prot · GM0942 · 1999-01-20 00:00:00 — Sjöar och skogar försuras,dricksvattnet förgiftas och klimatförändringar hotar.Ingen vet när den smärtgräns är nådd då naturen intelängre orkar ta emot våra föroreningar och oskadlig-göra dem med sina egna processer. När smärtgränsenöverskrids är vi mycket illa ute.Förutom miljöförstöringen är arbetslösheten vårtids stora problem. Det finns ingen annan enskildfaktor som i högre utsträckning är anledning till attklassklyftorna ökat. Frånsett miljöhoten är arbetslös-heten det viktigaste att ta itu med om framtiden skallbli hållbar.Jag har jobbat i ungdomsskolan och vet attmodlösheten och bristen på tilltro såväl till samhälletsom till sig själv är utbredd bland ungdomarna i dag.Skall demokratin och flerpartisystemet kunna upp-rätthållas måste ungdomar få ökade möjligheter att blidelaktiga i samhällslivet genom att få ett arbete.Vänsterpartiet har tillsammans med en kraftfullopinion lyckats få ökad prioritet åt arbetslöshetsbe-kämpningen. Jag är med i den grupp som förberedervårpropositionen just med syfte att nedbringa arbets-lösheten. Vi har konstaterat att arbetslösheten till sinnatur huvudsakligen är strukturell. Inga högkonjunk-turer i världen kommer att föra tillbaks sysselsätt-ningen till de nivåer som rådde i före 1990.Industrisysselsättningen började gå ned redan på1970-talet. Minskningen kompenserades emellertidav en ökande offentlig sektor, som också ökade väl-färden i samhället. skatteomläggning sattestopp för denna utveckling. Med ständigt krympandeinkomster tvingades kommuner samt landsting sägaupp folk och slänga ut dem i kylan.Vad har då Vänstern för recept mot arbetslöshets-farsoten? Förutom den arbetstidsreform som CamillaSköld pratade om anser vi att ett på-skyndande av den miljödrivna utvecklingen är ett avde mest effektiva verktygen för att få fler i arbete.Naturens fysiska gränser kommer förr eller senareatt tvinga den mänskliga civilisationen att anpassa sigtill kretsloppsvillkoren. De länder som kämpar emotgenom att t.ex. låta den elintensiva industrin få lätt-nader i förhållande till andra gör sitt näringsliv enbjörntjänst. Det är lika dumt som det vore att subven-tionera de skrivarna när bok-tryckarkonst började spridas. Tvärtom är det till gagnför näringslivet om en framsynt statsapparat sätterupp de ramar som blir giltiga för alla.Svensk pappersindustri gynnades när kommuner ochandra krävde att papperet skulle blekas utan klor.Förra mandatperioden öppnades flera möjligheteratt få skattefinansierade bidrag för ekologisk omställ-ning. Även om det rör sig om stora summor jämförtmed tidigare är de medel som anslås till verksamheterutan miljöprofil mångdubbelt större. Södra länkenoch är praktexempel på slöseri medoffentliga medel och har få arbetstillfällen samt ökadmiljöförstöring som följd. Dessa gammaldags projekttar resurser i anspråk som skulle kunna göra mycketstörre nytta och ge fler jobb om de omdisponeradestill vård- eller utbildningssektorn.Skall den ekologiska omställningen ta fart och detförsprång inhämtas som andra länder har enligt krävs andra styrmedel änbidrag till investeringar. Det krävs en förändring avskatte- och avgiftssystemet för att de ekologiska in-vesteringarna skall få full effekt.Regeringen skrev själv i den transportpolitiskapropositionen att vägtrafiken inte betalar sina egnakostnader. Det är anledningen till att bussar och last-bilar kan konkurrera med järnvägen vad gäller lång-väga transporter. Felaktiga prisrelationer är ocksåanledningen till att den solcellsteknik som utvecklatsi kommer att utvecklas industriellt av Sie-mens i och inte av oss.För att inte svensk industri skall hamna ytterligarei bakvattnet och för att nya arbetstillfällen skall upp-stå krävs att den miljödrivna utvecklingen underlättasgenom kraftiga förändringar i skatte- och regelsys-temen. Jag skall ge några exempel på vad som ingår iden miljöomställning vill vara med omatt genomföra.Det miljö- och sysselsättningsmässigt bästa voreatt få fart på tillverkning och distribution av etanol.Det är inget tekniskt problem att bifalla Vänsterparti-ets motion om att lagreglera en minst 5-procentiginblandning av etanol i bensinen. Detta skulle minskaSveriges utsläpp av växthusgaser, ge upphov till ensvensk etanolindustri och ha en positiv effekt på han-delsbalansen, då behovet av petroleumimport mins-kar. Följer vi dessutom den nya politiska majoriteten iTyskland och dess beslut om en höjning av diesel-skatterna och kilometerskatterna kan den nödvändigamiljöanpassningen av vägtransporterna börja.Jag får avsluta detta. Jag återkommer senare.Anf. 244 ():Fru talman! läste jag eninsändare i en tidning. Den var skriven av en svenskkonsult inom området fordonskonstruktion. Han hadevalt att flytta till . I all sinenkelhet sammanfattade den insändaren den valsitua-tion som många svenskar ställs inför. Insändarskri-benten konstaterar att han nu tjänar mindre pertimme före skatt än vad han skulle gjort i ,men han får ut mer i plånboken efter skatt ochsjukförsäkring. Den lägre kostnadsnivån innebär attden här personen kommit fram till att han har 65 %bättre köpkraft nu än om han bott kvar i Sverige.Skillnaden mellan den person jag nu beskrev ochmånga andra är att han uppenbarligen har en utbild-ning och ett yrke, som gjorde det möjligt för honomatt flytta. Alltfler svenskar är beredda att flyttautomlands. Det finns i och för sig flera skäl till väljer att pröva att arbeta i en internationell mil-jö. Den frågan jag ställer mig är om människor frånandra länder i samma situation funderar på att sökasig till för att arbeta här. Av allt att döma skerdet en nettoutflyttning av välutbildade personer frånSverige. Jag hörde t.ex. en uppgift som taladeom att av civilingenjörerna flyttar från Sverige.2/3 av dem bosätter sig permanent utomlands.Problemet för det stora flertalet svenskar är dockatt de både är hårt beskattade och dessutom inte harmöjlighet att påverka sina inkomster genom vanligtarbete. Det svenska skattesystemet måste vara utfor-mat så, att människor stimuleras till arbete och kanförsörja sig på sin lön.Självständiga medborgare som inte är beroende avdet allmänna är dessutom ett värde i sig.Detta skulle kunna tyckas självklart, men så är dettydligen inte. Det finns uppenbarligen de som tyckeratt detta inte räcker som argument för ett nytt skatte-system. Därför, fru talman, är jag rädd att jag måste taytterligare av kammarens värdefulla tidi anspråk för att försöka argumentera för behovet avsänkta skatter och för att sänkta skatter ger ökad sys-selsättning.Vi har en hög arbetslöshet i . Dettaborde vara skäl nog för att seriöst pröva om lägreskatter leder till att fler personer kommer i arbete,vilket naturligtvis i sin tur leder till fler skattebetalare.Jag kan inte riktigt förstå varför socialdemokraternainte vill ta till sig de signaler som pekar i riktning motatt en kombination av förändrat skattesystem ochlägre skatter faktiskt ökar chanserna till att nya ar-betstillfällen kommer fram.I valrörelsen argumenterade socialdemokraternaivrigt för att bibehålla höga skatter. har statsmi-nistern meddelat att han kan tänka sig att sänka vissaskatter. Vad detta löfte är värt återstår dock att se. Jagvill se förslag här i , så att vi säkrare vet.För säkerhets skulle sade statsministern att sänkning-arna skall sträcka sig in i nästa mandatperiod. Omdetta innebär att de skall påbörjas först i nästa man-datperiod eller om vissa skatter kontinuerligt skallsänkas fick vi inget besked om.I morse hade några av oss möjlighet att lyssna tillMagnus Henrekson, som talade på ett seminarium häri . Det var ur många synpunkter ett mycketintressant anförande. Jag delar väldigt många av desynpunkter han förde fram. På ett pedagogiskt sättvisade han hur sysselsättningsgraden skulle kunnaöka högst markant om fler tjänster utförs professio-nellt i stället för som obetalt hushållsarbete. Det hadevarit mycket välkommet om några av de tidigaretalarna hade haft möjlighet att vara med på dettaseminarium. Det hade nog kunnat ha rätt stor betydel-se för utformningen av deras anföranden här i kväll.Fru talman! Vi kan inte längre bortse från detfaktum att vi har en underutvecklad tjänstesektor iSverige. Vi kan inte heller bortse från det faktum attvi i princip inte har haft någon ökad sysselsättning iSverige . Om man t.ex. jämför denbefolkningsjusterade sysselsättningen under perioden1970-1996 i och i visar det sig tvärtomatt den i minskade medan den ökademed i USA.Vi skall dessutom komma ihåg att en tjänstesektorinte enbart handlar om städning även om just städar-bete snabbt kommer i fokus i debatten när man talarom tjänstesektorn. Det visar också de fyra, fem se-naste inläggen före mitt här i kammaren. Det handlarom detaljhandel, om dataanknutna tjänster, restau-ranger m.m. Vi måste naturligtvis ställa oss fråganvarför dessa sektorer inte växer i när de växeri andra länder.Det finns en stor potential när det gäller tjänste-sektorn. Det är därför beklagligt att statsministern,liksom de flesta andra socialdemokrater, inte lämnarnågon öppning i dessa avseenden.Om jag förstod det hela rätt visade statsministernsinlägg på att man just när det gäller tjänstesek-torn inte var beredd att göra särskilt mycket. Vi mo-derater har vid upprepade tillfällen lagtfram förslag till denna riksdag om lägre skatter ochändringar i skattesystemets struktur. Varje gång mötsvi av avslagsförslag från majoriteten. Senast i dennavecka lämnade vi en motion på bord medfler förslag, där lägre skatter är ett av flera viktigainslag för en ökad sysselsättning.Jag menar att det fortfarande finns goda möjlig-heter för att växla in på rätt spår, men vi kaninte vänta . måste fatta beslut i årsom gör att svenska låg- och medelinkomsttagare intelängre skall behöva betala världens högsta skatter.Motivet för detta är naturligtvis helt klart. Om vikan förbättra ekonomins funktionssätt ökar möjlig-heterna till fler arbetstillfällen och också fler skatte-betalare.Några tidigare talare nämnde arbetsdelning. Detgjorde även på det här seminarieti morse. Han visade på ett mycket intressant sätt attlägre skatter innebär att den arbetsdelning som mångaefterlyser kan genomföras men på ett annat sätt än detsom har diskuterats tidigare. Skillnaden i resone-manget är att förespråkarna för arbetsdelning oftasttalar om att dela på de arbeten som utförs ochbetalas med löner på marknaden. I stället borde reso-nemanget föras in på hur allt obetalt arbete skullekunna föras in på den reguljära arbetsmarknaden.Man kan räkna antal timmar. Det obetalda arbetetomfattar faktiskt betydligt fler antal timmar än detarbete som betalas på marknaden med löner. Det härkan naturligtvis ske med sänkta skatter och en ändradstruktur på beskattningen.Fru talman! Om man tittar i propositionsförteck-ningen under rubriken finnerman inte många förslag som verkar innehålla förbätt-rade regler för stora grupper av företag eller privat-personer. Det vi har hört är i stället tom reto-rik.Vi har, som jag tidigare sade, lagt fram åtskilligaförslag här i . Det hade naturligtvis varit braom hade kunnat skicka ut signalerom att 1999 blir det år då fattar beslut sominnebär:· sänkta skatter för familjerna, främst för låg- ochmedelinkomsttagare· en avvecklad dubbelbeskattning, förenklade skat-teregler för småföretagen· införande av ett skattesystem som gör det möjligtför tjänstesektorn att expandera och därmed skapanya jobb· internationellt konkurrenskraftiga skatter. Det ärinte minst viktigt för de sektorer som har mycketstora lönsamhetsproblem i ett internationellt per-spektiv just på grund av skatterna. Jag tänker dåpå jordbrukssektorn och åkerinäringen där riskenför utslagning just nu är påtagligt stor.Det allra viktigaste vore kanske ändå om vi kundefå regeringssidan att visa upp en enad insikt om attdet nu måste hända saker på detta område, så attsvenska medborgare och företag får bättre förutsätt-ningar att klara sig under nästa århundrade.Anf. 245 PER () replik:Fru talman! Det är väl inte så konstigt att det ärfler som åker från för att söka jobb utom-lands. Språket är ju en väldigt viktig del i detta.Svenskar kan språk tack vare den fina utbildning somfinns. Men det är inte så många andra som kan detsvenska språket. Därför är det ganska naturligt att detsker en flyttning åt det här hållet.Jag har några konkreta frågor.Carl pratar om låginkomsttagare ochbeskattning. Detta med pensionsavgifterna är ju för-delningspolitiskt väldigt knepigt. Det kan vi konstate-ra. Är ni beredda att gå oss till mötes och införa engenerell statsskatt i stället för de avdragsgilla pen-sionsavgifterna, som faktiskt drabbar låginkomstta-garna och gynnar höginkomsttagarna? Ni säger att niskall värna om låginkomsttagarna. Är ni beredda attgå oss till mötes i den här frågan?Carl pratade sedan om lägre skatteroch fler jobb. Vilka skatter handlar det om i förstahand?Jag kan nöja mig med det här så länge.Anf. 246 () re-plik:Fru talman! Per argumenterar och sä-ger att det är klart att den utländska arbetskraften intekommer till eftersom man inte kan svenska.Men vi kan konstatera att det finns ett stort antalsvenska företag som arbetar med hela världen sombas. Det finns möjligheter för experter och andrahögutbildade att komma till dessa företag i ha utländska språk som arbetsspråk.Men frågan i mitt anförande var: Söker utlänning-ar sig till i den utsträckning som är önskvärd?Mitt svar är: Tyvärr gör de inte det.Språket kan vara en orsak. Men jag tror, med an-ledning av den diskussion som förs bl.a. om lägreskatt för utländska experter, att skattenivån är enannan viktig orsak.När det gäller egenavgifterna har vi med anled-ning av den pensionsöverenskommelse som är träffadsagt att vi lägger fram förslag om förvärvsavdrag förlåg- och medelinkomsttagare. På det viset sänksskatten framför allt för denna kategori. Men det finnsalltid möjligheter att diskutera öppningar och lös-ningar. Om vi bara kan komma överens om färdrikt-ningen - lägre skatt - skall vi nog kunna hitta lös-ningarna också.Anf. 247 PER () replik:Fru talman! Det handlar inte bara om lägre skatt.Det handlar också om att få en fördelningspolitisktriktig profil på dessa skattesänkningar.När det gäller svenskar som söker jobb i utlandetoch utlänningar som söker jobb i tror jag attproportionerna är ganska normala och motiverademed tanke på det antal jobb som finns i utlandet ochdet antal jobb som kan tänkas finnas i Sverige.Inför skattesamtalen är det intressant att veta omni är beredda att även i fortsättningen göra storaskattesänkningar och finansiera dem med dynamiskaeffekter. Eller tänker ni agera precis som socialdemo-kraterna och vi som säger att det här måste finansie-ras med de överskott som finns? Det är en viktigfråga i dessa skattesamtal. Är ni beredda att övergeden politik som innebär att dynamiska effekter skallfinansiera det här? Vi har sett vilka effekter det får påstatsbudgeten.Anf. 248 () re-plik:Fru talman! Jag vill bestrida Per på-stående om att vi finansierar våra skattesänkningarmed dynamiska effekter. Våra skattesänkningar ärfinansierade med utgiftsminskningar. Det tror jag attPer känner till. Om han inte gör det, såborde han göra det.Jag är för min del oroad över den diskussion somförs om att flytta huvudkontor ut ur . Det kanju till viss del bero på att det är lättare att rekryteramedarbetare om man har en annan plattform än vadSverige har. Det måste ändå erkänna.Jag vill rikta en fråga till : Är han be-redd att i dessa skatteförhandlingar öppna för tjänste-sektorn, så att det blir möjligt att allt det här obetaldaarbetet kan utföras professionellt och inom ramen förden vita sektorn? Där tror jag att det finns en storpotential som vi borde kunna utnyttja.Anf. 249 TALMANNEN:Eftersom detta replikskifte är avslutat så kan PerRosengren inte nu svara på den frågan.Anf. 250 ():Fru talman! Varför har vi skatter? Från Vänster-partiets sida menar vi att det finns tre centrala funk-tioner för skatterna. Till att börja med behövs de föratt finansiera statlig och verksamhet. Vimenar att en stark offentlig sektor är avgörande fördet svenska välfärdssamhället. Alla, oberoende avklass och kön, skall vara en del i det generella väl-färdssystemet. En stark offentlig sektor möjliggörockså en hög förvärvsfrekvens för kvinnor.Men det finns också en annan del. Det är att skat-terna skall fungera omfördelande. Från Vänsterparti-ets sida vill vi minska inkomstskillnaderna i samhäl-let. Vår omfördelningsprofil bygger då på en s.k. rödskatteväxling, dvs. höjda skatter för höginkomsttaga-re och sänkta skatter för låginkomsttagare. tänka oss en smärre höjning av skatten förstörre företag om den sänks för de mindre företagen.De mindre företagen stärks då eftersom det troligtvis,tror vi i alla fall, är just de företagen som kommer attväxa och stå för sysselsättningsökningen.Skatter kan också fungera styrande för resursan-vändningen. Då menar vi att skatteuttaget måste görasmed hänsyn till både sysselsättningen och miljön. Föratt få till stånd en ökad sysselsättning krävs dockförenklingar i skattesystemet, och i vissa fall ävenlättnader för främst småföretagen. Men här rymsockså en mycket viktig fråga, och det gäller vad vikallar för en grön skatteväxling, dvs. miljöskatter föratt minska miljöbelastningen och skapa en hållbarutveckling.Fru talman! Vi behöver en stark offentlig sektorför att hålla vårt generella välfärdssystem uppe. Of-fentliga och generella välfärdssystem är något somVänsterpartiet vill slå vakt om. Det är viktigt att alla,rik som fattig och kvinna som man, kan känna genom att vara en del i det generella välfärds-systemet. Genom omfördelningen i de generella väl-färdssystemen garanteras varje enskild individ eko-nomisk trygghet. Stabila socialförsäkringssystem gördå också att människor vågar sig söka nya vägar.Problemet som har uppstått är dockatt socialförsäkringarna blivit allt mindre heltäckande- inte bara genom nedjusteringar av nivåerna utanockså genom att alltfler ställts utanför systemen.Bromsar vi inte nu så är vi, eller riskerar i alla fallsom vi ser det att vara, på väg in i ett system där väl-färden inte längre bygger på solidaritet.Vänsterpartiet menar att ett välfärdssystem sombygger på kollektiva lösningar blir ett gemensamtansvar. Ett gemensamt ansvar ger enligt vårt sätt attse de bästa förutsättningarna för att bygga ett tryggtoch solidariskt samhälle. För att kunna behålla deoffentliga och generella välfärdssystemen behövs dåskattepolitiken - det är ju temat för det här avsnittet -som ett redskap för att fördela om resurserna i sam-hället.Fru talman! talar också som sagtom en röd skatteväxling. har klyftornaökat starkt i . Det har visat sig att den tiondel isamhället som tjänar minst också ärden grupp som har drabbats hårdast. Under samma tidhar skattereformen kommit till, och en pensionsöver-enskommelse med ökande egenavgifter har slutits.Det här manar till eftertanke. En tydlig omfördelninghar skett från låginkomsttagare till höginkomsttagareoch dessutom från kvinnor till män. Var det så vi villeha det när vi blickade in ?Genom denna omfördelning har sparkvoten kun-nat öka dramatiskt i hushåll med höga inkomster. Härbehövs en kursändring i rättvisans namn. Vänsterpar-tiet menar att det behövs ett ökat skatteuttag somriktar in sig på de högre inkomstskikten eftersom viantar att detta i första hand påverkar just dessa grup-pers sparande och inte hushållens konsumtion.Samtidigt kan skattelättnader införas för de lägreinkomstsnivåerna. Dessa hushåll kan då i stället ökasin konsumtion, som är mycket eftersatt. På detsättet förväntar vi oss att hushållens totala konsum-tion ökar. Vi får en ökad efterfrågan och fler får ilängden arbete. Därför förespråkar Vänsterpartietskattelättnader för lägre och normala inkomstnivåer. "Sänk skatterna på arbetskraften så ökar syssel-sättningen!" - det är något som vi, som sagt, hördagligen. Vi i köper inte den synengenerellt sett. Däremot, , tror vi atten sänkning av arbetsgivaravgifterna skulle kunna geökad sysselsättning inom vissa delar av den privatatjänstesektorn.Vänsterpartiet kan också tänka sig riktade moms-sänkningar för att öka sysselsättningen. Vi har tidiga-re föreslagit att en sådan momssänkning exempelvisskulle kunna ske inom restaurangbranschen, dettadels för att öka efterfrågan, dels för att få en likformigbeskattning av livsmedel.Som jag sade tidigare lyfter vi också fram småfö-retagen. Det är viktigt att stärka de mindre företagensroll i den svenska ekonomin.Nu börjar tiden att rinna i väg, fru talman. Jagskall komma över på det här med den gröna skatte-växlingen. En grön skatteväxling är en viktig del iarbetet för en hållbar utveckling. Det är ett av deredskap som vi har för att minska vår miljöbelastning.Den gröna skatteväxlingen är ett styrmedel för attgöra olika processer effektivare när det gäller an-vändning av material och energi.Då är det viktigt att skärper skattebelast-ningen på sådan produktion och konsumtion sompåverkar miljön negativt. Här kan vi också verkainom såväl FN som EU för att få till stånd minimis-kattesatser och höjda miljöskatter på bl.a. bensin ocholja.Jag får avslutningsvis lyfta fram en beskattningvad gäller bränslen i som ändå är lite konstig.Karin var inne lite grann på det där.Det gäller just det här med etanol. Etanolinblandning-en i bränslet i är alltså beskattad, märkligtnog. Det innebär att vi med skatternas hjälp i det härfallet aktivt arbetar emot att minska koldioxidutsläpp-en. Det är något mycket märkligt. Det är något sommåste lyftas fram tydligt i våra skattesamtal medregeringen.Anf. 251 () re-plik:Fru talman! talade om att en för-utsättning för ett fungerande samhälle är att man skallkänna sig trygg i den offentliga välfärden. Varför intepröva tanken att man skall kunna känna sig trygg i i den egna familjen skall kunna försörja sig självoch påverka sin situation genom egna insatser ochinte vara beroende av politiska beslut? Vore inte ensådan trygghet att föredra jämfört med den som byg-ger på att andra skall besluta om tryggheten?Anf. 252 () replik:Fru talman! Visst är det viktigt att den enskildafamiljen kan klara sig och att den skall kunna påverkasin situation. Då säger att man skallkunna göra detta utan politiska beslut. Men som detär just behövs politiska beslut. De behövs för skall kunna sänka skatterna för framför allt låg-inkomsttagare så att de får mer kvar i plånboken menäven, när pengar och överskott finns, för normalin-komsttagare.Anf. 253 () re-plik:Fru talman! Skillnaden ligger väl inte där. Jaghävdade inte att politiska inte behövs i något avseen-de. Men politiska beslut behövs, tror jag, framför alltför att hjälpa de människor som exempelvis av olikaskäl inte har förutsättningar att klara sig på en öppenarbetsmarknad. Som det är omfattas ju alltförmånga människor av offentliga trygghetssystem i etteller annat avseende. Det ger inlåsningseffekter närman känner att man inte kan påverka sin egen situa-tion.Har vi ett system som innebär lägre skatter inne-bär det också möjligheter för familjerna att självastyra den konsumtion av privata, offentliga och andratjänster som man tycker att man är beroende av försin välfärd. Jag tror att det är det spåret man måsteväxla in på för att vi skall få en fungerande ekonomioch självständiga medborgare.Anf. 254 () replik:Fru talman! vet jag inte om utifrån en teori som han och hareller om han ser något land som en förebild i det häravseendet. Om det finns något land som är en förebildutifrån den här teorin tycker jag att tala om vilket land det är eller om det är flera.Anf. 255 ():Fru talman! Den här etappen av den allmänpoli-tiska debatten handlar om välfärd. Välfärd kan manuppfatta på väldigt många olika sätt, men yttersthänger det ändå samman med människors levnads-förhållanden. Jag tänkte i den här inlägget koncentre-ra mig på den ekonomiska grunden för välfärden.Vi vet att genomgår en dramatisk utveck-ling som hotar välfärden. Konjunkturen viker ochföretag flyttar ut.