prot · GM09111 · 1999-06-16 00:00:00 — Det vi skall arbeta för ärnaturligtvis att få ned arbetslösheten, att få bort lö-nediskrimineringen, att ta ordentliga steg mot enmiljöomställning och att få fart på arbetstidsförkort-ningen - alla de frågor som jag har räknat upp.Det finns orättvisor i vårt land. Även om det gårbra finns det orättvisor som vi måste göra något åt.Det handlar inte om diskussionsklubbar. Det handlarnaturligtvis om att sätta sig ned, samarbeta konkretoch komma med förslag. Vi har gjort en mängd såda-na åtaganden i vårbudgeten som vi nu följer upp. Detär ju inte omedveten om. Men om nivalde en samarbetsform med regeringen som innebaratt ni nästan utplånade er själva är inte det detsammasom att vi tänker göra likadant.Vi har också ett annat mandat för vårt samarbete.Vi har väljarnas mandat, . Och det ärmed väljarna vi kommunicerar. Jag ser det som enstyrka i politiken att ha en öppenhet och att stå för sinpolitik. Samarbete innebär sedan att man ger och tar.Det vet alla, och det är det som också är politikensvillkor.(Applåder)Anf. 23 ():Herr talman! Först får vi höra en uppräkning somju tyder på att är fött med ett nej ihalsen - inte ett utan en massa. Så går upp och pratar om öppenhet. Det är en ganskafantastisk dialog vi har här.Jag hoppas och tror att vi i alla, i alla partier, kanvara överens om att vårt politiska arbete behöver entrovärdighetsförstärkning. Det går, vänligt uttryckt,ett stråk av misstro över politikerna och det sätt påvilket vi sköter de uppgifter som vi i vår demokrati ärsatta att bära ansvaret för. Personligen anser jag attdet här är mycket allvarligt. Det gör vi säkert alla.Demokratin vilar förstås på ömsesidig respekt.Under den gångna EU-valrörelsen har vi nog litevar plågats av att vi inte riktigt nått fram eller lyckatsfånga uppmärksamheten. Men det finns speciell an-ledning, tycker jag, att ni tre partier som står för rege-ringsunderlaget funderar över det demokratins klimatsom ni skapar. Med jämna mellanrum hör vi att niskall hålla ihop hela mandatperioden. Men om kittetenbart är maktambitioner från de här tre hållen, dåfinns det anledning att känna stor ängslan. Regering-ens uppgift är ju inte att sitta kvar. Regeringens upp-gift är självfallet att regera.Det är tydligt att regeringens stödpartier kommu-nicerar med via DN:s debattsida. Ochför att få uppmärksamhet drar man sig inte ett vittenför att slå på allt vad blåljus och sirener heter:Pinsamt Natofjäsk, , skrev vid etttillfälle.Vid ett annat tillfälle var den schlaugska rubriken:S skapar grogrund för rasism.Det är inte vilka beskyllningar som helst som nikastar mot varandra.Och talar ju som vi alla vet ul-timativt.Det kan förstås tyckas att jag inte skulle lägga migi detta och att detta helt och hållet är en intern frågaför er tre. Men det är faktiskt inte det. Ni urholkarpolitikens legitimitet och urgröper trovärdighetenytterligare. Om ni begär - och det borde faktiskt vararimligt att ni gör - att medborgarna skall ta del av allaera verbala råkurr och hot hit och dit, och om ni villatt folk skall bry sig om era knivkastningar, så vorefaktiskt den logiska utvägen för attutlysa nyval.Herr talman! Flera har fått arbete i , ochdet är bra. Men som regeringen stoltserarmed att flera har fått arbete och att produktionen ökar,får vi politiker ständiga besked om att många i vårtsamhälle far illa och har svårt att få sin lilla ekonomiatt gå ihop. Och särskilt gäller det, tycker jag, våragamla och sjuka.Produktionsökningar utgör ju enbart en del avBNP. Man kan förvisso hävda att BNP-måttet ärtrubbigt och abstrakt. Men om vi vill komma närmarevåra medmänniskors vardag och dessutom jämföramed länder i vår omvärld, då måste vi se på BNP percapita. Då visar det sig att hushållens reala disponiblainkomster i vårt land harökat . Motsvarande tal för EU är 27,5 %och för 30 %.Herr talman! Det är alldeles tydligt när sådana härjämförelser görs att det existerar något strukturfel ivårt . Det finns ett flertal hämskor eller ned-fällda bommar som blockerar. Och jag tror att en heldel socialdemokrater är klara över detta. Men GöranPersson har legitimerat och Väns-terpartiets politik så till den grad att ni socialdemo-krater nu tydligen inte vågar vidta de åtgärder sombehövs för att få fart på svensk ekonomi. Ni vågartydligen inte, , ta nappatag med Gud-run . Ni sitter så till den grad fast i ängslansdy att ni låter nära nog häckla er underhela EU-valrörelsen och förresten även efter.Skulle arbetstidsförkortning i kombi-nation med förtjusning över högaskatter få reellt fotfäste, då, det är jag helt övertygadom, skulle de ekonomiskt sämst ställda grupperna ivårt land ha det ännu sämre. Då skulle svensk eko-nomi släpa efter ännu mer. Då skulle resurserna räckatill ännu sämre för de redan svaga.Ta ett realpolitiskt nappatag med ochmed bromsklossarna i LO, , inte för attvi skall få bråk och tidningsrubriker utan för att enpolitik skall kunna släppas fram som skapar förutsätt-ningar för att vård, skola och omsorg skall få ytterli-gare resurser.Herr talman! Det sägs ständigt, som ett skattepo-litikens mantra, att alla skattesänkningar skall betalas.Det låter ju faktiskt som om staten äger våra inkoms-ter. Varför ordas det så lite om hur individen, hurhushållet, skall klara av att finansiera sin existens närskattebelastningen blir så betungande att man intemäktar med att betala sina utgifter? Staten har utgifteroch skall förstås kunna betala för sig. Men det enskil-da hushållet har också utgifter, och om nu inte ar-betsinkomsterna är statens, så kan det väl inte varaorimligt att visa ett rejält intresse för att hushållenockså skall kunna betala för sig. Statens benägenhetatt agera överförmyndare dominerar även när det ärde ekonomiskt sämst ställda som drabbas.Om tillväxten blir lägre än förväntat, då måste åt-gärder sättas in som främjar tillväxt. Och jag begriperinte varför socialdemokraten i skallvara så komplett obenägen att lyssna på socialdemo-kraten Blair i och socialdemokratenSchröder i . Båda dessa premiärministrarpläderar ju för sänkta skatter för att få fart på tillväx-ten. Men nog är det häpnadsväckande minst sagt attinte vill ta till sig ett uns av de stånd-punkter som hans stora partibröder ivrigt förfäktar.Och förresten, hur kan ni ena stunden proklamerastyrkan i att flera europeiska stater styrs av socialde-mokrater, när ni i nästa stund har så diametralt mot-satta uppfattningar om ur arbetslösheten skall vältrastillbaka? var ju med om att starta detreformarbete som socialdemokraterna kallade dentredje vägens politik. När så resultatet är färdigt väg-rar att skriva under.För sedan skrev ledamoten av social-demokratiska partistyrelsen, förra statsrådet , i en morgontidning:"Det som även kommer att visa sig nödvändigt äratt skatterna inom unionen kommer att harmonise-ras. "Ja, bli inte förvånade över att de nationella parla-menten kommer till den slutsatsen.Och om hade stannat utanför EU, hade visäkert tvingats harmonisera ännu mer. Vi kan låtsassom om verkligheten inte berör oss, men det blir i såfall ingenting annat än en låtsaslek.Det finns de som tror att skulle bli någotslags självständighetens och oberoendets oas om vistruntar i skeendet i vår omgivning. Sanningen är istället att vårt land, om vi isolerar oss, kommer atttraska ut i det mest hopplösa ökenlandskap.Herr talman! När skattesamtalen mellan riksda-gens partier inleddes delade den dåvarande finansmi-nistern ut ett kompendium som klart och entydigt,med hjälp av konkreta exempel, belyser hur ointres-sant det ekonomiskt sett kan te sig för en arbetslös attskaffa sig arbete. Tröskeleffekterna blir så stora attfamiljer förlorar avsevärt på att lämna arbetslöshetenoch ge sig ut i arbetslivet. Att gå från deltid till heltidkan också bli en ren förlust. Och vi vet att det i regelinte lönar sig för ett sjukvårdsbiträde att studera ochdra på sig skulder för att bli sjuksköterska, och detgör det ofta inte heller för en ingenjör som vill blicivilingenjör. Det måtte väl ändå säga sig självt att såhär kan vi inte ha det, och så här skall vi inte ha det.Jag vet inte hur som vi från oppo-sitionens sida har räknat upp vilka konkreta åtgärdersom måste vidtas för att näringslivsklimatet skall blisådant och sysselsättningsintresset bli sådant att vi fårfart på den ekonomiska tillväxten. Och, herr talman,det är ju inte enbart oppositionen i som sägerdet - då kunde det kanske negligeras utifrån partitak-tiska synsätt - utan det är även , IMF och deledande socialdemokratiska regimerna i EU osv.Herr talman! Jag sällar mig inte till de politiker-grupper som isolerar människors standard till uträk-ning av BNP per capita, trots att vi alla så innerligtväl vet hur ytterligt angeläget det är att det finns re-surser för att vi skall kunna skapa trygghet och om-sorg. Men välfärd mäts inte enbart i kronor och pro-centtal.Jag tillstår gärna att skol- och utbildningsfrågoralltid fångat mitt intresse. Kanske är det så för mångaav oss. Vi vet ju att barn och ungdomar är framtidenoch att framtiden fordrar kunskap och åter kunskap.Svensk skola befinner sig, enligt mitt förmenande,i kris. Det är min uppfattning att skolan är som enjäsande deg som kommer att välla över oss medofantliga bekymmer och framtidsproblem. Skolsitua-tionen för massor av elever är klart otillfredsställande.Skolan är våra barns arbetsmiljö, säger vi ofta. Menpå åtskilliga håll uttrycker man sig alldeles för vänligtom man kallar denna våra barns arbetsmiljö för mise-rabel. När vi läser om hur mobbning och oordningoch misslyckanden är vardag för många elever ochlärare, fordras det praktiska åtgärder nu av regering-en.Det är vår plikt att tillse att elever slipper lida ne-derlag, slipper känna sig som förlorare. Är det någotsom knäcker självkänslan, så är det förstås nederlagoch misslyckanden. Sådant kan mycket väl ge skadorför livet. Utanförskap och marginalisering ger ennegativ självbild och pekar rakt ut mot de samhälletsutmarker där droger lockar och där identiteten söks iallsköns våld och vanvett.Statens ansvar för varje enskilt barn har ökat,skriver författaren till barn till med-borgare och tycker att detta är något mycket positivt.Jag har heller ingenting emot att staten tar ansvarmen statens ansvarstagande räcker inte. Låt mig åter-ge : Familjerna är hjärtat i vårt samhälle.De flesta av oss lever i familjer och vi värdesätterdem därför att de ger oss kärlek, stöd och omsorg. Deundervisar oss och lär oss vad som är rätt och fel. Vårframtid beror på hur de lyckas uppfostra barnen. Detär därför vi är så måna om att stärka familjelivet.Varhelst, fortsätter Blair, det är nödvändigt skallregeringen, hellre än att försöka ersätta föräldrarna,erbjuda stöd till alla föräldrar så att de bättre kanstödja barnen.Så talar talman! Vill vi ta upp kampen mot vårabarns vilsenhet, känsla av utanförskap och negativasjälvbild måste vi göra familjerna och föräldrarna tillvåra allra bästa bundsförvanter, och då måste vi re-staurera skolsystemet.Demokratin fordrar att alla skall ha samma värde.Men i detta ligger inte att vi är kopior av varandra.Om en ung människa utsätts för alltför hårda krav ochalltför felaktiga krav utifrån hennes specifika begåv-ning och läggning främjar inte detta rättvisa. Detskapar däremot besvikelser och brist på självkänsla.Drygt 20 % av eleverna når inte kunskapsmålen igrundskolan, redovisar . är det fyraav tio ungdomar med invandrarbakgrund som hopparav gymnasiet. Nog finns det risk för att invandrar-ungdomar som hoppar av gymnasiet kan komma attbilda ett permanent socialt B-samhälle.Enligt uppgifter i medierna kommer det att saknas15 000 lärare när höstterminen börjar i år.Skolfrågorna har med våra barns värdighet att gö-ra. Det handlar om respekt för unga människors in-tegritet och fysiska och psykiska hälsa. Men var ock-så övertygade om att det handlar om ett lands framti-da ekonomiska standard och förutsättningar!Herr talman! Unga människor måste få känna sigefterfrågade. För att unga människor skall få kännasig efterfrågade måste vårt land skaffa sig ett nä-ringslivsklimat som är vitalt och uppfordrande.Tjänstesektorn måste öppnas för den nya tidens ar-betstillfällen. Studiesystemet kan inte utgå från attalla kan, eller ens bör, stöpas i samma formar.Det är mentalt förödande att vi sitter fast i enstruktur som innebär att så unga människor får startasina liv som bidragsberoende.Herr talman! Emellanåt kan det i debatten verkasom om talet om ekonomisk tillväxt är målet i sig.När vi repeterar att dubbelbeskattningen måste bort,att fastighetsskatten är en felkonstruktion som slårblint och att förmögenhetsskatten undandrar samhäl-let resurser och när vi envist stryker under att in-komstskatterna motverkar sysselsättningen uppfattasdet av och till som vore vi ute efter att berika de redanrika. Men för oss kristdemokrater handlar det om attriva trösklar och bända ned blockeringar. Det handlarom att öka möjligheterna att förbättra barnens skolaoch möjligheterna att främja våra gamlas livskvalitet.Detta sker inte genom att snöpa näringsliv och genomatt lasta skatter på näringsliv och medborgare så dignar.Herr talman! Ganska levererades påpe-kanden om att besparingarna inom vårdsektorn drab-bat våra gamla i synnerhet. Värst drabbad är gruppenöver . har den gruppens sjukvårds-och läkemedelskonsumtion i pengar minskat mednästan och person, medan vi övriga ilägre åldrar har tagit för oss. Vi vet ju allesammansatt antalet äldre ökar ytterligare.Vad ämnar regeringen göra åt detta? Inte någonav oss borde faktiskt uthärda att våra gamla placerasvid sidan om, för det är situationen . De förklarasklinikfärdiga och får sedan finna sig i att vara utanläkarkompetens och utan tillräckligt med övrig perso-nal för att dagarna skall te sig uthärdliga.Vi kristdemokrater hävdar, och kommer envist atthävda, att våra äldre måste få något som vi gärnakallar för en värdighetsgaranti.Herr talman! Runtom i har det ännu ett årsjungits "Den blomstertid nu kommer - - -." och "Envänlig grönskas rika dräkt har smyckat dal och äng-ar. "Det hade känts tungt för oss alla, tror jag, att gå uti det sommarfagra där väldigt mycket äralldeles utmärkt om inte folkfördrivningen hade stop-pats och om bomberna hade fortsatt att falla.Det demokratiska ansvaret kan aldrig låsas inbakom nationsgränser. Människovärdet kräver av ossinternationell aktivitet och ett gränslöst ansvarstagan-de. Vi kristdemokrater hoppas att vi samfällt i allapartier kan aktivera oss konkret för ett uppbyggnads-arbete på Balkan.Herr talman! Låt mig redan i samband med mitthuvudanförande få önska er alla en riktigt skön som-mar!(Applåder)Anf. 24 () replik:Herr talman! Jag tycker att väldigt mycket varväldigt bra i tal om vikten av skola ochen värdig vård för gamla och sjuka. I skolan finns deten jäsande deg av oro - mobbningen osv. Jag delarhelt den uppfattningen.Sedan talar om en trovärdighetsför-stärkning av politiken. Det är också väldigt bra. Menom nu de tre partier som har försökt att föra ut merapengar till kommunerna - miljardbelopp - möts avkristdemokrater i kommunerna som i stället för attanvända pengarna till skolan och till en bra vård föräldre sänker skatten, känns det lite tråkigt att föra utpengarna till kommunerna när man vill att pengarnaskall användas just till skola, barnomsorg och äldre-vård.I och i länslandsting sitter kristdemokrater som har medverkattill skattesänkningar. De pengarna skulle kunna an-vändas till en bättre äldrevård, en bättre sjukvård ochen bättre skola. Ser inte du, , en viss motsättning idet här resonemanget? Vore det inte bättre att, somsituationen ser ut och som du så målande beskriver,använda pengarna till att höja kvaliteten där männi-skor verkar, eller lider; detta i stället för att sänkaskatterna? Ser du ingen motsättning mellan hur niagerar på nivå och vad du säger här uppe?Anf. 25 () replik:Herr talman! För det första får sjukvården iStockholm större anslag än tidigare.För det andra noterar jag den ekonomiska filoso-fin från i meningsutbytet med LarsTobisson. lever utifrån principen juhögre skatter, desto mera pengar finns det alltid tillvård, skola och omsorg. Då finns det bara ett förslagsom skall lägga, nämligen att ta ut100 % i skatt. Då finns det ännu mera pengar tillvård, skola och omsorg.Anf. 26 () replik:Herr talman! Jag hoppas att alla ni som sitteroch tittar på TV hörde vad sade. Vadvar det sade? Efter allt detta om viktenav en god skola och en god och värdig vård försvarardu, , att man sänker skatten i kommuner ochlandsting där sitter. Även om detskjuts till mera pengar till sjukvården nu än förutfattas det ju pengar.Då blir min fråga: Om det nu blir ännu merapengar till kommunerna, vilket jag verkligen hoppas,kommer ni då att använda de pengarna till att sänkakommunalskatten i stället för att höja kvaliteten isjukvården, i äldrevården och i skolan där du så må-lande har beskrivit precis hur det ser ut?Vad är viktigare, att höja kvaliteten eller att sänkaskatten? Vilket är viktigast, ?Anf. 27 () replik:Herr talman! Det är meningslöst att föra de här re-sonemangen med . Han vill inte inseatt skattepolitiken har något med ekonomisk tillväxtoch sysselsättning att göra. Om vi har skatter somblockerar för företagen att nyanställa, om vi harskatter som gör det ointressant att förkovra sig, oint-ressant att gå från deltid till heltid - jag nämnde omförre finansministerns lunta som han visade och därfolk blockeras i sin arbetslöshet på grund av skatter -då kan man inte bara tala om skatteintäkterna somden enda möjligheten att skapa resurser till vård,skola och omsorg. Om man tar bort blockeringar ochöppnar dörren kan folk komma ut. Men om man hål-ler dörren låst med sjutillhållarlås är det svårare att tasig ut. Det är därför jag talar om skattepolitiken så-som jag gör. ser detta som något slagskommunicerande absoluta kärl: höjd skatt, mer resur-ser; sänkt skatt, mindre resurser. Så fungerar inteverkligheten, och det är den vi har att hantera.(Applåder)Anf. 28 ():Herr talman! "Systemet är stängt vecka 26." Såstår det i ett elektroniskt meddelande från riksdagensduktiga dataenhet. Det man syftar på är datasystemetsom kommer att ligga nere. Servrarna skall bytas ut,de är gamla, de har inte rätt kapacitet. Jag tror att detär bra att servrarna i byts ut. Det är bra attvi har en modern som motsvarar vårakrav. Det gör att vi kan jobba här i på ettbra sätt. Vi kan jobba hemma på ett alldeles utmärktsätt. Så vill vi har det.Men inte bara vi. I vill vi att alla iSverige skall ha den här möjligheten att arbeta medeller på annat sätt nyttiggöra sig den moderna infor-mationstekniken. Vi har visionen att människor skallkunna bo och arbeta i hela landet, i princip oavsettutbildning och bakgrund. Vi vill satsa på en modernutveckling av vår landsbygd. Framtidens infrastrukturför tillväxt finns i den digitala infrastrukturen, möj-ligheterna till datakommunikation i hela landet. Detär naturligtvis en av vår tids utmaningar, väl i klassmed järnvägsnät, elektrifiering och liknande, att byg-ga denna digitala allmänna väg - den digitala alle-mansrätten - där alla människor och landsändar kanutvecklas. Vi kommer att förbluffas över den kreati-vitet som frigörs om alla, inte bara storstäderna, bliren del av detta framtidsprojekt.Tidigare hörde vi i ett replikskifte att är full av tillförsikt med utvecklingen i Sverige.Det gäller tydligen inte bara en handbollsmatch utanockså andra saker. frågade hur verk-lighetsbilden egentligen ser ut. Men är det inte så att iverklighetsbilden ingår också att vi fortfarande har enoacceptabelt hög arbetslöshet som familjer runtom ilandet drabbas av? De nya svenskarna vägras arbete,vi har sociala spänningar, olösta problem i skolan,byråkrati för företagare, regional obalans och mil-jöproblem. Det är också en del av verklighetsbilden.Vi är i besvikna på regeringen. Nisäkrar inte det som vi åstadkom tillsammans. Rege-ringen förmår inte att tillsammans med de andra tvåmöta framtidsfrågorna. Det var inte för det här som visanerade ekonomi, . Det varinte det.Vi samarbetade med socialdemokratin om sane-ring av ekonomin i ett krisläge. Vi hade ett tydligtuppdrag, , till skillnad från er tre,som resulterade i att räntorna halverades och förtro-endet för den svenska ekonomin återskapades. Nuutgör någon sorts instabil överenskommelse och DN-debattartiklar regeringsunderlag. Det är en mycketosäker situation. Det är uppenbarligen också för dedirekt inblandade oklart vad överenskommelsenmellan s, v och mp egentligen innehåller och innebär,inte bara när det gäller umgängesformerna som dis-kuterades här tidigare utan, och ännu viktigare, närdet gäller de politiska och inte minst de ekonomiskafrågorna.Vi har aldrig samarbetat med socialdemokraternaom miljöfrågorna. Det är viktigt att säga. Vi har käntatt ambitionerna har varit mycket olika. harregeringen en osynlig minister och, ännu värre, enosynlig, rent av obefintlig, miljöpolitik. Det finnsmånga skäl att ifrågasätta regeringens och de tvåandras miljöarbete på flera sätt: oförmågan, tappadinternationell drivkraft, visionslöshet, oförmåga att seinte minst potentialen i miljödrivna företag och derasförmåga att exportera varor och tjänster.Det är alldeles självklart att vägen till det ekolo-giskt hållbara handlar om att utveckla ettmodernt samhälle som utnyttjar smarta teknologiskalösningar för att nå en hållbar tillväxt. Det är viktigt.Vi måste växla spår och ge den ekonomiska ochekologiska utvecklingen en sådan hållbar inriktning.Dit kommer man inte i första hand genom stora cent-raliserade statliga program. Dit kommer man genomett livskraftigt näringsliv och en väl fungerandemarknadsekonomi. Att forma en tydlig vision och engemensam färdriktning är viktigt för att villkoren förföretagande och investeringar skall kunna bli lång-siktiga och inbjuda till satsningar på nya kretslopp-sanpassade lösningar.Om detta talar nu inte när han äruppe i replikskiften och diskuterar miljöfrågor. BirgerSchlaug ger sig på två saker. Han diskuterar den delav gentekniken som är kloning, säger han. skalljag inte läxa upp och säga att kloninginte är en del av gentekniken. Men jag skall säga attdet sätt på vilket hanterar en sådanteknik som gentekniken visar på onyansen i sättet attarbeta. Vi menar i att det ryms mångaetiska, miljömässiga och andra risker i användningenav den moderna gentekniken. Men det ryms ocksåoerhörda möjligheter, inte minst på det medicinskaområdet. Det är viktigt att vi förmår oss till att hålla isär begreppen men också till att se på nyanserna i detpolitiska arbete vi skall bedriva.Det gör nu inte när det gällerkärnkraften heller. Han tar upp frågan om försäkring-arna. Vi arbetade mycket med försäkringsfrågan långtföre 1980 när vi hade folkomröstningen om kärn-kraften i det här landet. Frågan är inte ny, även omdet nu uttalas från talarstolen. I ärlighetens namnskall jag säga, , att kärnkraften betalarsina försäkringar. Det är inte riktigt som BirgerSchlaug beskriver. Problemet är att försäkringsbelop-pen är alldeles för låga. Det är det som är problemet.Jag tror inte, om jag skall vara ärlig, att det är fram-komligt att gå med försäkringsdiskussionen knuffan-de framför sig. Det finns andra moment. Tyska ex-empel finns på hur man kan arbeta med ansvarsta-gande på kärnkraftsområdet. Det viktiga är att Miljö-partiet och inte orkar vara med när detskall fattas beslut på det här området, inte orkar varamed när vi skall ställa om energisystemet, när vi skallavveckla kärnkraften. Då smiter i väg. Visom står för ambitionen till en omställning, till enmiljöriktig energiutveckling får driva på arbetet. Detgör vi naturligtvis och kommer att göra.Herr talman! Utöver miljöfrågorna kan jag sägaatt skola, vård och omsorg var lite av mantrat i denvalrörelse som ju ledde till denna kammares samman-sättning.Regeringen bedyrade att det aldrig skulle få upp-repas att var femte elev lämnade utanfullständiga betyg och att var tionde elev inte varbehörig att påbörja ett nationellt program på gymna-sieskolan.