prot · GM0995 · 1999-05-18 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1998/99:95Tisdagen den 18 majKl. 14.00 - 16.2718.00 - 19.05Det justerade protokollet beräknas utkomma ----------------------------------------------------------------------1 § Ledighet, m.m.Talmannen meddelade att () ansöktom fortsatt ledighet den 14 maj-16 juni1999.Kammaren biföll denna ansökan.Talmannen anmälde att () skullefortsätta tjänstgöra som ersättare för § Anmälan om fördröjt svar på interpella-tionTill hade inkommit följande skrivelse:Interpellation 1998/99:337Till riksdagenInterpellation 1998/99:337 av tredimensionell fastighetsbildning.Interpellationen kommer att besvaras fredagenden 21 maj 1999.Skälet till dröjsmålet är tjänsteresa.Stockholm den 5 maj 1999Laila Freivalds3 § Svar på interpellation 1998/99:362 om flyk-tingkatastrofen på och minskningen av detsvenska biståndetAnf. 1 Statsrådet ():Fru talman! har mot bakgrund aven omfattande genomgång av situationen på Balkanoch de stora behoven av akuta insatser och långsiktigtstöd till återuppbyggnad frågat om regeringen ärberedd att ompröva beslutet om begränsningsbeloppetför biståndsanslaget.Vi är i allt väsentligt överens om beskrivningen avläget, och jag skall inte nu gå in närmare på detta.Den direkta frågan refererar till en skrivelse frånSida till regeringen med anledning av den utgiftsbe-gränsning som lades på biståndet i regeringens eko-nomiska vårproposition.Låt mig för det första säga att det inte rör sig omen nedskärning av biståndet. Det är riktigt att Sidamåste innehålla vissa planerade betalningar medanledning av utgiftsbegränsningen, men alla medelsom inte kan utnyttjas förs över till nästa budget-år, vilket innebär att den totala biståndssumman blirdensamma men med en annan fördelning i tiden.Även med utgiftsbegränsningen kommer vi att klara0,7 %-målet och biståndet kommer attöka framöver, från dagens nivå på till0,år 2002.Sida har i en skrivelse givit förslag till regeringenpå hur utbetalningar kan skjutas upp till nästa år.Detta förslag har diskuterats mellan regeringen ochSida, och ett beslut om de övergripande prioritering-arna fattades av regeringen . På grundvalav detta kommer Sida att utarbeta detaljer för hurutgiftsbegränsningen skall hanteras. Sida och Utri-kesdepartementet skall också nära samråda om prio-riteringar löpande under 1999.De prioriteringar för utvecklingssamarbetet somangetts av regering och riksdag ligger fast. Flexibilitetskall finnas för stöd inom det humanitära området.För det humanitära biståndet beräknas över 1 miljardkronor, vilket kan jämföras med anslaget på790 . Sida skall därför ha beredskapatt göra kompletterande insatser om medelsutrymmefinns, t.ex. med anledning av situationen på Balkan.Återuppbyggnadsinsatser i ochKroatien liksom projekt för långsiktigt utvecklings-samarbete i , /Kosovo och skall fortsatt beredas ochgenomföras när förutsättningar finns på plats.Beslutet om utgiftsbegränsning för biståndet är endel av regeringens övergripande politik för saneringav statsfinanserna. Regeringen kommer attgöra en bedömning av de kort- och långsiktiga kon-sekvenserna av utgiftsbegränsningen. Det står klartatt den inte kan vara helt smärtfri, men pengarnaförsvinner inte. Vi kommer att kunna planera ökadeinsatser framöver. När vi lagt budgetsane-ringen bakom oss står vi på god grund.Anf. 2 ():Fru talman! Jag ber att få tacka biståndsministernför svaret. Jag har anklagat regeringen för dubbelspelpå detta område liksom på det andra viktiga solidari-tetsområde som statsrådet svarar för, nämligenflyktingpolitiken. Jag har tyckt mig se en mediesoli-daritet, en strålkastarsolidaritet. När kameralampornaär tända är regeringen tydlig och generös med löften.I vardagen skärs det ned. Regeringen talar meddubbla tungor, vilket gör det svårt att föra en sakligdiskussion.Statsrådet säger att det inte rör sig om någon ned-skärning av biståndet. Jag har begärt att få ut en delhandlingar från Sida, för att belysa hur man där ser påsituationen. Det är ju Sida som skall omsätta rege-ringens beslut i vardagen. Jag fick bl.a. en skrivelsefrån Latinamerikaavdelningen som är upprättad såsent som i går. Där används ett bildspråk hämtat fråndet egna verksamhetsområdet. Man skriver att det föratt klara takbeloppet inte räcker med rakblad utanman måste ta till en stor machete. Därefter redogörman för en rad allvarliga nedskärningar av biståndet.Det vore hederligare och bättre för debatten omPierre kunde erkänna att förändringar i dennastorleksordning självklart innebär mycket allvarligakonsekvenser för svenskt bistånd.Det är inte likgiltigt när i tiden något sker. Om enorkan har svept fram och gjort hundratusentals män-niskor bostadslösa är det mycket bråttom. Insatser föratt möta situationen efter orkanen nämns iskrivelsen från Sida, som alltså är sammanställd i går.Det gäller situationen i , som också drabba-des av Mitch.Ett annat exempel på att det inte är likgiltigt när itiden insatser görs är demokratibiståndet. I Guatemalaskall man ha val . Det är klart att det är avgö-rande att demokratibiståndet kommer före och i sam-band med valet, och inte efter valet. Likadant är detmed . Regeringen har länge uppdragit åt Sida attvara redo för demokratiinsatser i landet. Där hoppasman också hålla val . Om då regeringens stödtill valkampanj och valövervakning kommer efter den1 januari är det . Då har valet förhoppningsvisredan hållits. Så är det på punkt efter punkt.Jag tog i min interpellation särskilt upp situatio-nen på . har, när strålkastarna harvarit tända, talat mycket bra om behovet av en Mars-hallplan. Men det framgår av svaret att det långsiktigaåteruppbyggnadsarbetet på också tillhör detsom nu måste skjutas framåt.Jag noterade att statsrådet betonade ordet "skall"när han talade om insatser med anledning av situatio-nen på . Men det som "skall" göras är att manskall fortsätta att studera frågan. Det ges inget beskedom att Sida kan gå vidare med full kraft och verkligengenomföra återuppbyggnadsprogrammet.Till sist vill jag fråga statsrådet om han kan lovaatt de 3-4 miljarder som krävs för att biståndet skallåterställas kommer i budgetpropositionen i höst.Anf. 3 Statsrådet ():Fru talman! Det löftet har givits av regeringen.Det finns ingen så stor dramatik som utmåla. Han talar om dubbelspel, strålkastareoch sådant. Vad det handlar om är att vi har varittvungna att skjuta över en del av utbetalningarna tillnästa år, men pengarna finns kvar. En del av de pla-nerade utbetalningarna får skjutas till nästa är. Det rörsig nu om några månader.Hur fel man kan ha när man spekulerar med godavsikt visar sig av de frågor som . Han säger att det inte blir några projekt förlångsiktigt utvecklingsarbete i , Kosovo ochMakedonien . Då svarar regeringen attfrågan fortsatt skall beredas.Lars tror att det innebär att man skallbereda frågan utan att göra någonting. Tvärtom ärdetta en tydlig instruktion till Sida om att fortsättaberedningen av en fråga som man i sitt pressmedde-lande aviserade att man inte skulle bereda. De får eninstruktion om att göra detta. Det är inte så lätt attvara insatt i det.Det står också i fråga att StartBosnia-programmet läggs ned. Det är också fel. Detstår att återuppbyggnadsåtgärder i Bosnien och Kroa-tien inställs eller skjuts framåt. Det är också fel. Vihar gett instruktion till Sida om att fortsätta detta,därför att det finns pengar för detta. Vi avsätter 1miljard kronor för humanitära insatser ,vilket är mera än vad som hade anslagits för Sida,genom omdisponering. En del saker, vilka vi i dettaläge på grund av t.ex. budgetsanering anser varamindre angelägna och kan vänta, får skjutas på fram-tiden.När det gäller orkanen , fru talman, har vijust på grund av vår gedigna Centralamerikapolitikfått förtroendet att vara värd för denstora konferensen för återuppbyggnad och omvand-ling av Centralamerika.Jag sade från början - - att ge-nom en kraftsamling kommer att avsätta för detta. Även här kom det larmsignaler, ocksåfrån Sida, om att det på grund av budgeten inte kom-mer att kunna gå. Det är fel. Det kommer att gå. Jagkommer att utlova att de löftena står kvarfrån svenska sida.Det går att göra omändringar. Det går att skjutaupp insatser. finns alla pengarna kvar, plusnästa års anslag. Låt oss inte överdramatisera detta.Sverige är ett av de tre fyra länder som ligger i topp ivärlden. Vi får ständigt tackbrev, senast från fruOgata i UNHCR och från Internationella röda-korskommitténs Sommaruga, för våra insatser i Bal-kan, bl.a.Anf. 4 ():Fru talman! Det är inte så lätt att vara insatt, sadePierre . Frågan är vem som är mest insatt ochvem som talar mest klarspråk och sanning om vadsom kommer att hända med det svenska biståndet.Det är inte så att man kan vifta undan tjänstemänpå Sida som under ämbetsmannaansvar skriver om dekonkreta konsekvenserna. Man kan inte heller viftaundan utrikesutskottet, som enhälligt - alltså inklusi-ve egna partivänner, om jag får använ-da den beteckningen - skriver tre sidor om de avtals-brott och om den ryckighet som denna nedskärningriskerar att leda till och är mycket bekymrat.Det finns en bakgrund som inte låt-sas om, nämligen att exakt samma sak hände förraåret. Då sade man att man måste hålla inne med någrahundra miljoner, men att det inte var någon fara där-för att de skulle finnas att hämta . Nuhar vi passerat , och håller man inne depengarna och ytterligare ett par miljarder. Man sägeratt det inte är någon fara, därför att pengarna kommeratt finnas efter årsskiftet.Jag har slagit upp i riksdagstrycket och funnit attbudgeteringsmarginalen - alltså den som har krymptihop så till den grad att man har fått lov att skäraned på biståndet - är ännu mindre . PierreSchori svarar på min fråga att han kan lova att peng-arna kommer att finnas. Det löftet har redan givits,säger han. Men skall ju lämna regering-en. Det är lite grann av "Efter mig syndafloden".Jag har informerat mig om att man är djupt be-kymrad i utrikesutskottet över om det verkligen ärrealistiskt att genomföra en så dramatisk höjning avbiståndet som detta skulle kräva. Vi anser det absolutnödvändigt. De syften som svenskt bistånd finns förär oerhört angelägna. Situationen i världen är sådanatt behoven är oerhört stora där gör insatser.Jag bekymrar mig lite om vad ut-talanden och ageranden betyder för biståndsviljan.Pierre linje är att det inte betyder någontingatt biståndsanslaget skärs ned med nästan tre miljar-der. I Rapport sade han så här: "Som jag ser det är detmindre angelägna projekt". Då måste tittarna frågasig om flera miljarder av svenskt bistånd går tillmindre angelägna projekt. Så är det naturligtvis inte.Det är oerhört viktiga saker vi talar om här: att hjälpanyblivna demokratier med deras första stapplandesteg och att hjälpa människor i en oerhört svår situa-tion.Det är klart att denna debatt får en speciell reliefeftersom är förstanamn på socialdemo-kraternas lista inför EU-valet. Europatanken handlarju så mycket om solidaritet. Europeisk solidaritet kanvi bara förverkliga om medlemsstaterna är beredda attvisa solidaritet t.ex. i biståndspolitiken och i flykting-politiken.Jag tycker att detta exempel på dramatisk ned-skärning - det faktum att Latinamerikaavdelningen påSida måste plocka fram en machete för att åstad-komma de nedskärningar som regeringen har beställt- visar att det är en osolidarisk politik som regeringenbedriver.Anf. 5 Statsrådet ():Fru talman! Jag vill återupprepa att det inte är frå-ga om någon nedskärning. Jag kan försäkra LarsLeijonborg att det inte skall bli några macheter. Detblir kanske inte ens ett rakblad - möjligtvis en litennål.Det arbetspapper man utarbetar där och de kon-sekvenser man försöker dra tror jag är överdrivna,liksom de första larmsignalerna från Sida var. Rege-ringen har givit klara instruktioner.Vi står kvar vid våra stora humanitära åtaganden.Det är inget personligt löfte som jag ger som bi-ståndsminister. Det var regeringen som tog dettabeslut vid regeringssammanträdet i förrförra veckan.Försök nu inte att förändra debatten, , och devalvera det mycket klara svar som harkommit. Jag har också här tydliggjort att gjorde tre påståenden som var direkt felaktiga.Fru talman! Jag har redovisat ordentligt för vissaledamöter, bl.a. ordförande , vad som ärregeringens svar på utrikesutskottets skrivelse. Honhar förklarat att regeringen har svarat tillfredsställan-de genom ställningstagandet och instruktionen tillSida. Det gäller också ledamöterna från Miljöpartietoch Vänstern i utrikesutskottet - alltså en klar majo-ritet.Jag roade mig efter detta med att titta i skrivelsenfrån utrikesutskottet. Där står vad de olika partiernahar för budgetar för det svenska biståndet framöver.Lars måste kunna prestera ett regerings-alternativ med sina kamrater i . Man kanta budgetalternativet från kamrater iModeraterna och lägga till det mycket generösa alter-nativ som självt har. Man kan ta ett slagsmedian av detta - en medelväg om de två skulle mö-tas i ett eventuellt regeringsprogram. Då visar det sigatt man kommer fram till nästan samma siffror somregeringen. Man hamnar något under.Då vill jag säga att det nog är säkrare att hålla sigtill regeringsalternativet, som är fast och starkt ochhållbart. Siffrorna kommer dessutom att stiga kraftigtnästa år. Vi går emot strömmen i och höjerbiståndet . Det är något som vi ocksåkommer att verka för inom Europaunionen.Anf. 6 ():Fru talman! Vi höjer biståndsanslaget. Därefter ut-färdar regeringen ett förbud för myndigheterna attutnyttja anslaget. Det svenska biståndet har inte ökatpå . är den biståndsministersom har skurit ned det svenska biståndet mest av allabiståndsministrar.Pierre nämner att det skall vara en givar-konferens, som man säger, i i nästa vecka.Men så har det ju nu varit i världen . Dethålls fina konferenser på fina hotell där ministrarhåller fina tal. Men i verkligheten kommer sedan intepengarna. Allt tyder på att nu har ställt in sigi kön av löftessvikare. Just nu håller tjänstemän vidSida på att ringa runt till avtalspartner, frivilligorgani-sationer i och olika organ i mottagarländernaför att meddela dem att det vi har kommit överens ominte längre gäller, för vi har inte rätt att utbetala depengar som vi har kommit överens om. Det är smärt-samt, tycker jag, som svensk att veta att i tider dåbehoven är så oerhört stora ägnar sig åt ensådan här nedskärningspolitik.Pierre säger att löftet är givet. Ja, men nihar ju svikit löftena förut. Jag minns den debatt vihade före valet där anklagade mig ochsade att om kommer med i regeringensänks biståndet. Jag svarade: Nej, jag tror att detkommer att sänkas om får fortsätta sombiståndsminister. Och det var ju jag som hade rätt.Pierre fick tyvärr fortsätta som biståndsminis-ter, och har biståndet skurits ned på precis det sättsom jag fruktade. Det beklagar jag, fru talman.Anf. 7 Statsrådet ():Fru talman! Som ett av få länder i världen höjernu biståndet år . Anledningen till att vifick skära ned så kraftigt var ju att när vi kom tillregeringsmakten fanns det ett gigantiskt underskott istatsfinanserna och en utlandsskuld som var enorm.Det var ett arv från kamrater i denborgerliga regeringen.Men jag tycker att det är lite futtigt att debatteradet förgångna. Se på den inriktning och den vilja somvi har . växer biståndet år . Det är ingennedskärning. Vi skjuter fram det ,intill . Då kommer man att betala fulltut för dessa åtaganden.Visst, vissa organisationer får planera om ochlägga fram sin planering . Men ifråga om de stora, akuta, humanitära insatserna iBosnien, i Kosovo, i och vad gällerfredsprocessen i , som äntligen kankomma i gång igen, står som en av de störstabiståndsgivarna. Det lilla är fjärde störstabiståndsgivare till FN:s flyktingkommissarie, ochlikaså till internationella Röda korset. Vi är femtestörsta bidragsgivare till , FN:s barnfond.Så stå inte här och måla oss i säck och aska. Räta istället på ryggen och var glad och nöjd över vad Sve-rige kan göra för fred, frihet, demokrati och utveck-ling i världen. Vi har ingenting att skämmas för. Vi ärtvungna att hålla på finanserna eftersom solidaritet ivärlden förutsätter soliditet i ekonomin här hemma.Det är den bästa vägen för att vi skall kunna hjälpaandra i världen och för att få en fredlig värld.Överläggningen var härmed avslutad.4 § Svar på interpellation 1998/99:344 om ökadrättvisa i världenAnf. 8 Statsrådet ():Fru talman! har frågat utrikesmi-nistern vad regeringen är beredd att göra för att inomEU verka för förbättringar för fattiga länder, för attmedverka i en skuldavskrivning samt för att snabbareuppnå enprocentsmålet för biståndet. Arbetet inomregeringen är så fördelat att det är jag som skall svarapå frågorna.Den första frågan är på vilket sätt regeringen ärberedd att inom EU hårt driva frågan om förbättringarför fattiga länder och ha en särskild plan för detta närSverige kommer att vara ordförandeland inom EU.Utgångspunkten för det svenska agerandet i EUpå utvecklingssamarbetets område är de svenskabiståndsmålen med det övergripande målet fattig-domsbekämpning. Det finns en stark grund i Maas-trichfördraget för en tydlig fattigdomsinriktning igemenskapens utvecklingssamarbete, och EU:s målöverensstämmer i hög grad med våra egna mål.Vikten av fattigdomsbekämpning i gemenskapensutvecklingssamarbete framhålls i den svenska strate-gin för EU:s utvecklingssamarbete , ochSverige agerar aktivt för genomförandet av denna påolika nivåer. var t.ex. aktivt i framtagandet avEU:s förhandlingsmandat för den konvention somskall ersätta den nuvarande somlöper ut . I mandatet uttrycks klartatt fattigdomsbekämpningen skall stå i fokus i EU:ssamarbete med de 71 s.k. AVS-länderna i ,och Stillahavsområdet.Sverige arbetar alltså kontinuerligt inom EU föratt bekämpa fattigdom, och vi kommer att fortsätta attvara aktiva på detta område under det svenska ordför-andeskapet.Den andra frågan handlar om de fattiga ländernasskuldsituation. Regeringen delar helt interpellantensbedömning att utlandsskulden är ett hinder för dessaländers utveckling och att radikala åtgärder krävs föratt åstadkomma en hållbar lösning. Vi ser mycketpositivt på Jubel 2000-kampanjen som riktat upp-märksamheten på detta problem och som fått ett såbrett stöd för en fråga som inte handlar om att lindraakut nöd utan om långsiktig utveckling. Kampanjenhar också varit mycket framgångsrik i den meningenatt den har varit en av drivkrafterna bakom en rad nyainitiativ som tagits, inte minst av världens rikasteländer inom , för att lösa de fattigasteländernas skuldproblem.För , som länge drivit denna fråga i inter-nationella sammanhang och gått i bräschen för merlångtgående skuldlättnad, är detta välkommet. Viförväntar oss att viktiga steg mot en hållbar lösningav de fattiga ländernas skuldproblem kommer att tasvid G7/G8-mötet i . Det är särskilt viktigtatt de stora industriländerna, i likhet med ochandra likasinnade givarländer, tar sitt ansvar för fi-nansieringen av nödvändiga skuldlättnader. För attytterligare bidra till en konstruktiv lösning, fru tal-man, planeras från svensk sida ett samlat utspel medförslag till åtgärder inför detta möte.Den tredje frågan är om regeringen avser att om-pröva det nedprutade biståndet och snabbare uppnåden utlovade biståndsnivån om avBNI.Svaret är, som tidigare, att det inte finns något be-slut om nedprutning av biståndet. Vad det gäller är etttak som lagts för utbetalningarna . Menalla medel som inte kan utnyttjas - jag säger detigen - förs över till nästa budgetår vilket innebär attden totala biståndssumman blir densamma. Även medbudgettaket kommer vi att klara 0,7 %-målet under1999 och sedan öka till år 2002.Anf. 9 ():Fru talman! Jag tackar för det svar som bi-ståndsministern i utrikesministerns ställe ger mig.Min avsikt, fru talman, var inte bara att få en formellredogörelse uttryckt i diplomatiska termer, utan när-mast att få ett besked om regeringen skulle kunnahöja ambitionsnivån i engagemanget.Vi lever ju så tydligt i en värld som blöder. Mångamenar att den är på väg att förblöda. I sådana situa-tioner krävs det mycket av akutinsatser, och då kännsdet återigen bekymmersamt, fru talman, att vi underden har fått se regeringen agera gente-mot det egna biståndsorganet på ett sätt som gör attakutinsatser närmast blir förhindrade.Nu har biståndsministerns ganska här ikammaren sagt att vi inte skall överdramatisera detta.Budskapet blir på något sätt: Var god dröj. Det ärklart att om det vore något slags byråkratisk insats viskulle göra här hemma kunde vi låta oss nöja, mendet kan vi knappast göra i en situation där världspers-pektivet ser ut som det gör.Jag tycker att det är att beklaga att vi över huvudtaget för sådant här på tal, och att kortsiktiga bespa-ringar belastar det som egentligen borde vara det mestangelägna för oss som välfärdsnation; stödet ochengagemanget för de fattiga i världen.Nu säger biståndsministern att fattigdomsbe-kämpningen är en strategi och att Sverigeskall agera för att genomföra det här. till mandatet som uttrycker att fattigdomsbe-kämpning skall stå i fokus inom EU i samarbetet medde s.k. AVS-länderna. Den synpunkten följs av enmening om att arbetar kontinuerligt för attbekämpa fattigdomen. Jag kan faktiskt sätta ett frå-getecken när det gäller den punkten eftersom det intesäger något om ambitionsnivån. Det skulle vara väl-görande om statsrådet kunde förtydliga detta. Innebärdet faktum att man arbetar kontinuerligt och aktivt också höjer ambitionen?Vi har från liberalt håll både i den här debattenoch i våra motioner till hävdat att insatser-na måste öka. Vi säger också att det inte bara är fat-tigdomsmålet som är angeläget. Det här måste ocksåske i en demokratisk anda och atmosfär. Därför måsteden dimensionen också in.För snart 40 år sedan gav ett högtidligtlöfte i om att en hundradel av vårasamlade inkomster skulle gå till världens fattiga. Baratvå gånger har det här målet nåtts.I mer än 30 årsbudgetar har vi inte klarat att uppfylladetta löfte och nå detta mål. Det var bara vid 1982och riksdagsbeslut som det var möjligt. Jagskall inte göra så stor poäng av att det var då somFolkpartiet satt i regeringen och drev dessa frågor.Jag beklagar att inte biståndsminister harkunnat få med sig sin regering, så att man åtminstoneen gång under det långa regeringsinnehavet hadekunnat komma upp till den här nivån.Jag upprepar min fråga, fru talman, innan vi gårvidare i debatten: Hur bedömer statsrådet möjlighetenatt höja ambitionsgraden och få upp den på en nivåsom gör att vi inte längre behöver tala om en skam-mens gräns? Och vilka garantier är statsrådet bereddatt här i kammaren meddela oss parlamentariker?Anf. 10 Statsrådet ():Fru talman! De enda garantier som en regeringoch även en riksdag kan ge ligger i att vi har en såpass god ekonomi att den står på en fast grund när viskall avsätta vissa procent till biståndet, som vi haråtagit oss. Vi har icke någonsin gått under det av FNuppsatta målet om . Vi var tvungna att dra neddärför att vi hade ett arv - jag betonar det igen. Vi vartvungna att göra det för att rädda den svenska eko-nomin. Det var sorgligt, och det drabbade inte barabiståndet utan alla sektorer i det svenska samhället.Alla har tyvärr fått vara med och betala för att saneraekonomin.När vi nu står på en fastare grund har vi sagt att viskall börja klättra upp igen och försöka närma ossenprocentsmålet. Det är det som vi gör . Socialde-mokraterna gör detta, och vi har stöd av Folkpartiet.Men ni skulle aldrig ha fått det stödet om ni hadesuttit i regeringen , med , som tvärtomdramatiskt vill skära ned biståndet. Låt oss därförhellre se oss som likasinnade än som att vi står påömse sidor när det gäller ja eller nej till bistånd!Den garanti som man kan ge är att vi, om vi harsoliditet i ekonomin här hemma, kan öka solidaritetenbåde i och utomlands. Jag tror att det vikti-gaste vi kan göra i denna värld är att bekämpa fattig-domen, därför att den extrema fattigdomen är detfrämsta hotet mot både demokrati och fred i världen.Därför skall , trots allt, vara ganska stolt överatt man tillhör den grupp av tre fyra länder i världensom överskrider FN:s mål.