prot · GM0978 · 1999-04-13 00:00:00 — Därför har regeringen bl.a. satt tydliga målför att antalet långtidsarbetslösa och långtidsinskrivnanu skall minska relativt kraftigt.Den sammanslagning som gjorts av de två åtgär-derna ALU och API till en arbetspraktik bör inteheller på något avgörande sätt försvåra för arbetsför-medlingarna att ge de arbetslösa en arbetspraktik närdet är en lämplig åtgärd.Den omsvängning som skett av politiken kan ochfår inte tolkas som att regeringen accepterar att anta-let utförsäkrade ökar. Det är inte ett sätt att bakvägen,som antyder, införa en bortre paren-tes. är det en viktig uppgift för arbets-marknadspolitiken att se till att de arbetslösa har ensådan utbildning och arbetslivserfarenhet att de kankonkurrera om de lediga jobb som finns. Det skergenom ett effektivt utnyttjande av de arbetsmark-nadspolitiska åtgärderna.Den förändring som skett av arbetsmarknadspoli-tiken är en återgång till klassisk arbetsmarknadspoli-tik, nämligen att främja tillväxten utan att inflationentar fart via en effektiv arbetsmarknadsutbildning,som stora insatser görs för att hjälpa demsom har särskilt svårt att få ett nytt arbete. I en uppåt-gående konjunktur är det särskilt viktigt att arbetslös-hetsförsäkringens regler med höga krav på omställ-ning tillämpas. Skulle vi däremot framöver se utför-säkring på grund av brist på arbetsmarknadspolitiskamedel så är det oacceptabelt. Jag avser att noga följautvecklingen i denna fråga.Anf. 94 ():Fru talman! Först vill jag tacka näringsministernför svaret på min interpellation. Jag tycker att det ärbra och klargörande att näringsministern i sitt svar harrett ut en del saker och ting som har fått många män-niskor att fundera på sin framtid. Näringsministernavfärdar bl.a. den diskuterade s.k. bortreparentesen, som fanns med i den politiska diskussio-nen . Han säger här att detta inte fårinnebära att vi inför en bortre parentes. Det är mycketbra. Det är ett klarläggande som jag vet kommer attlugna många människor där ute.Riksdagens arbetsmarknadsutskott tog initi-ativ till att föreslå att slå samman de ar-betsmarknadspolitiska åtgärderna ALU, arbetslivsut-veckling, och API, arbetsplatsintroduktion, till engemensam åtgärd: APR, arbetspraktik. Detta faktumfår inte innebära att det blir svårare att använda dennaåtgärd i enlighet med vad som var avsikten med detvå tidigare åtgärderna. Det är bra att näringsminis-tern klargör det.Riksdagens arbetsmarknadsutskott skrev i sitt be-tänkande på ett mycket klargörande sätt att ar-betspraktiken är den åtgärd som skall användas närman i första hand har provat möjligheten till ett arbe-te. Det är givetvis det viktigaste. I andra hand skallden arbetssökande erbjudas utbildning. Trots att sys-selsättningen ökar och det finns tilltro till vår ekono-mi och utveckling har en del människor hamnat vidsidan om. Det kanske framför allt gäller dem som harkommit upp i ålder över den s.k. kunskapslyftsnivån,dvs. Dessa människors trygghet får inte äventy-ras genom snedtolkningar av reglerna, framför alltinte av snedtolkningar av den politiska innebörden ibeslut som fattats av denna kammare. Det är viktigt.Det framgår av näringsministerns svar att reglernabör tolkas på samma sätt i hela vårt land.Vi här i har förmånen att träffa männi-skor från många olika håll. Vi kan lätt konstatera attlänsarbetsnämnderna tolkar reglerna på olika sätt.Bl.a. i mitt eget hemlän, , tolkar man demmycket snävt. Man anvisar inga arbetspraktikplatserhos ideella organisationer med mindre än att detskulle leda till ett arbete. Vi vet alla att de ideellaorganisationerna har tagit ett stort ansvar för männi-skor som har hamnat utanför arbetsmarknaden. Det ärinte alltid det leder till ett jobb. Snarare leder det tillatt människor stärks, vilket kanske leder till ett jobb iandra eller tredje steget. Framför allt ger det indivi-den - den människa som egentligen inte gjort någotannat än att bli av med sitt arbete - en trygghet iframtiden.Det är också viktigt att näringsministern klargöratt det inte får bli någon övervältring av kostnaderfrån staten, som står för den största delen av a-kasseersättningen, till kommunerna. Jag kan refereravad som står i tidningen om att representanter förarbetsförmedlingen i har sagt att de inte kananvisa någon arbetspraktik och hänvisat folk tvärsöver gatan till . För det första är detcyniskt. För det andra är det fel att vältra över kost-nader från staten till kommunerna. Därför är det bramed ett klarläggande. Det skulle vara bra om nä-ringsministern ytterligare kunde konkretisera möjlig-heten att använda arbetspraktik på precis det sätt somden politiska majoriteten i avsåg.Anf. 95 ():Fru talman! Jag har särskilt fäst mig vid de tvåsista meningarna i näringsministerns svar. Där sägerhan följande: "Skulle vi däremot framöver se utför-säkring på grund av brist på arbetsmarknadspolitiskamedel så är det oacceptabelt. Jag avser att noga följautvecklingen i denna fråga." Jag tycker att de signa-lerna har funnits , faktiskt i flera måna-der. Jag tror inte att det var tänkt som en bortre pa-rentes när ALU togs bort, inte från något håll. Mennär signalerna nu börjar komma undrar jag om nä-ringsministern har tagit dem på allvar. I så fall skulleman kunna tänka sig att det åtgärdas , när vifår vårpropositionen presenterad, och att det där finnsnågon möjlighet att den bortre parentesen inte är ettfaktum.Om nu detta har undgått näringsministern skalljag be att få läsa högt ur dagens Jönköpings-Posten.Rubriken lyder: "1 500 riskerar mista a-kassan". "Detfinns ingen garanti för placering i åtgärd. De pengar-na har vi inte längre, säger , chef förarbetsförmedlingen i . Detta säger hon medanledning av att cirka 1 500 länsbor är på väg attförlora a-kassan. - - - Vi har i praktiken redan fått enbortre parentes för a-kassan som sedan följs av attmånga arbetslösa kommer att bli tvingade att vändasig till socialen. - - - Vi kommer inte att klara åtgär-der, arbetspraktik eller utbildning, för alla dessa män-niskor. Det finns inga pengar för det. Detta innebär enklar skärpning mot tidigare, då vi hade ALU och API.Marginalerna har krympt - - -. kommunkommer nämligen att - - - överskrida sin arbets-marknadsbudget med - - -. "Detta är verkligheten - av . Jag tyck-er att det är tydligt nog. Vad är näringsministerns svartill chefen för arbetsförmedlingen i ?Anf. 96 Näringsminister ():Fru talman! Får jag först säga något om tankenmed omläggningen av arbetsmarknadspolitiken. Fördet första har vi s.k. flaskhalsar. Det finns arbetenmen inte människor som har kompetens som stämmeröverens med dem. För det andra har alltfler männi-skor varit långtidsinskrivna. När det efter varje låg-konjunktur kommer en högkonjunktur kan vi se attdessa människor har svårt att komma in på arbets-marknaden. Därför skjuter vi in oss på två åtgärder.Den ena är arbetsmarknadsutbildningen. Det innebäratt vi skall ge yrkesinriktad arbetsmarknadsutbildningsom leder till jobb. Den andra kommer vi att presen-tera i vårpropositionen. Där finns ett förslag sominnebär tunga åtgärder för dem som varit arbetslösaen längre tid.Samtidigt menar vi att arbetsförmedlingarna skallförmedla jobb och inte åtgärder. I rättvisans namnleder den politiken till att det kan bli en större presspå individer som tidigare gått på a-kassa, sedan fåtten åtgärd och återinträtt i a-kassan. De kan ställasinför alternativen att antingen gå en utbildning, somkan leda till ett jobb, eller att ta ett jobb som kanskeinte finns exakt på den ort där de bor, i stället för atterbjudas en åtgärd. Så kan det de facto bli. Men detinnebär inte vi kan acceptera utförsäkring.Av den statistik som finns över utförsäkringar kanman inte generellt utläsa att de har ökat kraftigt. Mankan heller inte utgå från att prognoser slår in. Det är detta jag menar att vi skall följa.Om det nu skulle bli en kraftig ökning av antaletutförsäkringar skall vi titta på det och ta itu med det.Man kan inte måla upp svarta bilder och säga att allakommer att bli utförsäkrade eller slänga upp tidningaroch läsa högt att 1 500 kommer att bli utförsäkrade.Det vet varken eller jag. Det vet inteheller den som är chef för den aktuella arbetsförmed-lingen. Vi får titta på det.Sedan till den viktiga frågan om hantering. Jag har fått information om attlänsarbetsnämnderna och arbetsförmedlingarna harhanterat dessa åtgärder olika. Jag skall omgående, , ta kontakt med ochtillse att reglerna tillämpas lika. Självklart är det fel-aktigt att en person inte skall kunna ha praktikplats ien frivilligorganisation. Det finns inget som helstkriterium som säger att en person skall ha det bara omdet leder till ett jobb. Det är fel, och det innebär enfelaktig hantering av beslut och de direk-tiv jag har givit Arbetsmarknadsverket.Anf. 97 ():Fru talman! Jag tackar näringsministern för detmycket fina klarläggandet. Det var precis vad jag troratt många oroliga människor ute i landet behöverhöra. De ideella organisationerna har tagit ett stortansvar. De arbetstagare som har haft förmånen attvara på de ideella organisationerna har utvecklatssom individer och blivit starkare som människor. Dehar fått lättare att söka arbete och kanske t.o.m. gettsig i väg för att söka jobb som finns på andra platserän den plats där de helst vill bo.Den här situationen har också inneburit att mångaav de personer som arbetar på arbetsförmedlingarnafaktiskt har mått väldigt dåligt. Många av de erfarnaarbetsförmedlare som har använt arbetsmarknadspo-litiken på ett sådant sätt som har varit känt för detsocialdemokratiska har ju inte fått utöva sittyrke på det sätt som deras yrkesstolthet egentligenkräver. Därför skall det i denna debatt inte falla någonskugga över de många individer som arbetar på ar-betsförmedlingarna utan mer på de chefer som hartagit ansvar för, och enligt min mening övertolkateller nästan vantolkat, beslut.Det finns också en annan grupp, fru talman. Jagfick ett exempel från . Jag var i kontakt meden från metallfacket i . Det visade sig att detfanns invandrare som arbetat i Malmö,t.ex. på verkstad eller liknande, och gjorten bra insats för det svenska folkhemmet. Helt plöts-ligt när de skall testas in för att gå på en utbildningräcker inte deras svenska till.Då säger så klart vän av ordning: Då får man vällära sig svenska. Javisst, men det känns kanske inteprecis som det bästa att mötas av i det här fallet enarbetsförmedlare som säger: Du kan inte så mycketsvenska att du kan lära dig något nytt, så du får gå tillsocialbyrån. Jag vet att det inte är någon av oss somvill ha ett sådant samhälle, men ibland blir detta deyttersta konsekvenserna när man feltolkar ett vällov-ligt beslut på det här sättet.Jag gläder mig mycket över den insikt i frågansom näringsministern har. Inte minst i hans egethemlän tolkar man enligt min mening dethär på ett mycket bra sätt. I mitt eget län, ,tolkar man det tyvärr lite snävare.Anf. 98 ():Fru talman! Om jag sammanfattar näringsminis-terns svar till arbetsförmedlingens chef i Huskvarnamåste det bli på följande sätt: Man kan tänka sig attde som är arbetslösa flyttar, går igenom en arbets-marknadsutbildning eller får en utbildning av merkvalificerat slag. Men vi garanterar att ingen blirutförsäkrad. I så fall skall vi titta på det. Om någonskulle bli utförsäkrad skall vi titta på det.Det var en kort sammanfattning, men om jag tol-kar det så kan jag inte se annat än att en 55-åring somhar bott hela sitt liv på en plats och vars fru kanskehar ett jobb på befintlig ort måste flytta tio eller tjugomil bort om det finns ett ledigt jobb där. Annars är detden bortre parentesen som gäller. 99 Näringsminister ():Fru talman! Får jag först säga att alltidär att föredra framför om jag får skoja lite.Åtminstone i detta fall.Men återigen: Om det skulle visa sig att vi får enökning av utförsäkringarna så skall vi ta tag i detta.Men om jag försöker att smyga mig bakom all retorikmåste väl valet ändå vara att vi i första hand medarbetsmarknadspolitiska medel tillser att människorkommer ut på arbetsmarknaden. Det är huvudlinjen -inte att vi driver en arbetsmarknadspolitik som alltiderbjuder åtgärder som inte leder till arbete.Sedan förstår jag lika väl som alla andra att detfinns situationer där detta inte stämmer. Det kan varaså att man är äldre eller på något annat sätt. Det måsteman då hantera. Men jag tror inte att alla de 1 500som det stod om i rubriken var . Jag skulletippa att det inte var så. Jag tror inte heller att allabland dem skulle vara obenägna att skaffa sig enutbildning eller på annat sätt försöka få ett arbete påden öppna arbetsmarknaden. Det är det vi ändå måstepröva i första hand. Går inte det så måste vi självklartvara öppna för övriga möjligheter.När det sedan gäller frågan om arbetslöshetser-sättning och svenskkunskaper vill jag göra följandedeklaration: Språktest är inte fel i sig. För det förstaär det ett viktigt instrument för arbetsförmedlingarnasvidare arbete med arbetslösa. För det andra är arbets-förmedlingarnas ambition i de fall då man gör dettaatt man vill ta tag i arbetslöshetsproblematiken.Bristande språkkunskaper är däremot inte ett skälatt ha låg servicegrad på arbetsförmedlingarna elleratt ifrågasätta arbetslöshetsersättningen. AMS kom-mer centralt att gå ut med en information om att detinte finns skäl för arbetsförmedlingen att ifrågasättaersättningsrätten vid bristande språkkunskaper. Sam-ma fråga kommer också att tas upp på konferensenför direktörer på länsarbetsnämnderna den 20-21april 1999.Jag vill också säga att ibland misstänker jag ställer för stora krav på svenskkunskaper blandinvandrare. Man döljer sig så att säga bakom ett kravpå att om du inte kan så här mycket svenska kan duinte få detta jobb. Med detta vill jag inte negligera -tvärtom - betydelsen av att man ges möjligheter tillsvenskundervisning. Svenska språket är viktigt. Mendet får inte användas som ett medel för att säga: Härfår du inte jobb. Här kommer du inte in, för du kaninte tillräckligt mycket svenska. Kommer man inte inpå arbetsmarknaden lär man sig inte heller svenska.Det är viktigt att man har denna sociala kontakt. Detär också en anmärkning som jag har tagit upp medAMS ledning.Anf. 100 ():Fru talman! Både näringsministern och jag har jufacklig bakgrund. Vi har jobbat i fackföreningsrörel-sen innan vi mer på heltid började jobba med politik.Det kanske är därför som vi förstår varandra. Jagdelar alltså näringsministerns uppfattning. Givetvisskall man göra allt man kan för att den människa somär arbetslös skall få ett jobb. Men vi vet också attverkligheten inte alltid är riktigt så bra som vi skullevilja. tror jag mycket på vårpropositionen ochannat. Många av de här prognoserna som basunerasut i tidningarna innehåller kanske svarta siffror sominte blir så svarta när verkligheten kommer närmare.Vi har sådana prognoser i också.Jag är ofta på min lediga tid härifrån uteoch träffar arbetslösa människor. Inte minst är jag påden s.k. kontaktenverksamheten både i Karlshamnoch i , som är min hemkommun. Det är ettsamarbetsprojekt mellan LO och TCO. Där träffar jagde här människorna. Jag träffar metallarbetare och jagträffar kommunalare.Jag träffade kommunalarbetaren , gam-mal, . Efter att han hade blivitarbetslös i den offentliga verksamheten hade hanstämplat ut. Han hade kvar. hade ocksådrabbats av en sjukdom, så han hade halv pension.Han frågade mig: Vad tycker du att jag skall göra?Jag fick en arbetspraktik . Sedan fickjag inte vara där längre. Vad skall jag leva av om jagskall kunna klara hyran? Skall jag behöva gå tvärsöver gatan till kommunens socialbyrå?Nej, det skall du inte behöva, sade jag. Avvaktadu det svar som jag kommer att få från näringsminis-tern. Jag hoppas att och andra blir glada av dettaklarläggande.Sedan vill jag säga att också är ganskabra.Anf. 101 Näringsminister ():Fru talman! Jag har bara en kort kommentar. Omnu inte utvecklingen när det gäller tillväxten, ökning-en av sysselsättningen och minskningen av arbetslös-heten skulle gå den väg som vi bedömer, och som vihar format arbetsmarknadspolitiken efter, är detsjälvklart att vi måste ta till andra medel. Det är verk-ligheten som skall styra oss och ingenting annat.Överläggningen var härmed avslutad.13 § Svar på interpellation 1998/99:222 omBengtsforsAnf. 102 Näringsminister ():Fru talman! har frågat mig omjag är beredd att vidta extraordinära åtgärder medanledning av nedläggning iBengtsfors, om jag är beredd att ompröva behovet avförbättringar av det svenska företagsklimatet samt omjag avser att verka för att EU:s bidragssystem refor-meras så att det inte går att få stöd för flyttning avverksamheter inom EU.Jag har tidigare, i samband med ärenden kring , klargjort att regeringens policy är attverka inom ramen för de arbetsmarknads- och regio-nalpolitiska stödsystem som hanteras av bl.a. länssty-relser, länsarbetsnämnder och NUTEK.I linje med denna policy har framgångsrika för-handlingar förts med bl.a. och omnyetableringar i och . Etable-ringarna beräknas ge upp till 500 nya arbetstillfällen.Vidare kommer att förlägga 70högskoleplatser till kommunen. Förhandlingar pågårockså med andra företag i syfte att skapa ytterligarefler jobb. Jag följer noga dessa förhandlingar ochutvecklingen i övrigt i denna region.Jag vill mot denna bakgrund svara att det främst är på lokal och på regional nivåsom kunskapen finns om både näringslivet och till-växtmöjligheterna, och det är således där som pro-blemen i första hand skall lösas.Som jag också tidigare nämnt i dessa samman-hang är regeringens politik att i första hand skapa ettbra företagsklimat i hela landet samt att föra en sundekonomisk politik syftande till låg inflation och lågarbetslöshet.Sverige erbjuder ett i flera avseendenattraktivt företagsklimat. Kostnaderna för kvalificeradpersonal samt för el, tele, industri- och kontorshyrorär bland de lägsta i EU. har enligt en under-sökning - initierad av - den bästainfrastrukturen inom EU avseende tele- och data-kommunikation. Vårt strategiska läge i den snabbtexpanderande är en annan styrka.Trots detta finns det anledning att kontinuerligt seöver och öka attraktionskraft som företa-garland. Regeringen för därför fortlöpande diskussio-ner med företrädare för svenskt näringsliv och medsamtliga riksdagspartier, bl.a. i frågor om skattesys-temet och regelförenklingar för småföretag. Vi fort-sätter därmed ett redan påbörjat långsiktigt arbete.Inom ramen för är det tillåtetatt lämna stöd till företag. Det är en viktig del avEU:s verksamhet att verka för utjämning mellanunionens fattiga och rika regioner. Kommissionen haren granskande och övervakande roll i dessa frågor.De medel som används till företagsstöd är nationella,men i vissa fall kan EU-medel användas som medfi-nansiering av företagsstödsåtgärder.EU har redan inlett arbetet mot illojal skattekon-kurrens. Inför nästa programperiod, ,har kommissionen dessutom beslutat att både bi-dragsnivåer och stödområden skall minskas. Ett syftemed denna uppstramning är just att minska riskernaför att regioner överbjuder varandra för att locka tillsig företagsetableringar med hjälp av olika stöd. Sve-rige har givit kommissionen sitt stöd för dessa föränd-ringar.Anf. 103 ():Fru talman! Jag vill börja med att tacka ministernför svaret. Jag kan konstatera att som svar på tre frå-gor har jag fått två ja och ett jaså, och det får manvara tacksam för.När det gäller den första frågan om allmänna åt-gärder måste jag personligen säga att regeringentillsammans med näringsministern gjort ett jättebrajobb därnere. En liten detalj som gör att en del kansörja är att skolan där nere var förberedd på 96 platseroch fick 70. Det hade givetvis varit önskvärt att manfått alla 96 platserna.När det gäller sista frågan som handlar om EU ärdet samma sak där. Jag måste säga att jag i stort ärnöjd med svaret, och jag tackar därför för svaret. Jagkommer givetvis att följa frågan hur man fortsätter attjobba gentemot EU.När det gäller frågan nummer två om det allmän-na näringslivsklimatet är jag i stort sett nöjd medsvaret men upplever fortfarande, som jag tror attmånga i oppositionen gör, att det är kaffe och samtal,och kaffe och samtal. När kommer egentligen enförbättring av det allmänna näringslivsklimatet?En fråga som däremot tas upp är kommunikatio-ner. Det tycker jag är trevligt. Problemet för Bengts-fors och är egentligen inte bristen på IT. Detär allmänt känt att har kommit långt där.Däremot har man stora problem när det gäller vägar.Ett av de stora problemen är att det traditionellt settfunnits en konkurrens mellan och Dalsland.Där får man hoppas att det blir bättre nu med den nyaregionen. Här vore det intressant att veta vad rege-ringen ämnar göra med vägarna 44, 45, 172, 167 samtE6:an.Dalsland och befinner sig egentligen iett väldigt intressant läge. Vi har i ochÖstfold, en av de starkaste tillväxtregionerna i Norge.Vi har , som bl.a. på grund av satsningar ihögskolan är en tillväxtregion, och vi har somär en tillväxtregion. Ändå misslyckas Dalsland.Mycket beror nog tyvärr på kommunikationerna ochbl.a. på hur SJ kommer att lägga sina hållplatser, omman nu över huvud taget får någon nytta av den nyadragningen av järnvägen.När det gäller frågorna ett och tre tackar jag försvaret. När det gäller fråga två om mer allmänt nä-ringslivsklimat och en del av det som nämns omkommunikationer skulle det vara glatt att få höra litemer från näringsministern.Anf. 104 ():Fru talman! Jag tror att det är en viktig debatt somvi för, också med lite distans till det väldiga dråpslagsom drabbade och för någraveckor sedan. Det har legat i luften . Men närdet väl var ett faktum hade det haft en förödandeeffekt om det stannat med detta.Nu skall det sägas att det har agerats raskt och brabåde från departement och myndigheter. Det finnsanledning att ge en eloge i det sammanhanget. Meddet sagt tror jag att vi får inse att situationen är utom-ordentligt allvarlig och att det som har gjorts hittillsinte kommer att rädda situationen för landskapetDalsland. Vi har en regional obalans som statsrådetsjälvfallet är mycket medveten om. Den ser ut attaccelerera. Tar vi landskapet är det kraftigabefolkningsminskningar i samtliga kommuner i sam-band med att det blir färre arbetsplatser.Jag tror att en viktig orsak till denna kraftiga ned-gång i detta landskap är brist på en tillväxtinriktadregionalpolitik. Därför bör de frågorna bearbetasväldigt mycket mer. Det har varit en inriktning påstatlig lokalisering. Till dels kan man säga att deninsats som departementet och regeringen gjorde förnågra veckor sedan också handlar om statlig lokalise-ring. Det vi dessutom skulle behöva - och det skullevara intressant att få näringsministerns synpunkter pådet - är en lokal mobilisering av resurser på ortensom får en uppbackning från stat och myndigheter närdet gäller att kunna utveckla dessa.Jag tror att det som gjordes vid ingripandet är rik-tigt. Vi får hoppas att det företag som skall etable-ra sig och har utlovat ett antal hundra arbetsplatserorkar fullfölja det arbetet. Dessutom skulle det i land-skapet behövas en upprustning av in-frastrukturen, som har nämnts här. Det är inte minst itjälskadeperioden som man har svårigheter i sitt nä-ringsliv att fullfölja sina uppdrag.Vi skulle kanske också inse att ytterringen iglesområdena i det nya har ettbekymmer. Det gäller östra , ochdelar av norra . Om vi skall både få helaSverige att leva och få län som är stora att fungerabehövs det insatser där den lokala mobiliseringen fårett genomslag.Då handlar det om ett helt batteri av insatser ochinte bara om en enstaka lokalisering. Det kan undan-röja en kortsiktig katastrof, men vi behöver det lång-siktiga. Det behövs både en infrastruktur och ett nä-ringsliv som har mycket mer av mix över sig och enhelt annan bredd än vad basnäringarna i Dalslandhittills har haft.Anf. 105 Näringsminister ():Fru talman! Vad vi ser framför oss som berör helaSverige och många av våra orter är stora strukturellaförändringar. De strukturella förändringarna byggermycket på att företagen samlar sig, koncentrerar sigoch rationaliserar. De större företagen tar till sig nyteknik.