prot · GM09110 · 1999-06-15 00:00:00 — Hon fick avbryta sina studier. Man-nen genomgick en mycketbesvärlig behandling. Hans immunförsvar slogs utnästan helt. Det ledde till att han gång på gång fickläggas in på sjukhus och väldigt ofta isoleras.Han är bra . Hans fru har slutfört sina studier.Efter att ha kompletterat sina gymnasiebetyg, inomramen för för resten, läser han nu föratt bli gymnasielärare.Detta var tre exempel på vad det goda samhälletkan ge till människor.Det goda samhället menar vi socialdemokraterskall finansieras solidariskt. Vi vill vårda och ut-veckla vår generella välfärdsmodell. Där är alla medoch betalar, och alla får sin beskärda del. Vår väl-färdsmodell ökar jämlikheten och minskar klyftornaoch ger den som behöver en andra, en tredje och omdet behövs en fjärde och femte chans också. I vårtsamhälle handlar det inte om dem och vi. Det handlarbara om "vi". "Vi alla tillsammans, det finns ingetannat sätt", för att citera visförfattaren.Ett jämlikt samhälle, det goda samhället, är ettvänligare och ett mjukare samhälle att leva i. Det vardet samhället som , finansutskottetsordförande, talade om i inledningen av sitt huvudan-förande. Det är alltså ett vänligare samhälle för alla,inte bara för några.Jan , min och alla andra socialdemo-kraters partiordförande uttryckte det såhär på vår framtidskongress 1997: "Vi vill se ett landdär alla kan växa - inte på grund av den starkesslumpmässiga barmhärtighet - utan på grund av enallmän och generell välfärd. Vi accepterar inte väx-ande klyftor. Vi vill inte se nya gränser dras uppmellan människor, mellan invandrad och svenskfödd,mellan kvinna och man. Det är på denna övertygelse- solidaritetens och rättvisans - som vi bygger fram-tiden." Så långt talman! Skatter och skatteuttag är väldigtmycket procentsatser hit och dit. Det är olika tekniskalösningar. Det är avdrag, grundavdrag, förvärvsav-drag, skattereduktion, 3:12-regler och mycket, myck-et annat av lagteknisk natur. Men det räcker inte pålångt när. Man måste ha en vision, en utopi. Manmåste ha klart för sig hur man vill att samhället skallse ut, vilket mål man har. När man vet det kan man gåöver till de tekniska lösningarna som plogar vägen,fyller i groparna, rätar kurvorna, förbättrar sikten föratt man skall nå målet, eller, för att inte vara övermo-dig, nå en bit på väg mot målet.Målet för oss är det goda samhället där det finnsplats för alla, där alla är behövda och där alla fårchansen. Det goda samhället är ett mjukare, ett vänli-gare samhälle att leva och verka i.Nu har svenska folket tagit vårt land ur det form-liga moras av gigantiska underskott, höga räntor ochen pessimism som låg som en smet över landet i mit-ten av 90-talet. Det har skett med en socialdemokra-tisk regering i ledningen och, är jag mycket angelä-gen att säga, med stöd av i första hand ,men till en del också . Då tycker vi attdet är dags att lämna tillbaka. Det är inte regeringen,Socialdemokraterna eller som har fixattill det här. Det är svenska folket. Men det är undervår gemensamma ledning som det har skett. vill vipröva om man kan köra budgetsaneringen baklänges,om jag får uttrycka det lite vanvördigt. Då finns detnågra grundläggande utgångspunkter för oss.För att beta av statsskulden, som fördubblades påtre korta år, skall vi ha ett överskott på i denoffentliga ekonomin, precis som sade.Vi är helt överens i den delen.Kvaliteten i vården, skolan och omsorgen om barnoch gamla skall säkras.Såvitt man nu kan bedöma kommer vi under dekommande åren att ha möjlighet, när det jag nysstalade om är säkrat, att sänka en del skatter. Då är detalldeles självklart för oss att en omläggning skall haen jämn och rättvis fördelning. Om det kan ske ge-nom en bred uppgörelse mellan partier ärdet naturligtvis mycket bra. Striden är inget självän-damål för oss. Vi är beredda att ta den när det är nöd-vändigt, men vi provocerar inte fram den.Vi socialdemokrater vill, när det blir möjligt, del-vis eller helt kompensera för de egenavgifter som allaförvärvsarbetande betalar.Vi vill pröva hur vi skall komma åt de marginalef-fekter som många låg- och medelinkomsttagare nudrabbas av. Jag noterar faktiskt med en viss glädje attdebatten numera oftare handlar om marginaleffekterän om marginalskatter, även om syn-dade på nåden.Vissa skatter vill vi sänka, andra inser vi, därföratt våra ögon är så öppna, att vi kanske måste sänka.Vi är beredda att pröva det.Vi vill använda skatter som styrmedel i miljöpoli-tiken.Vår övergripande utgångspunkt är att vi både skallbygga ut och förbättra välfärden och sänka skatter, iförsta hand för låg- och medelinkomsttagare. Vi skallkunna göra det samtidigt.Vår absoluta och bergfasta övertygelse är att desom burit de största och tyngsta bördorna när dennödvändiga budgetsaneringen gjordes nu står först ikön.Vår uppfattning är att valet mellan skattesänk-ningar, verksamhet i offentlig sektor och bidragsför-ändringar skall styras av vad som är bäst för rättvisanoch vad som mest bidrar till tillväxt och ökad syssel-sättning. Vi kommer attfortsätta de bilaterala samtal, som någon har kallatdet, med företrädare för partier.Nu skall jag försöka svara på en del av , och en del andras frågor.När vi har genomfört samtalsomgången denna ochnästa vecka, kommer vi att överväga om, och i så fallvar, det finns en minsta gemensam nämnare mellan såmånga som möjligt av partier. Därefterkommer vi att lägga fram ett förslag - kalla det gärnaett paket - om hur skatteförändringar kan göras. Se-dan får vi se hur den ekonomiska utvecklingen blir.Om det går så bra som flera prognosmakare undersenare tid har förutskickat, kanske vi kan börja medskattesänkningar redan nästa år.Då skall jag försöka svara på några av frågorna.Det förs skattesamtal, . De är in-bokade denna och . När kan vi lägga framett "paket"? Min bedömning är att vi skall kunna göradet . Strävan är att vi skall göradet under första hälften av augusti månad.Syftet är att minska marginaleffekter för folk ivanliga inkomstlägen och bidra till tillväxt och ökadsysselsättning. Riktmärken för oss är att det som skallgöras skall göras med rättvisan i högsätet.Då tror jag att jag har svarat, åtminstone översikt-ligt, på frågan om innehållet. Men ni måste ha respektför att vi skall träffa era företrädare denna och nästavecka. Då skall jag inte stå i talarstol ochlåsa fast mig både bak- och framlänges. Vårt syfte ärrättvisa marginaleffekter, kompensation för egenav-gifter, gynnad tillväxt, sysselsättning och förenkladeoch breda skattebaser.När jag hörde tänkte jag att hanär ännu värre än den i som skall sänka allaskatter och några till, nämligen . idebatten fick jag ändra mig i det avseendet. CarlFredrik var inte värre än Kristdemokraternasföreträdare. Det fick jag reda på när - som har kommit ned från EU-valrörelsenshimmel, välkommen - kom till och taladeom hur dåliga vi är. Icke desto mindre: Välkommentillbaks! hade 18 förslag. Jag bör-jade att notera, men sedan hann jag inte med. Men jagnoterade att det första förslaget var ett höjt grundav-drag. Jag tror att parti är ensamt iriksdagen om att välja den vägen. Det 18:e förslagetvar det som i dagligt tal kallas ryggsäcken. Min kortaenkla fråga är: Var det en prioriteringsordning? Nej,det var det inte. Sedan blev jag förfärad när HolgerGustafsson sade att man inte skall stirra sig blind påbudgeteffekterna. Svenska folket har bittert fått erfaravad det innebär att inte ta ansvar för budgeteffekter-na.Rolf Kenneryd var i vissa avseenden mycket kri-tisk. Jag har till en del förståelse för synpunkterna vadgäller tidsplanen osv. Vi har tidigare haft tillfälle attdiskutera den. Jag hoppas att vi skall kunna fortsättavåra öppna och bra samtal. Det gäller naturligtvisalla! Jag noterar med glädje att såordentligt slog fast att de samhällsekonomiska målenom överskott ligger fast. hartidigare i denna talarstol sagt att det inte skall varaskattesänkningar på kredit. I alla fall var det ungefärså, det kanske var min formulering, men innebördenvar så. Vi kan ju formulera oss lite olika. Jag hoppasatt vi kan bidra till - för att än en gång citera RolfKenneryd - mindre prat och mer resultat.Johan talar om extrem fördelningsretorik.Inkomsttagare i vanliga inkomstlägen har fått bära ensådan tung börda när vi skulle sanera underskottet,som innebar att vi - svenska staten - 1995 hade till-gång till när skulle betalas ut. Folk i van-liga inkomstlägen har fått bära de bördorna. JohanPehrson talar om extrem fördelningsretorik.Fru talman! Jag skall alldeles strax sluta. För attinte något som helst tvivel skall råda om hur vi soci-aldemokrater ser på dessa frågor, skall jag slå fastföljande i fyra korta meningar.Först skall vi säkra kvaliteten i välfärden. Därefterär vi beredda att göra skatteförändringar. Då vill vi iförsta hand sänka skatten för låg- och medelinkomst-tagare. När vi gör det skall rättvisan stå främst.Fru talman! Jag vill med detta yrka bifall till fi-nansutskottets hemställan i alla dess delar. Det inne-bär följdriktigt att jag yrkar avslag på samtliga reser-vationer.Anf. 104 () re-plik:Fru talman! var i vissa avseen-den klargörande och bra. Det berömmet kan jag kostapå mig när vi nu närmar oss sommaruppehållet.Inledningsvis hade en allmänpo-litisk exposé, och han redogjorde för tre olika männi-skor han hade mött. Han berörde därmed lite grannindirekt kärnan i den politik vi vill bedriva, nämligenatt den offentliga sektorns medel i första hand skallgå till de människor som verkligen behöver dem.Med anledning av den handikappade person ArneKjörnsberg hade träffat, kan jag fråga om han ämnarbiträda det moderata förslaget om att ge ytterligare1,för den statliga assistansersätt-ningen. Det är ett exempel på en kostnad för det all-männa som det allmänna måste ta just för att hjälpamänniskor som inte själva har möjlighet att påverkasin ekonomiska situation.Arne Kjörnsberg uttalade sig om sitt mål och sinvision med skattepolitiken. Då vill jag understrykadet jag sade i mitt inledningsanförande, nämligen attett av målen är att varje individ skall bli oberoende avpolitiska beslut när vederbörande individ skall taställning till sin vardagsekonomi. Då skall man intevara beroende av att politiker höjer eller sänker bi-drag av olika slag. Därmed är vi förmodligen överensom en inriktning i skattesamtalen, nämligen i frågaom att komma till rätta med marginaleffekterna. Härtycker jag att vi börjar närma oss varandra.Vi närmar oss också varandra i och med att ArneKjörnsberg säger att man skall kompensera för ege-navgifterna för låg- och medelinkomsttagare. Pro-blemet är att vi och socialdemokraterna har sagt dettai . handlar det om att få beslut. När skall defattas? Vi fick veta att det nu förs skattesamtal, nume-ra dock mellan regeringsföreträdarna och de enskildapartierna för sig. Det skall läggas fram ett förslag ibörjan av augusti. Då vill jag rikta en uppmaning tillArne Kjörnsberg och hans partikolleger att se till attdet blir sådana skarpa förslag att vi har anledning attse resultatet av dem i budgetpropositionen. Då trorjag att vi kan ta steget framåt.Anf. 105 ():Fru talman! Varje individ skall bli oberoende avpolitiska beslut, sade . Tvåbar-nspappan - barnen var och -som fick den svåra sjukdomen och som låg månads-vis på sjukhus, troligen med en dygnskostnad av3 , var beroende av den generella välfärden -liksom hans fru som fick avbryta sina studier ochbarnen som var på dagis halva dagen.Sedan var det exemplen med marginaleffekter.Jag log lite grann när föredrogexemplen. Det är jag som har satt ihop exemplentillsammans med förre finansministern är glädjande att använder dem.Om vi är överens om dem är vi en bit på väg.Ni har sagt att ni vill kompensera föregenavgifter. Snacka går ju, ! man göra så måste det finnas pengar.Anf. 106 () re-plik:Fru talman! Den sista meningen om att det går attsnacka har vi hört från socialdemo-kraterna. Vi har finansierat våra skattesänkningar. Det framgår av betänkandet.Det är alldeles riktigt att det finns ett exempelmed mannen som var beroende av sjukvård. Det äralldeles riktigt att det är ett exempel på en person somär beroende av det offentligas stöd och skall därförockså ha det offentligas stöd. Vad jag tänker på ärexempelvis den situationen att man själv genom ökateget arbete kanske får en annan skattesituation och enannan bidragssituation. Då har man inte situationensjälvständigt under kontroll. Det är den typen avvardagssituationer där jag menar att människor inteskall vara lika beroende av politikers beslut som defaktiskt är i dag.Tiden är väldigt begränsad. Man skulle behövaminst fem minuters repliktid och . Låt migavsluta med att ställa tre frågor som har berört. Vi har fått klart för oss att inriktning-en är låg- och medelinkomsttagare, och det är en brainriktning. Men hur blir det med vissa övriga saker?Varför har inte propositionen kommit om de ändradefåmansbolagsreglerna? Vad har regeringen för syn påvaraktigt sänkta boendekostnader? Hur blir det medjordbrukets skatter? Jag begränsar mig till dessa treskattefrågor och förväntar mig att lämna någon sorts besked på de här områdena,eftersom det har varit utlovat under lång tid.Anf. 107 () replik:Fru talman! Marginaleffekterna har jag redovisat.Jag noterar att använder de exempelsom jag själv har varit med om att ta fram. För restenkommer de från Gävleborg.De övriga sakerna: När det gäller jordbruket harvi aviserat förslag. Som ledamot av skatteutskottet vetnaturligtvis mycket väl att riktmär-ket är att det skall komma förslag i dendelen. Det övriga får faktiskt övervägas. Vi kan integöra allt , även om man trodde det när manhörde 18 punkter. Men det gårinte att göra allting , utan vi måste prioritera.Det måste göra också.Anf. 108 () re-plik:Fru talman! hävdar att jag pånågot sätt slarvigt uttryckt att budgetbalansen inte varangelägen. Jag tror inte att det kan vara möjligt att jaguttryckt detta. Skulle jag ha gjort det skall jag ta till-baka det. Det ligger definitivt inte inom vad jag skullevilja hävda. Vad jag möjligen kan ha sagt är att maninte behöver ha bekymmer för att Kristdemokraternasförslag skulle äventyra budgetbalansen. Det är enväldigt stor skillnad.Arne Kjörnsberg talar om det goda samhället. Jagtror att vi är överens om att om det goda samhälletskall uppstå och fungera måste vi ha lönsamma nä-ringar som kan betala löner och skatter.Jag kommer att ställa en fråga kring tre näringarsom precis nu kämpar om sina konkurrensmöjlighe-ter. De är hårt pressade av socialdemokraternas skat-ter utöver deras kolleger i andra länder. Jag vill fråga:Vad vill göra personligen för attåstadkomma någon lättnad för lantbrukarna, för yr-kesfiskarna och för åkerierna? De är i precis sammasvåra situation. Lantbrukarna, yrkesfiskarna och åke-rierna - glöm ingen av de tre i svaret!Anf. 109 () replik:Fru talman! sade att man intebehöver stirra sig blind på budgeteffekterna. Men omden senaste deklarationen från varokej så glömmer vi det.Däremot måste jag göra . Jordbruket har jag redovisat. Det andra fårvi väga i det paket som vi talar om med kanske röd-gröna snören - nej, röda snören blir det. Sedan får vihoppas att det blir flera färger när vi slutligen skallpaketera det och när förhoppningsvis parti och andra kan vara. Jag ser framför mig attom vi inte kan bli överens om allt kanske vi kankomma överens om vissa principer. Sedan kan violika uppfattningar om niåverna. Jag tycker att det ioch för sig skulle vara väldigt värdefullt.Det är ett område där jag tycker att det är excep-tionellt värdefullt om vi om möjligt kan få alla riks-dagens partier med, energiskatteområdet. Där handlardet för det svenska näringslivet väldigt mycket omdet som brukar kalla för fastaspelregler och långsiktighet. Där tycker jag att detvore väldigt bra om alla partier kunde varamed. Sedan kanske vi får dela upp paketet i olikadelar. Vad vet jag, vi får se.Anf. 110 () re-plik:Fru talman! Jag vill fråga skatteutskottets ordfö-rande: Är det inte lite genant att man bara överväger,man får titta på vad som finns i paketet? Jag stod härtidigare och läste upp rad efter rad ur propositionen,där regeringen funderar och överväger, men ingakonkreta förslag. blir vi hänvisade till ett paketsom vi inte vet vad det innehåller. Man har sagt nå-gonting om jordbruket, men inte vad. ärdet på det sättet.Så fick jag kritik för att jag läste upp en meny på18 punkter. Mitt syfte var att redovisa att vi har för-slag på alla områden. Var god och välj ett, om det kanvara bra. Det är inte fråga om att allting skall genom-föras på en gång. Vi erbjuder en meny för att kunnasamverka. Jag har t.o.m. lovat i förväg att kommerregeringen med ett förslag som harmonierar med våraförslag skall vi inte mot det utan medverka. Rege-ringen behöver fler allianser. Tala nu om vad somingår i paketet för bönderna, yrkesfiskarna och glöminte åkerierna!Anf. 111 () replik:Fru talman! Jag hoppas att fru talman och riksda-gens ledamöter hörde vad sade, attom socialdemokraterna kommer med ett förslag somharmonierar med vad tycker dåskall de inte gå emot det. Kors i taket, höll jag på attsäga. Det var en fantastisk deklaration.Jag har berättat huvuddragen i paketet: sänkta in-komstskatter för låg- och medelinkomsttagare i syfteatt kompensera delvis eller helt för egenavgifterna.Sedan är vi medvetna om att vissa skatter vill vi sän-ka, andra kanske vi måste sänka. Då får det finnasmed, men det behöver vi resonera mer om. Här har niallt från förmögenhetsskatten till dubbelbeskattning,åkerinäring, jordbruk och allt som finns. Det går inteatt göra allt , . Då blir detett moras av gigantiska underskott och ränta.Aldrig mer tillbaka till det!Fru talman! Jag ser att ler, såhan är säkert nöjd med vad jag har svarat. Därförstannar jag där nu.(forts. 8 §)AjourneringKammaren beslutade att ajournera för-handlingarna till då utrikesminister skulle lämna information om resultatet av i m.m.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 15.00.7 § Information från regeringen om resultatetav i m.m.Anf. 112 Utrikesminister ():Fru talman! Europeiska rådets möte den 3-4 junidominerades av Kosovofrågan. presidentAhtisaari möttes av välförtjänta applåder när han komtill mötet i med besked om en överenskommel-se. Alla välkomnade de insatser han och det ryskasändebudet gjort i samtalen med underströk också vikten av enresolution i om säkerhetsnärvaronoch en tillfällig civil administration. En sådan resolu-tion antogs , och säkerhetsrådet hardärmed åter fått en central roll.Förhoppningsvis ser vi nu freden återvända tillKosovo. Det kommer att ta tid och vara en mödosamprocess. Vi riskerar nya bakslag, men vi måste göraallt vi kan för att säkra flyktingarnas rätt att återvändaoch tillsammans med de civila serberna leva ett vär-digt liv i fred och säkerhet.Men det kräver ekonomiskt stöd till återuppbygg-nad. uppmanade kommissionen attutarbeta förslag om återuppbyggnadsstöd. Förslagetskall ta upp organisation och finansiering av sådantstöd, liksom hur ett särskilt organ för genomförandetkan se ut. kommer också att bidra nationellttill återuppbyggnaden, liksom vi tidigare gjort i Bos-nien.Det kräver också ett militärt och polisiärt skydd.Den har anmält att vi är bereddaatt delta med trupp och civilpoliser. Jag är glad attsamtliga partier i står bakom att sändasvensk trupp till Kosovo.Det kräver också uppbyggnad av ett rättssamhälle,oberoende medier och ett starkt civilt samhälle, så attdemokratin kan få fäste, och fortsatt stöd till ländernai grannskap, som genom kriget drabbatsav ekonomisk stagnation och nya stora flykting-strömmar.EU måste vara öppet för länderna på Balkan.Samtidigt som utvidgningen österut måste gå vidaresom en investering i framtida fred och säkerhet behö-ver de i sydöstra få en ny typ av avtal med EUoch veta att de också kan bli medlemmar när de upp-fyller kriterierna. Genom närmare band till EU kanländer och folk på få en anledning att samar-beta närmare med varandra. Detta är också en viktigdel av den stabilitetspakt för sydöstra sombeslutades i förra veckan.Kosovo illustrerar att EU måste bli bättre på attförebygga och lösa kriser. När föll sam-man kunde EU vare sig förutse ellerhindra följderna. såg inbördeskriget i Bosnienkräva 250 000 döda, 2 miljoner flyktingar och väldigförstörelse. Etnisk rensning blev ett begrepp i vårnutidshistoria.När skulle ändras föreslog Sverigeoch , två alliansfria länder, att EU skulle blibättre på att förebygga och hantera kriser - de s.k.Petersbergsuppgifterna. Det blev också resultatet.Amsterdamfördraget, som godkänt medstor majoritet, säger att EU skall kunna göra humani-tära insatser och bevara och skapa fred även medmilitära medel, om det behövs.Slutsatserna i om en stärkt europeisk kris-hantering är ett steg på vägen i en lång process för attnå detta mål. Jag har vid ett antal tillfällen, förstagången , informerat riksdagenom dessa diskussioner. Vi kan konstatera att vi fåttgehör för de frågor vi tyckt vara särskilt viktiga. Detframgår tydligt att det handlar om gemensam kris-hantering - inte om ett territorialförsvar. Inga förslagom ömsesidiga försvarsförpliktelser i EU har lagtsfram, och inget steg i denna riktning togs i Köln.Dokumentet betonar att de alliansfria ländernas ställ-ning inte skall påverkas. har lyft fram defolkrättsliga förutsättningarna, och beslutet innehållernu en tydlig hänvisning till principerna i FN-stadgan.En grundläggande princip i är att detkrävs beslut i för fredsframtving-ande insatser.EU:s behov skall vara styrande för den förmågasom byggs upp. När EU kommit tillräckligt långt harVästeuropeiska unionen uppfyllt sitt syfte och kanläggas ned. Men det handlar inte om ett mekanisktöverförande av till EU. Så kanEU bli bättre på att förebygga konflikter och kriseroch att ingripa med alla sina instrument: bistånd,handel, sanktioner, förebyggande insatser eller, närdet behövs, militära insatser.Samarbetet med är centralt för säkerhe-ten i . Det var därför viktigt att toppmötetkunde enas om en gemensam strategi för EU:s rela-tioner med . har varit pådrivande ifrågor som åtgärder mot kemiska vapen, kampen motbrottslighet, åtgärder för bättre miljö och kärnsäker-het, fria medier och öppnare handel. Vi har fått gehörför våra synpunkter.Mötet fattade också beslut om att utse till posten som rådets generalsekreterare och högrepresentant för den gemensamma utrikes- och säker-hetspolitiken. Till rådets biträdande generalsekretera-re utsågs fransmannen de beslöt hur man skall lägga uppen ny regeringskonferens om reformer inför en utvid-gad union. Det formella beslutet om konferensenkommer att tas i . Den skallinledas tidigt , och avsikten är att den ocksåskall avslutas . Kölnbeslutet innebär atti huvudsak tre frågor skall behandlas: sammansätt-ningen av , röstreglerna och ökadanvändning av beslut med kvalificerad majoritet.Beslutet ligger helt i linje med vad föresprå-kat.Kölnmötet beslöt också att utarbeta en stadga förgrundläggande mänskliga rättigheter. Ett utkast skallvara färdigt till Europeiska rådets möte i december år2000. , liksom flera andra länder, menar attstadgan skall vara ett politiskt dokument men integöras juridiskt bindande, eftersom det skulle skapaotydlighet i förhållande till Europarådet.Vad gäller utvidgningen bekräftade Kölnmötetbeslutsamheten att fortsätta processen. Slutsatsernastöder strävan att både öka takten i de för-handlingar som redan inletts med sex länder och såsnart som möjligt öppna förhandlingar med de åter-stående kandidatländerna. Det finns goda förutsätt-ningar för att våra baltiska grannar och Li-tauen skall få klartecken för förhandlingar vid nästatoppmöte i Helsingfors.Stats- och regeringscheferna hade också en dis-kussion om . I presenterade det tyskaordförandeskapet ett långtgående förslag till slutsat-ser, som innebar något av en automatisk utfästelse atti ge samma status som de kandi-datländer som redan förhandlar eller genomgår s.k.screening. , liksom flera andra länder, mot-satte sig detta. Från svensk sida framförde vi bl.a. attsituationen för mänskliga rättigheter i inte ärtillfredsställande.