflekteras i överenskommelsen omsatsningen. Han betonade att återuppbyggnadensutmaningar är än större än befrielsens: Vi möter demmed förtröstan, då vi vet vad sydafrikaner åstadkom-mit tillsammans, och att vi har stöd av länder somSverige.Herr talman! Satsningen koncentrerades till envecka, så att olika inslag skulle komplettera varandra.Även om mediernas rapportering fokuserat på deproblem som uppstod genomfördes det stora flertaletinsatser med framgång och engagemang långt överförväntan. Bredden var stor och medverkan från snartsagt alla samhällsområden gällde.De politiska kontakterna koncentrerades till stats-,social- och näringsministerbesöken, och dessutomstatssekreteraren hos jämställdhetsministern. Samta-len inleddes med vicepresidentenJacob för att följas av ett flertal ministrar. Vidde samtalen närvarade också det sydafrikanska par-lamentets talman. De bilaterala samtalen leddes avpresident , som jag därefter mötte ytterligaretvå gånger under sammantaget fyra . Vifann varandra politiskt och personligt.En överenskommelse slöts om fördjupade kon-takter genom en bilateral kommission under ledningav vicepresidenten och vice statsminister . Den kommer bl.a. att arbeta vidaremed svenskt stöd till medling och demo-kratifrämjande i . EU:s relation till Sydafrikaoch afrikanska samarbetsorgan står på dagordningenliksom fortsatt samarbete inom FN, WTO och andravärldsorgan för exempelvis nedrustning, fredsfräm-jande och reformering av FN.Jag vill också framhålla besöket i ,som var en självklar markering av samarbetemed hela södra , hela regionen. Landet har påett fantastiskt sätt rest sig ur krigets förödelse ochpåbörjar sitt andra fria parlamentsval. Vik-tiga ekonomiska framsteg görs, och livet har blivitlättare för flertalet. En grund är lagd även om minor,epidemier som aids och fattigdomen i sig är tunga okatt bära. Även söker partnerskap, ochlandet lär förbli största biståndsmottagare.Debatten om hur mellanfolkligt utbyte bäst vida-reutvecklas hölls främst i , där företrädareför folkrörelser, universitet, forskning och kulturlivträffades i ca 30 seminarier om olika samhällsfrågor.Deltagandet blev det dubbla mot väntat med ca 1 200medverkande, varav drygt 200 svenskar, från 180organisationer, varav 48 var svenska. Om dessa se-minarier har advokaten skrivit in-formativt och tankeväckande i Svenska Dagbladet.Därutöver fanns 48 högskolor på plats, varav 26 varsvenska. Mellan många av dessa sker ett löpandesamarbete som kan vidgas. Socialministern un-dertecknade ett avtal om forskningssamarbete somger ökade möjligheter till finansiering i våra bådaländer av gemensamma vetenskapliga projekt.På kulturens område manifesterades ett livligt ut-byte. Teater, foto, dans, populärmusik, författarträffaroch jazz var några av uttrycksformerna.Idrottens förmåga att föra samman unga männi-skor kan inte överskattas. I ungdoms- och landslags-fotboll samt rugby och gatuhandboll gick svenskaroch sydafrikaner ordentliga matcher. Jag är böjd atthålla med dem som säger att fotbollslandskampenborde ha inlett veckan, även om vi förlorade, dockrättvist, med 1-0.Partnerskapet kring handeln och industrin fickstark skjuts framåt. Vid expon i ställdeöver 110 svenska företag ut, utöver fackförbund ochbiståndsorgan.25 företag, Invest in och Svensk Handeldeltog i vår näringslivsdelegation. Aldrig har såmånga och så höga ledare för svenskt näringsliv sam-tidigt satsat på . Fler kontakter än väntat ska-pades, och intresset för samarbetet tog ett kliv framåt.Resultatet kommer att synas med tiden, inte minst förSydafrikas export- och turistindustri som bör gessärskild draghjälp.Det var rätt att komma till för att påplats ge många entreprenörer, inte bara dem medetablerade band och respengar, chans att tala medsvenska företagare. Tanken är densamma när Sida nuhar inrättat en svensk-sydafrikansk partnerskapsfondför riskkapital åt mindre sydafrikanska företag. Deenskilda företagen ansvarar alltid själva för sina egnakostnader, men utvecklingssamarbetet erbjuder enplattform för nya fruktbara kontakter.Vid Expon hade jag tillfället att överlämna pris tilldem som också segrat i den uppfinnartävling som vararrangerad med svenskt arrangörsstöd. Det var frågaom uppfinnare som hade problem med finansieringför sina uppfinningar, som på kunde"twinnas", sammanföras, med svenska företag ochdirekt ta upp förhandlingar med den sydafrikanska-svenska partnerskapsfonden. Det är fråga om någotpraktiskt, konkret, jordnära, jobb, välfärd och utveck-ling i en stad och stat som kämpar för att befästademokrati och mänskliga rättigheter.Låt mig också peka på det fackliga engagemanget.Det finner också här nya former efter historiskt vikti-ga solidaritetsinsatser. Glöm inte att svensk fackföre-ningsrörelse stod i spetsen i kampen mot apartheid.Metall deltog i flera sammanhang med en starkgrupp, klubbordföranden, liksom andra företrädareför , LO och TCO.Här förekom seminarier med sydafrikanska fack-liga företrädare inom gruvindustrin. Det var välbe-sökta seminarier, vilka ytterst handlade om arbe-tarskydd och fackligt arbete. Det är också ett sätt att ipartnerskapets anda bygga ett civilt samhälle meddemokrati och respekt för solidaritet och arbe-tarskydd.Sist, men inte minst, vill jag framhålla vänortsav-talen. med , och med Falun-Bor-länge. Samarbetet mellan hängivna kommunalpoliti-ker från alla partier, tjänstemän, föreningsliv, nä-ringsliv, ungdomsgrupper, kanske blir det som bärlängst in . Lokalt samarbete blir handfastoch engagerar många med enkla medel. Jag hadeglädjen att se entusiasmen i två av städerna, och nä-ringsministern besökte alla tre.På alla fem vänorter hölls stora seminarier kringfrågor som offentlig service, arbetsmarknad och eg-nahemsfinansiering med deltagare från kommuneroch provinser i och grannländerna.Herr talman! Den totala kostnaden för satsningenär omöjlig att ange. Varje enskild aktör tar ansvar föratt dra sitt eget strå till stacken. Staten satsade engrundplåt på . Därmed kunde allaandra tillsammans satsa mångdubbelt mer och veta attde får valuta för pengarna. Detta är ofta det offentli-gas roll vid utvecklingsinsatser även i vårt eget land.Regeringen anser att satsningens inriktning, inklu-sive plats för näringslivet och information till allmän-heten, mycket väl ryms inom biståndets ramar. Chan-sen att nå ut på en hård världsmarknad och sedankunna ta sin utveckling i egna händer är vad vårasamarbetsländer önskar. De bör inte förnekas denrätten.Det är ändå riktigt med en genomgång för att seom delar ska redovisas och täckas på annat sätt änsom från biståndsanslaget när det gäller nä-ringslivsutveckling. Den granskningen kommer vi attgöra i samband med redovisningen av projektet.Vissa av artistarrangemangen misslyckades, vilketdessvärre tog en hel del uppmärksamhet från andraarrangemang. Jag tycker synd om de drabbade artis-terna. är en lysande artist. Alla begriperatt han ska ha fler än tre stycken betalande åskådarepå en konsert. Alla begriper att om någon har tagit påsig uppgiften att arrangera konsert som ger den typenav utfall har vederbörande misslyckats.