prot · GN0933 · 1999-11-25 00:00:00 — Det innebär att regeringen ställer sig bak-om principen att likabehandling i skattehänseende skagälla för inhemska och utländska företag.Min fråga är då: Hur kommer det sig att regering-en går i motsatt riktning när det gäller beskattning avenskilda individer?Anf. 89 Finansminister ():Fru talman! Jag ser inget motsatsförhållande i det.Vi arbetar i EU för att ta bort den skadliga konkurren-sen mellan företagen. Vi vill självfallet se till att detblir en likabehandling när det gäller skatter för före-tag och individer, så att de olika EU-länderna kan fåen bra utveckling utan skadlig skattekonkurrens.På hemmaplan arbetar vi i allra högsta grad för atthitta ett skattesystem som är neutralt och som ocksåinnebär likabehandling.Anf. 90 ():Fru talman! Finansministern, men om regeringenarbetar för likabehandling när det gäller företag ochindivider, hur kan det då komma sig att man vill infö-ra en regel som innebär att det inte blir en likabe-handling av svenska och utländska experter? Tvärtominnebär ju förslaget en särlösning.Anf. 91 Finansminister ():Fru talman! Nej, det är definitivt ingen särlösning,och det är ett system som flera har, som ochHolland för att ta näraliggande exempel. Det är snara-re så att genom att införa ett sådant systemskulle få samma möjligheter som andra länder har iEuropa.Finland och arbetar till-sammans i EU-sammanhang för att få möjligheten attunder använda sig av utländsk expertissom kan verka i exempelvis svenska företag. Detta ärnågot som förekommer i flera länder i ochsom vi tycker är rimligt att också vi får tillfälle attutnyttja.Bidrag till integrationsprojektAnf. 92 ():Fru talman! Jag har en fråga till idrottsministerUlrica . Den handlar om pengar till förening-ar som arbetar med integration.Många föreningar som arbetar med barn och ung-domar har med glädje sett fram emot projektet . Jag tror att det handlar om 60 mil-joner kronor av Allmänna arvsfondens pengar somskulle komma väl till pass, inte minst för idrottsföre-ningar som arbetar med integration.Nu visar det sig att verkligheten blir en annan änvad man hade tänkt sig. Vad jag förstår är pengarnavillkorade och kan endast ges till föreningarsom bedriver sin verksamhet i projektform.Då undrar jag vad idrottsministern avser att göraför att integrationspengarna ska komma redan befint-lig verksamhet till del.Anf. 93 Statsrådet ():Fru talman! De som vi har av-satt från Allmänna arvsfonden är pengar som skaanvändas för att stötta nya sätt att arbeta, nya formerför att se till att idrotten och andra barn- och ung-domsorganisationer blir en mötesplats för kvinnoroch män, för killar och tjejer och för barn och ung-domar med olika etniska bakgrunder. Det är till nyaverksamheter som behöver extra stöd för att utvecklassom de ska användas.Å andra sidan ger regeringen ungefär enhalv miljard till den samlade idrottsrörelsen och de 67specialförbunden. I deras verksamhet ska det som ensjälvklar del ingå att vända sig till barn och ungdomarmed olika etniska bakgrunder och från olika social-grupper. Det utgår jag från att de gör utan att de fåmer betalt för det.Anf. 94 ():Fru talman! Jag tackar för det svaret.Jag har inget emot nya projekt. Det kan väl varabra med nya projekt. Men jag tycker att det är viktigtatt också redan fungerande långsiktiga verksamheterkan få del av dessa pengar, att de inte glöms bort i dethär sammanhanget.Jag undrar om inte idrottsministern ändå tycker attdet finns en risk för att man alltför mycket satsar påkortsiktiga projekt och tappar den ordinarie långsikti-ga verksamheten, när man ser att det finns sådana härpengar inom räckhåll.Anf. 95 Statsrådet ():Fru talman! Avsikten är att bidraget ska gå tillprojekt i ett inledningsskede, då de behöver extra stödoch hjälp för att komma i gång och för att kanskeknyta lite extra resurser till sig i form av vuxna. Menfortsättningen och förlängningen av projekten måstebli att de ska in i den ordinarie verksamheten. Då ärdet inte säkert att det måste kosta mer pengar att be-driva den. Det kanske kräver lite nya insikter ellernya sätt att organisera sig och arbeta, men projektenska bli en kontinuerlig verksamhet. Det är min ambi-tion. Därför har vi försökt att stödja det lokala före-ningslivet mer än vad vi gjorde tidigare genom attöverskottet från värdeautomaterna går direkt till detlokala aktivitetsstödet, alltså till föreningarna och tillbarn- och ungdomsverksamheten.DrogerAnf. 96 ():Fru talman! Jag vill ställa en fråga till justitiemi-nister i kommer , den3 december, att behandla ett ärende där en personsom innehaft GHB kommer att dömas. Det ärett domslut som många ser fram emot, inte minstpolisen.Men vad är då GHB? Jo, det är ett syntetiskt pre-parat som ökar frigörandet av tillväxthormoner. Per-soner som använder GHB tappar kontrollen över sitthandlande. De blir aggressiva. Vid överdos blir per-sonen medvetslös, andningsreflexerna slås ut och haneller hon kvävs. Minst 2-4 dödsfall känner man till,men det är förmodligen många fler.GHB klassas som ett läkemedel och lyderdärför inte under dopningslagen. Förhoppningsviskommer domen i att leda till att GHB klas-sas som ett dopningsmedel.Preparatet tillverkas av ett lösningsmedel somheter GBL och innehåller kaustiksoda och vatten. Detanvänds för att ta bort klotter. har man börjatdricka , för den egna kroppen kan omvandla dettill GHB.Är justitieministern redo att arbeta för att nu klas-sa GBL som en hälsofarlig vara?Anf. 97 Justitieminister ():Fru talman! Jag vet att medintresse följer bl.a. målet i och ärberett att dra de slutsatser som behövs när det gällerlagstiftningsåtgärder.Anf. 98 ():Fru talman! Jag befarar att man stannar vid det.Jag tycker att det här är en så allvarlig fråga. Låt ossdärför inte dra den i långbänk, så att det blir sammahantering av GBL som av GHB.Låt oss vara lika aktiva i som man varit iNorge. Där lyckades man att klassadet som ett narkotiskt dopningspreparat.Jag hoppas att justitieministern kommer att göravad som står i hennes makt för att försöka göra någotåt detta som en hälsofarlig vara.Anf. 99 Justitieminister ():Fru talman! Jag är övertygad om att Socialdepar-tementet inte har för avsikt att dra detta i någon lång-bänk. Men det är ju en lagstiftning som hör hemma idet departementet, och jag är övertygad om att maninser betydelsen av frågan och vidtar de åtgärder sombehövs.Moms på rånat beloppAnf. 100 (m):Fru talman! Jag har en fråga till finansministern.Jag talade med en bokhandlare. Hanberättade att blev den bokhandel därhan arbetade och var verksam direktör rånad. Rånbe-loppet var någon dryg miljon, tror jag. Följden blevatt krav på att erlägga skatt på rånarbytet förelåg frånstatsmakternas sida. Inte nog med det, utan företagetskulle också betala moms på rånarbeloppet.Nu vet jag att skattekravet har bortfallit, delvis pågrund av moderat tillskyndan . Menkvarstår gör att företag som blir rånade måste betalamoms på rånarbeloppet.Tycker finansministern att det är rimligt? Omicke, vad avser han att vidta för åtgärder?Anf. 101 Finansminister ():Fru talman! Jag kan självfallet inte uttala mig i detenskilda fallet. Det handlar ju om den finansieringoch den skattesituation som företaget har. Om detfinns särskilda omständigheter som motiverar det, fårman göra en prövning i de enskilda fallen.Om jag förstod det rätt är det här ett gammalt fall,och jag vet inte om det har hanterats på något särskiltsätt med tanke på att det är så pass gammalt.Anf. 102 (m):Fru talman! Det måste väl ändå betraktas som litestötande för den allmänna rättskänslan om man skatvingas erlägga omsättningsskatt på ett belopp somföretaget för det första har blivit berövat och för detandra inte är garanterat att återvinna. Därför vore detintressant att höra om finansministern har någonprincipiell synpunkt på problemställningen.Anf. 103 Finansminister ():Fru talman! Den lagstiftning som vi har när detgäller skatter för företag är naturligtvis generell. Omdet sedan finns särskilda omständigheter, som i dethär fallet ett rån, får man naturligtvis väga in det i denskattelagstiftning som vi har. Jag kan inte uttala miggenerellt om det här, för det beror naturligtvis mycketpå den enskilda situationen. Jag utgår från att skatte-myndigheterna hanterar den här typen av händelser.USA:s skuld till FNAnf. 104 ():Fru talman! Jag vill rikta en fråga till vice stats-minister . Det är en uppföljningav den fråga som statsrådet fick tidigare om till . Det är inte bara så attUSA av dessa endast tänker be-tala . Det är också så att det här ärvillkorat på en mängd olika sätt. Bl.a. gäller det ska avskriva resterande skuld och att ska minska från till . När detgäller de särskilda FN-uppdragen ska det bli enminskning från till och när det gällerdet andra från till . Dessutom vill man intaen väldigt restriktiv hållning när det gäller familje-planering, bl.a. aborter. Vidare vill man frysa kost-nadsläget och inte tillåta några kostnadsökningar denärmaste åren.Jag skulle vilja veta: Vilken hållning kommer re-geringen att inta till de här villkoren som harställt för att betala en del av sin skuld till FN?Anf. 105 Vice statsminister ():Fru talman! Principiellt är den svenska regering-ens inställning att inget land har rätt att ställa villkorför sin medlemsavgift. Den ska man betala såsom detär föreskrivet för var och en av oss.Anf. 106 ():Fru talman! Det låter ju betryggande. Då kanskejag kan få ställa en följdfråga. är det ju så att FN idet här fallet är väldigt ekonomiskt beroende av USA.Då undrar jag om den kommer attförsöka verka för att FN kommer att bli mindre bero-ende av en stat, i det här fallet USA.Anf. 107 Vice statsminister ():Fru talman! Detta har faktiskt legat i det projektsom vi har drivit för att effektivi-sera och modernisera FN. Vi går till mötes pådet sättet att det inte är bra för FN att man är så bero-ende av bidrag. Men då ska vi alltså ta dendiskussionen utifrån FN:s situation och inte därför attkongressen i ställer villkor för att betala sittnormala bidrag.Skadestånd till brottsofferAnf. 108 ():Fru talman! Jag skulle vilja spinna vidare på denfråga som ställdes till förut angåendebrottsoffers möjlighet att få ersättning. Jag undrar ommöjligheterna för brottsoffer i processer om rätte-gångskostnader för kränkaren. I det här aktuella falletmåste brottsoffret betala rättegångskostnaden ävenför den som kränkte. Är det något på gång när detgäller det?Anf. 109 Justitieminister ():Fru talman! Ja, vi har ett lagstiftningsarbete pågång. Jag tror faktiskt att vi kommer med förslagredan före nyår gällande det här med tvistemål i frågaom ett skadestånd. Det är i den situationen det kan bliså att brottsoffret som förlorar i högre rätt får betalamotpartens kostnader. De stötande fallen måste vinaturligtvis undvika. Därför gör vi en ändring i lagen.Anf. 110 ():Fru talman! Ja, det är tacksamt att så sker. Mennär det gäller det här speciella fallet, om vi nu skaprata principiellt, är det så att när det går till Högstadomstolen finns det ingen möjlighet att överklaga ochförlänga målet. Så den här personen som får betalarättegångskostnaderna har ingen möjlighet att få hjälpmed detta . Det får vänta tills lagstiftningen ärfärdig.Anf. 111 Justitieminister ():Fru talman! Vi har ingen möjlighet att lagstiftaretroaktivt. Det här gäller naturligtvis framtida fall.Fredsfrämjande insatserAnf. 112 ():Fru talman! Många av världens fattiga länder liderav flera saker. Först och främst lider de av att de ärfattiga. Men inte sällan drabbas de också av grymmakrig. Jag skulle vilja ställa en fråga om detta till förrautrikes- och biståndsministern. De länder jag tänkerpå ligger inte minst nere i , dess centrala ochvästra del. Det gäller , Kongo-Kinsahsa ochKongo-Brazzaville. Där har man lidit väldigt mycket.Man upplever kanske inte precis att världen och FNhar vänt ryggen till, men man upplever att det här harfallit i glömska.Min fråga är om regeringen är beredd att göra sär-skilda fredsfrämjande insatser i dessa områden, ochockså hjälpa dem att säkra de inkomster de är berätti-gade till från sina naturtillgångar. kolonial-stater och andra intressenter roffar åt sig merparten.Anf. 113 Vice statsminister ():Fru talman! Jag håller med om attde länder som nämndes har rätt i sin känsla av attomvärlden inte har brytt sig om dem på det sätt somde förtjänar. När omvärlden väl har brytt sig om demhar det ofta varit för att se till att ta del av deras natur-rikedomar. Det har inte varit för ländernas egen ut-veckling utan för att det gagnar de kolonialländer somhar funnits där. Därför har också omvärlden, tyckerjag, ett ansvar och en skyldighet i förhållande till dehär ländernas befolkning.Det är dock väldigt svårt, det här att göra föränd-ringar i ägandesystem. Det är ju vad det handlar om,detta med råvarornas hantering. Däremot ska vi na-turligtvis göra allt vi kan för att förebygga de för-ödande konflikterna mellan olika grupper i de härländerna och så långt det går stödja med bistånds- ochutvecklingsinsatser. Det gör ju också, framförallt genom FN och enskilda organisationer.Anf. 114 ():Fru talman! Jag tog upp frågan eftersom vi hadeden här debatten också på . Utrikesmi-nistern gjorde i stort sett samma deklarationer somvice statsministern gör. Jag uppskattar att det finns entydlighet när det gäller attityd och åsikt.Vice statsministern säger att det här är svårt. Detär det säkert. Sedan glider hon vidare förbi dennaanalys genom att säga att vi ska göra vad vi kan föratt hjälpa till med fredsfrämjande insatser. Jag tror attvi skulle behöva visa större glöd, både från Sverigeoch från oss i den rika och privilegierade världen överhuvud taget. Jag skulle uppskatta om här ändå, med tanke på det hon själv styrker,skulle kunna säga att vi i den rika delen av världenfaktiskt har misskött frågan i den meningen att vi intehar ansträngt oss tillräckligt. Jag tror att det skullevara välgörande. Det skulle också uppmuntra andraländer som har samma intresse som att görasärskilda insatser i de kanske svåraste områdena ute ivärlden just nu.Anf. 115 Vice statsminister ():Fru talman! Det vi kan göra är huvudsakligen tresaker. Vi kan via bistånd hjälpa till med landets egenutveckling. Det är hjälp till självhjälp. Vi kan politisktse till att vi förebygger konflikter och försöker medlanär det blir konflikter. Det är ofta i FN-sammanhangman gör det. Vi kan också se till att handelsmönstrenblir bättre, att det blir mer av frihandel. Jag tror att detvar det som särskilt menade. När det finns monopol och annatsom är negativt för är det något som vi villbekämpa. Låt oss komma tillbaka till en mer konkretdiskussion om det. Finns det konkreta åtgärder som viskulle kunna vidta är det klart att vi vill vara med omatt göra det.TeckenspråketAnf. 116 ():Fru talman! Jag vill också ställa en fråga till vicestatsministern. , alltså 1998, antogEU-parlamentet en resolution om att de dåvarandemedlemsländerna skulle anta de dövas teckenspråksom officiellt erkänt språk. , den18 , antog ännu engång en resolution i den här frågan där det konstate-rades att endast fyra av de 15 medlemsländerna hargjort detta officiella godkännande.I den senare resolutionen påtalas en rad svårighe-ter för döva och hörselskadade. Bl.a. gäller det bristpå teckenspråkstolkar. Det finns sju olika system förtexttelefon. finns det ingen tolkning av TV-program osv.Såvitt jag vet har ännu inte följt resolution. Anser ministern att Sverigeska erkänna teckenspråket som officiellt språk?Anf. 117 Vice statsminister ():Fru talman! Det är en för mig lite för stor fråga attsvara ja eller nej på. Jag kan inte riktigt överblickakonsekvenserna om jag skulle säga ja. Allmänt sett ärdet lätt att säga att vi naturligtvis bör göra mer fördem som är döva eller hörselskadade, så att de kankomma till sin rätt i alla de sammanhang de finnsmed i. Det är en självklarhet. Om vi ska gå den vägenatt vi erkänner just detta beslut eller om det kan skepå något annat sätt kan jag inte uttala mig om.Anf. 118 ():Fru talman! Jag vill bara ställa en följdfråga tillministern. Är ministern beredd att starta ett arbete iden riktning som innebär ett erkännande?Anf. 119 Vice statsminister ():Fru talman! Den typ av frågor som har med funk-tionshinder att göra är någonting som vi ständigtdiskuterar med handikapporganisationerna. Det ärinte så att vi börjar från noll. Vi har faktiskt gjort enhel del i det svenska samhället, men mycket merabehöver göras. Vi behöver inte starta ett arbete, menvi behöver kanske effektivisera det vi redan håller påmed.Anf. 120 TALMANNEN:Detta blev det sista inlägget i denna veckas fråge-stund, som är avslutad. Jag tackar regeringens ochkammarens företrädare för er medverkan.6 § (forts. från 4 §) Personuppgiftslagens över-föringsregler (forts. KU7)Anf. 121 ():Fru talman! ställer sig i princip bakomde förändringar som föreslås av regeringen i proposi-tionen när det gäller personuppgiftslagen, men vianser att detta bara är ett första litet steg - kanske ettlitet myrsteg - mot övergången till ett mer moderntregelverk, där den s.k. hanteringsmodellen ersätts aven missbruksmodell.Folkpartiet har redan från början haft stora in-vändningar mot PUL i dess nuvarande form. Vi före-språkade att de bestämmelser som avser samtycke vidnamns nämnande borde avskaffas. anseratt datoriserad och annan behandling av personupp-gifter bör jämställas. Datorer används numera i såvidsträckt omfattning att ett förbud att meddela åsik-ter och tankar med hjälp av datorer i praktiken blirnära nog jämställt med ett totalt förbud att meddelaåsikter och tankar. Det är därför inte rimligt att ytt-randefriheten ska inskränkas mer när datorer används.Tvärtom anser att datorer, specielltgenom Internet, har medfört en vidgad möjlighet förfler människor att utnyttja sin yttrandefrihet. Detta ärnågot som bör skyddas, anser vi i , ochinte hindras genom någon speciallagstiftning förInternet.Folkpartiet är inte främmande för att de speciellaförhållanden som gäller Internet kan medföra behovav speciell lagstiftning. Men så långt som möjligt skaman sträva efter att samma regler ska gälla för yttran-defriheten i Internet som i andra medier. Specielllagstiftning rörande yttrandefriheten i Internet skabara komma till om man efter utredning av de speci-ella förhållandena kommer fram till att en sådan lag-stiftning kan vara nödvändig när det gäller Internet.Det kan t.ex. gälla hur man ska förhindra spridandeav virus och skydda anonymiteten. Det är väldigtviktigt att komma ihåg att PUL inte har tillkommitgenom någon utredning av yttrandefrihetsproblem påInternet, och därför ska man inte tillämpa PUL på ettområde som lagen inte är konstruerad för.Jag konstaterar att begreppet harmlösa uppgifter,som har använts i debatten, inte finns med iregeringens förslag rörande överföring av personupp-gifter till tredje land. I stället framhålls i lagförslagets§ 33 kravet på en adekvat nivå för skyddet av perso-nuppgifter. Detta är i överensstämmelse med EG-direktivets bestämmelser. Tolkningen av begreppetharmlösa uppgifter skapar oklarheter. Vad som för enutomstående förefaller vara harmlöst kan för denberörda tvärtom vara harmfullt. Men även den nyalydelsen av paragrafen kan skapa problem.Lagrådet har också ifrågasatt om den föreslagnaförändringen av paragrafen får den avsedda effekten,för den är avhängig inte bara av lagar utan också avtillämpning och praxis. Detta kan också skapa oklar-heter hos dem som vill publicera uppgifter på Inter-net.Även om vi inte anser att detta är en perfekt lös-ning tycker vi ändå att den föreslagna lagparagrafenfår vara acceptabel.Folkpartiet vidhåller sitt redan tidigare framfördakrav på att PUL i de delar som avser samtycke vidnamns nämnande avskaffas. Vi har tidigare ifrågasattom PUL inte går längre än vad direktivet anger. Den-na uppfattning har stöd också bl.a. från finska rege-ringstjänstemän. I Datainspektionens rapport till rege-ringen, som heter Personuppgifter på Internet, kanman läsa följande när det gäller § 33: "Förbudet ärmera absolut utformat än direktivets bestämmelser".Sverige har alltså varit lite överambitiöst.Enligt en uppgift i - nr 1 1999 -framhåller chefen för den tyska motsvarigheten tillDatainspektionen att det skulle vara"helt främmande att förbjuda namn på Internet. Dettastider mot yttrandefriheten. "Enligt uppfattning måste regeringenskyndsamt göra en översyn av PUL i syfte att nogaanalysera om lagen har inneburit en mer långtgåendebegränsning än vad direktivet anger. I detta arbete börandra länders genomförande av direktivet noga stude-ras.Det finns i detta sammanhang en mycket privile-gierad grupp. Det är nämligen de som ägnar sig åtjournalistisk, litterär och konstnärlig verksamhet. Deskyddas av § 7 i PUL och slipper alltså tillämpa PULfullt ut. Jag skulle vilja säga att de slipper tillämpaallt som egentligen är väsentligt i PUL. Det råder stor osäkerhet om vilka som ingår i denna gynna-de personkrets, som åker i sin alldeles egen gräddfil.Bedömningen av denna personkrets kan göras så vidatt PUL:s räckvidd kraftigt inskränks, och det vore tillförmån för yttrandefriheten. Det tycker vi liberalervore bra. Låt alla som vill komma till tals i olikamedier färdas i denna gräddfil.Den personliga integriteten är självklart viktig.EU har liksom kraftigt betonat rätten förvarje individ att slippa schavottera med känsliga ochprivata uppgifter. I PUL finns förbud mot behandlingav känsliga personuppgifter som ras, politiska åsikteroch liknande. Men detta gäller alltså inte den nämndaprivilegierade gruppen. För den gäller bara bestäm-melserna i tryckfrihetsförordningen och yttrandefri-hetsgrundlagen.En annorlunda och mer långtgående lösning, frutalman, vore att skilja på dataregister och Internet-kommunikation och då se Internet inte som behand-ling av datauppgifter utan som ett massmedium. Så ärdet i , där man tillämpar ett system medansvarig utgivare också för Internettidningar.För oss i är det viktigt att den tekniko-beroende integritetslagstiftning som bör ersätta PULbehandlar alla lika, oavsett vilken personkrets detillhör. Yttrandefriheten är en rättighet som ska till-komma varje människa fullt ut. Varje människasintegritet ska värnas, oavsett vem som skriver. All-varligare övergrepp, av vem som än begår dem, skaangripas enligt sedvanliga straffbestämmelser ochskadestånd ska tilldömas för förtal.Nu föreslår regeringen i propositionen att ringaöverträdelser av ska av-kriminaliseras. Detta tillstyrker vi. Men straffrihetenfår inte avsedd effekt om inte även rätten till skade-stånd enligt § 48 tas bort. Annars kan ju skadeståndetinnebära ett väl så starkt straff. Det är fullt tillräckligtatt skadestånd vid ringa brott mot PUL kan utgå en-ligt andra lagar, t.ex. om det handlar om ärekränkningoch förtal. Sekretesslagen kan också gälla i den måndessa lagar är tillämpliga. Det är nämligen lagar sominte gör skillnad mellan Internet och andra medier förkommunikation.Fru talman! I backspegeln kan konstateras att EUtyvärr antagit ett mycket olyckligt direktiv som satte igång arbetet med PUL. är ju skyldigt attimplementera de direktiv som kommer från EU, mendetta direktiv berör fundamentala frågor där svenskgrundlag står emot Europarätten. anser attSverige inte bör böja sig för EU när det gäller grund-lagsskyddad yttrande- och informationsfrihet.Om EU mot förmodan skulle beivra den nyasvenska PUL i ser vi det enbart somen fördel att prövar om direktivet ompersonuppgiftsskydd verkligen är förenligt med ytt-rande- och informationsfriheten. Traditionella yttran-defrihetsprinciper får inte sättas åsido, även om detskulle innebära att inte till fullo följer direkti-vets text.Som jag sade tidigare anser att de fö-reslagna förändringarna visserligen är ett steg i rättriktning, men att det nu är hög tid att ta ett helhets-grepp på hur personuppgifter ska behandlas i ett mo-dernt mediesamhälle.Konstitutionsutskottet har vid sin behandling avPUL efterlyst en mer teknikoberoende grundlagsreg-lering av yttrandefriheten. Detta uppdrag har givitstill .