prot · GM09100 · 1999-05-26 00:00:00 — Jag som socialdemokratiskförsvarsminister har till uppgift att skapa förutsätt-ningarna för att vi skall kunna ta detta ansvar. Genomatt vi stöttar och uppmuntrar de unga demokratiernakan vi också säkerställa en positiv utveckling i värl-den.Avsaknad av invasionshot och ökat behov avkrishanteringsförmåga är viktiga utgångspunkter närvi förändrar vår praktiska försvarsplanering och där-med inriktningen av vårt försvar.Det moderna svenska försvaret måste kunnaskydda landet och dess medborgare mot väpnadekonflikter och krig. Även om invasionsföretag av detkalla krigets karaktär ter sig orealistiska kan vi likvälbli utsatta för hot, påtryckningar eller skadegörelsemed militära eller andra medel.Jag vill i detta sammanhang också beröra viktenav vårt pliktförsvar. hör vi röster somsäger att yrkesarmén nu är under införande och attden folkliga förankringen sakta tynar bort. Min be-stämda uppfattning är att det inte är så och inte hellerkommer att bli så. En socialdemokratisk regeringkommer inte att införa ett försvar som bemannas avyrkessoldater. Vi kommer aldrig att offra folkförsvar-stanken.Fru talman! En fråga som alltid har varit svår attbesvara i försvarsplaneringen är varför det behövs ettvisst antal arméförband, fartygsförband och flygdivi-sioner för att klara försvarets uppgifter. Orsakskedjanhar varit för lång och komplicerad för attkunna ge en tillfredsställande förklaring. Försvar-smakten har presenterat en modell somkortfattat går ut på att bättre förklara sambandet mel-lan de uppgifter som och regeringen fast-ställt och de krigsförband som skall organiseras.Där görs en tydlig koppling till ett antal möjligautvecklingar i omvärlden - målbilder. Även Översty-relsen för civil beredskap omarbetar på ett liknandesätt.Jag anser att det är en väsentlig förändring: Delsger den de folkvalda en möjlighet att relatera deövergripande försvarspolitiska målen till vårt totalför-svars strukturer och resurser och vid behov genomfö-ra förändringar. Dels blir det lättare att relatera kost-nader till specifika strukturer och resurser.Denna koppling mellan säkerhetspolitiska kravoch verkliga behov av förband ger en tydligare bildav vilka förbandstyper som krävs och inte minst vilkaförbandstyper som inte lever upp till kraven. Det geross beslutsfattare en tydligare bild. Att bevara struk-turer som var effektiva i går, men som inte svarar uppmot behoven , är en felaktig politik. Jagmenar att det är vår skyldighet att agera så att för-bandstyper som inte lever upp till de säkerhetspolitis-ka kraven skall läggas ned. Försvarsmakten har ge-nom sitt studiearbete givit oss kunskapen om dessasamband. är det vår skyldighet att ta detta påallvar och därmed ta vårt ansvar.Vetskapen om att det tar mycket att byggaupp försvarskapacitet får inte förhindra rationell för-nyelse och ominriktning. Genom att kombinera dennanya inriktning med en anpassningsprincip skapar viförutsättningar för att processen fortlöpande förnyarförsvarskapaciteten i stället för att konservera den.Genom anpassningsprincipen får vi handlingsfrihetatt utveckla totalförsvaret i takt med förändringar iomvärlden.Det civila försvaret måste på samma sätt reforme-ras till det skydd som ett modernt högteknologisktsamhälle behöver. Liksom det militära försvaretmåste det civila försvaret kunna stå emot hot ochrisker orsakade av allt från svåra påfrestningar i fredtill väpnade angrepp. Våra resurser måste samordnasså att vi får en bättre krishanteringsförmåga.Fru talman! , , lämnadeFörsvarsmakten ett fördjupat underlag till regeringenavseende den framtida krigsorganisationen. Den15 juni återkommer man med förslag till materiel-plan. Därefter skall i samråd medFörsvarsmakten ta fram ett underlag som skall liggatill grund för regeringens proposition till ihöst. Propositionen skall innehålla avvägningar ochförslag både när det gäller krigs- och grundorganisa-tionen. Processen med försvarets omdaning slutar intemed höstens proposition utan kommer att fortsätta iytterligare steg nästkommande år. För att få ett för-djupat underlag inför den fortsatta omdaningen kom-mer regeringen att ta initiativ till flera viktiga utred-ningar. Utredningarnas uppdrag är att se över led-ningssystemet, det civila försvarets organisation,personalförsörjningen och räddningstjänstlagen.Samtidigt pågår den viktiga Pliktutredningen.Kraven på förnyelse och ominriktning av försva-ret kommer att få stora konsekvenser för många män-niskor, de som arbetar i Totalförsvaret, deras anhöri-ga, de som bor och verkar på orter där försvaret ärden dominerande arbetsgivaren. Staten kommer på deplatser där det är regionalpolitiskt motiverat att görasitt yttersta för att understödja dem som drabbas.Vi socialdemokrater kommer att ta vårt ansvar när detgäller förnyelsen av försvarspolitiken och vi tar kon-sekvenserna som följer av denna förändring.Jag är övertygad om att försvaret kommer att gåstärkt ur denna förändringsprocess. Vi behöver ettmodernt försvar för framtiden och en ny inriktning avförsvarspolitiken. Politik är att ta ansvar, och jag hadehoppats att fler partier skulle vågat axla detta ansvar.Tack!Anf. 55 () re-plik:Fru talman! Ansvar kan tas på många olika sätt.Mitt parti deltog med liv och lust i de försvarsför-handlingar som försvarsministern själv ledde i vint-ras. Jag beklagar i minst lika hög utsträckning somförsvarsministern att de inte kunde fullföljas på par-tiledarnivå och leda till en försvarsöverenskommelsesom skulle varit avsevärt starkare än det halvdanaförslag som ligger till grund för dagens betänkande.Vi tar ansvar även fortsättningsvis. Försvarsmi-nistern sitter själv inte i Försvarsberedningen, inte jagheller. Jag bidrar ändå i den försvarspolitiska debat-ten, och det står försvarsministern såväl som andrafritt att lyssna.Försvarsministern har hamnat i en mycket svårsituation. Han fick acceptera att intevar beredd att pröva möjligheten att komma överens ien bredare majoritet med även andra partier än detlilla , som till slut ställde upp som hjälp-gumma åt socialdemokratin i försvarsfrågan. Det beklagar jag. Jag tror även attBjörn själv beklagar detta. Han tvingas nuatt exekvera en försvarspolitik som förs under välsig-nelsen av Vänstern och Miljöpartiet.Jag skulle vilja ställa en fråga till . Den handlar om förra veckans underlag. Underlång tid har vi fört diskussionen om besparingen påförsvaret med förutsättningen att vi faktiskt inte visstevad den skulle innebära.För sedan kom resultatet. Den innebär imånga hänseenden en mycket kraftig nedskärning avSveriges förmåga och minskar våra möjligheter attfullt ut delta på många av de områden som liggerförsvarsministern varmt om hjärtat. Det handlar omdet försvarsindustriella europeiska samarbetet. Dethandlar om förutsättningarna att delta i krishantering,där underlaget halverar ambitionsförmågan.Är det här tillfredsställande, eller kan försvarsmi-nistern på något sätt tänka sig att ompröva den tillyx-ade nedskärning som blev resultatet av vinternsmisslyckade förhandlingsprocess?Anf. 56 Försvarsminister ():Fru talman! När vi hade våra betydelsefulla för-handlingar var det ett viktigt krav från moderaternasom jag är glad att vi kunde tillfredsställa. Vi ville sehur konsekvenserna skulle bli av en ekonomi av detslag som vi genom Försvarsberedningens tidigareställningstagande var inne på. Vi fick då se ungefärvilka typer av förband, vilka stridskrafter, som Sveri-ge behöver, givet omgivningen, prognoser framåt ochanpassningsmöjligheterna.Det var intressant, men vi var mycket tydliga påden punkten att det icke är vi som i den korta perio-den skall genomföra detta stora studiearbete. Det harnu genomförts av Högkvarteret. Där framträder enintressant bild av vad det är för stridskrafter sombehövs för ett försvar som har en defensiv strategisom sin huvuduppgift, att naturligtvis i första handavskräcka från varje form av väpnat angrepp ochdärtill kunna vistas långvarigt i fält i främmandekrishärdar. Det är det materialet vi har fått. Dessprincipiella inriktning är betydelsefull och vartendaförband som vi har skall vägas mot vilka behovde kan fylla.Nu skall vi granska detta. Jag utgår från att detfinns möjligheter att komma fram till några justering-ar, men principen är ett genombrott för en rationelltillämpning av behovet av stridskrafter för en defen-siv försvars- och säkerhetspolitik i det Nordeuropadär vi är och där vi har möjligheter att förutse dekommande åren.Anf. 57 () re-plik:Fru talman! Jag noterar att försvarsministern görett försök att svara på mina frågor.I för sedan framställdeförsvarsministern den svenska försvarsprincipensåsom defensiv avskräckning. Jag tillåter mig atttvivla på att de fyra brigader som är resultatet av förraveckans underlag låter sig förenas med ett så storvuletbegrepp.Försvarsministern och jag är fullständigt överensom att det krävs en omstrukturering av det svenskaförsvaret. Alla är medvetna om att det krävs ingrepp,det krävs förändringar och det krävs även förnyelse.Problemet är att omstrukturering under den knapphe-tens kalla stjärna som konstitueras av de kring 8 mil-jarder som saknas och denmassiva besparingsinriktning som ochMiljöpartiet tvingat försvarsministern till under nästaförsvarsbeslutsperiod gör förändringen svårast möj-lig.Att genomföra denna omstrukturering samtidigtsom man minskar kostnaderna är i det närmasteomöjligt, det är att ta sig vatten över huvudet. Denplan som ÖB redovisade är ett myckettydligt exempel på detta. Med sex avvikande mening-ar är det en omöjlig ekvation som ÖB har haft att lösainom de av försvarsministern tilldelade ramarna. Detär också därför som resultatet har blivit som det harblivit.Anf. 58 Försvarsminister ():Fru talman! Det är viktigt att jag som företräderregeringen - och jag hoppas att det också kan gällaledamöterna - icke för en konklusiv debatt omdet förslag som överbefälhavaren har gett till vårbedömning, till regeringen och till Försvarsbered-ningen dit och hjärtligt varmt välkomna för att vara med och ånyopenetrera den metod som överbefälhavaren har valtnär han undersöker vad det behövs för förband, ochatt studera den försvarspolitiska utvecklingen och denanpassningsprincip som vi går in för, och som jag tillmin glädje noterar att försvarsutskottet anser är välframställd och begriplig i propositionen. Den pröv-ningen skall vi göra här i kammaren, inte utansuccessivt under de kommande månaderna.Då kan vi också ta upp och diskutera: De krigs-förband som vi har, vad har de för motståndare?Vad syftar de till att kunna användas för, givet densituation som råder i norra och med detilltransportmöjligheter och de vapensystem somfinns? Det är en rationalistisk analys som ligger tillgrund för denna bedömning, och det är en riktig prin-cipiell utgångspunkt. Den är också möjlig att hanteramed olika ekonomiska ingångsvärden, om det säker-hetspolitiska förloppet blir sådant att det är behövligt.Anf. 59 () replik:Fru talman! Försvarsministern säger att vi krist-demokrater lovar lite för mycket och lite för ofta. Jaghar här redogjort för vad vi ser som allvarliga pro-blem inför denna omstrukturering.Det råder en samsyn, säger försvarsministern. Ja,vi har ställt upp på förhandlingarna och höll ut nästanända till slutet, men det berodde naturligtvis på attnärstridsproblematiken och de akuta likviditets-problemen skulle innebära alltför svåra påfrestningari omstruktureringsarbetet.Problemet var ju då att konsekvenserna inte kundeöverblickas. Det var därför som jag sade i mitt anfö-rande att det var viktigt att se konsekvenserna i för-hållande till den ram som sedan blev resultatet avdenna uppgörelse. Det finns ett stort antal osäkrafaktorer.Om försvarsministern läser de kristdemokratiskareservationerna finner han att de inte innehåller någrastora satsningar på nya förband eller någon stor till-växtförmåga. Vi vill föra fram t.ex. beredskapen somvi anser blir alltför låg nu.Jag vill ställa en fråga om de tvära ekonomiskakast som har försatt försvarsindustrin i en akut situa-tion. Vad beror det på att regeringen inte har kunnatge besked till försvarsindustrin i det här läget? Jag ärhelt medveten om att det kommer att bli en omstruk-turering i , men att inte ge besked - vare sigpositivt eller negativt - försätter ju försvarsindustrin ien mycket prekär situation.Anf. 60 Försvarsminister ():Fru talman! Jag tackar för hans de-klaration, att han i mycket och långt står bakom detsom har varit vägledande för vår gemensamma håll-ning under förhandlingarna. Jag hoppas också att detskall bli möjligt att under de kommande månaderna,när vi bl.a. skall göra det mycket viktiga ställningsta-gandet, nå en bättre ekonomisk effektivitet för de ca40 miljarder kronor som vi lägger ned genom att inteha onödigt många fredsetablissemang i gång på ettsätt som inte är rimligt i förhållande till deras uppgift.Jag hoppas på det.Jag är glad över att tar upp fråganom försvarsindustrin. Jag har agerat med en utgångs-punkt : Se till att så maximalt mångaställningstaganden som över huvud taget går sker isamband med det att ÖB överlämnar sinaförslag. Då har han möjlighet att väga vartenda mate-rielsystem som ligger i förhållande till det behov avstridskrafter som han presenterade för någon veckasedan och som vi - som det tidigare replikskiftetvisade på - givetvis skall gå igenom. Så många ställ-ningstaganden som över huvud taget är möjligt skallavvägas i en samlad process av chefen för , av regeringen och därefter - i förekomman-de fall - av riksdagen.Så har jag agerat, och det visade sig att det varytterligt få projekt som var så tidskritiska att de ab-solut skulle släppas fram före . Men inågra fall har argumenten varit så starka att regering-en har gett olika former av medgivanden för att manskulle kunna gå vidare.Anf. 61 () replik:Fru talman! Jag tackar för det svaret. Men pro-blemet är ju att om man inte får ett besked ger dettaen signal till eventuella beställare. Att då hålla på attprojektera och inte veta om svenskt försvar kommeratt köpa en speciell materiel, t.ex. Bamse, blir ensignal till utlandet om att man får avvakta. Det inne-bär att kompetens försvinner, vilket leder till enmycket prekär situation, och att klarhet därför bör gesså tidigt som möjligt.Det stora problem som vi kristdemokrater ser ärhur man skall kunna bibehålla och utveckla den kom-petens som man måste ha för att kunna ha en godanpassningsförmåga . Vi kan diskutera hurstor eller hur bred denna bas skall vara, men proble-met är att verksamhetsnivån är mycket låg ochdet är en följd av tidigare besparingar. Det är justverksamhetsnivån och kompetensen som skall övashela tiden för att vi skall kunna utgå från denna s.k.kompetensorganisation när det blir aktuellt att anpas-sa uppåt, om den situationen skulle behöva inträffa.Anf. 62 Försvarsminister ():Fru talman! Jag instämmer i slut-sats, att det är centralt att man upprätthåller kompe-tensnivån också genom en ordentlig utbildnings- ochövningsverksamhet. Ånyo vill jag inte göra någradirekta ställningstaganden kring det förslag som ÖBlämnade . Men jag kan gärna säga attjag ser positivt på att överbefälhavaren lägger stortonvikt vid utbildning och övning av förband på höganivåer . Genom det liggande förslaget kom-mer det att vara möjligt att komma i gångmed den typen av övningar på brigadnivå - som sagt,detta utan att föregå den fortsatta processen.När det gäller försvarsindustrin och den kompe-tens som finns där har jag verkligen lyssnat på argu-menten från berörd industri om kompetensförlusteretc. Jag är klar över att sådana risker kan finnas. Jaghar vägt in dem, men jag har funnit att de inte harvarit så pass övertygande så här långt att de har för-anlett mig att gå ifrån det principiellt riktiga i att fåalla materielbeställningar och system ställda motvarandra för att därigenom få fram en så djupgåendeprioritering som möjligt.Anf. 63 ():Fru talman! Dagens debatt handlar om de grund-stenar som skall bära upp ett nytt och för sina upp-gifter bättre anpassat totalförsvar. Ominriktning måvara ett krångligt ord, men det är faktiskt vad somkännetecknar det som sker på försvarsområdet. Vistår vid ett vägval. För mig som historiker är detnaturligt att jämföra denna ominriktning med någratidigare vägval. Låt mig ta några centrala årtal ursvensk försvarshistoria.· antogs Alsnö stadga. Då infördesrusttjänsten och med den de bepansrade riddarna.· skapade embryot tilldet som skulle bli en nationell armé.· Detta fullföljdes av tillskapandet av just en sådan armé med byg-deregementen som bas.· fick vi indelningsverket, vilket innebaren yrkesarmé med bönderna som ekonomiskgrundbult.· Detta indelningsverk kompletterades meddet s.k. beväringssystemet efter erfarenheter frånNapoleonkrigen om behovet av massarméer.· infördes den allmänna värnplikten medgarnisonering av förbanden.Om vi lämnar trätan om 1 miljard hiteller dit till försvaret och i stället ser till innehålletskall man finna en ambition att förnya och förbättraförsvaret i en sådan omfattning att man med rätta kankalla det kommande försvarsbeslutet för ett historisktvägval. Det känns rätt på tröskeln till både och ett nytt millennium.Fru talman! Grundvalen för försvars-struktur måste alltid vara den hotbild som föreligger inärtid eller som kan förutses i ett längre perspektiv,grundat på en geopolitisk verklighet.Som flera talare sagt förut i denna debatt har detsäkerhetspolitiska läget i generellt sett förbätt-rats kontinuerligt efter det slut och bil-dandet av EU. Detta har också slagits fast av en, i detavseendet, enig försvarsberedning.Denna generella bild störs givetvis av den pågå-ende konflikten på , men i ett nordeuropeisktperspektiv kvarstår nog ändå bedömningen att densäkerhetspolitiska situationen avsevärt förbättrats.Det som händer i Kosovo snarare bekräftar För-svarsberedningens slutsatser, att risken för storkrig ärförsumbar medan risken för s.k. regionala krig harökat. I det sammanhanget bör det naturligtvis noterasatt det inte anses finnas något militärt hot mot vår delav Europa.Under de närmaste tio åren är ett invasionsföretagsyftande till ockupation av inte möjligt attgenomföra, men det förutsätter att har engrundläggande försvarsförmåga. Vi kan dock inte heltavskriva väpnade angrepp mot begränsade mål i Sve-rige.Två typer av hot har fått ökad aktualitet. Det enahandlar om hoten från kärnvapen och från biologiskaoch kemiska vapen. Riskerna har ökat för att andraaktörer än stater, t.ex. terrorister, kan producera ellerkomma över dessa vapen. Det sänker på ett drama-tiskt sätt tröskeln för dessa vapens användning.Det andra hotet är informationskrigföring. Vårtdatoriserade samhälle är redan i fred sårbart för data-virus och s.k. hackers. Bara under den här våren harvi lärt oss att frukta både och CIH-viruset.Det finns många exempel på att datornätverk kan slåsut av s.k. mejlbombning. Dessa och andra metoder attlamslå datorberoende system kan användas också föricke-militära angrepp från stater och terroristorgani-sationer.De som kritiserar de aviserade besparingarna påFörsvarsmaktens område gör det ofta utifrån ett osä-kert framtidsperspektiv. Det har vi också hört i dag.Man hävdar att vi inte kan veta hur det är i Europaoch fem eller , vilket i och för sig är sant. Manjämför ofta med situationen före första och andravärldskriget och påvisar att den tidens politiker intebeaktade signalerna och heller inte vidtog upprust-ningsåtgärder . Med andra ord skulle anpass-ningskonceptet inte ha någon trovärdighet enligtkritikerna.Som historiker har jag stor respekt för den kriti-ken. Jag vill t.o.m. bekräfta den vad avser det histo-riska skeendet, så var det. Men betyder det att dettahistoriska betraktelsesätt är relevant ? Jag trorinte det. har vi på ett helt annat sätt tillgång tillinformation och underrättelser. IT och mediesamhäl-let har inneburit att ingen nation kan förbereda enaggressiv utrikespolitik i lönndom.I vårt geopolitiska närområde har de tidigare tota-litära systemen ersatts av en gryende demokrati, vil-ket i sig är ett avgörande hinder för krig. utkämpades mellan delvis totalitära, elleri varje fall odemokratiska, kejsardömen och monarki-er. var en kamp mellan fascistiskadiktaturer och västerländsk demokrati och humanism.Nej, den historiska parallellen håller inte vid enintellektuell analys. Det faktum att det pågår en mili-tär konflikt i just nu är givetvis ett memento.Det finns givetvis också en risk för att en regionalkonflikt kan spridas geografiskt och trappas upp. I detsammanhanget måste det slås fast att det ankommerpå den permanenta försvarsberedningen att på ettansvarsfullt sätt följa utvecklingen på och ivårt omedelbara närområde och förutsättningslöstgöra de säkerhetspolitiska bedömningar som situatio-nen kräver.Skulle man vid en sådan analys finna att den sä-kerhetspolitiska situationen avsevärt försämrats sedanbedömningen måste man givetvis övervägaatt återföra resurser till försvaret. Detta är ett trovär-dighetskrav för den s.k. anpassningsdoktrinen, menockså ett trovärdighetskrav på oss försvars- och sä-kerhetspolitiker.Fru talman! Det är i detta sammanhang ocksåviktigt att notera att överbefälhavaren i grunden harsamma uppfattning - dvs. givet att den säkerhetspoli-tiska analysen är riktig får vi ett mycket bra försvarför de resurser som regeringen och förhoppningsvisäven är beredda att anvisa för den kom-mande försvarsbeslutsperioden.Överbefälhavaren hävdar vidare att vi i moderntid inte haft ett bättre tillfälle att omstrukturera ellerominrikta försvaret till de krav som kommer att stäl-las på våra väpnade styrkor det kommande århundra-det. Det må gälla IT-hot, långräckviddiga vapen,skydd av infrastruktur, rörlighet över stora ytor ochinte minst vår förmåga att uppträda i internationellasammanhang i samverkan med andra nationer.Det är för övrigt överbefälhavarens och Försvar-smaktens Vision 2010 som ligger till grund för denominriktning som vi står inför, och det som överbe-fälhavaren efterfrågar kommer alltså att genomföras.Det är beklagligt och förvånande att ochKristdemokraterna har lämnat Försvarsberedningen.Det blir rent utav gåtfullt när man läser där det framgår att Kristdemokra-terna vill delta i arbetet med säkerhetspolitiska analy-ser. Jag vore tacksam om måhända kanförklara hur man resonerar.Fru talman! Eftersom det i princip råder enighetom vad försvaret skall kunna göra är det också be-klagligt att vi inte kunnat nå en bredare enighet om deekonomiska ramarna. Men när man nu ser de ekono-miska alternativen från i varje fall ochKristdemokraterna börjar man undra om det verkligenär ekonomin som spökar.Det kanske är så att taktiken förbjuder varje sam-arbete med regeringen. visar det sig att Folkpartietoch har 1 miljard mer än Centernoch Socialdemokraterna för år 1 av den nya försvars-beslutsperioden. Det är mer i enförsvarsram på . Manskall inte kalla 1 miljard för nålpengar. Det kanskemer verkar vara symbolpengar. Jag skulle gärna viljafråga och hur man villanvända den extra miljarden.Jag måste också svara på den di-rekta fråga som ställde till Centernoch till mig beträffande andelen försvarsmateriel, ochbl.a. För det första är det kanske litetidigt att kommentera försvarsmaterieldelen. Som vihar hört tidigare kommer ÖB med en materielplan ijuni. Det kanske vore praktiskt att invänta den.Det fastslås i betänkandet att vi behöver egenkompetens inom strategiska materielområden. Detgäller områden som är specifikt svenska, kräver högsekretess och områden som behövs för anpassnings-doktrinen. Man pekar bl.a. ut telekrigföring, under-vattensteknik, signaturanpassning, JAS-system, be-folkningsskydd, IT och NBC-skydd, för att ta någraexempel.Jag vet inte om det räcker som förklaring till LarsÅngström. Jag kan dela uppfattningen att det i närtidmåhända är en obalans i förhållandet mellan för-svarsmaterielkostnader och personal- och utbild-ningskostnader. Men låt oss se det i ett långsiktigtperspektiv. Det tar tid att svänga om skutan. Som allavet är många av dessa materielprojekt bundna i kon-trakt som kan vara både kostnadskrävande och svåraatt häva.