prot · GM0996 · 1999-05-19 00:00:00 — Däremot får man inte generalisera, och dettycker jag faktiskt att gör i det härfallet. Hon generaliserar och talade från talarstolenom alla kommunala pampar, bolagspampar och bo-lagsträsket. Det är förödande om sådana saker skullekomma från den här kammaren. Det föder bara ettpolitikerförakt. Det föder bara tanken att alla somfinns i politisk verksamhet är mer eller mindre krimi-nella. Så är ju inte fallet. Detta är undantagen, och dettycker jag att vi bör understryka från den här talar-stolen.Anf. 95 () replik:Fru talman! Jag måste be om ursäkt för att jag intekänner till vilken kommun ifrån. Men jag var personligen på besök iSkellefteå, och jag förmodar att det ligger relativtnära. Där talade jag med en småföretagare som justhade blivit tvungen att stänga sin privata solarie- ochgymverksamhet därför att kommunen startat en kon-kurrerande likadan verksamhet. Och det var inte inågon projektform eller i syfte att man skulle lära signågonting om hur man bedrev gym, utan det var föratt man tyckte att det var bättre att kommunen bedrevden verksamheten. Jag skulle kunna räkna upp mångaandra exempel. Det finns 1 500 bolag, och även omde inte finns i kommun så finnsde i kommunerna runtomkring och i hela Sverige.Jag vill återigen poängtera att vi måste kunna dralärdom av det som varit. Jag tror att det värsta politi-kerföraktet uppstår när vi inte låtsas om de problemsom finns. Nästan alla exempel där enskilda kom-munpolitiker har gått över styr och gjort sig till dåligarepresentanter för medborgarna och för alla andrahederliga, duktiga och hårt arbetande fritids- ochheltidspolitiker kommer från verksamheter inom dekommunala bolagen. Man måste kunna se att det inteär en slump. Det måste vara så att det finns en syste-matik i att problemen med brist på insyn och brist pårespekt för hur man skall sköta sitt politiska arbetehar ett samband med bolagsverksamheten.Det är därför jag undrar om ni ingenting har lärtnär ni , i stället för att vilja begränsa bolagsverk-samheten, gång på gång kommer med olika förslagsom skall hindra kommunerna från att släppa bolags-verksamheterna och koncentrera sig på sina kärnupp-gifter. Jag vill verkligen poängtera att när en kommunstartar ett företag för att bedriva den typ av verksam-het som t.ex. , och arbetsförmedlingenhar till uppgift att driva, tycker jag inte att det är nå-got positivt. För mig är det ett tecken på att någontingär väldig snett och att kommunen lägger ned sinaresurser och sin energi på helt fel frågor.Jag skulle verkligen uppskatta om man från majo-ritetens sida kunde hålla med om det och i ställetvärnade den viktiga kärnverksamheten.Anf. 96 () re-plik:Fru talman! Visst skall mesta möjliga verksamhetdrivas i nämndsform. Det har jag försökt att förklara imitt anförande och sagt också i replikskiftet.Däremot lämpar sig vissa verksamheter för bo-lagsformen. är det så att det finns en grun-didé bakom all offentlig verksamhet, nämligen den skall tillgodose människor inom området på denyttigheter som de är beroende av under olika skedenav livet. Det är en väldigt vacker grundidé, som jag ärbärare av. Måhända är det så att inte ärbärare av densamma. Då måste vi också se varför detfinns verksamhet oavsett om den bedrivs inämndsform eller i bolagsform. Grundidén är fortfa-rande densamma.Låt oss då inte säga generellt att detta är någon-ting där fiffel och båg förekommer och i talarstolenkalla seriöst arbetande kommunalpolitiker för kom-munalpampar och kommunalpolitiker valda i bolagenför bolagspampar och bolagsträsket. Detta är för-ödande för demokratin. Det vill jag understryka.Anf. 97 () replik:Fru talman! En del av de verksamheter som räk-nades upp i början av debatten sade tillhörde undantagen. Låt oss ta blomsterförsälj-ning som ett exempel. I på harGotlands kommun drivit en blomsteraffär och kon-kurrerat med de privata blomsterhandlarna på orten.En av de privata, Klinte Handelsträdgård, med treanställda hade verkligen stora problem föratt hålla jämna steg med den kommunala blomför-säljningen. Den prislista som den kommunalablomsterhandeln hade till jul visar att det var heltförödande priser för de privata små blomsterhandlar-na på orten. Man kunde köpa en stor begonia för 20kr, en stor sankt för , för 5-10 kr.Det fanns inte en chans för den privata blomster-handlaren på orten. klarade sig den privatablomsterhandlaren till slut på något sätt, därför attkommunen ändå insåg vad man höll på med.Jag skulle vilja ställa en konkret fråga till KerstinKristiansson: Vad tycker om ensådan sak som att säljer blommorpå det här sättet och konkurrerar med de privata fö-retagen på orten? Jag skulle vilja höra uppfattning om det.Anf. 98 () re-plik:Fru talman! kan jag naturligtvis inte uttala migom och förhållandena där, lika lite som mantidigare kunde diskutera min hemkommun. ärett avlångt land. Det är helt otroligt att man kan tro attmin hemkommun ligger nära när 65 milfinns mellan. Jag kan inte de lokala förhållandena,men jag kan uttala mig lite generellt. Det är olyckligt- där är jag samstämmig med - omman skall konkurrera med privat verksamhet. Så skalldet naturligtvis inte vara. Men det åligger också ettansvar på de lokala politikerna att se till att icke såsker. Jag har själv varit verksamt kommunalråd i minhemkommun och sett till att aldrig verk-samhet konkurrerar med den privata, för då går sam-hällsmedel in på två ställen. Det har också påpekatshär tidigare.Dessbättre har man, som sade,tillrättalagt det. Man upptäckte det från kommunenssida och tillrättalade det. Den privata lyckades över-leva den kommunala, om jag förstod det rätt.Anf. 99 () replik:Fru talman! Det borde inte vara så att kommunenöver huvud taget gav sig in på den här verksamhetensom man gjorde.Jag skall bara säga att jag egentligen är ganskanöjd med det svar som nu gav.Hon sade faktiskt att det naturligtvis inte skall vara såatt kommunen skall konkurrera med privat verksam-het på detta sätt. Det är precis vad vi har sagt i vårareservationer. Så jag har faktiskt inte mer att tillföra idag.Anf. 100 () re-plik:Fru talman! uttalar sig väldigt ge-nerellt och svepande. Han tar fram ett exempel om enblomsterhandlare på . Naturligtvis skall intekommunen bedriva blomsterhandel som dessutomkonkurrerar med den private. Där är vi helt överens.Men sedan kan man svepa i väldigt generella ordalagoch tala om att näringsverksamhet över huvud tagetinte skall bedrivas i offentlig regi. Där har vi delademeningar. Det tycker däremot jag att man skall göraför att tillförsäkra människor olika nyttigheter i olikaskeden av livet.Anf. 101 ():Fru talman! Jag har varit kommunalpolitiskt aktivi snart ett tiotal år - för övrigt i samma kommun somKarin , - och haft anledning attnågon gång emellanåt ägna en tanke eller två åt mo-derat kommunalpolitik, eller rättare sagt moderatpolitik i förhållande till kommunerna. Dess konsek-vens och inre logik är inte alltid helt uppenbar.I vissa sammanhang, närmare bestämt när dethandlar om att bekämpa det kommunala skatteutjäm-ningssystemet, försvarar den kommu-nala självstyrelsen som vore den en helig relik hotadav hedniska härskaror. "Bort med tassarna från våraskatteintäkter i , och ! Viskall inte behöva dela med oss om vi inte vill. Ochdet vill vi inte!" Den kommunala självstyrelsensvackra princip får här tjäna som det fikonlöv somnödtorftigt skall dölja den gamla vanliga klassegois-men.När det gäller att driva företag däremot gäller inteden kommunala självstyrelsens principer längre. Dåkräver man lagstiftning som förbjuder kommunernaatt driva bolag. Det skall nämligen bara privata aktie-ägare få göra. Medborgare sammanslutna i en kom-mun skall inte få inkräkta på vinstmarginalerna.Det är nämligen så orättvist, säger moderaterna.Kommunerna har skattepengar och kan subventionerasina företag och på det sättet konkurrera ut den lilleenskilde solarieägaren eller blomsterhandlaren.Nåväl, det är något som i alla fall liknar ett argu-ment. Men hur konsekventa är ? Detfinns som bekant stora, rika privata aktieägare också.Familjen och skulle, om , med sitt kapital i ryggen kunna konkurrera utvilken småföretagare som helst. Skall vi kanske, i denfria konkurrensens intresse, förbjuda stora privataaktieägare att driva företag?Det vore i och för sig ett intressant förslag ur and-ra aspekter, men något säger mig att inteär beredda att gå så långt i sitt försvar för småföretag-samheten.Även om kraftigt överdriver denkonkurrenssnedvridning som kommunala bolag på-stås göra sig skyldiga till - konkurrenslagen gäller förövrigt även kommunala bolag - är det onekligen santatt kommunala bolag ibland innebär ingrepp i den s.k.fria konkurrensen. Ta t.ex. de kommunalt ägda, all-männyttiga bostadsföretagen. De spelade i synnerhetunder en stor och positiv roll för atthöja bostadsstandarden, hålla tillbaka hyrorna ochbygga bort bostadsbrist och trångboddhet. Det kundeallmännyttan göra därför att man hade starka ägareutan profitintressen, dvs. kommunerna, därför attskattebetalarna via staten subventionerade ned ränte-kostnaderna och därför att bruksvärdesprincipenupphävde marknadens fria konkurrens när det gälldehyressättningen.Det är bara att beklaga att allmännyttans ställninghar försvagats kraftigt . Vi får väl hoppasatt den översyn av allmännyttans ställning som nuskall ske leder fram till en vändning och att vi undertiden lyckas förhindra att borgerligt styrda kommunersäljer ut de kommunala bostadsföretagen.Fru talman! Jag är medveten om att vi nu inteskall diskutera bostadspolitik, men min poäng ärdenna: Kommunala bolag är ofta till nytta för med-borgarna, och de kan vara till nytta för medborgarnajust därför att de i viss mening upphäver eller begrän-sar den fria konkurrensen.Både och har tagit upp ett annatargument. Man påpekar att insynen i de kommunalabolagen är mindre än i förvalt-ning. Man säger att fiffelkultur från det privata nä-ringslivet importeras i de kommunala bolagen.Detta är eller kan vara ett problem, och det ärmycket möjligt att vi skall stärka insynen och dendemokratiska kontrollen över de kommunala bolagenytterligare, men vilken är och Folkpar-tiets lösning? Att badhuset i fortsättningen skall dri-vas i förvaltningsform eller att bostadsföretaget skallövergå till att bli ? Nej, själv-fallet inte. och vill sälja ut dekommunala bolagen eller lägga ut verksamheten påentreprenad till privata bolag, där insyn och demo-kratisk kontroll är näst intill noll och där fiffel- ochbågkulturen, i varje fall enligt , grasserar.Moderaternas politik är på ytan ett försvar av denfria konkurrensens principer men handlar i grund ochbotten om en enda sak. Den handlar om att begränsaden offentliga sektorn, om att begränsa den sfär avsamhället där det råder demokrati. Denpolitiken måste med bestämdhet avvisas. Jag yrkardärför bifall till utskottets hemställan under samtligamoment.Anf. 102 ():Fru talman! Det talas här väldigt mycket om att dekommunala bolagen i alla lägen skulle bedriva enverksamhet som är i kommuninvånarnas intressen.Det kan också i många fall vara så att de driver verk-samhet som bör vara kommunalt driven. Vi förordar från då inte att alltingskall säljas ut eller läggas ned, utan att det som skallvara i drift i första hand skall återföras tillkommunal förvaltning. T.ex. kan en simhall, om denskall vara kommunalt ägd, vilket den förmodligen imånga fall skall vara, också skötas inom ramen för enfritidsförvaltning och inte alls av något kommunaltbolag. Det är ett alldeles utmärkt sätt.Det finns ren näringsverksamhet som i och för sigkan vara angelägen för många medborgare men somdet inte finns någon speciell orsak för just kommunenatt driva, t.ex. ett gym. Det är många som tycker omatt gå på gym, men det finns ingen anledning förkommunen att driva ett sådant. Lika lite finns detanledning för kommunen att driva en mataffär, ävenom den sysslar med sådant som är bland det mestangelägna för de flesta människor. Det finns såvitt jagkänner till inte någon mataffär, och ensådan måste väl ändå tillgodose ett mycket mer basaltbehov än t.ex. av att sola sig. Olika aktörer är olikabra på vissa saker.Mats sade att jag menade att det finnsen fiffel- och bågkultur i näringslivet. Nej, det kanfinnas enstaka exempel på det eller sådant som drar åtdet hållet. Man plockar in de värsta avarterna inomdet privata näringlivet som om det vore någontingsjälvklart.Men det finns en grundläggande skillnad, och jagskulle vilja höra hur ser på den skill-naden. I privata företag spelar man med aktieägarnaspengar medan man i kommunala bolag spelar medkommuninvånarnas skattepengar. Det är enligt minuppfattning två helt olika sorters pengar. Jag skullevilja veta hur ser på skillnaden mellanaktieägares pengar och kommuninvånares skatte-pengar.Anf. 103 ():Fru talman! Det finns säkert flera principiellaskillnader, men jag vill peka på åtminstone två avdem. Den ena gäller det som tog uppom aktieägarnas pengar kontra kommuninvånarnaspengar. Den andra gäller syftet med verksamheten,om syftet är att generera största möjliga profit eller atttillhandahålla en tjänst i en viss verksamhet. Därfinns en principiell skillnad.Jag vet inte riktigt vart vill komma,men visst är kommunala bolag i en viss mening gyn-nade framför privata bolag i det att de har skattefi-nansieringsmöjligheter. Därför kan man säga att det iviss mening är orättvist. Nåväl, jag har inga problemmed det. Det avgörande är vad som är till nytta förkommuninvånarna.Jag tror att kommunala bolag -icke alltid - är till nytta för kommuninvånarna. Vikan nog också vara överens om att det i många kom-muner har gått till överdrift med bolagisering av så-dant som med fördel skulle ha stannat kvar i förvalt-ningsform. Det skall erkännas att det i det avseendetkanske framför allt är som har varitpådrivande, kanske inte . Som jag ser dethar syftet varit att skapa förutsättningar för en privati-sering i nästa steg.Anf. 104 ():Fru talman! Jag tyckte inte att jag fick något svarpå vad det är för skillnad mellan att bedriva bolags-verksamhet och riskera skattebetalarnas pengar kon-tra att riskera aktieägarnas pengar. För vår del är deten oerhört stor skillnad. Man kan bedriva ren nä-ringsverksamhet som inte har med de kommunalakärnuppgifterna att göra. När ett kommunalt företagbjuder under och konkurrerar ut andra för att få ettuppdrag gäller det dina och mina skattepengar. Vikan då inte välja utan är tvungna att betala, och detleder kanske till att våra ungar får en sämre skola.Om ett aktiebolag t.ex. i Wallenbergssfären, somMats nämnde tidigare, bjuder under och konkurrerarut, får de som har köpt aktier i det företaget bedömaom de vill ha kvar aktierna eller inte. De kan välja attgå ur, men vi kan inte välja att gå ut ur kommunenom vi inte vill att kommunen använder våra pengartill att subventionera viss typ av verksamhet som intehar med det kommunala att göra. För oss är det enväldigt tydlig skillnad.En annan tydlig skillnad är att det aldrig går att fåsamma insyn. Själva meningen med bolagsformen ärju just att verksamheten skall kunna bedrivas affärs-mässigt och inte medge samma insyn. Om det går attskapa likvärdiga villkor för medborgarna mellanförvaltningsverksamhet och bolagsverksamhet, har juhela poängen med bolagsverksamheten fallit. Av detskälet kan den lika gärna återgå i förvaltningsform.Jag tycker alltså att och andra iVänsterpartiet borde gå hem och tänka över ett varvtill vad kommunerna egentligen borde ägna sig åt förtyp av verksamhet.Anf. 105 ():Fru talman! blandar här på ett lite för-såtligt sätt samman två diskussioner. Den ena diskus-sionen gäller vilken som är den bästa formen för enviss verksamhet i kommunen, förvaltningsform ellerbolagsform. Det kan ofta vara så att vi är överensmed om att det kan vara bättre med för-valtningsform än med bolagsform. Men den diskus-sionen får föras i vanlig demokratisk ordning i re-spektive kommun. Jag är inte så fundamentalistisk attjag säger att kommunala bolag aldrig är en lämpligform. Det finns ibland skäl att ha verksamheten ibolagsform.Den andra diskussionen drivs framför allt av Mo-deraterna, och hänger kanske tyvärr liteobetänksamt på. Den går ut på att förhindra kommu-nerna från att bedriva viss verksamhet i bolagsform isyfte att få den verksamheten utlagd på den privatasidan i stället - dvs. att skapa nya marknader förprivata bolag. Det är en annan typ av diskussion.Den linje som här driver och som jagframför allt har polemiserat mot är något annat ändiskussionen om vad som är den bästa formen för attbedriva olika verksamheter i kommunen.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 9 § anf. )7 § Myndigheters öppethållandeFöredrogsKonstitutionsutskottets betänkande 1998/99:KU28Myndigheters öppethållande (prop. 1998/99:52)vice talmannen konstaterade att ingen tala-re var anmäld. (Beslut fattades efter 9 § anf. )8 § betänkande 1998/99:JuU21PolisfrågorAnf. 106 ():Fru talman! I betänkande JU21 behandlas ett antalmotionsyrkanden som rör polisen och som framställtsunder allmänna motionstiden samt ettyrkande med anledning av regeringens propositionÄndringar i lagen (1993:768) om åtgärder mot pen-ningtvätt.Vi moderater har sju reservationer och två särskil-da yttranden i detta betänkande. Jag ställer mig bak-om samtliga reservationer och särskilda yttranden,men jag yrkar bara bifall till en enda reservation, nr 2.Fru talman! Låt mig här i kammaren få lyfta framnågra uppfattningar som utmynnat i olika reservatio-ner från oss moderater.Regeringen anser att den organiserade brottslig-heten hör till de områden som polisen skall prioriterai sin brottsbekämpande verksamhet. Det instämmer vimoderater i, men vi efterfrågar en utökad användningav kriminalunderrättelseverksamhet i syfte att kommaåt internationella smugglarligor. Man kan konstateraatt höga skatter på alkohol och tobak har medfört attSverige är ett intressant land att smuggla varor till,eftersom det finns en stor kundkrets här. Även storamängder narkotika smugglas in i vårt land.Ett annat allvarligt och dessutom svårbemästratproblem är förekomsten av penningtvätt. Inom dettaområde föreslår regeringen en del åtgärder som vimoderater kan ställa oss bakom. Det gäller bl.a. att ibrottsbalken införa ett särskilt brott, s.k. penningt-vätthäleri, samt att det straffbara området utvidgas tillatt även omfatta sådan penningtvätt som kan följa påskatte- och tullbrott som innebär att skatt, tull ellerannan avgift undandras staten.Däremot kan vi moderater inte ställa oss bakomregeringsförslaget som uppmjukad sekretess för upp-giftsskyldiga företag. Givetvis kan regeringens för-slag kanske verka lockande av effektivitetsskäl, menvad händer med den personliga integriteten? Rege-ringen har inte på något sätt redovisat sin uppfattningvad gäller integritetshänsyn. Därför kan vi moderaterinte acceptera förslaget. Det är mot den bakgrundensom vi vill uppmana regeringen att nu ta ett samlatgrepp om integritetsfrågorna kontra kraven på effek-tivitet i brottsbekämpningen.Fru talman! När jag ändå är inne på integritetsfrå-gorna vill jag passa på att framföra några synpunkterangående en miljöpartists motion som handlar om attpolisen i förebyggande arbete vill registrera veganerbara för att de är veganer. När vi behandla-de betänkandet Polisens register motsatte vi oss för-slaget att låta polisen lagra och behandla personupp-gifter i datoriserade underrättelseregister utan att hanågon grad av brottsmisstanke mot en person.En del motioner som behandlas tar upp frå-gor som berör polisens arbetstider, arbetssituation,antalet poliser i landet samt New York-modellen. Attdessa frågor står i fokus är inte konstigt efter de be-sparingar som gjorts inom polisväsendet under fleraår.Ett tusental 58-åriga poliser erbjöds förtida pen-sionsuttag. Nästan lika många civilanställda försvannfrån verksamheten. Utskottet blev informerat både iGöteborg och i går när vi besökte iStockholms län att man borde ha nöjt sig med knappthälften av uppsägningarna, eftersom man lider bristpå civilanställda i verksamheten. Hur tänker ni soci-aldemokrater hantera detta problem inom snar fram-tid?Dessutom har vi förlorat 800 poliser i och med dettvååriga intagningsstoppet till Polishögskolan.Vi moderater har i våra motioner pekat på olikaåtgärder som bör vidtas:· För det första måste polisväsendet för att snabbtfrigöra poliser till renodlat polisarbete ges möjlig-het att återanställa civil personal.· För det andra är det angeläget att regeringen sti-mulerar utvecklingen av ensamtjänstgöring avpoliser i högre grad.· För det tredje borde regeringen överväga om maninte borde använda sig av beredskapspolisen istörre utsträckning än vad som görs i dag.· För det fjärde skulle man kanske ta upp en diskus-sion om att inrätta kommunala ordningsvakter.Dessa kommunala ordningsvakter skulle kunnafungera som trygghetspersoner och finnas synligapå platser och tider där och när människor vistasute.· För det femte måste man öka elevintagningarnatill Polishögskolan.Det är bara vi politiker som kan och måste se tillatt polisen har tillräckligt mer resurser få att männi-skor kan känna sig trygga i samhället.Fru talman! Avslutningsvis vill jag säga att för allbrottslighet som går att förebygga eller stoppas i tidtror jag att New York-polisens arbetsmetoder bordegenomföras i hela landet. Vi ser vad Eskilstunapro-jektet åstadkom. När vi i går besökte Stockholmspoli-sen fick vi dessutom höra vilka resultat de uppnåddemed sitt riktade projekt , något somnu har lett till att de fortsätter under veckosluten.När det gäller New York-modellen kan man jukonstatera att brottsligheten harsjunkit i . Att slå till vid småbrott är oerhörtviktigt för de unga. Det ger en varningssignal både tillden som gjort något och till den som kanske har tan-karna att begå ett brott. brukar man lära av sinamisstag, om man får veta det i tid.Anf. 107 ():Fru talman! Jag skall om berörabetänkande JuU:21 om polisfrågor och arbetstider.Inledningsvis vill jag yrka bifall till reservation 1. Iövrigt ställer vi oss bakom våra reservationer och detsärskilda yttrandet.Som vi hörde här av handlar dettabetänkande om polisfrågor. Jag skulle vilja stanna enliten stund just vid polisens arbetstider, som vi ocksåhar ett yrkande om i det här betänkandet.Under har resurserna för polisens verk-samhet knappats in. Effektiviseringar och omorgani-sationer har kännetecknat en stor del av polisverk-samheten. Uppsägning av ett alltför stort antal ci-vilanställda ledde till att många av våra kvalificeradepoliser i stället för att utöva operativ arbete ute påfältet hamnade på polisstationerna med högar avpappersarbete som skulle utföras. Människor ute isamhället, de vanliga samhällsmedborgarna, blevirriterade när polisen inte fanns på plats där brottenbegicks. Det är i varje fall inte polisernas fel. Det ärsnarare beslutsfattarna som har fattat för snabba be-slut utan att vara riktigt klara över vilka konsekvenserdet för med sig.I går när vi besökte City polismästardistrikt sadejust att då det gällde uppsägningenav de 500 civilanställda i har han insett att det var för mycket och att han skullevilja återanställa, eller anställa på nytt, 250 civilan-ställda.När det gäller polisens arbete skrev vi en motionunder allmänna motionstiden som berörde frågan omvad polisen egentligen skall syssla med. Vi kristde-mokrater menar att polisens uppgifter skall vara attförebygga brott, upprätthålla ordningen samt utredaoch beivra brott. Utskottet konstaterar att frågan omvad som skall vara uppgifter för polisen har uppmärk-sammats på flera håll, och man inväntar det inleddaarbetet med syfte att åstadkomma en effektiv re-sursanvändning.Det vi kristdemokrater tycker är så oerhört viktigtär framför allt att polisen finns ute på fältet de tiderdå behoven är som störst. Fler poliser i tjänst på hel-ger och kvällar skulle kunna minska våldsbrottslig-heten.