prot · GM0957 · 1999-02-17 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1998/99:57Onsdagen den 17 februariKl. 9.00 - 17.06Det justerade protokollet beräknas utkomma ----------------------------------------------------------------------1 § Justering av protokollJusterades protokollet för den 11 februari.2 § Meddelande om ändringar i kammarenssammanträdesplanFörste vice talmannen meddelade att torsdagenden skulle kammarens sammanträde ge-nomföras utan middagsuppehåll.Förste vice talmannen meddelade vidare att tisda-gen skulle interpellationssvar utgå. Bord-läggningsplenum skulle äga rum kl. 14.00.3 § Anmälan om inkommen faktapromemoriaom förslag från Europeiska kommissionenFörste vice talmannen anmälde att följande fak-tapromemoria om förslag från Europeiska kommis-sionen inkommit och delats ut till kammarens leda-möter:Tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning ombuller från utrustning som används utomhusKOM (98) 464 § Hänvisning av ärende till utskottFöredrogs och hänvisadesProposition1998/99:45 till utbildningsutskottet5 § Förnyad bordläggningFöredrogs men bordlades återSocialutskottets betänkanden /99:SoU4 ochSoU5Arbetsmarknadsutskottets betänkande 1998/99:AU56 § Beslut om utskottsbetänkanden som slutde-batterats den 10 februariJuU10 Hemlig teleavlyssning, m.m.Kammaren biföll utskottets hemställan.JuU11 Ett nytt offentligt rättsinformationssystem1. (kd)Votering:275 för utskottet37 för res.37 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 119 s, 72 m, 38 v, 16 c, 16 fp, 14 mpFör res. : 36 kd, 1 mpFrånvarande: 12 s, 10 m, 5 v, 6 kd, 2 c, 1 fp, 1 mpLU6 Vissa ändringar i marknadsföringslagen,m.m.Mom. 1 (instansordningen)1. utskottet2. (m, fp)Votering:218 för utskottet93 för res.2 avstod36 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 118 s, 38 v, 29 kd, 16 c, 2 fp, 15 mpFör res. : 1 s, 73 m, 5 kd, 13 fp, 1 mpAvstod: 2 kdFrånvarande: 12 s, 9 m, 5 v, 6 kd, 2 c, 2 fpMom. 2Kammaren biföll utskottets hemställan.LU7 FranchisingKammaren biföll utskottets hemställan.LU8 Upphovsrätt till musikaliska verkMom. 1 (offentliga framföranden)Yrkanden:1. utskottet2. utskottets hemställan med den ändring som föran-leddes av bifall till mot. 1 (m) och mot.L803 yrk.1 (c)Votering:258 för utskottet53 för mot.2 avstod36 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 119 s, 50 m, 38 v, 20 kd, 5 c, 10 fp, 16mpFör mot. : 23 m, 14 kd, 11 c, 5 fpAvstod: 1 kd, 1 fpFrånvarande: 12 s, 9 m, 5 v, 7 kd, 2 c, 1 fpMom. 2 ()1. utskottet2. (kd, m, c, fp)Votering:174 för utskottet139 för res.1 avstod35 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 119 s, 38 v, 1 fp, 16 mpFör res. : 74 m, 36 kd, 16 c, 13 fpAvstod: 1 fpFrånvarande: 12 s, 8 m, 5 v, 6 kd, 2 c, 2 fpElver () anmälde att han avsett att rösta nejmen markerats ha röstat ja.LU9 Vissa fastighetsrättsliga frågor, m.m.Mom. 6 (översyn av fastighetsmäklarlagen)1. utskottet2. (kd, m)Votering:190 för utskottet125 för res.34 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 119 s, 38 v, 16 c, 16 fp, 1 mpFör res. : 74 m, 36 kd, 15 mpFrånvarande: 12 s, 8 m, 5 v, 6 kd, 2 c, 1 fpÖvriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.Beslut om samlad voteringFörste vice talmannen meddelade att konstitu-tionsutskottets betänkanden KU11 och KU20, fi-nansutskottets betänkanden FiU13, FiU14, FiU15 ochFiU16, justitieutskottets betänkanden JuU6, JuU7 ochJuU8 samt lagutskottets betänkande LU10 skulleavgöras i ett sammanhang efter avslutad debatt.7 § EU-frågornas behandling i riksdag ochregeringFöredrogsKonstitutionsutskottets betänkande 1998/99:KU11EU-frågornas behandling i riksdag och regering (förs.1997/98:RR11)Anf. 1 PER ():Herr talman! I det här betänkandet behandlasRiksdagens revisorers förslag angående Sverigesinförlivande av EG-rätten, men också motioner frånallmänna motionstiden som handlar om riksdagensbehandling av EU-frågorna.Jag skall inte uppehålla mig vid de delar i betän-kandet där är överens med majoritetenoch där vi avvaktar behandlingav frågorna. Det handlar bl.a. om ochfackutskottens roll i EU-arbetet. I stället tar jag enbartupp de motionsyrkanden som resulterat i reservatio-nerna 1 och 2 i betänkandet, vilka jag härmed yrkarbifall till.Herr talman! Den första reservationen påpekar attEU-medlemskapet inneburit att det numera finns tvårättssystem i , nämligen EG-rätten och densvenska rätten. Systemen är olika och skiljer sig åt påen rad punkter. har t.ex. följt principen attlagarna skall vara kortfattade och innehålla en lågdetaljeringsgrad medan förarbetena varit mer inne-hållsrika. Inom EG-rätten däremot finns det sällanöver huvud taget några förarbeten kopplade. EG-direktiven är därför detaljerade, vilket medför att dennationella normgivning som föranleds av direktivenofta blir mer specificerad än sedvanlig svensk norm-givning.I spelar förarbetena, där syftet bakomlagtexten redovisas, en avgörande roll förrättstillämpningen. Vid genomförandet av EG-rättenkan inte förarbetena utnyttjas på samma sätt somtidigare. Det nationella införlivandet kan endast ske iform av författningstext, och det saknas möjlighet attgenomföra delar av direktiven genom uttalanden i desvenska förarbetena.Det är dessutom inte möjligt att i förarbetena fyllaut EG-rätten, dvs. den svenska lagstiftaren kan interedogöra för hur EG-rätten skall tolkas. Till dettakommer att har exklusiv rätt att tolkadirektiven.Eftersom det krävs att EG-rätten införlivas i självalagtexten och inte i förarbetena, kan de svenska för-arbetenas roll komma att förändras även vad gällersedvanligt nationellt lagstiftningsarbete. Förarbetenasframtida roll blir oklar, och även utskottsbetänkande-nas betydelse kan komma att förändras i framtiden.Redan i dag finns en tendens just till att lagtext vinnerpå förarbetenas bekostnad.Miljöpartiet anser därför, liksom revisorerna, attregeringen bör utreda EG-rättens och den nya rätt-skulturens effekter på den svenska nationella rätten.Det är viktigt att förarbetenas framtida funktion ochbetydelse samt utskottsbetänkandenas roll blir belys-ta. Det behövs också analyser vad gäller integreringenav de olika rättskulturerna och de framtida effekternaav den förändrade situationen.Visst kan det vara en uppgift för forskningen atttitta på de problem som vi pekar på, vilket majorite-ten menar. Men en sådan forskning tar tid, och detminskar inte behovet av en utredning. Snarare börforskare kopplas just till en sådan utredning. Jagmenar att frågorna som ställs är av vital betydelse förden framtida svenska lagstiftningstekniken.Herr talman! Den andra reservationen påpekar detfaktum att kommittéer används i mycket liten ut-sträckning för att bereda svenska ståndpunkter i EU.Miljöpartiet anser att kommittéer bör användas fliti-gare i beredningsprocessen inför ställningstagandenai EU. På så sätt kan man få fram grundläggande kun-skaper i olika frågor där man behöver utforma ensärskild svensk ståndpunkt.EU-medlemskapet innebär en möjlighet för Sveri-ge att väcka frågor som man vill att kommissionenskall ta upp. Men för att kunna påverka kommissio-nen att ta ett sådant initiativ krävs som regel ett gedi-get sakunderlag för agerande. Det finnsdärmed ett nationellt intresse av ett väl fungerandeutredningssystem.Miljöpartiet vill också understryka vikten av attfler bereds tillfälle att komma in i EU:s beslutspro-cess . Ett normalärende i EUbrukar ta omkring från det att frågan väcks ikommissionen till dess att beslutet fattas i ministerrå-det. En möjlighet vore därför att tillsätta en skuggut-redning, en svensk kommitté som arbetar parallellt,vid viktigare frågor. På så sätt skulle man hinna fåfram de svenska ståndpunkterna under beredningsprocess.Miljöpartiet vill påpeka att gängse hantering avnya lagförslag i har varit att berördaorganisationer givits möjlighet att inkomma medremissvar på offentliga utredningar. I och med attEU:s ministerråd tagit över en stor del av den reellalagstiftningen och den lagstiftande makten har möj-ligheten för intresseorganisationer m.fl. att påverkabesluten minskat drastiskt.Den hållning borde vara attbeslut i EU inte skall fattas utan att de föregåtts av enbättre och bredare demokratisk beslutsprocess än vadsom sker . Inför varje beslut av betydelse bordesjälvfallet en remiss till berörda organisationer ge-nomföras. ställer sig därmed i stort settbakom revisorernas förslag.Majoriteten pekar på gällande riktlinjer för de-partementen som säger att man skall samråda medoch informera intresseorganisationerna inom sittsakområde genom referensgrupper eller traditionelltremissförfarande. Men sker detta? Nej, sällan! Dedepartement som tillfrågats i nyli-gen genomförda granskning uppgav att de skickarkommissionens grön- och vitböcker på remiss tillberörda intresseorganisationer och också att det kanförekomma kontakter med intresseorganisationerinför möten i ministerrådet, men jag menar att dettainte förslår. Det vittnar mer om passivitet och mindreintresse av att verkligen ge intresseorganisationernamöjligheter att påverka . Hela hanteringen av EU-frågorna måste ges större prioritet.Att få information om förslag när det är för sentatt kunna påverka är mer kosmetik än reell demokrati.Skall svenska ståndpunkter bli välgrundade, skallSverige kunna göra EU mer demokratiskt, mer grönt,mer solidariskt, jämlikt och jämställt måste möjlig-heterna att påverka besluten förbättras.Anf. 2 ():Herr talman! Det är svårt att identifiera några rik-tigt stora meningsskiljaktigheter inom konstitutions-utskottet med anledning av det här betänkandet. Ävenom har signerat två reservationer, andasju betänkandet i sin helhet en ganska stor samsyn påde här frågorna.Det finns flera anledningar till det. En är natur-ligtvis att revisorernas granskning tar sikte på imple-menteringen av olika EU-direktiv från den tid somlåg före medlemskap. Det är alltså så att viinte har haft möjligheter att påverka dem på sammasätt.Ett annat skäl är att har tillsatt en utred-ning som skall se över hela frågan om riksdagensförhållande till EU-frågorna och hanteringen av dem.Det gör naturligtvis att motionsyrkandena i det avse-endet avslås i det här betänkandet med hänvisning tillriksdagsutredningen.Utskottet har alltså inte funnit anledning att yrkabifall till någon av revisorernas hemställanspunktermed de motiveringar jag nämnde här.Självfallet är det en väldigt intressant och viktigfråga hur förhållande till EU är och vilkamöjligheter och ledamöter haratt påverka händelseutvecklingen. En annan viktigsak är naturligtvis intresseorganisationernas möjlig-heter.Nu tycker jag kanske inte att det riktiga är att detenbart är så att regeringen skall se till att intresseor-ganisationerna får möjligheter. Det har man ju fak-tiskt genom vitböckerna, genom grönböckerna. Detligger alltså ett ansvar, tycker jag, också på intresse-organisationerna att försöka tasig in i och påverka processen.När det gäller regeringens hantering av EU-frågorna hade i ett tidigarebetänkande redovisat sin granskning av regeringensarbete på det här området. Där konstaterades att det ibörjan av vårt medlemskap hade varit en del bristeroch att det naturligtvis fortfarande finns brister i olikaavseenden men att hela hanteringen har utvecklats påett väldigt positivt sätt.I det betänkandet talar ju också konstitutionsut-skottet om att man skall fortsätta att följa den härfrågan. Från min synpunkt tycker jag att det skullevara väldigt intressant om KU kunde ta sig resurseroch tid att försöka följa ett eller annat ärende från detatt man möjligen kan identifiera att det startar i EU-systemet, sedan se hur det kan påverkas eller intepåverkas i olika avseenden och skriva en rapport omdet. Jag tror att det skulle vara av stort värde för de-batten kring möjligheterna att påverka EU-systemet.Herr talman! Jag vill med det här yrka bifall tillhemställan i betänkandet och avslag på de båda reser-vationerna.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 16 §. )8 § arbetsformerFöredrogsKonstitutionsutskottets betänkande 1998/99:KU20Riksdagens arbetsformerAnf. 3 ():Herr talman! Det här betänkandet är ganska en-hälligt. Men den stora enigheten består ju mycket i attmotioner - mer eller mindre goda sådana - hänvisastill olika utredningar och framför allt till som alla fäster sina förhoppningar till. Detär tydligt att man tror att den skall kunna lösa mångaav de problem som kan finnas beträffande bl.a. riks-dagens arbetsformer.Låt mig ändå peka på ett par positiva inslag i be-tänkandet. Under rubriken har utskottet enats om en skrivning somhar att göra med att utskottet vänder sig mot ovanansom regeringen har haft att lämna propositioner underhösten under den allmänna motionsperioden. Det kansägas vara emot själva tanken bakom den nya bud-getordningen då hösten huvudsakligen skall ägnas åtjust budgetbehandling, och då utfaller ju också denallmänna motionsperioden.Här skriver utskottet ganska starkt, får man välsäga, att regeringen bör respektera intentionerna bak-om budgetreformen och inte lägga fram propositionerunder den allmänna motionstiden om inte synnerligaskäl föreligger. Ett sådant skäl kan vara att en propo-sition måste behandlas i samband med budgetpropo-sitionen, tillägger man ganska självklart.Ett annat positivt inslag i betänkandet har att göramed besvarandet av interpellationer. Där har ocksåutskottet enats om en skrivning som innebär att manunderstryker att det är viktigt att interpellationer be-svaras och besvaras . Även om det inte finns enlagstadgad skyldighet, skriver utskottet, för statsrådenatt besvara interpellationer är det utskottets bestämdauppfattning att ett statsråd endast i undantagsfall ochom synnerliga skäl föreligger bör kunna avstå från attbesvara en interpellation. Det är bra att vi är eniga omden skrivningen eftersom ju interpellationerna är ettviktigt inslag i riskdagens kontrollmakt.Det finns en moderat reservation fogad till betän-kandet. Den gäller antalet ledamöter i utskotten. Vimenar att det finns vissa olägenheter med att det är ettotillräckligt antal suppleanter i utskotten. Det kanleda till att det är svårt att justera betänkanden ,att man måste flytta på justeringstillfällen eller justerautan full besättning i utskottet.Mot detta har det sagts att det skulle kompliceraärendenas behandling här i kammaren om inte allapartier är företrädda i utskotten. Det kan ligga något iden synpunkten, men vi tycker inte att den kan varaavgörande. Det går att förenkla och förkorta behand-lingen av ärendena här i kammaren ändå och på andrasätt. Det går bl.a. genom att man upphör med attbegära onödiga voteringar där resultatet redan ärklart, dvs. att man begär fler än en votering på ettbetänkande.Det är ju ändå så att utskotten är motorn i riks-dagsarbetet, och väl fungerande utskott med godtillgång till suppleanter är viktigt för att utskottsarbe-tet skall fungera väl. Vi menar alltså, som vi har gjorttidigare också, att man bör hålla sig till 15 ordinarieledamöter i utskotten, vilket också är det tal somfaktiskt nämns i huvudbestämmelse.Låt mig slutligen säga att en stor majoritet i ut-skottet inte tycker att vi skall lagstifta om tilltalsfor-mer i riskdagens korridorer och inte heller rekom-mendera tilltal, vilket jag tycker är klokt. Det måstevara någonting för vårt eventuellt goda omdöme attbedöma hur vi tilltalar varandra och även hur vi till-talar våra väljare, och inte precis en lagstiftningsfrå-ga. Här inne i kammaren råder ju som bekant speci-ella regler som talman numera just i sinegenskap av talman brukar understryka. I de debattersom förekommer här är det ju inte någon privat dis-kussion utan ett offentligt samtal som förs genomtalmannen, vilket är förklaringen till den lite speciellatraditionen med tilltal i tredje person.Herr talman! Jag yrkar bifall till den moderata re-servationen nr 1.Anf. 4 ():Herr talman! är ju den arena där folk-styret tydligast kommer till uttryck. Därför är detväldigt viktigt att arbete är så öppet och såeffektivt som möjligt. Vi i anser att detfinns mycket goda skäl att se över stora delar av riks-dagens sätt att arbeta, inte minst när det gäller bud-getprocessen, revisionen och hanteringen av EU-frågor. De här frågorna kommer att bli föremål för enöversyn . Därför nöjer jagmig med att i det här sammanhanget bara ta upp någ-ra få frågor, som syftar till att öka infly-tande och som också finns återgivna i den motionsom har lämnat med anledning av den härfrågan.Debatten om IB-affären har ju varit en het fråga.Det visar enligt vår mening på behovet av att det iriksdagen i speciella fall skall kunna utses särskildariksdagskommissioner. De här riksdagskommissio-nerna bör vara komplement till den granskning somvi i löpande gör och också avsemer omfattande undersökningar som KU svårligenkan klara inom ramen för den ordinarie granskningen.I varje särskilt fall bör man ta ställning till om de härkommissionerna skall ha möjlighet att ta upp vitt-nesmål under sanningsförsäkran och också kunnabefria personer från gällande tystnadsplikter. Därförhar vi i föreslagit en särskild lag om riks-dagskommissioner.Den allmänna motionstiden efter budgetproposi-tionens avlämnande är central för infly-tande. Därför är det mycket olämpligt att regeringenavlämnar andra propositioner . Vi riksdagsledamöter har det ju nogsnärjigt.Det här skall kunna få ske bara i mycket särskildafall, och har därför helt kloktuttalat att i samband med utvär-deringen av budgetreformen bör överväga en rege-ländring på denna punkt.Interpellationerna är ett av riksdagsledamöternasfrämsta instrument för att tvinga fram en debatt iaktuella frågor. Det gäller faktiskt också i de fall därstatsråd gärna skulle slippa debatten. Det är verkligeninte acceptabelt att ett statsråd skall kunna vägra attsvara på inlämnade och godkända interpellationer.Det är bara om synnerliga skäl föreligger som detskall kunna accepteras, som ett undantag. Det är väl-digt bra att ett enigt utskott mycket klart har uttrycktatt regeringen måste beakta det här. Man måste re-spektera ledamöternas rätt att ställa interpellationer.Herr talman! Jag yrkar bifall till reservation nr 3,som innebär att skall kunna tillsätta sär-skilda riksdagskommissioner.Anf. 5 ():Herr talman! Inte heller i det här betänkandet åter-speglas några större motsättningar, och jag tycker attdet är väldigt tillfredsställande. Det är bra bl.a. rentallmänt demokratiskt att vi kan samsas i olika frågor.När det gäller demokratins spelregler och riksdagensarbetsformer är det naturligtvis angeläget att ha såbreda majoriteter som möjligt bakom de beslut som äraktuella.Motionsyrkandena har i några fall gått betydligtlängre, med krav på preciserade tider och regler förpropositionsavlämnande, t.ex. direkt förbud mot pro-positionsavlämnande under allmänna motionstiden,men när vi har diskuterat igenom det här i konstitu-tionsutskottet har vi fastnat för de ståndpunktstagan-den som framgår av betänkandet.När det gäller avlämnande av motioner i anslut-ning till andra propositioner än budgetpropositionenunder allmänna motionstiden pekar vi på den möjlig-het som redan nu finns i riksdagsordningen att försådana propositioner förlänga motionstiden, så att detskapas ett större utrymme för ledamöteratt väcka sådana motioner.Jag tror att det också finns anledning att under-stryka att regeringen noga skall överväga om det ärnödvändigt att lägga fram propositioner just underallmänna motionstiden. är det nödvändigtdärför att det hänger samman med hanteringen avbudgetfrågor, men studier av antalet motioner somväckts under allmänna motionstiden visar - alldelesoberoende av vilken politisk inriktning regeringen harhaft - att det väckts för många motioner som egentli-gen inte har något samband med budgetpropositio-nen. Det finns möjligheter att ändra på detta. Dess-utom uppmanar vi nu att övervä-ga den här frågan.När det gäller interpellationerna har utskottet ock-så samlats kring uttalanden där man lägger vikt vidatt interpellationerna besvaras. Det är naturligtvisväldigt angeläget. Jag har här bara anledning att pekapå att det inte är något stort antal interpellationer sominte besvaras, utan det handlar om , ett an-nat år om och om 2,9 %.Det kan finnas flera skäl till att interpellationerinte besvaras. kan statsråd och interpellant intefinna en gemensam dag för debatten om interpellatio-nen, så att den av den anledningen faller. Men jag villgärna liksom också tidigare talare gjort understrykaatt det naturligtvis är väldigt angeläget att i görligastemån alla interpellationer besvaras, eftersom det ingårsom en väsentlig del i möjligheter attkontrollera och påverka regeringen.När det gäller antalet ledamöter i utskotten villjag, herr talman, säga att det inte skett någon ändringav huvudinriktningen att det skall vara 15 ledamöter.Av olika praktiskt-demokratiska skäl har åtminstoneriksdagsmajoriteten funnit anledning att något ökaantalet ledamöter. Vi som var med dåVänsterpartiet inte av egen kraft genom de proportio-nella valen fick ledamöter i utskotten kan erinra ossatt det då inte var alldeles enkelt att hantera yrkandenoch framställningar här i kammaren. Jag tror att riks-dagen bl.a. ur demokratisk synpunkt inte har anled-ning att säga att det absolut inte får vara fler än 15ledamöter i utskotten. Jag tror att den ventil som finnsatt något öka antalet ledamöter är värdefull.Helena yrkar på ett särskilt kommis-sionsinstitut i . Det framgår av betänkandetatt detta inte är en ny fråga, utan den har diskuteratstidigare. ståndpunkt är att detär en så stor fråga och ett så stort ingrepp i författ-ningssystemet att ett ståndpunktstagande i den fråganbör föregås av en ordentlig utredning i ett samman-hang där man ser över olika författningsfrågor.Till sist, herr talman, vill jag något beröra du-reformen. Jag syftar inte i första hand på motionsför-slaget och på det som anförs i betänkandet utan påhur vi tilltalar varandra här i kammaren. Jag tycker attdet är angeläget att understryka att arbetet i riksda-gens kammare skall vara upplagt på ett sådant sätt attdet väcker respekt och förståelse från allmänhetenssida. Vi bör tilltala andra ledamöter genom talmannenoch använda för- och efternamn. Jag tror att det skullestärka respekten för arbete.Enligt min mening är det en missuppfattning attfolk skulle känna större respekt och förståelse förriksdagsarbetet, om vi från talarstolen tilltalar varand-ra med du och söker skapa ett slags allmän kamrat-lighet. Jag tror att det är tvärtom. Folk förväntar sigatt arbete sker under hövliga former ochframför allt att vi håller på att ledamöterna tilltalasvia talmannen. Dessutom skulle det leda till att manslipper sitta och ändra i riksdagsprotokollet från du-tilltal till angivande av namn. Det är en bättre tingensordning. Jag vill understryka att det är angeläget att visom ledamöter håller fast vid den ordningen, som inteenbart är hävdvunnen utan även korrekt och riktig, atttilltal sker i tredje person via talmannen.Jag yrkar med detta bifall till utskottets hemställanoch avslag på reservationerna.Anf. 6 () re-plik:Herr talman! Beträffande det sista om tilltal ikammaren håller jag helt med , ochjag sade också något liknande i mitt anförande. Jagtror att en falsk eller möjligen äkta kamratlig stäm-ning mellan ledamöterna kan komma fram på ettbättre sätt än genom att man exempelvis duar varand-ra. Detta skulle nog verka utestängande föråhörarna.Dock begärde jag nu huvudsakligen ordet för attställa en kort fråga till , och detgäller antalet ledamöter i utskotten.Jag lade märke till att mycketförsiktigt talade om att något öka antalet ledamöter.Skall jag tolka det så att anser attvi inte gärna kan ha ännu större utskott än vad vi har ? Eller menar att vi exempelvisunder andra förutsättningar och för att undvika vissapraktiska obehag i kammaren skulle kunna ha t.ex. 19eller 21 ledamöter i utskotten? Skulle det inte bliväldigt ohanterligt?Anf. 7 () replik:Herr talman!