prot · GM0987 · 1999-04-28 00:00:00 — Jag anser att och regeringen har enviktig uppgift när det gäller att ge goda förutsättning-ar för en sådan utveckling. Att skapa tydliga struktu-rer och samtalspartner och ge långsiktiga och tydligaförutsättningar för verksamheten är viktiga led i detarbetet. Det kan medverka till att skapa framtidstroockså för alla som är verksamma inom museerna.Fru talman! Jag skall säga något om lokalhyrornaockså. Många myndigheter och institutioner brottas med stora ekonomiska problem, och kulturinsti-tutionerna utgör verkligen inget undantag i det fallet.Vi vet att en stor och betungande utgift är just lokal-hyrorna. Men eftersom de inte har redovisatsseparat finns det ingen möjlighet att jämföra bidragentill olika institutioner eller att avgöra om bidragen tillsjälva verksamheten är tillräckliga utifrån de önske-mål som finns på denna.Därför vill jag gärna instämma i att det är positivtatt utskottet har kunnat enas om att begära en särskildredovisning av hyreskostnadens andel av föregåendeårs bidrag. Det kommer att underlätta för oss i utvär-deringen och inte minst i framtida bidragsbeslut.Fru talman! har alltså inga re-servationer i detta betänkande utan tillstyrker majori-tetstexten.Anf. 151 ():Fru talman! När jag satt här i bänken och fundera-de över vad jag skulle säga, med tanke på att jag skallsäga några ord om min motion Kr221, dök en avEsaias dikter upp i huvudet på mig.Väl formar den starke med svärdet sin värld,väl flyga som örnar hans rykten;men brytes det vandrande svärdoch örnarna fällas i flykten.Vad våldet må skapa är vanskligt och kort,det dör som en stormvind i öknen bort.Det där skrev han med tanke på att man inteskulle vara så rädd för vad höll på med ibörjan av . Det skulle försvinna så små-ningom.Det må ju vara så att det mesta av det som våldethar skapat har försvunnit. Men det finns väldigtmånga minnesmärken kvar över det. Det finns mångabombastiska minnesmärken och monument somskildrar krigiska stordåd från de senaste årtusendena.Det är ofta generalerna eller de kända kämparnasom har fått minnesmärken resta över sig. Jag tittadeförra året på en hel del sådana i vårt grannland Fin-land, som ju har haft en nog så krigisk historia ävenin . Det är alltifrån det lite bombastiska vid Jutas till monumentet över denfallne svenske befälhavaren i den svenska frivilligkå-ren, i under andra världskriget.Vi hade ett besök av , kändförfattare och skulptör från , eller rättaresagt från . Han var på iriksdagsbiblioteket. Han berättade då om både sittförfattarskap och sin bakgrund. Men han tog ocksåupp tanken att han tyckte att det var synd att det intefanns ett minnesmärke över dem som hade gjort eninsats för humanitet och mänsklighet fastän klädda iuniform.Jag tog fasta på det och skrev den motion somfinns med i betänkandet. hade väl ocksåEino Hanski själv funderat över hur en sådan här sakskulle kunna utformas. Vi har medan vi har arbetatmed den här frågan i också uppvaktats avhonom. Han skickade ett foto på modellen över detmonument som han skulle vilja se. bifoga-de han ett brev som jag inte kan låta bli att läsa upp:Hyllning till den okände svenske soldaten:Vid tolvtiden tog jag minaförsta steg på svensk mark efter tre stormiga dygn påBottenhavet. Vid anblicken av den storväxte soldatenkände jag en viss rädsla då jag under mina tre årslånga vandringar i det blodiga mött mångaolika uniformer och lärt mig att undvika deras stövlar,kängor och slag. Men hände det otroliga. Denstore log mot mig ett varmt vänligt leende. Som idimma såg jag honom lägga ifrån sig geväret, ta avsig sin fårskinnspäls och lägga den över mina ned-spydda huttrande axlar. senare svimmadejag i hans armar, inte av utmattning utan av chockenöver att bli behandlad som människa av en soldat.Han var den som gav mig mitt människovärde, somförnekats mig av andra länder och folk. Jag vet att jaginte är den ende som möttes med värme och med-mänsklighet av svenskarna. Vi var 100 000 eller flerhemlösa, förföljda och föraktade som fick ett hemoch ett liv i frihet här i Sverige.Detta är min modell till en som jag hoppas storskulptur på 1,90. Med denna skulptur vill jag åskåd-liggöra den stora humanistiska insats som svenskarnaspelat under och efter . Hemlandetär inte där man råkar födas, utan där man får sittmänniskovärde.Det var hälsning till oss i kulturut-skottet.Vi har inte reserverat oss. Då skulle man ha gjortden här frågan mera markant politisk. I stället har defyra partierna som står bakom det särskilda yttrandetbl.a. skrivit följande:"Vi vill dock framhålla att goda skäl har framförtsi motionen för uppförande av ett sådant minnesmärke.Syftet med förslaget har också varit att de goda före-bilderna och vardagshjältarna skulle uppmärksammasoch att de som fått sätta livet till - trots att vi levat ifred - skulle hedras. "Så blir det inte . ställer sig uppen-barligen - om inte ett under sker här - inte bak-om motionen. Men jag hoppas att ett sådant här till-tänkt minnesmärke på annat sätt, oavsett om det ärdet som har kommit fram till att hangärna skulle vilja ha uppfört för att hedra och tackasvenskarna för det som han har fått ta emot sedan hankom hit eller något annat, på lämpligt ställe skallkunna inte uppväga, inte motväga alla de även i Sve-rige förefintliga krigiska monumenten. Men på någotsätt kan det visa en tacksamhetsgärd mot de svenskasoldater som har visat att man i uniform också kanutföra en mänsklig humanitetsgärning.Anf. 152 ():Fru talman! Jag tänker i mitt anförande endast taupp den del som berör avsnittet om bild, form ochkonsthantverk i kulturutskottets betänkande som vi nudebatterar.Jag skall koncentrera mig på de två reservationersom finns på avsnittet.Jag börjar med att yrka bifall till hemställan i be-tänkandet och avslag på reservationerna.Fru talman! tar i sin reservation uppatt staten bör ta ett helhetsansvar för att säkerställaestetiska och andra kvaliteter vid upphandling.Vid 1997/godkände re-geringens förslag till mål för en statlig politik förarkitektur, formgivning och design. Som ett förstasteg i förverkligandet av handlingsprogrammet antogsregeringens förslag till lagar om ändring i väglagen,och lagen om byggande av järn-väg.Staten skall vara förebild när det gäller arkitektur,formgivning och design, och i propositionen redovi-sades följande åtgärder:· Arkitektur, formgivning och design skall ges godaförutsättningar för sin utveckling.· Kvalitet och skönhetsaspekter skall inte under-ställas kortsiktiga ekonomiska lösningar.· Kulturhistoriska och estetiska värden i befintligamiljöer skall tas till vara och förstärkas.· Intresset för hög kvalitet inom arkitektur, form-givning, design och offentlig miljö skall stärkasoch breddas.· Offentligt och offentligt understött byggande,inredande och upphandlande skall på ett före-dömligt sätt behandla kvalitetsfrågor.· Svensk arkitektur, formgivning och design skallutvecklas i ett fruktbart internationellt samarbete.Statens fastighetsverk har fått i uppdrag att initieraerfarenhetsutbyte mellan statliga myndigheter somförvaltar fastigheter och att ta fram en exempelsam-ling och vägledning i upphandlingsfrågor.De statliga myndigheterna har fått i uppdrag attupprätta egna kvalitetsprogram. Vid 1997/98 årsriksmöte beslöt vidare om en ändring avlagen om offentlig upphandling.När det bedöms vilket anbud som är det mest fördel-aktiga skall hänsyn tas till samtliga omständigheter,däribland kvalitet och estetiska egenskaper.Miljöpartiet och tar i den andra re-servationen upp att av den totala investerings-kostnaden skall avsättas till estetisk utsmyckning vidinfrastruktursatsningar.Jag kan hålla med om att det vore bra om avden totala byggkostnaden avsattes för konstnärligutsmyckning vid ny- och ombyggnad av offentligabyggnader, vägar, broar, bostäder m.m.Men utskottet menar att det är mer riktigt att destatliga konstinköpen grundas på en kulturpolitiskbedömning än att det skall avsättas lika stor procent-sats till varje projekt. Olika byggprojekt kräver olikautsmyckning och hänsyn måste tas till enskilt projekt.Men utskottet anser att av den totala byggkost-naden är ett rimligt riktmärke.Vid behandlingen av den arkitekturpolitiska pro-positionen yttrade sig bostadsutskottet överpropositionen och de aktuella motionerna. Jag citerarbostadsutskottet:"I det fortsatta arbetet med arkitektur och form-givning ingår att behandla frågor om styrmedlenskonsekvenser för den byggda och formade miljön".Staten kräver också att kommunerna i de lokalainvesteringsprogrammen för ekologisk utveckling ochomställning skall redovisa hur de arkitektoniska kva-liteterna skall tas till vara i projektet för vilka pengarsökts.Fru talman! Som avslutning vill jag säga att jagtycker att det har hänt mycket inom området arkitek-tur, formgivning och design. Kommittédirektiven tillutredningen ansvar för formgivning och de-sign lämnar en delredovisning till regeringen senastden . Delredovisningen skall bl.a.avse underlag om . Arbetet skallsom helhet vara avslutat år 2000.Anf. 153 () replik:Fru talman! Det har kommit fram väldigt mycketbra textmassa inom det här om-rådet, ända sedan . Det har varitmånga bra seminarier runtom i landet. Jag är extrastolt över vissa formuleringar som upp, eftersom jag vet hur jag slet med dem förfem år sedan.Men när det gäller att säkerställa estetiska ochandra kvaliteter skall det ges goda förutsättningar. Nuvill jag komma vidare. vill jag ha resultat. Dåanser vi i och då anser jag att för att fåresultat är det bra om man vet vem som har ansvar.Vem anser har ansvar för att de härgoda förutsättningarna ges?Det var den första frågan.Den andra frågan följer här. Det är rimligt med ettriktmärke på när det gäller utsmyckning vidinfrastruktursatsningar. Det tycker vi alla. Sedan 1937finns det en rekommendation. Men verkligheten ute ilandet ser annorlunda ut. Och verkligheten när detgäller konkurrens om statliga medel, kommunalamedel och landstingsmedel ser annorlunda ut. Det vetvi ju. Därför behövs det också lite verktyg för att nåupp till de här riktlinjerna. Kan det vara så farligt attfatta ett principbeslut här i om ?Anf. 154 () replik:Fru talman! Lagändringen om offentlig upphand-ling beslutade 1997/98. Det är lite kort tidför att nu kunna utvärdera och se vad som har hänt.Vilka är ansvariga, frågar . Man äransvarig ute i kommunerna, staten är ansvarig, myn-digheterna är ansvariga. harfått i uppdrag att initiera ett erfarenhetsutbyte mellanstatliga myndigheter och ta fram en exempelsamlingoch en vägledning för upphandling. Vi måste ändå sehur det går med det arbetet.Visar det sig att det är brister och att det inte blirsom vi har tänkt får vi väl återkomma. Det kanskebehövs någon som samordnar det här. Men just nu ärvi inte beredda att ställa upp på det. Vi vill se hur dethär arbetet fortlöper.Anf. 155 () replik:Fru talman! Jag förstår att det är det som liggerbakom. Men jag tror att vi skulle kunna tjäna inmycket tid och få ett snabbare resultat, det resultatsom vi säkert är ense om att vi vill ha, om vi redan nuhade gett t.ex. i uppdrag attockså följa upp och se till att det blir resultat, intebara samla exempel, utan också ha ett ansvar förgenomförandet.När det gäller och förändringen i den frågan betraktar vi det frånMiljöpartiets sida som en ytterligare uppluckring,alltså ett mer flummigt skrivande . Vi villha ett principbeslut om . Det var vi tre partier somstod för då. här i kammaren är vi två partier.Anf. 156 () replik:Fru talman! Vi är inte beredda att fatta något så-dant principbeslut . Vi tycker att är ett brariktmärke. Men vi står fast vid det vi har sagt i ut-skottet.Ni tar upp infrastrukturen. Om vi som exempel tarbron vid , som är ett fantastiskt konstverki sig, behöver den inte så mycket mer. Det finnsmånga olika sådana exempel.I dag känns det lite svårt. Om vi ser tillbaka ser viatt kulturen faktiskt har klarat sig ganska bra när detgäller besparingar. Kommunerna har fått dra ned påbåde det ena och det andra. Att då komma med ettprincipbeslut, att skall avsättas till estetisk ut-smyckning vid ny- och tillbyggnad, känns inte bra.Men jag skulle självfallet önska att det var så mycketpengar som avsattes för att resultatet skulle bli sådant.Men just nu är det ett riktmärke för oss.Anf. 157 ():Fru talman! Jag vill säga några ord om motion1998/99:Kr220 som jag väckte tillsammansmed ett tiotal kolleger om resandet av en staty överkonung regenter markerar och symboliserar olikaskeden i vår historia. Av monarker från föregåendesekler återfinns statyer i såväl som i övri-ga landet. Från vårt sekel, , som snartgår till ända, finns inte några på allmän plats.Gustav VI manifesterade under sin rege-ringstid och genom sin personlighet demokratinskungadöme. Som ledamot av kulturutskottet kan jagkonstatera att han gjorde sig känd över stora delar avvärlden som en kulturpersonlighet och som den arke-olog och samlare han var. Jag är övertygad om att enstaty över honom i känd Stockholmsmiljö skullevälkomnas av de flesta.Vi motionärer har dock underlåtit att reservera ossi utskottets betänkande. Vi hänvisar i stället till denansvarsfördelning som beslutats beträffande förvärvav fast konst i statliga och icke-statliga miljöer. Vi äri den fasta förvissningen att det stora flertalet med-borgare i vårt land instämmer med oss i vår förhopp-ning att vi skall få se en sådan staty över förverkligad. Vi kommer på olika sätt att bidratill att så kommer att ske.Tack, fru talman!Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )12 § Bibliotek, litteratur och kulturtidskrif-terFöredrogsKulturutskottets betänkande 1998/99:KrU8Bibliotek, litteratur och kulturtidskrifterAnf. 158 ():Fru talman! Jag skall fatta mig mycket kort.I betänkande 1998/99:KrU8 om bibliotek, littera-tur och kulturtidskrifter har ett helt enigt kulturutskottlagt fram förslag om ett tillkännagivande till rege-ringen där vi begär en parlamentarisk utredning omdet svenska språket. Att en sådan utredning är viktigoch nödvändig står ett enigt utskottet fortfarande fastvid. Men ett lika enigt utskott har konstaterat att frå-gan behöver beredas vidare innan den blir föremål förbeslut, bl.a. med hänsyn till att det i någon mån berörett annat utskotts beredningsområde.Jag föreslår därför att kammaren återremitterarbetänkandet KrU8 till kulturutskottet för fortsatt be-redning.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )13 § Ersättningar och bidrag till konstnärerFöredrogsKulturutskottets betänkande 1998/99:KrU9Ersättningar och bidrag till konstnärerAnf. 159 ():Fru talman! I kulturutskottets betänkande nr 9 be-handlas motioner från den allmänna motionstiden omersättningar och bidrag till konstnärer. Jag vill börjamed att yrka bifall till vår moderata reservation undermom. Jag står självklart bakom alla moderata re-servationer, men för tids vinnande yrkar jag bifallbara till reservation 1 under mom. 1.I den utmärkta norrländska tidskriften bl.a. ta del av lyrik. skriver,kanske med tanke på det ibland låga poesiintresset:"konst och dikt kan vi leva utan, ge oss bättre kon-fektion och mera öl. "Kan vi leva utan konst och dikt? Kan konst-nären leva utan bröd? Men går det att försörjasig som konstnär? Visst, säger många.En ung artist som jag träffade på ett företagarmötehäromveckan sade: "Tack och lov lever jag inte påbidrag utan får själv sätta pris på min konst. Menskatteregler och arbetsrättsregler är lika krångliga förmig som för andra företagare." Han vill med andraord vara oberoende och självförsörjande. Han skullevara hjälpt av enklare regler och mindre byråkrati.Många av våra konstnärer tillhör de högst utbilda-de men har trots det de lägsta lönerna. Det råder kon-kurrens, såsom i alla branscher. Kanske har vi förmånga kulturskapare för befolkningsunderlaget.Självklart är det upp till var och en att försöka etable-ra sig som konstnär. Fri konkurrens måste råda.Satsningar i den nya gymnasieskolan på olika es-tetiska linjer ger oss troligen ett ännu större utbudkulturskapare än vad vi kan klara av. Det är enligt endel konstnärer t.o.m. önskvärt att ta bort en del linjeroch även minska antalet folkhögskolor. Detta skulleminska kvantiteten och i stället öka kvaliteten.Den stora mängden arbetsmarknadsåtgärder somfinns för konstnärer förstärker också obalansen.Slår åtgärderna fel kan de få motsatt verkan, dvs. destjälper snarare än hjälper. De stöd som behövs måstevara inriktade på dem som är yrkesverksamma och imindre utsträckning för att skaffa sig kulturella erfa-renheter.Många av våra konstnärliga yrkesutövare är egen-företagare och behöver precis som andra företagarebra villkor som gör det möjligt att leva av sitt arbete istället för att bli bidragsberoende. Därför måste statenunderlätta förutsättningarna för företagandet. Att t.ex.genomföra Småföretagsdelegationens förslag skulleförbättra möjligheterna för alla företagare, inklusivekonstnärliga yrkesutövare.Politikens uppgift handlar om att skapa en bragrund där mångfald och frihet råder och som tillåteraktörerna själva att styra hur de vill utnyttja villkoren.När jag som konsument av konst, musik och kul-tur möter verket eller uppträdandet, har konstnärenspenderat många timmar av studier och tillverkning.Det är timmar och dagar som också kräver inkomstertill bröd och som måste vägas in vid beskattningen.Därför bör man vara generös när man bedömer deavdrag för faktiska kostnader, studieresor eller annat,som konstnären yrkar på och som har varit nödvändi-ga för arbetet.Bidrag eller ersättningar som utgår för utställ-ningar, boklån m.m. går allt oftare till mellan-händer. I en rubrik i kunde man läsa:"Alla får betalt - utom konstnären." Ersättningarnabör i större utsträckning gynna yrkesverksammakonstnärer.Kreativitet påverkar vår förmåga att utveckla nyasynsätt och nya idéer. Därför är konst och kulturlivsviktigt. Det är också nödvändigt att vi tar konstnä-rernas yrkesidentitet på allvar. En tusenmilavandringbörjar med ett steg, och inför nästa millennium bör vilåta människan själv ta sina första steg mot den fram-gång som alla önskar sig.Anf. 160 ():Fru talman! konstnärspolitiska proposi-tion föreslogs en rad nya stödformer till konstnärerför att öka deras möjligheter att försörja sig på sinkonstnärliga verksamhet. Bl.a. gällde det verksam-hetsbidrag för vissa utställare, bidrag till kollektiv-verkstäder, försöksverksamhet med en s.k. tredjeanställningsform m.m.Alla dessa satsningar är mycket bra. Vi som harmotionerat till detta betänkande vill göra ännu merför kulturarbetarna, konsten och delaktigheten. Det ärdärför betänkandet har lagts fram.Precis som föregående talare sade står en kultur-arbetare aldrig sysslolös. Däremot är en kulturarbeta-re ofta inkomstlös på grund av att efterfrågan på ver-ken har minskat. Det beror bl.a. på en försämradekonomi i samhället i stort och den depression sområder på grund av arbetslöshet och maktlöshet somhar spridit sig i dag.Dåliga ekonomiska förutsättningar i kommuner,stat och landsting har också försämrat den offentligaupphandlingen av konst och kultur. En av de vikti-gaste insatserna både för en levande kultur, för de-mokratin och för konstnärerna som grupp är just attförbättra ekonomierna i de offentliga organen.Detta ger på möjligheter för skolor,förskolor, äldrevård m.fl. att satsa på kultur och ska-pande verksamhet. Det är goda satsningar som främ-jar individen och samhället i stort. Forskningen visaratt vi mår bra av kultur. Med andra ord: Om vi satsarpå det offentliga, kan kulturarbetarna få större ut-rymme att leva på det de arbetar med - och vi mårbättre.Vänsterpartiet har två reservationer fogade tillbetänkandet. Reservation nr 5 handlar om fonogra-mersättning. stöder regeringens förslagatt införa ersättning till upphovsmän och utövandekonstnärer för folk- och skolbibliotekens utlåning avmusikaliska verk på fonogram och musikalier i enlig-het med konstnärspolitiska propositionen . Vianser att ersättning för utlåning också skall innefattasamtliga bibliotek som omfattas av bilbliotekslagen,dvs. länsbibliotek, lånecentraler, högskolebibliotek,forskningsbibliotek och andra av staten finansieradebibliotek.I reservation 9 föreslår att rege-ringen ges i uppdrag att utreda och återkomma medförslag om hur amatörkulturen kan ges bättre förut-sättningar. Det stöd som har att fördela äri sig positivt, men har utformats på ett sådant sätt attamatörkulturen inte har någon reell tillgång till det.Även har numera helt avskaffat sitt stödtill amatörteatern. Det innebär att amatörkulturen ihögre grad ställs mot den professionella kulturen.Amatörkulturen bör ses som ett självständigt alterna-tiv med ett egenvärde. I bidragssättningen skall ama-törkulturen inte ställas mot den professionella kultu-ren.Amatörkulturlivet och den professionella kulturenbör i stället stimulera och befrukta varandra. Vänster-partiet anser därför att företrädare för amatörkulturenbör ges möjlighet att ta initiativ för samverkan mellanprofessionella kulturarbetare och amatörer. Vi före-slår i reservation 9 - vilken jag yrkar bifall till, frutalman - att regeringen ges i uppdrag att övervägastöd till beställning av kompositioner och dramatiskaverk utformade på ett sådant sätt att formerna församverkan mellan amatörkulturen och etableradetonsättare och dramatiker kan utvecklas.Anf. 161 ()replik:Fru talman! Jag håller med att många av våra yrkesverksamma konstnärer pågrund av det försämrade ekonomiska klimatet harhaft det svårt . är det en förbättringpå väg.I pratar omatt göra mer för konsten och att satsningarna skall skevia det offentliga. Ser inte attdet finns andra möjligheter än att bara satsa genomdet offentliga? Vi måste kanske också se till det fak-tum att det är en för stor marknad. Det finns i dagungefär 19 000 arbetssökande konstnärer. Alla demänniskorna kan inte uppslukas av den offentligaverksamheten.Anf. 162 () replik:Fru talman! Givetvis är det rätt: Alla kulturarbeta-re kan inte försörja sig genom det offentliga. Jaghåller med om det. Men inom vårt beredningsområdeligger statens satsningar på kulturarbetarna, och jaganser att de skall öka.Inom det beredningsområde som berör skatteut-skottet går det också att göra mycket för att stimuleraoch underlätta för kulturarbetare. Det är t.ex. moms-frågor eller att småföretagare inte skall behöva betalasociala avgifter på de första 50 000 intjänade kronor-na.Men det är förslag som vi lägger fram på andraområden. Där är vi överens. Allt som hör till konst-närspolitiken handlar givetvis inte om det offentliga,men det är en stor del. Det är där som jag tycker attansvaret först och främst skall ligga.Mycket av det som väcker lust och kunskap ochsom gör det möjligt att använda sig av kultur ävensom vuxen - man köper en tavla till sitt eget hemeller går på en teaterföreställning, osv. - tror jagmåste ges i skolan. Man måste inom det offentligaförsöka väcka lusten till att faktiskt ta del av kulturli-vet.Anf. 163 ()replik:Fru talman! Det håller jag med om, men jag troratt det vilar ett stort ansvar också på föräldrar ochandra personer i barnens omgivning när det gäller attstödja detta intresse.Om jag uppfattade det rätt stöder och idén om en förenkling avreglerna för företagare, så att det blir lättare att varaföretagare.Anf. 164 () replik:Fru talman! Ja, det gör vi. Men det får vi ta i enannan debatt.(forts. )AjourneringKammaren beslutade på förslag av tredjevice talmannen att ajournera förhandlingarna tillkl. 19.00 för middagsuppehåll.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 19.00.13 § (forts.) Ersättningar och bidrag till konst-närer (forts. KrU9)Anf. 165 ():Fru talman! Jag vill börja med att säga något somjag har sagt här i kammaren i samband medkulturdebatter, nämligen att kultur är en viktig grundför all utveckling och att kulturen ger upplevelser,identitet, samhörighet och uttrycksmöjligheter och ärett viktigt inslag i människors liv. Människor harbehov av konst i många olika sammanhang. Det kanhandla om att utsmycka kommunalhus - på vilket sättdet skall ske - men också om utsmyckning av dag-hem, skolor, sjukhus, bibliotek, parker och torg.