prot · GM0970 · 1999-03-17 00:00:00 — Ingetparti har som det Moderata samlingspartiet har såstarkt krävt ett kraftfullt ledarskap, en IT-general förSverige, som skulle kunna driva på för att klara om-ställningen inför sekelskiftet.En IT-general skulle kunna samla alla, inte minstdet i samhället så väl integrerade näringslivet, för attgöra allt för att inte skall inledas med obe-hagliga överraskningar. när vi har 289 dagarkvar har vi inga som helst garantier för att ingentingskall hända. Närmare ett fiasko, fru talman, kan viinte stå.Låt mig sedan gå över till de andra två skrivelser-na om IT rent generellt och frågan om elektroniskhandel. Regeringen kommer i skrivelserna med en radpolitiska plattityder när den säger att skallbefästa sin tätposition som IT-land, bl.a. genom attbygga ut digital infrastruktur för höghastighetsförbin-delser. Det är viktigt, säger man, att förutsättningarskapas så att kan bli ledande i elektroniskhandel. Men vilka förutsättningar tänker man på? Detär svårt att i skrivelserna notera några som helst kon-kreta förslag.Lika passiv och lika viljelös som regeringen ärvad gäller datorproblemen lika tom-hänt står den inför en av de största utmatningarnainför framtiden, informationstekniken. , frutalman, är en av världens mest avanceradetelekomnationer. Den tekniska utvecklingen går såsnabbt att det som togs fram i stort sett är obsolet.Infokomindustrin, där telekommunikationer,elektroniska medier och informationsteknik går sam-man - eller konvergerar, som man säger i branschen -är en av världens mest dynamiska sektorer, om inteden allra mest dynamiska sektorn. sys-selsätter infokomsektorn i flera än vadskogs-, stål- och verkstadsindustri gör tillsammans.Regeringen är tagen på sängen. Den lyssnar merpå IT-analfabeter inom LO som bara har kvar degamla industristrukturerna på näthinnan än på deunga. Det är den unga generationen som står för detnya, det som kommer att förändra vår värld likamycket som industrialismen en gång gjorde.Regeringen tar inte svensk IT-industri på allvar.Det verkar som om den tror att de som ägnar sig åtdetta är en rad 25-åringar som leker med dataspel. Vimoderater ser med bekymmer delar av våra svenskaIT-företag och vår kompetens söka sig utomlands.Rubrikerna i våra tidningar gäller och Astra.Men det som händer i det tysta bland våra unga IT-företagare kan vara minst lika allvarligt. I synnerhetsom just dessa företag är framtidsföretagen.Bristen på riskkapital, den i i jämförelsemed andra IT-nationer hårda beskattningen av perso-naloptioner, den höga inkomstskatten som gör detsvårt att knyta till sig utländsk kompetens och dub-belbeskattningen är några av de faktorer som hållertillbaka IT-utvecklingen i . Många ungasvenskar driver sina företag i och iTyskland i stället för i . Den tätposition somregeringen antyder att den vill att skall intahåller på att glida oss ur händerna. Vad går viinte miste om i fråga om arbetstillfällen och ekono-misk tillväxt genom att inte ge dem och det svenskanäringslivet förutsättningar att driva sina företag påett gentemot sina konkurrenter likvärdigt sätt?Vi måste ge våra IT-företag oberoende av vad dejobbar med - bredbandskapacitet, elektronisk handel,telekom, algoritmer, routrar eller IT-telefoni - brakonkurrensförhållanden och goda näringsbetingelser iSverige. Då är vi övertygade om att kan för-svara sin tätposition. Marknaden, de enskilda initiati-ven, kommer att ge oss de bredband som efterfrågas.Vi kan konstatera att den svenska befolkningen,oberoende av var människor bor, har tillgång tilltelefon och el som kan användas för avancerad data-överföring. Kommuner, privata entreprenörer, elpro-ducenter och eldistributörer kommer att verka för attbredband med betydligt högre överföringshastigheterkommer att erbjudas konsumenterna.Bredband är inte bara en optisk fiber. Det är ocksåelledningar, telefonledningar och användning avradiofrekvenser och satelliter. I en tidning kunde man läsa att 4½ megabyte trådlöst skall kunna erbjudas i Stock-holm, och . I vissa glesbygdsområ-den finns redan . Utvecklingen går otro-ligt snabbt.Vi inom Moderata samlingspartiet har en lång radpersoner som på olika sätt har följt och engagerat sig idenna IT-teknik. Kunnandet inom partiet är stort.Efter mig kommer en rad andra moderater att med livoch lust delta i den här debatten. Med detta, fru tal-man, yrkar jag bifall till reservation nr 1.Anf. 36 ():Fru talman! Vi behandlar tre regeringsskri-velser, Elektronisk handel, Informationssamhälletinför och Lägesrapport 2000 samt ett antal motioner.Jag yrkar bifall till reservationernr 2 och 5 och i övrigt bifall till utskottets hemställani betänkandet.IT-utvecklingen går rasande fort. Vem kunde t.ex.för några år sedan tro att Internet skulle få den roll detspelar ? IT-samhället ger nya möjligheter, menvi måste också vara på vår vakt mot avarter och ställanya krav.För oss i är det viktigt att IT kananvändas för att minska klyftorna mellan rika ochfattiga länder, mellan olika regioner och mellan fatti-ga och rika i samhället.Så är det inte . Vissa grupper står utanför ochtenderar att fortsätta med detta. De som kan vill lärasig mer. De som inte kan vill över huvud taget inte tai en dator, ofta av rädsla för att de inte förstår. Allamåste få en möjlighet att på egna villkor lära sig be-härska tekniken.Vi i har ställt upp åtta punkter förrättvisa på IT-området.För det första kräver vi rättvisa för de delar avvärlden som inte är delaktiga. Att surfa på nätetär en surfning mellan olika välståndsöar. Särskilt villvi betona det ansvar har för att utveckla sam-arbetet med de forna östländerna. Vi föreslår en storFN-konferens om dessa frågor - bl.a. tycker jag att vibehöver diskutera etik när det gäller IT - varför inte iStockholm?För den andra kräver vi rättvisa för glesbygden iSverige. Hur skall vi kunna tro att företagen villetablera sig i glesbygden så länge som IT-kommunikationerna inte fungerar? Vi vill ha ett na-tionellt bredbandsnät - observera att jag säger natio-nellt nät - över hela där olika operatörer kanhyra in sig. Till husknuten och yttersta glesbygdenkan vi tänka oss andra modeller - satellit, el, koppar-kablage, osv. - men tillgängligheten och priset skallvara samma i hela landet. Det bör vara en politiskuppgift att se till att tillgängligheten till näten inteförebehålls en informationsteknisk elit utan att allakan använda tekniken till rimliga kostnader. Princi-pen bör vara politiskt ansvar och samhällsägande förmaximal tillgänglighet och stor frihet för den enskildeatt använda tekniken.För det tredje kräver vi rättvisa för de lågutbilda-de. Det är ofta de som inte får del av IT-utvecklingenoch även de som i första hand slås ut när arbetsplatserdatoriseras.För det fjärde kräver vi rättvisa för de fattigagrupperna i . Det står i skrivelsen att prisetinte är något hinder för att skaffa sig en dator. Detanser jag är en grov lögn. Många arbetslösa, ungdo-mar och äldre har helt enkelt inte råd att skaffa sig endator i dag.För det femte kräver vi rättvisa för kvinnorna. ITär i stor utsträckning pojkars område, vilket innebäratt flickor halkar efter. Med tillfredsställelse noterarvi att regeringen uppmärksammat denna fråga ochhoppas att regeringens ambitioner gällande IT i sko-lan leder till konkret handling.För det sjätte kräver vi rättvisa för de äldre. Närden elektroniska handeln nu kommer med stormstegliksom banktjänster m.m. på Internet borde ju deäldre, som ofta har svårt att ta sig till sitt bankkontoreller till sin affär, gynnas. Vi vill då se en större sats-ning på utbildning av de äldre.För det sjunde kräver vi rättvisa för de funktions-hindrade. Datortekniken har på ett dramatiskt sättöppnat helt nya möjligheter för många grupper funk-tionshindrade att delta i samhällslivet. Allmännaarvsfonden bidrar med medel för att sprida informa-tion till dessa grupper, men faktum är att mångafunktionshindrade inte har den ekonomiska möjlig-heten att köpa en dator, och då faller dessa intentio-ner.Slutligen och för det åttonde kräver vi rättvisa föralla dyslektiker. De måste få ha en egen dator, bådehemma och i skolan eller på arbetsplatsen, för attkompenseras för sina funktionshinder.Anf. 37 () re-plik:Fru talman! Jag skulle vilja göra en reflexion överdet som har sagt. Han efterlyser väl-digt mycket av politiska inslag och styrningar i dennaverksamhet. Skulle vi ändå inte kunna vara lite över-ens om att det är tack vare marknaden, den dynamis-ka utvecklingen och ett privat näringsliv som heladenna teknik nu ställs till förfogande för funktions-hindrade, för arbetslösa, för kvinnor och för mångaandra grupper? Jag är övertygad om att om man serpå prisutvecklingen på hela IT-området är det ett avde starkaste incitamenten som skapar möjligheter föralla att få tillgång till denna fantastiska verksamhet påIT-området som privat näringsliv har bidragit till.Anf. 38 () replik:Fru talman! Jag förnekar inte att marknaden ärdrivande och även böra vara drivande i dessa sam-manhang. Det tycker jag är helt riktigt. Men samtidigtmåste det vara samhällets uppgift att se till att dessarättvisekrav uppnås, eftersom jag inte tror att mark-naden - den erfarenheten har vi från andra håll - ärspeciellt intresserad av att se till att dessa grupper fårdet som de bör ha rätt till. Jag tror att om t.ex. männi-skor i glesbygden skall få möjligheter i detta sam-manhang måste vi samlas nationellt och erbjuda demdet.Anf. 39 () re-plik:Fru talman! I stort sett alla, med undantag av ettpar hundra hushåll som inte har tillgång till elektrici-tet men som förmodligen har telefon, har rela-tivt goda höghastighetsmottagningsmöjligheter närdet gäller den här nya tekniken. Och det är tack vareden marknad som vi har. Jag är därför helt övertygadom att ju mindre som den politiska sektorn ger sig inpå att reglera detta, desto lättare är det för attinta och förhoppningsvis bibehålla den tätpositionsom vi har . Vi har 80 och många andraunderbara exempel på politiska kraftgrepp som pånågot sätt har förstört väldigt mycket. Det vore enolycka om det hände igen. Låt oss låta marknadenfungera på ett bra sätt. Då ger vi också alla möjlighe-ter att få tillgång till denna nya teknik.Anf. 40 () replik:Fru talman! Det var märkligt att dra in 80i denna debatt. Jag skall inte kommentera det. Menjag håller inte med om att alla iglesbygden har tillgång till dessa system på sammavillkor. ISDN är oerhört dyrt på vissa ställen.Jag vet t.o.m. att en ledamot i kammaren, Hans An-dersson, inte kan kommunicera via dator med riksda-gens server. Jag tycker att det belyser problematiken.Anf. 41 ():Fru talman! Vi skall behandla tre IT-skrivelser från regeringen. kan imycket dela regeringens syn på IT-frågorna. Men omjag skulle sammanfatta den kritik som vi ändå har ärdet tre saker som vi saknar, nämligen bättre ledar-skap, fiber åt folket och tuffare tag inför år 2000.Varför behövs ett särskilt IT-ledarskap? Jo, bl.a.därför att informationstekniken, eller IT, ger ossenorma möjligheter att få nya tjänster, nya arbeten,ökad kunskapsspridning och, rätt hanterad, en bättredemokrati.Men låt mig först stanna upp och ställa några kri-tiska frågor. Är det bara fördelar med IT? Alla kanväl inte jobba med datorer? Vad skall alla de andra,som inte kan eller vill utbilda sig inom detta område,göra? Och hur skall man kunna stoppa allt eländesom väller fram på Internet?Man skulle kunna påstå att inte bara ärtudelat när det gäller synen på IT utan t.o.m. tredelat.Vi har de som är på gränsen till fanatiska och gördatorer och informationsteknik i övrigt till ett själv-ändamål, som helt okritiskt hyllar allt som kommerfram på dataskärmen och som tror att alla företagsi-déer kan lyckas bara man har tillräckligt många dato-rer och system till förfogande.Sedan har vi de som ser datorn och Internet somhotet om världens undergång. På Internet kan pedo-filer sprida sin avskyvärda hantering. Recept för atttillverka bomber kan fritt hämtas med känt resultat.Denna mörka sida som ofta slår emot oss i form avsvarta rubriker skrämmer många människor i dag.Och tänker man inte på att IT i sig självt är neu-tralt. All teknik kan ju användas både till gott och tillont. En brevkonversation som jag har haft harfått mig att tänka efter och försöka förstå de männi-skor som känner sig skrämda av just IT.Den tredje kategorin människor torde vara de sominser att det finns två sidor av myntet - en mörk ochen ljus sida - och som väljer att satsa på den nyateknikens möjligheter och bekämpa detdestruktiva. Jag vill själv gärna tillhöra den sistnämn-da kategorin.Just av dessa skäl är det viktigt med ett bra ledar-skap på IT-området. Det behövs goda föredömen sompekar på möjligheterna som de är bereddaatt bekämpa det kriminella och det destruktiva. Debåda regeringarna som suttit har i dettasammanhang varit alldeles för passiva. Jag vet att dethar anslagits pengar till skolprojekt, jag känner till attutredningar har startats, och jag vet att näringsminis-tern har träffat i . Men det räckerinte om det skall skapas tillväxt här i och inteenbart i . var när hanstartade Microsoft 1975. 1998 redovisade bolaget14 ½ miljarder US-dollar i intäkter och 4 ½ miljarderUS-dollar i vinst.Hur många har vi i , och hurmånga av dem tar sina idéer med sig utomlands? IFinland har man ett framtidsutskott i parlamentet somaktivt arbetar med framtidsfrågor, bl.a. på IT-området. Vad betyder detta för tillväxtklimatet? Dettål att fundera på.Jag efterlyser en offensiv regering, som på rätt sättlyfter fram IT-frågorna i olika sammanhang - förbättre tillväxt och för ökad kunskapsspridning, intebara för ungdomar utan även för de äldre - samt förökad tillgänglighet för funktionshindrade.Bara detta att bankomaterna inte fullt ut är till-gängliga för funktionshindrade är talande för hursakta utvecklingen går. installeras visserligentalsyntes för synskadade i vissa bankomater, mensitter man i rullstol når man oftast inte ens upp tilltangentbordet. "Tänkte inte på det . "Vad gäller skrivelsen om elektronisk handel harutskottet i stort tillmötesgått mo-tionsyrkanden, och vi står därför bakom utskottetsskrivning.Frågan om den digitala infrastrukturen är mycketviktig. Vem skall betala höghastighetskommunikatio-nen? Vem skall ordna med "fiber åt folket"?Alla skall kunna utnyttja möjligheterna med IT -småföretagaren i en liten landsbygdskommun likavälsom storföretaget i storstaden; distansarbetaren på öni skärgården likaväl som tonåringen på gymnasiet istan.Kristdemokraterna anser att staten har ett huvud-ansvar för infrastrukturen. Det innebär inte att statenskall betala varje meter optisk fiberkabel som grävsned. Det mesta tror vi kan göras på rent kommersiellbasis. Men där inte marknaden räcker till måste statenta ett särskilt ansvar.I väntan på att alla hushåll och företag i höghastighetsförbindelser borde man försöka fåISDN-priserna att hamna på en rimlig nivå. Vi pekarpå det orimliga i att man får betala ca iStockholmsområdet medan man på landsbygden kanfå betala , i extremfallet upp till 60 000 krför en ISDN-anslutning. Vi vill att regeringen enga-gerar sig i frågan.Fru talman! Här yrkar jag bifall till reservation 7.Slutligen: Vad händer ?Regeringens skrivelse om 2000-problematiken geren bra översikt över hur det ser ut i samhället meddatoromställningen. Men tyvärr tickar klockansnabbt, och medan vi talar här närmar vi oss årsskif-tet. Vi vill inte sälla oss till domedagsprofeterna ochtro att allting skall stanna , men vi har ivår motion pekat på ett antal brister och faror. harutskottet behandlat vår motion så bra att vi slipperreservera oss.Problemet är att innan bläcket har torkat i betän-kandet framkommer nya uppgifter om osäkerhetenhos olika aktörer. Få vattenverk är 2000-säkra, påstårTT. Försäkringsbolag ändrar sina klausuler ochfrånskriver sig betalningsansvar för eventuella 2000-problem i bilarnas datorer. kan man se nyauppgifter om osäkerheten. Här gäller det för regering-en att driva på. Självklart har företag, organisationerm.fl. ett eget ansvar, men till syvende och sist är detstat och kommuner som måste se till att samhälletfungerar normalt . Vi vill setuffare tag från regeringen. 42 ():Fru talman! Mot bakgrund av den stundom eufo-riska diskussionen om vad den snabba utvecklingenav informationstekniken kan innebära vill jag i da-gens debatt lyfta fram några grundläggande utgångs-punkter samt vision av hur informa-tionssamhället bör utvecklas och byggas ut.För oss i är det en första och själv-klar utgångspunkt att tekniken skall stå i människanstjänst. Nya och bättre tekniska lösningar och snabbarekommunikationer skall bidra till att förbättra männi-skors vardag. Tekniken skall vidare användas för attöverbrygga klyftor, inte skapa nya klyftor. Teknikenskall också nyttjas i arbetet för att forma ett ekolo-giskt anpassat, långsiktigt hållbart samhälle.Men tekniken skall också stå i företagsamhetenstjänst. Den skall bidra till att göra det enklare ocheffektivare att driva företag, oavsett om det är ett litetenmansföretag eller en större verksamhet.Informationstekniken skall alltså enligt vår me-ning inte bara komma ett fåtal till del. Det är utomor-dentligt centralt för oss att alla, oavsett kön, ålder,social och ekonomisk bakgrund eller var man bor ilandet, skall få tillgång till snabba och säkra förbin-delser och få det på likvärdiga villkor. Det är i dettasammanhang som vi brukar tala om en digital alle-mansrätt.I dagens betänkande talar också utskottets majo-ritet om fortsatta insatser för att bygga ut en digitalinfrastruktur för höghastighetsförbindelser och atthushåll och företag i hela bör ges goda förut-sättningar att utnyttja den tekniken. Men utskottsma-joriteten vågar inte, eller vill inte, se de stora möjlig-heter och det utvecklingssprång det skulle innebäraatt bygga ut IT-samhället med tydligt sikte på denvision om en digital allemansrätt som vi i Centerpar-tiet vill förverkliga.Socialdemokraterna, som sitter i regerings-ställning med stöd av Vänstern och ,väntar på utredningar och regeringsinitiativ. Till dessförlitar man sig på de stressade koppartrådarna och degamla koaxialkablarna.På s. 4 i skrivelsen Informationssamhället inför2000-talet sträcker man sig som längst när man väl-menande skriver: "Målet är att alla skall ha lika möj-ligheter att använda informationstekniken som ettmedel för ökad kunskap, demokrati och rättvisa." Detlåter väldigt bra, men vilka konkreta initiativ är soci-aldemokraterna beredda att ta för att förverkliga dettamål? Är näringsministern, som ju är i kammaren , beredd att här och ta några initiativ och redo-visa en planering och en strategi? Jag ser gärna attflera partier blir mera offensiva i denna centralaframtidsfråga.Moderaterna, i utskottet gett besked om att inte heller de så härlångt varit beredda att förorda en målmedveten offen-siv satsning på fiber till hemmen och till företagen.De hoppas mera på att marknaden skall lösa proble-met. Att avvakta eller hoppas på att marknaden ord-nar saken går kanske för sig i de större städerna, mendet bidrar knappast till lika möjligheter för alla i helalandet - den digitala allemansrätt som Centerpartietföreslagit.Det är lite typiskt att här sägeratt man ju har relativt goda förbindelser även ute pålandsbygden. Så långt sträcker sig am-bitioner. Vi har betydligt mera långtgående ambitio-ner än så.Samhället har historiskt tagit ett ansvar för landetsinfrastruktur. Det har gällt utbyggnaden av vägar ochjärnvägar, elnät och teleförbindelser. I dagens sam-hälle är det om möjligt ännu viktigare att det tas ettsamhällsansvar för den infrastruktur som kan läggagrunden för tillväxt och utveckling kun-skapssamhälle.Centerpartiet har, mot bakgrund av den optiska fi-berns överlägsna kapacitet, föreslagit att staten initie-rar en utbyggnad av ett finmaskigt fibernät till hem-men och till företagen. Den långsiktighet som ettsådant beslut kräver innebär enligt vår mening attkommersiella aktörer inte kommer att vara villiga attta på sig det fulla ansvaret för detta. En gemensamutbyggnad garanterar också den fria konkurrensenoch tillgången till informationstekniken i hela landet.Därmed motverkas den regionala obalans som vi serså tydligt i dag.Ett avgörande viktigt argument för optofiber tillhemmen är den helt överlägsna bandbred-den/kapaciteten. Ett optofibernät skulle få en kapaci-tet som kommer att täcka alla förutsägbara behov förframtiden. För alla andra tekniker finns en tydligkapacitetsgräns, som kommer att kräva nya dyrbarainvesteringar så snart taket har nåtts. Detta innebär atten utbyggnad av fiber är en framtidssatsning sommed åren kommer att visa sig vara en mycket klokoch framsynt investering.Jag vill i detta sammanhang yrka bifall till reser-vation nr 6, där syn på dessa frågor harutvecklats.Fru talman! Låt mig i det här sammanhanget ock-så kommentera innehållet i reservation nr 7, som ärgemensam för och Kristdemokraterna.Den handlar om prissättning och vikten av att allamänniskor och företag i vårt land har tillgång tilltekniken på likvärdiga ekonomiska villkor. Det finnstyvärr skrämmande exempel på hur oerhört storaskillnader som finns , när människor i avvaktanpå ett nationellt nät av fiberoptiska förbindelser villinstallera t.ex. ISDN eller motsvarande teknik. Pri-slappen varierar från i Stockholmsinnerstad till en kostnad på pålandsbygden och i glesbygden. Det är enligt vår me-ning orimliga prisskillnader om man menar någontingmed likvärdig tillgång. Vi anser att anslutningsavgif-ten bör vara densamma över hela landet för att manskall skapa likvärdiga villkor. Jag vill i det samman-hanget yrka bifall till reservation nr 7.Men för oss i är alltså teknik typISDN något som används nu i avvaktan på ett hel-täckande fiberoptiskt nät. En målmedveten satsningpå fibernät har också det goda med sig att harmöjlighet att befästa sin position som en av världensledande IT-nationer. Det förstärker våra möjligheteratt dela med oss av teknik och kompetens till andraländer i form av nya stora exportframgångar.Just öppnar världens största , cebit-mässan i . 81 svenska företagfinns då på plats med i spetsen för att de-monstrera hur långt vi har kommit i teknikutveck-lingen. Läs gärna mera om detta i den utmärkta tid-ningen Ny teknik.Fru talman! Låt mig understryka ytterligare tvåviktiga komponenter som vi i vill beto-na för att informationssamhället skall utvecklas på ettpositivt sätt.En digital allemansrätt handlar i grunden om allamänniskors lika möjligheter och rätt att ha tillgång tillinformationsteknikens verktyg, oavsett social bak-grund, kön eller andra faktorer som traditionellt ver-kat diskriminerande. Avgörande för detta är att tekni-ken är spridd över landet, men det finns också tvåandra viktiga faktorer som jag här kort vill beröra.Det gäller kunskapsfrågorna och människornas kun-nande för att tillgodogöra sig tekniken. Det gällerockså rättsordningen och att lagstiftningen måste varaanpassad till de nya förhållanden som informations-samhället för med sig.Tillsammans med den utbyggnad av fiber till hemoch företag som vi förordar är det av central betydel-se att förebygga de kunskapsklyftor som IT-utvecklingen riskerar att föra med sig. Det framstårsom en av de viktigaste sociala rättvisefrågorna att gealla människor möjligheter till en bra utbildning somger goda förutsättningar för yrkeslivet, ett livslångtlärande och aktivt deltagande i samhället.Vi från vill se ett nationellt kun-skapslyft inom IT. Det skall innebära att alla männi-skor får möjlighet att lära sig att utnyttja verktygenoch därmed de möjligheter som en utbyggd in-frastruktur ger. Här har alla de traditionella studieför-bunden en central roll, men också pensionärsorgani-sationer, invandrarorganisationer, idrottsrörelsen,handikapporganisationer - för att ta några exempel.Rättsordningen är den tredje faktor som jag härvill betona som grundläggande för människors tilltrotill informationstekniken. Inom flera områden måstelagstiftningen ses över. Frågor om integritet och ytt-randefrihet har blivit aktuella genom debatten ompersonuppgiftslagen (PUL).