prot · GN0942 · 1999-12-08 00:00:00 — Vi kristdemokrater är positiva till attflyget avreglerats och getts bättre möjligheter attfungera enligt traditionella marknadsprinciper. Sam-tidigt är det ett faktum att de stora flygplatserna tro-ligtvis har större möjligheter än de mindre och medel-stora flygplatserna att klara sig på rent affärsmässigagrunder. Här är det enligt vår mening viktigt att vida-re förändringar och eventuella utförsäljningar sker påett sådant sätt att de kommer hela landet till godo.Vi vill dock se en minskning av SAS domineran-de ställning. Detta bör framför allt lösas genom ökadkonkurrens. Olika former av lågprisflyg bör därföruppmuntras och inte bromsas. Vi ställer oss ocksåpositiva till att SAS säljs ut.Ytterligare förändringar som vi anser gagnar kon-kurrensen på lika villkor är att af-färsdrivande delar skiljs från dess myndighetsutövan-de delar. En självständig luftfartsinspektion är därförenligt vår mening ytterligare ett steg mot att tydlig-göra dessa olika roller.Fru talman! har alltflerkommuner och företag börjat arbeta för en utbyggnadav de lokala flygplatserna. Inte alltför sällan sker dettrots att grannkommunen genomför samma projekte-ring och planering. Vi har därför i vår motion påpekatatt denna utveckling måste ses över. kan vikonstatera att det sker en prövning i och med de mil-jöprövningar som sker. Vi anser att detta är bra ochbör fortsätta. Det är dock viktigt att dessa prövningarsker på ett sådant sätt att konkurrensen inte hämmasoch att alla operatörer på marknaden bedöms utifrånlikvärdiga grunder.När det gäller är det ettfaktum att inte kan lösa hela den efterfrågansom existerar. Även med en fullt utbyggd tredje banafinns det behov av ytterligare minst en flygplats iregionen.Bromma, som står för en stor del av inrikes-flygtrafiken till och från , bör enligt vårmening få finnas kvar så länge som inget fullvärdigtalternativ tas fram, även om det innebär fortsatt flyg-trafik efter 2011.När det gäller säkerheten på våra flygplatser ochinom flygtrafiken finns det enligt vår mening mycketkvar att göra. Det handlar om en utökad kontroll samten förbättrad kartläggning av varför privatflyg så oftadrabbas av olyckor som det övriga kom-mersiella flyget drabbas av förhållandevis få olyckor.Enligt vår mening är det viktigt att vi har som målatt det inte ska ske en enda olycka med dödlig utgånginom flyget, oavsett vilken del av flyget som dethandlar om.Förutom säkerheten vid själva flygningarna är detäven vår mening att säkerheten vid våra flygplatserförstärks. Det är inte tillfredsställande att rutinernahar förändrats så att vem som helst under de dagar dåkontroll sker kan se att utförs en säkerhetskon-troll.Även mindre flygplatser måste ha en trafiksäker-het som inte enbart blir ett uppfyllande av statistiskamål utan ger en relevant säkerhet för flygresenärerna.Samspelet mellan flygplatser, polis och Luftfartsver-ket måste fungera bättre så att säkerhet kan garante-ras.Fru talman! Jag yrkar med detta avslag på reser-vation 27 och därmed bifall till utskottets hemställanunder detta moment.Anf. 115 () re-plik:Fru talman! talar om att det ärett antal partier som vill höja landningsavgifterna. Vifick ett tydligt och klart besked av att kan tänka sig en höjning. I derasmotion görs inte minsta antydning om att de vill höjalandningsavgifterna. Jag försöker läsa kristdemokra-ternas motion, och jag ser heller inte där någon anty-dan om att vill höja landningsav-gifterna.Det som står i utskottets text är att regeringen ochLuftfartsverket borde överväga en generell höjning avavgiftsnivån. Jag anser att skillnaden är marginell itexten i reservationen, där det sägs att inom Rege-ringskansliet överväger man frågan om kangå före i denna fråga. Resultatet av dessa övervägan-den bör avvaktas.I båda fallen skjuts ju frågan över till Regerings-kansliet. vill höja landningsavgifternaoch även Vänstern. Några andra partier har, vad jaghar sett, inte uttryckt något sådant och inte nu hellerMagnus , Kristdemokraterna.Anf. 116 () re-plik:Fru talman! Om det vore så liten skillnad rätt ige-nom som säger, så är välkommen över till vår sida. Det som är mertydligt än det som kommer attreservera sig till förmån för är just skrivningen attregeringen tillsammans med böröverväga en höjning. Det är väl en mer positiv skriv-ning än att bara "titta på".Sedan är det väl ingen hemlighet att vi kristdemo-krater ställer oss positiva just till höjningar av diffe-rentierade miljöavgifter som ett incitament gentemotmarknaden och för att gynna dem som har bra flyg -med bra flyg menar jag inte enbart snabba, fräcka ochhäftiga utan också miljömässigt bra flyg - och fak-tiskt också för att missgynna dem som har ett dåligtflyg. Detta torde väl vara en politik som ni miljöpar-tister skulle kunna ställa upp på.Anf. 117 () re-plik:Fru talman! Som sagt kan jag inte i motionen hittanågon antydan om att vill höjalandningsavgifterna.Jag tycker ändå att det är en skillnad här, för viska nämligen bifalla de hemställanspunkter som mo-deraterna och har i sina motioner. Ivår reservation talar vi om att överväga en höjning avavgiftsnivån. Det är samma sak som ni påstår skagälla. Skillnaden är alltså oerhört marginell. Men jagvill inte bifalla motion i frågan efter detanförande som har hållit, ochkanske knappast heller . Däremotär jag spänd på vad regeringen ska komma fram till.Anf. 118 () re-plik:Fru talman! Vi väntar alla med spänning. MedanMikael står och överväger och övervägervill jag återigen säga att han är välkommen till vårsida. Om det bara handlar om att ärrädd för , kan jag berätta något glädjan-de: De är rätt trevliga att jobba ihop med. Jag skullenog vara mer rädd för att jobba ihop med en del avMikael vänner.Anf. 119 ():Fru talman! Så var det dags för debatt kring ett avde transportmedel som får många av oss att lyfta,nämligen flyget. Vem av oss har inte ett flertal gång-er, trots våra kunskaper om flyget, förundrats överhur den tunga plåtfiguren lyckas ta sig upp i luften,hålla sig där och dessutom ta sig ned på marken på ettanständigt sätt?För många delar av landet är goda flygförbindel-ser till rimliga priser en överlevnadsfråga. Jag tänkerdå i första hand på och på hela Norrlandsinland. I dessa delar av landet utgör flyget en viktigfaktor för utveckling av näringslivet, den offentligasektorn, de nya distansjobben, osv. Här saknas dess-utom ett klart alternativ för persontransporter till t.ex.Stockholm.Under fjolåret motionerade om enöversyn av avregleringen. Avregleringen av flyget1992 har för dessa bygder tyvärr inte fått effektenlägre priser eller ett bättre utbud - nej, snarare tvärt-om. Priserna har på många håll ökat kraftigt, mednära . Det känns faktiskt ofattbart att en biljetttur och retur ska kosta drygt 8 000kr. Med andra ord är det knappast avregleringen ellerkonkurrensen som får gotlänningar eller norrlänning-ar att hoppa högt.Vi hörde och likaså kristdemokrater-na här från talarstolen tala sig varma om avregleringoch konkurrens. Men det skulle vara intressant atthöra hur den där konkurrensen ska se ut för att denska förbilliga eller skapa ett bättre utbud när det gäl-ler flyget mellan t.ex. och närpassagerarantalet knappt är tillräckligt för en opera-tör.Det är med glädje som jag hör att regeringenuppmärksammat frågan om avregleringens proble-matik. Mina förhoppningar är att regeringen åter-kommer med konkreta förslag på hur man kan skapalägre priser och ett bättre utbud för delar av landetsom och inland.Fru talman! som vi inser vikten av ettbra inrikesflyg, måste vi också ta i beaktande att fly-get faktiskt utgör ett hot mot vår miljö. Enligt pro-gnoser kommer inrikesflyget att öka med . Det innebär att flygets negativa inverkan påmiljön inte kommer att minska trots bättre motorer,mindre buller, ökad miljömedvetenhet på flygplatserosv. Det är därför viktigt att fortsätter attmålmedvetet arbeta för att minska flygets negativakonsekvenser för miljön. egna be-räkningar visar att med den väntade trafiktillväxten,utan teknisk utveckling, kommer koldioxidutsläppentill att öka med och kväveoxidut-släppen med . Detta bör ge oss alla entankeställare. Därför anser vi i att detär viktigt att se över flygets expansion.Även inom EU diskuteras strategier för attminska flygets negativa miljöpåverkan. Som underlagligger en rapport som visar att koldioxidutsläppenfrån flyget ökar med . Inom EUtalas om en ny miljöavgift, skatt på flyget, med ut-gångspunkt från flygsträcka, start och landning. EUanser också att denna avgift bör införas senast år2001.Vi är dock glada att betänkandet kraftigt betonarvikten av en översyn av avgifterna för t.ex. landningmed hänsyn till den ökade trafiktillväxten samt ettökat miljöarbete i . Vår uppfattning äratt höjda avgifter på flyget ska vara ett instrument förluftfarten att uppnå miljömålen.Med vetskap om de negativa följder på miljönsom flyget medverkar till är det både tråkigt ochförvånansvärt att utskottet inte bromsar en ökad trafikpå och i stället inleder en avveckling avdensamma. En avveckling bör också vara möjlig ioch med att tredje banan på färdigställs sam-tidigt som flygtrafiken på utvecklas.Fru talman! Jag vill med detta yrka bifall till re-servation 26.Med detta vill jag övergå till att tala om fördel-ning av slot-tider. Det är en fråga som rätt löst kan hapositiv påverkan både för flyget regionalt och förmiljön. fördelas "sloter" enligt för-ordning nr 195/193. Praktiskt sker detta i Sverigegenom en förening bestående av svenska flygbolagoch . Utdelningen sker sedan via SAS.Problemet med "sloter" är högtrafikperioderna kl.7-9 på morgnarna samt på eftermiddagarna. Grand-father's rights innebär att den operatör som har fåtten slot har evig företrädesrätt till denna. Det kaninnebära att framför allt små flygbolag som flyger förde mindre kommunala flygbolagen missgynnas.Samtidigt ger EU-förordningen möjlighet att undanta"sloter" för regionalpolitiska syften. Det finns i arti-kel 9 Regional services. Den har tyvärr inte nyttjats iSverige. Därför har vi i motionerat ochpåtalat problemet med slot-tider från den regionalpo-litiska aspekten. Vi begär att den regionalpolitiskautredningen ser över problemet.Vänsterpartiet anser också att "sloterna" bör ochkan användas till att möta anhopningen av flyg tillvissa tider och på så sätt minska miljöbelastningen.Detta kan ske med priset som regulator på "sloter".Fru talman! För att klara flygets miljöolägenhetsamtidigt som vi klarar flygets viktiga del ur regio-nalpolitiskt perspektiv anser vi i att detkanske är dags att se över hela vår flygpolitik. Inrikt-ningen ska vara ett nationellt ansvar likt järnvägenoch vägarna, inte en ökad privatisering à la modera-terna. Det skulle innebära att staten driver ett basnätav flygplatser, inräknat de befintliga kommu-nala flygplatserna, via , investeringaroch drift bekostas via anslag från statsbudgeten, be-slut om prioriteringar av investeringar baseras påsamhällsekonomiska beräkningar och politiska prio-riteringar. Olika avgifter för landning, start, flyg-planstyp, aktuell sträcka osv. tas ut som en skatt förde merkostnader som flyget åsamkar miljön. Fördel-ningen och prissättningen av slots sker både av miljö-hänseende och av regionalpolitiskt hänseende. Vikti-ga flygförbindelser, t.ex. regionalpolitiskt för Gotlandoch inland, och som inte når lönsamhetupphandlas via Rikstrafiken. En sådan lösning, frutalman, skulle ge en sammanhållen flygpolitik somkan utveckla flyget och begränsa flygetsnegativa miljökonsekvenser. rollskulle förändras från den kommersiella aktören i dagtill en aktör med en uppgift att uppnå de transportpo-litiska målen.Anf. 120 () re-plik:Fru talman! tog fram några resone-mang jag hade i mitt anförande, nämligen om att hanvill begränsa flyget. Men det är någon annan än före-taget som ska bestämma om man ska flyga eller ej.Stig vill att staten ska bestämma det. vill också att staten ska bestämma var detska finnas flygplatser.Det är en utveckling helt emot den i övriga värl-den. Ska bli ett isolerat land även för flyget?Ska vi få flyga från , eller ska allt detta baragälla flyg inom ? Hur ser på detinternationella och interkontinentala flyget?Anf. 121 () replik:Fru talman! Jag har nog knappast sagt i mitt anfö-rande att vi inte ska få flyga, vare sig inom, ut ur ellerin i . Däremot säger klart ochtydligt att flygets olägenhet på miljön måste begrän-sas. Ett exempel är naturligtvis att styra via avgifter-na, men vi måste också våga fråga oss om vi skaflyga på korta sträckor, . Ska vi an-vända oss av det som också varinne på, dvs. de miljövänligare transportmedlen somtåg? Vi måste våga ta i frågan.Frågan diskuteras redan inom EU och i Europa.Hur ska miljön ? Det är knappast troligt attmiljöåtagandena med den ökning av flyget somnu sker om vi inte vågar ta i frågan.Anf. 122 () re-plik:Fru talman! Betyder detta att intetror på möjligheterna inom den tekniska utveckling-en? Kan inte de större krav som ställs på flygplaninom EU få effekt? Kraven fick effekt när det gällerflyget till . tror att detta barakan göras genom begränsningar och lagstiftning.Anf. 123 () replik:Fru talman! Jag tror faktiskt att tekniken gårframåt, den har inte stått still. Men jag tror inteatt tekniken förmår att begränsa de miljökon-sekvenser som flyget trots allt ger. Det är fråga ombåde teknik och till viss del begränsad flygtrafik.Anf. 124 ():Fru talman! Jag tänkte inte ta upp frågan om fly-get. har tidigare på ett föredömligtsätt redogjort för de moderata ståndpunkterna. Jagtänkte däremot ta upp några reflexioner från dagensdebatt.Vi ska återigen ta ställning till ett budgetbetän-kande inom trafikutskottets område. När vi hör rege-ringens representanter och alla andra organisationersom är beroende av vårt vägnät, vill jag gärna tro attvi alla med gemensamma krafter kommer att vidtakraftiga åtgärder som förbättrar den situation somvägstandarden befinner sig i. Tyvärr är det stor skill-nad på prat och handling.Det känns lite förvirrande när man hör socialde-mokrater och deras koalitionsbröder i utskottet.Många gånger upplever jag att även majoriteten villpåstå att de sitter i opposition. Vi blir på-minda i utskottet från alla håll i vårt land om denohållbara situation som råder i framför allt vägnätet.Vilket budskap ger majoriteten i trafikutskottet? Jo,alltsomoftast sägs det att om bara vi i utskottet hademer att säga till om skulle det bli mer pengar. Majo-riteten säger att om de får mer pengar och kan över-tyga regeringen, ja då blir det bra. Det är ni som är imajoritet.Det vore åtminstone lite mer smakligt om ni äveni den dagliga diskussionen med öppna ögon kundeerkänna att ni gör andra prioriteringar än att satsapengar som behövs till våra vägar. skyller ni påatt ni inte får gehör från regeringen. Det är ju ni ochera företrädare som har majoritet.Fru talman! Det pratas mycket om att hela Sverigeska leva. Vi kan se att landets glesbygdtappar invånare. Invånarna har tröttnat på att leva iområden som inte har ett fungerande vägnät. Vi sersamtidigt hur stora industrier avstår från miljar-dinvesteringar på grund av ett alltför dåligt vägnät.Nu senast i raden var det SCA. De finner ingen möj-lighet att göra tänkta investeringar, utan dessa uteblirpå grund av SCA inte kan få fram råvaran som be-hövs till industrin i rätt tid.Hela ska leva, sägs det i många samman-hang. Och det tror jag är en uppriktig mening hossamtliga partier. Men vad sker? Vägunderhållet påsåväl det statliga som det enskilda vägnätet sjunkertill en helt oacceptabel nivå. Arbetet med att knytaihop olika regioner i vårt land genom väginvestering-ar försenas.Det talas mycket om turismens betydelse i vårglesbygd. Det talas mycket om att vi ska ha ett funge-rande näringsliv i vår glesbygd. Det talas mycket omatt folk ska kunna leva, verka och bo även i glesbygd.Jag själv kommer från utpräglad glesbygd. Att då fåuppleva att yrkesinspektionen känner sig nöd-gad att gå ut och göra besiktningar på delar av vårtriksvägnät för att se om det över huvud taget är möj-ligt att bedriva yrkesmässig trafik där känns bekläm-mande, det måste jag säga, på 1990-talet.Det är lätt att förstå utskottsmajoriteten när de sä-ger att de jobbar med frågan. De jobbar säkert medfrågan. Men återigen: Det är långt mellan ord ochhandling.Fru talman! Jag vill också ta upp en annan fråga.Vi moderater har länge försökt förmå majoritetenmed socialdemokrater i spetsen att bolagisera . Jag själv har haft frågor till ansva-rig minister, men intresset för att ta initiativ därifrånhar tyvärr inte funnits.Vad kan få denna regering att agera? Men ibland kan det börja röra på sig, och detär när medierna avslöjar hur det är ställt inom myn-dighetsområdet. Socialdemokraterna har ivrigt mot-satt sig en bolagisering av ,men när medierna avslöjade hur de hanteraranbudsförfaranden, då började det röra på sig - ävenom det rör sig sakta.Det man nu kan önska sig är att det inte bara blirett evigt utredande av utan attSocialdemokraterna kommer fram till någon typ avställningstagande. Att tidigare höra socialdemokraterhär i debatten tala väl om för-vånade mig verkligen. Man säger i denna talarstol attVägverket Produktion fungerar till fullo och ärfullt konkurrensutsatt och att det inte är några pro-blem. Frågan är vilken information man då tar till signär man sitter under granskningens lupp just i dag.Fru talman! Jag hade velat avsluta mitt anförandegenom att på något sätt ge en positiv reaktion påmajoritetens agerande inom vägområdet. Men tyvärr:Det finns alltför för mycket dysterhet och alltför fåpositiva saker som jag kan se för att skönja en ljus-ning , så det har jag inga möjligheter attge.Vi ska alltså ta ställning till utgiftsområ-de 22, som handlar om drygt 25 miljarder kronor.Per-Richard Molén tog tidigare upp problemen medvårt superdepartement. Jag håller till fullo med om desynpunkterna. Jag måste säga att det är beklagligt attse att statsrådens stolar har varit tomma hela dagen.Det tycker jag visar hur prioriteringen är.Per-Richard Molén tog också upp en fråga angå-ende en offentlig hearing. Vi fick inget svar därifrån. Det gick vidare tillnästa socialdemokrat som då sade, och jag blev väl-digt förvånad, att bör kommatillbaka i frågan. Det var det han skulle göra. Det varju precis vad han gjorde! Han kom tillbaka ifrågan och undrade hur Socialdemokraterna ställer sigtill en offentlig hearing om vårt vägnät.Nu har vi kvar. kanske vet hur övriga socialdemokrater i trafikut-skottet ställer sig till att vi genomför en offentlighearing kring vägnätets situation så att vi kan få dettaklarlagt här i dag.Fru talman! Jag står givetvis bakom alla moderatareservationer, och jag ställer mig också bakom yrkande.Anf. 125 () replik:Fru talman! Först vill jag kommentera samarbetetmellan regeringen, och . Vihar inte ett organiserat samarbete mer än på fem prio-riterade områden. Vägarna hör inte dit. är det såatt vi har rätt stor samstämmighet i våra åsikter närdet gäller det här. Men vi har inget organiserat sam-arbete när det gäller vägarna.Jag vet inte hur ska få dethär att gå ihop. Han vill satsa lite mer pengar än vivill göra, men han vill göra stora utbyggnader avmotorvägar och stora satsningar på riksnätet i Sveri-ge. Vi säger att vi vill göra en satsning med de pengarvi har, i väldigt stor utsträckning i glesbygden. Då villjag rikta en fråga till : Är t.ex. beredd att prioritera vägar inorra framför att E 18 byggs ut med mo-torväg mellan och ?Anf. 126 ()replik:Fru talman! Utbyggnaden av är en mycketviktig fråga för att vi ska kunna få ett fungerandekommunikationsnät och en infrastruktur som funge-rar. Det är lika viktigt att vi får fungerade vägar inorra . Problemet för är juatt man inte har pengar så det räcker till. Om han komöver på vår kant skulle det finnas möjligheter bådeför vägarna i och för E 18.Anf. 127 () replik:Fru talman! Det är ju så enkelt, Jan-EvertRådhström, att om ni har satsat en massa pengar påmotorvägar runtom i , då har ni inget kvar tillglesbygden. Vi vill prioritera utifrån en summa somär lite lägre än den ni vill lägga på vägarna totalt, ochjag är övertygad om att vi vill satsa mer på det här.Anf. 128 ()replik:Fru talman! Det är ord att Mode-rata samlingspartiet endast vill satsa på motorvägar.Det är fel. Vi vill satsa på det trafiksystem som vimåste ha i vårt land. Det är ett argument som har föttsav och som ni försöker få genomslagför. Men det är felaktigt. Vi vill satsa på alla typer avvägar, inte endast motorvägar.Anf. 129 () re-plik:Fru talman! Jag vet inte riktigt hur Jan-EvertRådhström har uppfattat att jag har uttryckt mig iutskottet vad gäller att stå för de saker som utskottetkommer fram till. Vi har varit inbjudna till debatterav svenska åkerinäringen och av bussbranschen. I allade sammanhangen har jag framfört vad Miljöpartiethar tyckt. Det gäller både vad jag har uttryckt i ut-skottet och vad jag har sagt i offentliga debatter.Jag sade även att anser att detsvenska vägnätet i huvudsak redan är tillräckligtutbyggt och hävdar i stället att medel uteslutande skasatsas på miljö- och trafiksäkerhetsåtgärder, bådeinvesteringar i de delar av vägnätet som inte är asfal-terade och förstärkningar av vägar med hård belast-ning. Därför såg jag det som en förhandlingsfram-gång att anslaget för nationella investeringsplaner,dvs. de stora vägarna, har minskat rejält och att an-slaget till drift och underhåll har ökat, som skullegynna det som Rådhström efterlyser, vägarna iskogslänen där det är glesbygd.Anf. 130 ()replik:Fru talman! har inga problem meddenna budget vad gäller att det är en snål budget.Miljöpartiet tycker ju, precis som , att det är alldeles för mycket pengar inom dettaområde. För er är det ganska enkelt.Anf. 131 HANS () replik:Fru talman! klagar över attstatsrådens stolar står tomma. Själv har han suttit häroch följt debatten, men det märks inte när man hörhans inlägg. Här påstås en rad saker som inte jag harsagt och inte hört någon annan heller yttra det i de-batten. Det påstås att det här på något vis skulle vara iopposition till regeringen. Så är det inte. Vad jagförsökte påvisa var att det finns en skillnad mellanvad man vill göra och vad man kan göra med de eko-nomiska resurser som finns, oavsett vilket parti manhör till.Nu råkar ha haft någrakronor mer till vägar. tyckte ni attvi satsade onödigt mycket pengar på vägarna. Jag trorinte att vägnätet har förstörts totalt mellan 1997 när nityckte att vi satsade för mycket och närRådhström står här och skäller som en bandhund översituationen på vägarna. De ser ungefär likadana ut nusom de gjorde . Det vill jag gärnapåstå.Vad gäller infrastrukturen är det somska fråga sig vad de vill göra där. Här vill ni satsa1 400 miljoner mindre på järnvägssidan. Ni vill dra in200 miljoner till postservicen i glesbygden. Vad sägerRådhströms bekanta hemma i om det?Så råkar man ha 500 miljoner mer till vägarna nå-got enstaka år. Med det låter det som att bara mode-raterna fick styra skulle man klara allt. Så är det inte.Det är ohederligt att påstå något sådant.Anf. 132 ()replik:Fru talman! Det kanske är lämpligt att vi talar omframtiden. Jag tycker att socialdemokraterna ofta villförsöka tala om dåtid. När vi står här igenmåste vi konstatera att det hade varit bättre om vihade haft mer pengar till vägarna. Det kan Stenbergsäkert hålla med om.Se framåt! Moderata samlingspartiet har 3 miljar-der kronor mer till vårt vägnät.Vad gäller det här med att dra in 200 miljoner tillPosten vet mycket väl att seratt det är ett förtäckt bidrag till Posten centralt och attdetta icke är att vi lägger ned någon glesbygdsservice.Det har vi aldrig sagt, och det står inte någonstans,utan det är ett förtäckt stöd som vi inte tycker attPosten ska ha.Anf. 133 HANS () replik:Fru talman! Att dra in 1 400 miljoner från järn-vägssidan och höja banavgifterna på järnvägen inne-bär ofrånkomligen att man för över både gods- ochpersontrafik från järnväg till väg. Det innebär i sin turökat vägslitage, som förmodligen - det är svårt atträkna på det - innebär att förslag totaltsett medför en sämre vägstandard än det regeringenhar lagt fram och som vi socialdemokrater strå bak-om.