prot · GN0931 · 1999-11-23 00:00:00 — Miljöskolaprojektär på projektstadiet, har samma mål men med ytterli-gare aspekter som mobbning och demokrati.När det gäller frågan om förpackningar och sorte-ringsanvisningar, tycker jag att ministern ger ett brasvar. Frågeställningarna bottnar i producentansvaretoch hur det i praktiken fungerar. Vi känner till deproblem som jag har tagit upp i interpellationen, inteminst de stora bekymmer som finns runt om-kring i landet på återvinningsstationerna och i derasomgivningar. Det program som Förpackningsinsam-lingen har tagit fram är en bra bit på väg till en enkla-re sortering. Det finns kanske möjlighet att även härhitta samordningsvinster i samband med en landsom-fattande kampanj. Precis som ministern säger i svarethandlar det om ett bra insamlingssystem för konsu-menterna. 20-punktsprogrammet innehåller åtgärderför att förbättra den lokala informationen till konsu-menterna och en större mängd förpackningar. Fråganär hur detta ska nå ut till konsumenterna, så att deverkligen känner att sorteringsmomentet är enkelt ochatt de själva har möjlighet att välja förpackningar somär enkla att sortera och som är miljöanpassade.Att ministern nu tänker ta initiativ till en förut-sättningslös översyn av hur producentansvaret ochinsamlingssystemet fungerar är alldeles utmärkt. Viär nog många som väntar på det. När vi får se resul-tatet av denna översyn, kan vi diskutera hur vi påbästa sätt kan gå vidare. Då kan man fråga om detfinns någon tidsplan för detta och hur översynen skagå till.Det är också bra att ministern redan nu säger att viom här i kommer att få ta ställ-ning till förslag till delmål och åtgärder för att nå de15 miljökvalitetsmålen, för det handlar väl inte baraom en redovisning, som antyds i svaret, utan just omförslag? Det är ju det som har beställt avregeringen.Anf. 97 Miljöminister ():Fru talman! Då är det min tur att tacka för de positiva och vänliga omdömena om en delav det som jag sade. Jag känner egentligen bara be-hov av att kommentera en enda sak, och det handlarom samordningen av pilotskolorna och Gröna Flagg-skolorna. Det är klart att det finns skolor som arbetarmed båda dessa projekt. De samordnar naturligtvissin verksamhet och låter det ena projektet, säkertmånga gånger med gott resultat, samordnas med ochstimulera det andra.Jag tycker fortfarande att vi nu inte har något be-hov av att ha något slags nationell samordning. Detkan möjligen bero på att jag har en viss aversion motordet samordning efter att ha varit samordningsstats-sekreterare i . Det är nästanså att jag skulle osäkra revolvern om jag hade någonnär jag hör ordet samordning, eftersom det egentligenär ett ganska svåranvändbart ord.Men när vi drar erfarenheter avpilotprojektet i någon form av utvärdering är detmycket möjligt - där håller jag med -att vi ska kunna se om vi genom olika åtgärder kan fådessa projekt att bli ännu bättre genom någon form avsamordning.Anf. 98 ():Fru talman! Jag tackar ministern för att han, trotsatt han är allergisk mot samordning, är beredd att seöver möjligheten i samband med att man gör en över-syn, eller rättare sagt en utvärdering, av . Det finns väl anledning att också diskute-ra med de ansvariga för Grön i detsammanhanget.Jag har också en konkret fråga som gäller översy-nen av producentansvar och insamlingssystem. Hurska den gå till? Kommer det att ske på departements-nivå? Ska det ske någon bredare översyn, och finnsdet en tidsplan för detta? Jag tror att det besked somministern ger här i den frågan intresserar väl-digt många, och det är ett viktigt besked som har gettshär. Det är därför som jag undrar om det finns litemer kött på benen i den delen.Anf. 99 Miljöminister ():Fru talman! Det finns det inte. Det som jag sadevar att närmar sig, och den närmar sig nogganska snabbt. Men det finns inga konkreta tidspla-ner, utan sådana får vi arbeta fram när frågan ganskasnart har mognat ordentligt.Anf. 100 ():Fru talman! Då kanske jag inte ska vara riktigt såpositiv som jag var i min inledande kommentar. Jaguppfattade att detta är ett arbete som kommer attsättas i gång. Vi närmar oss den tidpunkten, sägerministern, och det står ju så i svaret. Men jag kanskeövertolkade det med att det nu var dags att sätta igång detta. Jag hoppas ändå att faktiskt ärinne då de problem som jag har pekat på i interpella-tionen uppmärksammas. Vi kan gå igenom vilkenstad som helst för att se hur det fungerar i verklighe-ten. Det gör att människor faktiskt tappar geistoch entusiasm kring detta om de inte ser att det fun-gerar. Tvärtom kanske det leder till nedskräpning.Det är problem med insamling. Det blir jobbigt heltenkelt, och så får det inte bli, då tappar vi tempo imiljöarbetet. Det är därför som jag tror att det ärviktigt med den här översynen och att vi efter dettakanske också kan korrigera detta i fortsättningen. Jagtror att det är viktigt att det går snabbt.Anf. 101 Miljöminister ():Fru talman! Jag ska vara mycket kortfattad. Detkommer att sättas i gång . De exaktaformerna för arbetet håller vi på att arbeta med.Överläggningen var härmed avslutad.14 § Svar på interpellation 1999/2000:49 omnickelallergierAnf. 102 Miljöminister ():Fru talman! har frågat socialmi-nistern när och hur han avser att skärpa de svenskareglerna beträffande nickelinnehåll i hudnära pro-dukter. Vidare har frågat vilka åt-gärder socialministern avser att föreslå för att under-lätta för dem som drabbas av nickelallergi. Arbetetinom regeringen är så fördelat att det är jag som skasvara på interpellationen.Redan för tio år sedan utfärdade Socialstyrelsenmed stöd av hälsoskyddslagen ett allmänt råd om attstift, ringar och andra föremål som används vid hål-tagning eller piercing och som är avsedda att sitta iunder läkningstiden inte fick innehålla mer än 0,05 %nickel. 1994 beslutade EU att införa motsvarandekrav och också att varor som är avsedda att komma ikontakt med huden - örhängen, ringar, halsband,armband, klockarmband, blixtlås och spännen i kläder- inte får avge nickel per cm²och vecka. Detta är i enlighet med de tidigare danskareglerna, som interpellanten åberopade. har,som medlemsland i EU, infört dessa regler i Kemika-lieinspektionens föreskrifter. Då lämpliga analysme-toder saknats tills kommer reglerna attträda i kraft först . Enligt före-skriften ska efter varor som säljsav tillverkare och importörer uppfylla kraven. Detal-jisternas varor måste uppfylla kraven efter den 30 juniår 2001.Kunskapen om nickelhalterna i hudnära produkterbehöver förbättras inför ikraftträdandet av nickeldi-rektivet såväl hos allmänhetensom i branschen som helhet. , , och Socialsty-relsen, i samarbete med bl.a. , har därförtagit initiativ till informationsinsatser i frågan. Syftetär att minska risken för att nickelallergier uppkommersamt att höja uppmärksamheten kring och öka efter-levnaden av nickelförbudet. Dessutom är avsikten attstödja och effektivisera tillsynsarbetet genom att ökakonsumenternas efterfrågan på nickelsäkra varor.Informationsinsatserna riktar sig till allmänheten,berörda yrkeskategorier som hälso- och sjukvårdsper-sonal, konsumentvägledare och miljö- och hälso-skyddspersonal samt till tillverkare, importörer ochdetaljister.På uppdrag av har Yrkes- ochmiljödermatologiska enheten vid länslandsting genomfört en undersökning av nickelhalteni sammanlagt 725 metallföremål som säljs i handelnoch som kommer i direkt kontakt med huden. Resul-taten visar i korthet att av föremålen inte kom-mer att klara de krav som det nya nickeldirektivetställer. Kunskapen om det kommande nickelförbudetär dålig inom flera produktområden, särskilt inomsko- och sybehörsområdet. Ett glädjande resultat ärdock att många av de större butikskedjorna har enpolicy för nickel i smycken och försöker leva upp tillde nya reglerna från årsskiftet.Svaret på första frågan är således att de regler vihaft sedan inträde i EU träder i kraft den1 januari och ska uppfyllas senast den 30 juniår 2001 i detaljistledet.Svaret på andra frågan är att de ansvariga myn-digheterna tillsammans genomför informationsinsat-ser riktade mot både allmänheten och handeln för attöka kunskapen om och risken för nickelallergier. Idetta arbete deltar också , liksom landsting.Anf. 103 ():Fru talman! Den fråga om nickelallergi som jagtar upp tycker jag är mycket angelägen. Nickelallergiär dessutom en allergi som fortfarande ökar i Sverige.I dag räknar man med att av alla europeiskakvinnor och av alla europeiska män har nick-elallergi. Det rör sig alltså om ungefär 25-30 miljonermänniskor i - om mycket folk. Nickelallergiär faktiskt en stor folksjukdom.Nickelallergi påverkar naturligtvis yrkesvalet.Man kan se att många yrken är överrepresenterade.Det gäller frisörer och lokalvårdare. Men även män-niskor i vårdyrken och inom restaurangbranschensamt Metallarbetare får lätt nickelallergi. Många barnblir nickelallergiska, framför allt genom piercing -hål i öron, läppar, näsa osv. Där har man smyckensom innehåller nickel. På det sättet skaffar man sigtidigt nickelallergi. Det här kommer att påverka yr-kesvalet. Det är också många människor som fårlämna sina yrken just på grund av nickelallergi.Tyvärr ökar alltså nickelallergierna i . IDanmark däremot har man kunnat se en minskning. har haft det som nu ska få.Menar verkligen ministern att har tagit dethär beslutet utan kunskap - måste ju nu in-hämta den kunskap som uppenbarligen harhaft?Den undersökning som har gjorts visar att 96 %av undersökta föremål inom gruppen sybehör inne-håller för mycket nickel. av klockor och smyck-en innehåller för mycket nickel. av spännena iskor och sandaler innehåller för mycket nickel. Förhårspännen gäller och för skärp . Det äralltså enormt många grupper av prylar som vi harnära kroppen som innehåller för mycket nickel. Tvåav tre örhängen eller piercing-smycken som sätts inefter håltagning innehåller fortfarande för mycketnickel, trots att vi just när det gäller den härtypen av prylar har haft det förbud som miljöminis-tern talar om, dvs. högst nickel.Detta visar att kontrollen är mycket dålig och attvi totalt har misslyckats på området. Det måste vi vältyvärr vara överens om.Jag är lite förvånad över att det förbud som Sveri-ge redan har sedan EU-inträdet inte träder 2000. Därför måste jag säga att regeringeninte riktigt verkar ha tagit frågan på allvar.När vi får det beslut som vi egentligen har haftsedan vi kom med i EU, hur kommer man då att setill att kontrollen fungerar på ett bättre sätt jämförtmed den kontroll av det förbud som vi har haft underde ? Har man sett över vad det är somhar gjort att vi så totalt har misslyckats med den be-gränsning av nickelförekomst i vissa föremål som vihar haft? Hur kommer man att förändra tillsynen?Hur kan det komma sig att har kunnat haförbudet utan att kunnat införa det? Vad ärdet som gör att vi i måste vänta till år 2001när det gäller detaljhandeln när uppenbarli-gen har kunnat ha det här förbudet ?Och hur kommer det sig att förbudet inte har införtstidigare eftersom EU, som det sägs i interpellations-svaret, har det här förbudet?Nickelallergifrågan är alltså aktuell för mångamänniskor och engagerar många just därför att detgäller en typ av allergi som man kan säga till en delinvalidiserar. Man blir så pass dålig av nickelföre-komst - man får handeksem osv. - att man har svårtatt klara sig i vardagen. Det finns nickel i hemsktmånga , som jag sade. Det gör att mångamänniskor har svårt att undvika nickel i den vanligakontakten med . Därför är det så mycket ange-lägnare att se till att de generationer som växerupp inte får sådan här nickelallergi. Jag kan inte se attvi kan göra det på något annat sätt än att se till att vikraftigt reducerar mängden nickel i många av deprylar som vi har nära kontakt med samt se till att vifår rejäla kontroller av de regler som finns och att deskärps.Varför ska det alltså dröja och hur ska vifå en bättre kontroll?Anf. 104 Miljöminister ():Fru talman! har naturligtvis inte haftandra analysmöjligheter än de som vi nu har fått iSverige efter en lång tids arbete inom den europeiskagemenskapen. Sannolikt har rättmen förklaringen ligger inte där, utan förklaringenmåste finnas på annat håll - t.ex. att kanskemer aktivt har informerat om de här problemen ochföljt upp dem starkare än vad vi har gjort.Nu inför vi alltså det här direktivet. Vi har kon-troll- och analysinstrumenten. Som framgick av mittinterpellationssvar går vi ut med en bred informa-tionskampanj; allt detta just därför att jag ser likaallvarligt på frågan och på utvecklingen som GudrunLindvall gör.Hur ska vi då se till att vi verkligen får resultat utei affärerna och ute bland människor? Det är naturligt-vis tillsynen enligt som är det instrumentsom vi ska använda. Kommunerna har ett till-synsansvar för de här frågorna, och nickelallergieromfattas av bestämmelser om hälso-skydd. Olägenhet för hälsa definieras som en störningsom enligt medicinsk eller hygienisk bedömning kanpåverka hälsan menligt och som inte är ringa ellerhelt tillfällig.Här är det alltså ett kommunalt ansvar att bedrivatillsyn enligt bestämmelser. Däri ingåratt kontrollera att endast tillåtna varor används inomalla områden där nickeldirektivet är tillämpligt. Manbör ta prover för att kontrollera nickelinnehållet ochfrisättningen av nickel. I det förebyggande arbetet,där man också har en viktig roll, ska man informeraverksamhetsutövare, försäljare inom detaljhandelnoch konsumenterna om riskerna och om de reglersom gäller för varor som omfattas av direktivet.Det finns alltså starka tillsynsmöjligheter. Jaghoppas att den informationskampanj och den fokuse-ring på nickelallergier som ligger i det som kom-mer att ske också innebär att kommunen satsar or-dentligt på den här formen av tillsyn.Anf. 105 ():Fru talman! Jag hoppas att man när det gäller denkampanj som dras i gång, och som jag anser bordeha förts , vågar ta bladet från munnen.I är man lite rädd för att säga hur det verkli-gen är och det känns oerhört beklämmande när detgäller allergier.Det gäller att komma ut med en rejäl informa-tionskampanj även till skolor och barn så att manförstår att man måste undvika en del produkter, måste vara försiktig t.ex. med det som man stop-par i hål i öron. Det är viktigt att visa hur nickelallergiser ut så att man kan känna igen de första tecknen närman är på väg att få nickelallergi. Den informa-tionskampanjen har, menar jag, tyvärr saknats i Sve-rige. Detta är mycket beklämmande.Jag vet inte exakt hur det kommer sig att Danmarkhar lyckats. Där har man sett att antalet nickelallergi-er minskar. Jag hoppas att regeringen i den fortsattakampen mot nickelallergierna tar till sig vad Dan-mark har gjort och får ut information på området. Detska då inte bara handla om att få ut information tillmiljö- och hälsoskyddsinspektörerna utan det skaockså handla om att få ut informaton till barn som ofta grundar nickelallergi med smycken i öronosv. så att de förstår att det här är något som måsteundvikas.Jag hoppas också att denna informationskampanjkan vända sig till många av de yrkesgrupper somfaktiskt har problem med detta. Men jag skulle ocksågärna se att man på något sätt kunde fasa ut de pro-dukter som innehåller mycket nickel. Vi har någotsom heter ersättningsprincipen i . Jag vetinte om den är tillämplig här, men finns det saker,saxar t.ex., som innehåller mindre nickel tycker jagatt man ska överväga att förbjuda dem som innehållermycket nickel, just för att komma till rätta med aller-gin.Jag skulle vilja höra på vilket sätt tillsynen kom-mer att förbättras. Vi har naturligtvis haft tillsyn ävenav det förbud som finns , nämligen att högst0,nickel får finnas i vissa prylar. Det är ju ettförbud som har funnits . Vad är det som gör attden tillsynen inte har fungerat? På vilket sätt kommermiljöministern att se till att den nya kontroll som skakomma blir bättre? Har man dragit lärdom av det somhar skett, eller rättare sagt inte har skett, år som vi har haft den här regeln?Jag skulle också vilja höra: Varför måste det dröjafram ? Jag har fortfarande inte fått någotsvar på det. Varför kan vi inte implementera dettatidigare än 2001? Vad är det vi behöver göra underåren ? Varför har det tagit så ?Varför har det inte skett tidigare? Det har jag inteheller fått svar på.I övrigt hoppas jag att den här interpellationsde-batten kan leda till att vi får en rejäl skärpning, för dethär är en allergi som är mycket besvärlig för många.Vi måste få ett nickelfritt samhälle. Egentligen kan-ske vi ska säga att vi borde få ett samhälle där nickelförsvinner ur många prylar, dvs. förekomsten avnickel måste minska rejält, kanske försvinna helt föratt vi ska slippa den här typen av allergi i framtiden.Det är antagligen enda sättet.Anf. 106 Miljöminister ():Fru talman! Jag kan nog fatta mig ganska kort iden här repliken.Det finns vissa brister i kommuners miljööver-vakning. Vi undersöker det och följer det. Vi kommerockså att fundera på hur vi kan se till att få lite bättregarantier för att den övervakning som blir aktuell iden här frågan också kommer till stånd.Låt mig också säga att det naturligtvis är riktigt,när det gäller de flesta varor tror jag att det utan störresvårigheter går att helt fasa ut nickel. Vi har gjort deti de svenska mynten, om jag inte är helt felinforme-rad.Sedan kan jag tänka mig att det finns en litenkamp mellan dem som står för hälsa i den här fråganoch dem som företräder olika typer av modeintresse,inte minst bland tonåringarna själva, som gärna vill"pierca" sig.Gudrun frågade också om vi ska ta lär-dom av . Självfallet ska vi göra det när viimplementerar de nya reglerna. Jag ska omedelbartkasta mig över min kollega i och se till atthan berättar hur det danska undret har formulerats,om det nu är ett under på det här området.Slutligen kanske vi under de senaste tio årenskulle ha informerat mer. Men det har ändå spritts enhel del information när det gäller allergier i allmänhetoch även när det gäller nickelallergier. Jag är ganskaglad över att fokus på allergier, såvitt jag förstår, harökat de . Jag tycker att det är viktigt att såhar skett, därför att jag tror att det underlättar de poli-tiska möjligheterna att hitta lösningar på de olikaproblem som finns på det här området.Överläggningen var härmed avslutad.15 § Svar på interpellation 1999/2000:53 omsork, miljöövervakning och dödligt virusAnf. 107 Miljöminister ():Fru talman! har frågat mig vadjag avser att vidta för åtgärder för att upprätthålla densvenska sorkövervakningen på nuvarande eller på enökad nivå.Regeringen ökade anslaget för miljööver-vakning till med 31 miljoner kronortill totalt , en nästan 50-procentigökning.Miljöövervakningsnämnden vid Naturvårdsverketär ansvarig för hur anslaget för miljöövervakninganvänds, för att upprätta program för miljöövervak-ning samt för att prioritera insatserna.I februari 1999 antog Miljöövervakningsnämndenett nytt utökat program för miljöövervakning sombl.a. är mer anpassat att följa de miljökvalitetsmålsom har antagits av riksdagen.Miljöövervakningsnämnden tillsätts av regeringenoch har en bred kompetens. Representanter från myn-digheter som , , och ingår inämnden. Det ankommer på den att göra bedömning-ar av hur miljöövervakningen skall bedrivas, vilkaområden och insatser som skall prioriteras och ävenatt ta ställning till fråga om sor-kövervakning.Anf. 108 ():Fru talman! Jag kan inte precis säga att jag är nöjdmed svaret, eftersom svaret säger att det här är nå-gonting som ministern inte alls tänker lägga sig i ochinte prioritera. Det kan jag naturligtvis inte vara nöjdmed.Bakgrunden till frågan är att vi har en miljööver-vakningsnämnd i landet som undersöker olika arterför att se vad som sker i miljön. Det här är informa-tion som behöver samlas in för ska se en förändring. Just sork säger väldigtmycket om ekosystemet. Sork är ofta väldigt viktig iett ekosystem. Den är basföda för många, t.ex. jakt-falk, fjällräv och fjälluggla. Man kan också se att deår det finns gott om sork har många andra arter, somt.ex. ripa, möjlighet att klara sig, därför att predatort-rycket inte blir så hårt på just den arten.Tittar vi närmare på sork kan vi se att sorkarna haren cyklisk utveckling med ett maximum ungefär varttredje fjärde år, då det finns mycket sork. Man kanockså se att sorken ofta är ganska stationär, vilketinnebär att när man tar sorkar från ett område kanman se hur miljön har påverkats eller ser ut just i detområdet.Det är nödvändigt med långa undersökningsserier.Ett exempel på när de har varit av godo är kvicksil-verskandalen . Genom att undersöka skinnfrån framför allt gulsparv, tror jag att det var, kundeman se att fåglarna under ett visst år helt plötsligt fickmycket kvicksilver i fjädrarna. Då kunde man notera,jaha, det var det året man började beta utsäde. Där-med kunde det rullas upp vad den miljöskandalenberodde på. Därför fick man också förhållandevissnabbt stopp på just den skandalen. Man kunde se vaddet var som orsakade kvicksilvermängden och ocksåvad det var som orsakade den förgiftning som mångafåglar fick.Västerbottens sorkart, gråsidingen, har minskat tillbara av vad populationen var . Genomatt undersöka dem har man kunnat se att det finns enstörning i mineralämnesbalansen, dvs. här har sorkenfaktiskt visat att någonting sker i miljön. Därför me-nar vi att det är viktigt att just undersökningen av sorkfår fortsätta. Här är man någonting på spåren. Avbrytsundersökningsserien nu har man inte material frånden långa tid som man behöver för att kunna upp-täcka att någonting sker i miljön. vet man intevarför mineralomsättningen har ändrats.Nu finns alltså risk för att sorkövervakningenminskar. Beslut ska fattas i Miljöövervakningsnämn-den . Det brinner alltså i knutarna. Jagundrar verkligen om inte miljöministern liksom jaganser att det är väldigt viktigt att den här typen avmiljöövervakning finns och att de långa seriernafaktiskt har ett värde i sig. I så fall måste det betydaatt om vi minskar den här typen av övervakning avsork kommer vi att förlora mycket av informationenför framtiden. Men det kommer också att vara så attden information vi har samlat på oss under lång tidinte riktigt får det värde den kan ha omserierna får fortsätta. Delar miljöministern uppfatt-ningen att just det här exemplet visar på hur mil-jöövervakning kan fungera när den är bra och att dethär är ett bra exempel på hur miljöövervakning kangå till?Det finns också en annan aspekt när det gäller justsmågnagare. Det visar sig nämligen att många små-gnagare bär på ett virus som heter Ljunganviruset.Det finns flera forskare som har tagit upp detta ochsom kan visa att det finns en misstanke att det härviruset orsakar hjärtmuskelinflammation hos männi-skor. Jämför man människor som har dött i hjärtmus-kelinflammation med andra grupper visar det sig attde här människorna ofta har antikroppar mot Ljung-anviruset. Det innebär att det också finns en hälsoas-pekt på att det är viktigt att ha kvar just sorkövervak-ningen. Om det finns mycket sork får man kanskefundera på om man ska anordna orienteringstävlingari precis det området.Jag undrar om inte också det är ett skäl för att hakvar sorkövervakningen så som den nu bedrivs. Kanmiljöministern se att det finns en risk för att vi tapparkompetens och inflytande i den här frågan, om sor-kövervakningen minskar?Anf. 109 Miljöminister ():Fru talman! Jag är nu mer än någonsin tidigareövertygad om att vet mycket merom sorkar än vad jag vet. Men just därför vill jagställa frågan: Ska man fatta beslut i ett regerings-kansli om vilken typ av miljöövervakning man skaägna sig åt, eller ska man välja modellen att ha enmiljöövervakningsnämnd som består av personer somhar en lång erfarenhet och en stor akademisk kompe-tens på olika områden som är relevanta för mil-jöövervakning och låta dem stå för urvalet av deområden som ska övervakas och metoderna för över-vakningen?Jag har svårt att komma ifrån att den andra mo-dellen är den bästa. Jag tror också att den på ett heltannat sätt för något som jag håller med om ärviktigt, nämligen att man har långa serier av data förolika miljö- och naturfenomen.