prot · GN0922 · 1999-10-29 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1999/2000:22Fredagen den 29 oktoberKl. 9.00 - 9.54Det justerade protokollet beräknas utkomma -----------------------------------------------------------------------1 § Svar på interpellation 1999/2000:38 ommänskliga rättigheter i VitrysslandAnf. 1 Utrikesminister ():Fru talman! har frågat mig påvilket sätt regeringen stöder de demokratiska krafter-na i Vitryssland.Regeringen delar till fullo den oro som GöranMagnusson uttrycker vad gäller mänskliga rättigheteri . har gått tvärs emot dendemokratiska utveckling vi har sett i grannländerna.Företrädare för oppositionen har tystats. Kvinnor och barn drabbas hårt avde svåra ekonomiska och sociala förhållandena.Regeringen har markerat tydligt mot Vitrysslandflera gånger, efter våldsamhet-erna i samband med den "frihetsmarsch" som anord-nades i av den demokratiskavitryska oppositionen. Flera framstående företrädareför oppositionen fängslades efter denna demonstra-tion. I uttalandet uppmanade jag bl.a. regimen attinleda konkreta samtal med oppositionen, omedelbartfrige fängslade oppositionella och intensifiera efter-forskningarna kring de kända politiker som försvunnitpå senare tid.EU:s ordförandeskap gjorde på hela EU:s vägnarnågra dagar senare ett liknande uttalande som imycket tydliga ordalag fördömde våldet och arreste-ringarna i samband med oppositionens manifestation.I deklarationen avfärdas också myndigheternas ensi-diga förklaringar till oroligheterna som går ut på attoppositionen är skyldig till våldsamheterna. EU-länderna underströk vidare - på samma sätt somgjorts i tidigare uttalanden - att en genuin politiskdialog med syfte att anordna fria och demokratiskaval är det enda sättet att ge det vitryska ledarskapetpolitisk legitimitet. EU har tidigare gjort flera tydligamarkeringar mot de vitryska brotten mot mänskligarättigheter.Men vid sidan av uttalanden måste vi också ageratill stöd för en demokratisk utveckling. Låt mig genågra exempel på vad vi gör.I november 1997 arrangerade regeringen tillsam-mans med ett internationellt seminarium vidÖstersjöinstitutet i med syfte att markerastöd för det vitryska civila samhället. Som en upp-följning till seminariet beslutade Sida-Öst 1998 omett projekt inom ramen för det svenska utvecklings-samarbetet med . Forum Sydär paraplyorganisation för projektet som ska främjakontakter mellan svenska och vitryska enskilda orga-nisationer. För att uppmuntra kontakter med justVitryssland är kraven på självfinansiering från desvenska organisationernas sida sänkta och stöd kanäven ges till rekognoseringsresor. Inledningsvis av-sattes för projektet. Glädjandenog har intresset från svensk sida varit mycket stort,och projektet har resulterat i åtskilliga kontakter pågräsrotsnivå mellan och . Enfortsättning på projektet kommer att övervägas inomkort.Regeringen stöder också andra projekt med an-knytning till demokrati och mediefrihet i Vitryssland.Över 200 vitryska journalister har med Sida-Öst- eller Tacisfinansiering genomgått s.k. FOJO-kurser vid högskolan i . Dessa kurser har röntstor uppskattning bland vitryska journalister. Sida-Östdelfinansierar dessutom den vitryska medborgar-rättsorganisationen 97:s Brysselkontor.Regeringen har därtill inom ramen för det avSvenska institutet administrerade projektet för kultur avsatt särskilda medel för insatsertill stöd för de demokratiska krafterna i har också genom UNDP i Minskgett stöd till två vitryska projekt med direkt anknyt-ning till mänskliga rättigheter. Ett projekt har gälltutgivning av skolböcker om de mänskliga rättigheter-na för spridning på vitryska skolor. Ett annat projektomfattar tryckning och spridning i avgrundläggande dokument om mänskliga rättigheterfrån FN, och Europarådet.EU gör också ansträngningar för att stödja demo-kratin i . Ett konkret exempel är det plane-rade Tacisprogrammet - värt - tillstöd för det civila samhället i . Utgångs-punkten är att de officiella kontakterna med Vitryss-land är begränsade och sker genom EU:s ordföran-deland. Kontakterna med det civila samhället ökasdäremot, eftersom det vitryska folket och demokratininte gynnas av isolering.Regeringen ger vidare sitt fulla stöd till i genom dess rådgivnings- och över-vakningsgrupp. Mandatet för gruppen omfattar bl.a.främjande av demokratiska institutioner och övervak-ning av åtaganden inom . På sisto-ne har stora ansträngningar gjorts för att under OS-SE:s ledning inleda en dialog mellan regimen ochoppositionen i syfte att ge oppositionen tillgång tillmedier och skapa förutsättningar för fria och demo-kratiska val nästa år.Interpellanten berör slutligen . Bris-terna i gör att landet ännu inte kvalifice-rar sig för inträde i . Den speciella gäst-status som landet tidigare hade suspenderades 1997.Detta medför att det s.k. övervakningsförfarandetinom inte är tillämp-bart för del. I syfte att främja en demo-kratisk utveckling i genomförde nyligenVitrysslandsrapportören i ett besök iMinsk.Fru talman! Förhållandena i är fruk-tansvärda. Vi måste reagera när vi t.o.m. i ett grann-land ser hur mänskliga rättigheter förtrampas. förtrycks, fängslas och förnedras. Situationen iVitryssland berör i högsta grad, både som endel av vårt närområde och som en del av Europa.Landet gränsar till tre av de länder i Central- ochÖsteuropa som ansökt om medlemskap i . Huvud-staden ligger från den svenskakusten.Regeringen räknar med att vi gemensamt - rege-ringen, de politiska partierna och organisationerna -ska kunna fortsätta våra ansträngningar. För egen delkommer jag att bjuda in alla svenska frivil-ligorganisationer som är verksamma i tillett möte för att diskutera hur vi gemensamt kan gåvidare i arbetet för att främja respekten för mänskligarättigheter och ett återupprättande av demokratin iVitryssland.Anf. 2 ():Fru talman! Jag vill börja med att tacka utrikes-ministern för ett uttömmande och kraftfullt svar påmin interpellation om förhållandena för de mänskligarättigheterna i . Jag vill understryka detsom utrikesministern konstaterar i slutet av sitt inter-pellationssvar, nämligen att förhållandena i Vitryss-land är fruktansvärda.Jag hade själv tillfälle att besöka isamband med statskupp. Jag tycker ska kalla det för en statskupp. Jag kunde dåkonstatera att de sociala och ekonomiska förhållande-na var mycket besvärliga, och de har förvisso inteförbättrats . Utöver stora svårigheter medförtrampade mänskliga rättigheter är det också enkraftig ekonomisk nedgång som faktiskt leder tillsocial misär i landet. Detta är naturligtvis alldelesoacceptabelt ur mänsklig synpunkt.När man studerar förhållandena i ärdet mycket enklare att beskriva de svåra problemenän att peka på vilka lösningar som finns. Jag tror attdet är väldigt viktigt att man aktar sig för att nöja sigmed problembeskrivningen och i stället bl.a. satsar pådessa folkliga kontakter. Det är sådant som kan byggaupp ett inre motstånd mot Lukasjenko.När jag var där hade jag tillfälleatt besöka en människorättsorganisation. De hadeverkligen inte särskilt goda förutsättningar att arbeta.För någon eller några månader sedan mötte jag vit-ryssar som var i genom Kommunförbundetsförsorg. Där förekommer det också ett utbyte. Dåhade jag tillfälle att utbyta tankar kring detta. Man harinte stora möjligheter att agera i medhänsyn till den närmast polisiära stat som det faktisktär.Jag tycker alltså att det är väldigt bra att vi har fåttett ytterligare understrykande av regeringens inställ-ning i de här frågorna, där man kraftigt markerar attförhållandena i är oacceptabla.Jag vill, fru talman, också ta upp en annan aspektpå den här frågan. Jag har i mitt arbete i Committeeon Legal Affairs and Human Rights i Europarådetbl.a. mött kolleger från andra länder i . Detfinns där ett stigande intresse för den presidentmaktsom har konstruerat i , ochman uttalar sig i olika länder för att det är en ur presi-dentens synpunkt effektiv organisation.Man hyser i en del av de här länderna stor oro föratt statskonstruktion, om jag får uttryckadet så, ska smitta av sig till andra länder. Jag skulle,fru talman, gärna vilja höra om utrikesministern harnågra kommentarer till risken för en sådan utveck-ling.Det ska för övrigt hållas val i ,som är ett av de länder som har en svag demokratisksituation och stabilitet och där man inte riktigt vet vadsom kan hända. Därför är det angeläget att sätta presspå regimen i också ur stabilitetssynpunkt.Anf. 3 ():Fru talman! Jag vill tacka både för interpellatio-nen och för svaret. Jag tycker att det är mycket ange-läget att den här debatten förs i . Vi haralldeles för lite debatt om vad som egentligen händeri , ett grannland som ligger så nära oss. Vitalar inte så mycket om det.Jag kan också bekräfta det stora folkliga engage-mang som finns för det vitryska folket i . Detgäller insatser för Tjernobylbarn och andra riktadehumanitära insatser.Låt mig bara ge ett exempel. Missionsförsamling-en i min hemort bedriver ett mångårigthjälparbete i , som har lett till mångakontakter och vänskapsförhållanden. Det är ett myck-et viktigt redskap för att motstå de onda krafter somnu finns i . De människor som jobbar meddet här kan också beskriva alla de svårigheter somman som hjälparbetare möter i denna verksamhet.Jag hörde att utrikesministern nu tänker bjuda infrivilligorganisationer, och det är väldigt bra. Det kandå ges exempel på vilka problem som man möter idetta sammanhang. Regimen gör faktiskt ganska storaansträngningar för att försvåra för hjälpen att nå fram.Centerpartiet har i en ganska omfattande motiontagit upp förhållandena i . Vi beskriver därförhållandena i landet. Det är inga nyheter - ocksåutrikesministern känner till dem - men vi pekar t.ex.på att förre premiärministern och presidentkandidatenMichael Tjigir sitter fängslad . Oppo-sitionspolitikern , förre inrikesminis-tern Zacharenko och förra riksbankschefen är några av de mer kända exemplen påmänniskor som är försvunna.Lukasjenko har skaffat sig fullständig kontrollöver etermedierna och trakasserar tidningarna medspeciallagar, skatterazzior och en hel del annat. Denenda Internetleverantören i landet tillhör staten.Dessutom beskärs användandet av det vitryskaspråket i skolor och i olika kultursammanhang, alltsom ett led i unionsprocessen med . Det ärförfärligt.Jag vill ställa en rad frågor till utrikesministernbl.a. utifrån vår motion. Naturligtvis tycker vi attSverige behöver bli ännu mer aktivt när det gäller attuppmärksamma MR-situationen i i olikainternationella forum där kan göra någonting.Vi bör arbeta för en högre aktivitetsnivå i FN:s kom-mission för mänskliga rättigheter när det gäller för-hållandena i . Vi tycker att FN:s kommis-sionär för mänskliga rättigheter bör inleda en syste-matisk granskning och dokumentation av de över-grepp som sker. Kan ta initiativ till det?Vidare ska enligt konstitution parla-mentets talman ta över som statschef då presidentensmandat löper ut. är egentligentalman landets laglige statschef.Han har som bekant lämnat landet och tagit sig in iLitauen. Hur ser utrikesministern t.ex. på möjlighetenatt inbjuda honom till för att få en ännu bättredialog med oppositionen?Vi menar också att internationella sanktioner börsättas in mot . Det kan handla om kreditersom nu går via . Jag är medveten om trubbig-heten i sanktionsinstrumentet, men det finns en delåtgärder, bl.a. detta, som skulle kunna drabba deledande skikten i . Det kan t.ex. ocksågälla idrottsbojkotter och handel med lyxartiklar.Det enda språk som en man som för-står är maktspråk, och detta är de maktmedel somman kan sätta in. Om kan ta initiativ tillsanktioner vore det bra.Sverige bör också sätta ökad press på attagera. Ryssarna bör åtminstone kräva en folklig för-ankring i för den fortsatta unionsproces-sen. Vi behöver verkligen trycka på för detta.Det var slutligen intressant att höra om journa-listutbildningarna. Jag vill fråga om det finnskunskaper om hur de journalister det gäller kan an-vända sina kunskaper i efter den här ut-bildningen.Anf. 4 Utrikesminister ():Fru talman! Jag ska försöka hinna besvara såmånga som möjligt av och kommentarer och frågor.Inledningsvis vill jag bara säga att jag tycker attdet väldigt glädjande att vi har en så stor samsyn ochsamstämmighet i den här frågan. Jag tror att det ärväldigt viktigt att vi kan agera mellan partierna ochäven gemensamt med organisationerna för att fåstörsta möjliga press på regimen i Vitryssland.Naturligtvis är också relationerna med Rysslandoch med de andra grannstaterna, som både GöranMagnusson och tog upp, av stortintresse. Jag skulle på fråga gärnaha velat svara att är isolerad och att viinte tror att det är någon risk för en spridningseffekt.Samtidigt vet jag att det tyvärr finns sådana risker.Genom att vi visar vårt motstånd mot regimen iVitryssland så tydligt som möjligt tror jag dock att vikan minska de riskerna. Det var naturligtvis väldigtoroande signaler när vi fick rapporter omatt höll tal till den ryska duman och möt-tes av stående ovationer och fick ett oerhört entusias-tiskt mottagande för den politik som ju är så oerhörtkränkande för mänskliga rättigheter.Naturligtvis är i det perspektivet också diskussio-nerna om att bilda någon typ av statsförbund tillsam-mans med oroande. De stärker dessutom demer nationalistiska krafterna i . Detta är,som jag ser det, till nackdel för båda länderna.Det är i och för sig upp till dem själva att fatta be-slut om formerna för samverkan mellan ochVitryssland, men vi ska komma ihåg att om den typenav beslut ska fattas, ska det ske med legitimitet hosfolken i båda länderna. Vi har tidigare inte sett har kunnat genomföra demokratiska folkomröst-ningar i , och det inger därför väldigt storafarhågor att man tvärtemot folkopinionens vilja för-söker att genomföra den här typen av statsförbund.Vi kommer naturligtvis att agera via FN och för mänskliga rättigheter. Vi kan ocksåse att engagemanget och intresset för iEU, i och i FN har ökat.En fråga är vad man kan göra vid sidan av attstödja de demokratiska organisationerna. tar upp ett antal frågor om sanktioner. Detär rätt komplicerade frågor. Det gäller att hitta meto-der som inte försvårar utbytet med folkliga organisa-tioner och med oppositionen i . I dagslägetär nog de aktiviteter som riktar sig mot att delstydliggöra brotten mot mänskliga rättigheter, dels ökasamarbetet med de demokratiska organisationernaoch oppositionen de bästa framkomstvägarna.Regeringen kommer att på olika sätt försöka bjudain oppositionen. Från regeringens sida har vi hittillshaft kontakter med socialdemokraterna - vi har jupartikontakter, precis som partihar - men regeringen kommer också att genomCharta 97 bjuda in representanter för oppositionen iVitryssland till . Förhoppningsvis kan vi ord-na former för ett sådant besök redan i vinter.Jag tycker också att det är viktigt att vi strykerunder vilka fantastiska insatser som görs alltifrån destora svenska organisationernas sida och från enskildafamiljer som har tagit emot barn från ocht.ex. till kampanj för att samla in pengartill datorer åt vitryska kvinnor.Anf. 5 ():Fru talman! Dessvärre kan man ju konstatera attLukasjenko åtnjuter ett visst folkligt stöd för sin poli-tik. Folkomröstningen som genomfördes, och somnaturligtvis hade oerhörda brister och som inte ac-cepterades av någon av de europeiska organisationer-na, vare sig eller , gav ju honomändå en indikation om att han har stöd för sin politik.Detta är ju i och för sig inte så svårt att förstå, där-för att för det vitryska folket har ju utvecklingen motdemokrati gått parallellt med försämradlevnadsstandard och ökade svårigheter i det socialalivet. Så det finns naturligtvis på det sättet ett visststöd, och möjligen också en besvikelse över upplös-ningen av och de förutsättningar ochmöjligheter till bättre försörjning som det vitryskafolket rent faktiskt hade under den tidigare perioden.Det är naturligtvis därför väldigt viktigt att Sveri-ge, folkliga organisationer och annat inte hanterar denhär situationen så att man inte bara isolerar Lukasjen-ko utan också isolerar de folkliga organisationer ochde folkliga kontakter som man har där borta. Det är juoerhört viktigt att man så att säga kan undermineraLukasjenkos regim via de omfattande kontakter somutrikesministern har beskrivit i sitt interpellationssvaroch som är exempel på det; det finns ytterligare ettantal sådana här aktiviteter.Jag vill, fru talman, för min del bara un-derstryka vikten av att utrikesministern och ialla olika organ håller den här frågan levande, så inte, vilket är ganska lätt i sådana här samman-hang, efter - snart är det stats-kuppen i , och man kan inte säga att Luka-sjenkos ställning har försvagats under de här tre åren,utan snarare tvärtom - misslyckas med att hålla denhär frågan levande, utan så att man i alla samman-hang kan sätta press på det.Jag vet ju, genom mitt eget arbete i Europarådetsparlamentarikerförsamling, att man därifrån på olikasätt försöker sätta press på , men att detinte är alldeles lätt att komma i kontakt med självaregimen och framför allt få regimen på resonemangs-basis. Man diskuterar ju som om det mesta av problem egentligen är förorsakade av Euro-pa.Jag hade, som jag nämnde tidigare, fru talman,tillfälle att vara i i en Europarådsmissionjust i anslutning till maktövertagande. Ihans propagandaupplägg ingick då också att plötsli-gen träffa den här lilla Europarådsdelegationen. Hanställde då frågan till mig och några andra: Vi har junu plockat de bästa bitarna ur författningarna i Euro-pa; författning, författning ochytterligare några andra. Vad har ni egentligen förinvändning mot era egna författningar?Det är ju den totala tillämpningen av de här för-fattningarna och det sätt som gör det påsom är problemet. Jag ville återge det här, därför attdet återspeglar på ett bra sätt det tänkande som Luka-sjenko och hans medarbetare ägnar sig åt i de härfrågorna. Deras attityd är: Vi har tagit det bästa frånEuropa, och så klagar på oss! Det är alltså denattityd som man möts av när man försöker påverkaden politiska utvecklingen i Vitryssland.Anf. 6 ():Fru talman! På något vis befinner vi oss i den härsituationen när det gäller som har före-kommit så : Man ser problemenoch man vet ganska väl vad som händer, men om-världen kan göra så lite därför att de instrument somfinns är så trubbiga. Och det är ju inte så lätt att sägahur man ska ändra dem. Den diskussionen har vi juofta när det konflikthantering, förebyggandearbete osv.Om vi jämför med t.ex. , så vet vi attdet finns vissa makthavare som inte bryr sig om någotannat än maktmedel, och det är därför vi tog upp dethär med sanktioner. Jag kan förstå utrikesministernstveksamhet för att det kan drabba även gräsrotsnivån.Samtidigt undrar jag om man ändå inte allvarligt skaöverväga att försöka göra någonting så att de kreditersom går via till blir stoppa-de, om det är möjligt att göra det. Det är ju just de härpengarna som ledarskiktet tar till sig. Folket får välinte så mycket del i dem, såvitt jag förstår. Lyxartik-lar är sådana saker som vi tar upp. Idrottsutbyte ärockså en sådan symbolsak som alltid är viktig för ettledarskikt att man kan ha. Om man kan göra sådanasaker tror jag ändå att det är värt att överväga, fak-tiskt.Det var bra att höra att oppositionen kanske skabli inbjuden hit , och det är väldigt bra.Då hoppas jag att talmannen, som befinnersig i , också blir en del i det här, därför attenligt konstitutionen borde han egentligen vara stats-chef. Jag hoppas alltså att detta innefattar det.Jag fick inte riktigt något svar - jag förstår att ut-rikesministern inte hann med det - på min fråga omjournalister och medier. Kontrollen över medierna ärju viktig om man ska ha en motkraft mot det som skeri landet. Då finns det några tecken på att man ändåkan använda sina kunskaper.Anf. 7 Utrikesminister ():Fru talman! Precis som sägerär det viktigt att folket i kan få bra infor-mation, och det hör ju också samman med frågan omjournalisterna. Man ska väl i och för sig säga att derasmöjligheter att verka är väldigt begränsad, men dethär innebär ju ändå både ett moraliskt stöd och enmöjlighet att verka i viss utsträckning när de kommertillbaka. Så även om de naturligtvis inte kan åka till-baka och arbeta så fritt som vi skulle önska tror jagändå att detta att flera hundra journalister får den härutbildningen betyder väldigt mycket för att spridakunskap, både i om och i om demokrati och mänskliga rättigheter ochom vad fria medier betyder.Sedan finns det ju andra vägar att verka för ökadinformation. Jag vet inte om det egentligen är tillåtetatt i göra reklam för insamlingar, men jagtycker att just den insamling som sker till kvinnor iVitryssland och deras datorer är väldigt viktig. Vikunde inte minst i samband med krisen i Kosovo sehur mycket det betyder med enskilda som på detsättet också via Internet kan ha en direkt-kontakt utåt, ta till sig information från utlandet ochsprida information till utlandet. Det här gäller alltsåden insamling som har.Jag skulle också vilja beröra de demokratiska or-ganisationerna och oppositionen. Där hoppas jag attvi kan återkomma efter att vi har träffat de olika or-ganisationerna och se vad det ytterligare finns som vikan göra från svensk sida i samordnade insatser föratt öka kontaktytorna med den vitryska befolkningen.I det perspektivet är jag möjligen lite tveksam tilljust idrottssanktionerna, för jag tror att idrottsutbytetofta är ett sätt att visa på gräsrotsnivå hur ett demo-kratiskt land fungerar i praktiken. Däremot tror jag attdet naturligtvis finns anledning att fortsätta att funde-ra på andra typer av sanktioner, som ju kan bli aktu-ella om inte förhållandena i ändras. Jagkan garantera att jag naturligtviskommer att ha kvar också sanktionsfrågorna i detfortsatta bedömandet.Slutligen vill jag bara säga att vi naturligtvis ock-så tar upp det här med andra länder som kan tänkaspåverka situationen. Vi tar t.ex. upp det i våra kon-takter med . Senast när vi hade den ryskavice utrikesministern i för ett par veckorsedan tog vi också upp frågorna om ochvikten av att också agerar när det gällerVitryssland. Vi kommer också att ha enuppvaktning från EU i , somkommer att framföra EU:s mycket bestämda protestermot den utveckling som sker.Men till syvende och sist tror jag att det viktigastearbetet är det vi kan göra gemensamt för att stödjaolika partier och olika demokratiska organisationer iVitryssland och också se till att vi får så breda kon-taktytor som möjligt mot det svenska samhället.Överläggningen var härmed avslutad.2 § Svar på interpellation 1999/2000:42 omdemokrati i KosovoAnf. 8 Utrikesminister ():Fru talman! har frågat hur re-geringen avser att påskynda processen så att allmännademokratiska val kan hållas i Kosovo, hur regeringentänker agera för att upprätta ett multietniskt Kosovooch för att krigsförbrytare och ansvariga ledare ställsinför rätta och politiska fångar släpps fria.Jag vill börja med frågan om ett multietniskt Ko-sovo. Såsom mycket riktigt påpe-kar har i flyktingåtervändandets fotspår nya problemskapats. Tiotusentals serber, romer och andra natio-nella minoriteter har tvingats fly från sina hem. har, trots omfattande militä-ra och andra resurser på platsen, inte förmått att stop-pa denna utveckling.Ett framtida multietniskt Kosovo där olika natio-naliteter kan leva sida vid sida är en viktig politiskmålsättning. Världssamfundet reagerade kraftfulltmot Milosevic-regimens omänskliga övergrepp motden albanska befolkningen. Men även om man kanförstå de starka känslor som råder bland kosovoalba-nerna efter åratal av förtryck, får aldrig hämndbegäroch revanschism tas till intäkt för att nu förtryckaserber, romer eller andra minoriteter. Så länge våldettillåts härska i Kosovo finns inga förutsättningar förutvecklingen av ett fredligt multietniskt samhälle.Den albanska majoritetsbefolkningen i måsteförmås inse att vägen mot en framtid i det nya multi-etniska gemenskap bara kan ske genomtolerans och respekt för andra folkgrupper.