prot · GM0979 · 1999-04-14 00:00:00 — Om man inte kan få enhögre kompetens på arbetskraften kommer man inteatt klara den internationella konkurrensen.Det är mot den bakgrunden som regeringen harlagt förslaget att få till stånd just ett samarbete mellanarbetsmarknadens parter och staten om ett system förkompetenshöjning i företagen . Det ser jagsom en oerhört viktig nyckel för att lyckas i vårt nä-ringsliv . Omställningen av industrin,omställningen av näringslivet, IT-utvecklingen, da-tautvecklingen och mycket annat måste vi möta meden högre kompetens.Då är det oerhört intressant att diskutera vad det ärför nya branscher, nya näringsgrenar som vi kanstärka och som vi kan utveckla framöver.Många av oss tror ju att det framför allt är de mindreföretagen som är nycklar till de framtida jobben påarbetsmarknaden. Frågan är vad det är för branscherde mindre företagen sysslar med, vad det är för områ-den som är utvecklingsbara. Där ser jag att det finnsett oerhört gott utrymme bl.a. i de regionala tillväx-tavtalen för att få till stånd ett bra samarbete mellansamhälle, arbetsmarknadens parter och alla andraaktörer.Anf. 15 () replik:Herr talman! Det är mycket av den gamle AMS-chefen som lever kvar. Det är förstås ganska naturligt.Det skall avtalas fram tillväxtförutsättningar. Politi-kerna skall stärka vissa branscher, som vi skall väljaut. Måste vi inte, , skapa generelltgoda villkor?Jag blir lite oroad när jag hör talaom 1998 som ett gott år. Det var ett gott år i den me-ningen att sysselsättningen ökade, men från en histo-riskt låg nivå. 1997 var det sämsta året. Man får gåtillbaka ända till 1973 för att hitta något motsvarande.1998, , var sysselsättningen, efterden här remarkabla ökningen, fortfarande lika lågsom den var det morasår som nämndes tidigare, näm-ligen det absolut djupaste i lågkonjunkturen, 1993. Vihade samma sysselsättning i som 1993.Man kan då inte tala om ett gott år och invänta någonsorts fortsatt konjunkturanpassning. Det finns massvismed åtgärder som är helt oberoende av hur konjunk-turen ser ut. Jag skulle snarare vilja säga att mångastrukturella åtgärder är lättare att genomföra närkonjunkturen är svag.Vi behöver nu t.ex. på lönebildningens områdeförbereda oss för att klara en förstärkning av syssel-sättningen. Det är nu som vi måste göra det. Jag är påden punkten fortfarande oklar över var står. Ett antal utredningar har försökt att gemen-samt lyfta sig i håret på det här området. Den eneordföranden efter den andre har förbrukats. För inteså länge sedan var det som gick iväggen; nu är det regeringen att lämna samtalsgruppernaoch börja att fatta beslut, även om det börjar mullranere vid ? Alltså: Var går gränsernaför samtal och för att våga fatta beslut?Bosse talar om åtgärderna i vårpropo-sitionen. Jag skulle vilja ställa en fråga. Jag var i mittanförande inne på att värnskatten faktiskt är en straff-skatt på högre utbildning. Hur är det med den? Bidrarden till ökad rättvisa och ökad tillväxt? Hur ser BosseRingholm på värnskatten? Är det ett mål att kunna tabort den, eller är det ett mål att ha denna straffskatt påhögre utbildning kvar och så att säga förstärka den?Hur är det med dubbelbeskattningen av riskspa-rande, som driver mycket av sparandet ur landet?Bidrar den till rättvisa, som menar,eller hämmar den tillväxten? Jag tror att socialdemo-kratin här måste börja reda ut begreppen och kanskeockså börja tala till sina egna om att dubbelbeskatt-ningen är ett hot mot fortsatt välfärd i vårt land. Där-vidlag behöver och hans parti fak-tiskt precisera sig.Anf. 16 Finansminister () replik:Herr talman! sade i sin förra replik i skattedebatten säkert kommer till en punkt därde ideologiska skiljelinjerna kommer fram, och jaggav honom rätt i det. Det är klart att några av de frå-gor som nu ställer kommer att framöverställas på sin spets i skattesamtalen. Svaren på defrågorna kommer väl också att visa hur mycket avsamförstånd som finns och var de ideologiska skilje-linjerna går.Skattepolitiken har många uppgifter både i till-växtperspektivet och när det gäller fördelningspoliti-ken. I sista hand måste alltid skattepolitiken ochframför allt möjligheterna att bedriva skattepolitik sesmot bakgrund av vårt ekonomiska tillstånd. Jag äroerhört angelägen att än en gång markera att denekonomiska utveckling som vi haft under senare tidär oerhört lovande, om vi kan hålla fast vid de bud-getmål och den låga inflation och räntenivå som vihaft . Vi kan ha en fortsatt stabil eko-nomisk utveckling om vi upprätthåller den ekonomis-ka politik som vi haft under senare tid.Anf. 17 () replik:Herr talman! Jag skulle vilja beröra några av depunkter som finansministern tog upp i sitt andra anfö-rande. Den första punkten gäller småföretagen. Små-företagen hade hoppats på en sänkt arbetsgivaravgiftoch på justeringar av arbetsrätten. Detta finns intemed. Man har lämnat de viktigaste åtgärderna försmåföretagarna åt sidan och svikit dem i vårproposi-tionen.Kompetensutveckling i företagen är naturligtvisjättebra, men för de vuxenstuderande som det handlarom finns det inga studiemedel som fungerar, ellerhur? Vuxna människor kan inte studera om de åt-minstone inte kan låna pengar för att försörja sig.Strypningen av förstärker den bilden.Dessutom förändras studiemedelssystemen inte förränalldeles för sent.Inför i stället hälften lån, hälften bidrag! Det gyn-nar kompetensutvecklingen i landet och därmed fö-retagen.Den andra punkt som jag skulle vilja ta upp ärpersonliga assistenter för de handikappade. Handi-kappet upphör ju inte när man fyller . Två gång-er har gett regeringen till känna att dennafråga måste lösas, men båda gångerna har regeringensvikit. Detta är tredje gången som man sviker de äldrehandikappade, och jag tycker att det är beklämmande.Om de miljösatsningar som skall göras är sen-sationella, vet jag inte hur man räknar. Totalt settspenderas i statsbudgeten 761 miljar-der. avsätts för nya miljösatsningar 150miljoner. Jag måste säga att det inte är särskilt sensa-tionellt.Finansministern nämner upprepade gånger de re-gionala tillväxtavtalen. Centerkvinnorna, som ärlandets största politiska kvinnoorganisation, har un-dersökt dessa. I vissa län finns t.ex. 13 beslutsgrup-per, där en av ordförandena är kvinna och där avdeltagarna är kvinnor. De regionala tillväxtavtalenriskerar att bli det största bakslaget för jämställdhetenpå åratal. Vad anser finansministern om det?Anf. 18 Finansminister () replik:Herr talman! Jag tar fasta på det som sa-de i ett tidigare anförande, att det är oerhört viktigt attvi kan bringa ned statsskulden och att vi kan hålla enfast ekonomisk kurs. Om många partier kan hjälpas åtmed det, tror jag att vi får större förutsättningar attbygga ut välfärden på ett stort antal områden. Dethandlar då naturligtvis om vilka prioriteringar somman gör och vilka resurser som man har råd att sättain på olika områden. Om vi exempelvis kan åstad-komma de stora miljösatsningar som annonseras ivårpropositionen - det handlar faktiskt om långt överen miljard som tillförs ytterligaregenom den ekologiska omställningen - är det utom-ordentligt bra.Jag kan bara hålla med vad gällerde regionala beslutsgrupper som finns i varje län. Omde innehåller så få kvinnor, instämmer jag gärna i enstark uppfordran till de parter som finns lokalt - läns-styrelser, kommuner, fackliga organisationer, företagm.fl. - att bättra sig på jämställdhetsområdet. Ensådan fördelning som beskriver är inte ac-ceptabel.Anf. 19 () replik:Herr talman! Det sistnämnda var trevligt. Om deregionala tillväxtavtalen skall gälla hela befolkning-en, inte bara hälften av den, måste länsstyrelserna fåreda på att de jämställdhetsdirektiv som finns skallföljas även när det gäller tillväxtavtalen.Det är självklart att miljösatsningar ger jobb, mendå krävs det nog mer än 145 miljoner ,varav 100 miljoner är forskningspengar. Problemet äratt de få förslag som förs fram förläggs långt bort iframtiden, när det är nu som de här lösningarna be-hövs. halkar ned på de ekonomiska topplis-torna . Vi ligger nu i nivå medGrekland. Vi kan fortsätta att halka ned fram till2002, men jag tycker att det är synd. Det borde varamer av konkreta åtgärder . Tyvärr innehåller denhär propositionen för lite av sådana förslag.Anf. 20 () replik:Herr talman! Vårpropositionen är helt inriktad påtillväxt, och hela budgeten är full med förslag, sadeBosse . Jag vet inte om vi har fått sammaversion av den här budgeten. Alla här har haft kort tidpå sig att läsa på, men vi känner inte riktigt igen oss iden här beskrivningen.Jag tror absolut att stödet till långtidsarbetslösa vi-sar på en god vilja, men det är fel metod. Jag tyckeratt det visar att regeringen inte särskilt väl förstår hurdet fungerar ute i de små företagen och vilka villkorde behöver för att kunna satsa, expandera och ta infolk på en anställning som kan ge lön på längre sikt.De övriga förslagen är antingen helt svävande el-ler också skall de bara eventuellt genomföras ellerutredas eller också är de ytterst begränsade, somstoppreglerna. Det sistnämnda förslaget är bra, mendet är ungefär som att spotta en törstig kamel i halsen.Möjligen borde vara den ministersom skulle avgått, eftersom han sade att det skulle blidjupa avtryck av tillväxtåtgärder i vårbudgeten.Jag skulle vilja ställa några frågor till finansmi-nistern. sade förut att vi måste ha rådatt arbeta när han talade om statsfinanserna i ettmakroekonomiskt sammanhang. Som jag ser detkostar jobb naturligtvis inte. Tvärtom är det arbets-lösheten som kostar. Men den höga skatten på arbetegör att jobb kostar mycket för den som skall betalalönen. Vi har här i landet gjort oss själva för dyra förvarandra. Skillnaden mellan nettolönen och denbruttolön arbetsgivaren måste betala är stor, dvs. vihar höga skattekilar. Jag skulle därför vilja veta vil-ken syn finansministern har på skattevillkoren itjänstesektorn i allmänhet och den hushållsnäratjänstesektorn i synnerhet. Vi liberaler säger att vi kangenomföra kraftiga skattereduktioner på de hushåll-snära tjänsterna. Då kan vi - utan att det blir någotskattebortfall för staten, eftersom det inte finns någraskatteinkomster på området - få i gång tiotusentalsnya jobb som vi så väl behöver. Vad tycker finansmi-nistern om det?En annan intressant fråga gäller arbetsdelning. Detblir alltfler äldre. Vi går allt i skolan. Detblir allt färre människor som skall försörja alla andra.Vi som liberaler tycker att det är viktigt att alla somkan och vill skall kunna ha ett jobb. Man skall intelösa arbetslösheten med jobbransonering. Min frågatill finansministern är hur han ser på arbetsdelning.Skall jobben delas eller skall de skapas?Den tredje frågan gäller Europapengarna. Vi vetatt regeringen inte har någon åsikt om EMU för när-varande. Finansministern har sagt att han gärna villstimulera debatten. Hur skulle finansministern viljastimulera debatten om den monetära unionen, EMU?Kommer själv som finansministeratt ha någon åsikt i den debatten?Detta är några frågor som jag skulle vilja ha svarpå.Anf. 21 Finansminister () replik:Herr talman! Jag skall svara på de tre frågor somKarin har ställt. När det gäller skattepolitikenskall alla olika uppslag kunna prövas. De skall prövasbåde mot bakgrund av ett tillväxtperspektiv och ettfördelningspolitiskt perspektiv. Som jag har sagt vidflera tillfällen tidigare är det alltid en fråga om vilkaförutsättningar det finns över huvud taget för skatte-förändringar i konjunktursituationen framöver. I detsammanhanget får man väga in positiva och negativaeffekter av olika enskilda förslag, antingen det gällerhushållsnära tjänster eller någonting annat.När det gäller arbetsdelning bedrivs ett utred-ningsarbete. Det finns mycket spännande material.Men det finns också delade meningar om vilka ef-fekter arbetsdelning kan ge när det gäller arbetstider.Därför är det viktigt att få till stånd en gemensamberedning av arbetstidsdiskussionen, för att se denmot bakgrund av tillväxt och jobb inför framtiden.När det gäller frågan om EMU vill jag säga att detär oerhört väsentligt att vi politiker inte driver på detman på fackspråk kallar för det demokratiska under-skottet. Det innebär att människor känner att de ärutanför dialogen i samhället. De får inte vara med ochdiskutera EU, EMU och andra svåra frågor. Därför ärdet viktigt att det folkbildningsarbete som harinletts får ordentligt stöd, så att så många människorsom möjligt kan vara med i en diskussion om EMU:sför- och nackdelar. När man kommer till en tidpunktdå man känner att alla har fått vara med tillräckligtmycket, finns det utrymme för att säga att det varit ensådan demokratisk process att alla fått ge sin syn tillkänna. Då kan vi i lugn och ro fatta ett beslut omSveriges förhållande till EMU i framtiden.Det arbete som har inletts skall understödjas.Jag ser gärna att folkrörelsediskussionen kring EMUväxer snabbt och omfattar många. Jag kan se mångafördelar med EMU. Jag kan också se de invändningarsom riktas mot EMU. Det gäller framför allt diskus-sionen om att det skall finnas en demokratisk förank-ring i frågan.Anf. 22 () replik:Herr talman! Jag ställde tre frågor och finansmi-nistern svarade på dem. Han svarade att han inte hadenågon åsikt om skattesituationen i tjänstesektorn. Hanhar ingen åsikt om EMU. Han har ingen åsikt omarbetstidsförkortning. Det är också ett svar, men detär inte speciellt klargörande. Detta är inte alldeles nyafrågor. Det finns mycket material. Med tanke på det vore det bra för den allmän-na debatten om finansministern inte bara tyckte attdet var bra om alla andra diskuterar och bildar sig enuppfattning utan också kunde vara med själv. Sompolitiker gäller det inte bara att segla efter som enjolle. Man måste också kunna driva på och visa ledar-skap, att man själv har förmåga att ta ställning somden som har hand om frågorna.Vi folkpartister blir ibland anklagade av er social-demokrater för att vara dysterkvistar. Men det ärfaktiskt precis tvärtom. År ut och år in säger ni att detinte kan bli sämre. Då brukar vi optimistiskt säga attdet visst kan det. Just därför att det inte skall bli säm-re vill vi ha mer konkreta satsningar på strukturför-ändringar för jobb och tillväxt. Man kan inte bara litatill konjunkturen. Vi måste få ett samhällsklimat ochförutsättningar i så att tillväxt och jobb kom-mer även när konjunkturerna inte riktigt går i vårriktning.Man skall alltid se det positiva i saker och ting,om man kan. Det gör jag. Därför tycker jag att det ärpositivt att regeringen, i alla fall i min version avvårbudgeten, skriver att en central utgångspunkt förskattereformen är principerna bakom skatte-reform och att huvuddragen skall vara inkomstskatte-sänkningar med tyngdpunkt på låg- och medelin-komsttagare, att marginaleffekterna minskar och attarbetskraftsdeltagande utbildning uppmuntras. Dettolkar jag som att det finns utrymme för en skattere-form som betyder: Bort med värnskatten, hälftenkvar, höjd brytpunkt så att de allra flesta bara betalarkommunalskatt - som vi sade 1990 - och att denvanliga skatten sänks för alla. Det kan också bli för-ändringar när det gäller skatten för företagande ochtjänstesektor så att fler kan få jobb. En sådan reformkräver mer än lösa inriktningar. Jag hoppas verkligenatt kan ta tag i det tillsammans medoss andra, så att det händer någonting och inte barablir prat.Anf. 23 BO ():Herr talman! Öppna samtal mår allra bäst av strävar efter att undvika felaktiga påståenden,även om man har olika utgångspunkter och värde-ringar. Man kan alltid diskutera om besparingar på 90miljarder räcker till att finansiera skattesänkningar på5 miljarder. Den diskussionen kan vi lämna därhän.Allvarligare än så är påståendet att jag och mitt partiskulle se det som en politisk uppgift att göra det svå-rare för vanliga människor. Det är tvärtom. Vi har,liksom människor i gemen, noterat att vi har världenshögsta skatter i . Trots att vi skulle kunnabegära valuta för skattepengarna har vi problem medäldreomsorgen, skolan, rättstryggheten och lite var-stans. Det är där den stora svårigheten för socialde-mokraterna ligger. Vi måste både skapa utrymme föratt sänka skatten och koncentrera politiken till deviktiga områdena. Det var därför vi avvisade tankenpå besparingar för handikappade och änkor, för att taett exempel.Det farliga med det finansministern säger är bris-ten på förmåga till nytänkande. Den gör att han tarupp regionala tillväxtavtal, som om det var det bästasättet att skapa förutsättningar för nya jobb. I ställetmåste vi se till att de företagare som finns i -och kommer att kunna finnas - får bra arbetsförut-sättningar. De måste få lägre skatt på sitt företagande.Anf. 24 ():Herr talman! har varken eller BoLundgren någon talartid kvar, och då får jag ändra litegrann i mitt slutanförande.Jag tänkte berätta om ett seminarium jag var medpå. Också partikamrater till och var där. Jag tror att det var Per och som var med. Det handlade om den mång-omtalade civilingenjörsflykten från , somunder seminariets gång till mycket stor del visade sigvara en myt. Det var också ett antal företagsledarefrån med. Det samlade resultatet av se-minariet, i varje fall som jag tolkade det, var att vi harett ganska gott företagsklimat i Sverige.Det mest intressanta inlägget gjordes av en frans-man som arbetade i på en av de större svens-ka industrierna. Han sade: Det som är orsaken till attdet är så mycket roligare att arbeta i jämförtmed hemma i är att det är en helt annananda här i av jämlikhet och demokrati. Det ärinte den hierarki som finns i där högstechefen bor på ett radikalt annat ställe och där det ärmycket stora nivåskillnader mellan vanliga löntagareoch chefer. Det är därför som den borgerliga argu-mentationen är så märklig. Man skall ytterligare stär-ka arbetsgivarnas och kapitalägarnas ställning påarbetsmarknaden för att skapa ett bättre företagskli-mat. Det är precis tvärtom.Jag vill också säga något om förslaget att ta bortvärnskatten och ge pengar till vården. Det finnsegentligen bara en skillnad mellan kd:s och Modera-ternas politik när det gäller vården, och det är att kdtalar om vården medan inte talar omvården. Annars är substansen likadan. Det är inte såatt kan göra under. Jag har varit inne pådet tidigare. Han kan inte dela fiskarna och brödet pådet sättet som kunde göra. Han kan inte växlaen hundralapp i tre femtiolappar. Därför går det heltenkelt inte ihop för Kristdemokraterna.Om man läser den kristdemokratiska motionenoch utskottsbetänkandet ser man att detotalt sett har mindre pengar till vården än vad vi har idet liggande förslaget. Jag är återigen medvetenom att inte har replikrätt. Vi får återkom-ma till den här diskussionen. kommer attfå möjlighet att diskutera det här i denna talarstol, ifinansutskottet, och jag skall gärna ta debatter medhonom i andra offentliga sammanhang.Jag ställer inga frågor till , och inteheller till . Jag bara konstaterar dettaenkla faktum. Skall ni ha pengar till att ta bort värns-katten, ta bort dubbelbeskattningen, ta bort förmö-genhetsskatten - det betyder faktiskt kronor och ören,flera i skattesänkning för de allrahögst avlönade här i - och skall ni samtidigtse till att den totala ekonomin går ihop så att ni t.o.m.skall åstadkomma större överskott i de offentligafinanserna jämfört med regeringen - Bo Lundgrenantydde ju det - får ni acceptera faktum att ni får setill att utgifterna blir lägre. Då klarar ni inte att delsanslå mer pengar till försvaret, som både Bo Lund-gren och vill, dels ge mer pengar till vår-den, vilket i och för sig inte gör. Men ett intryck av att man ger mer pengar till de äldreoch till vården och omsorgen.Jag skall gärna instämma med finansministern attvi skall försöka få till stånd ett samtalsklimat där viockså kan tala med de borgerliga. Visst skall vi det.Men tills vidare är den enkla sanningen att det barafinns ett alternativ om vi skall få sunda statsfinanser,en god utveckling av sysselsättningen och rimlig gradav jämlikhet. Det är att de tre partierna som har tagitansvar för denna vårproposition håller ihop. Vi harnaturligtvis, och skall också ha, åsiktsskillnader. Detblir säkerligen tuffa diskussioner också mellan oss.Men jag är övertygad om att vi skall klara av det ochfå det att hålla över hela mandatperioden.Jag tror också att vi skall diskutera möjligheternaatt få ett ännu tätare samarbete där vi inte hamnar i desituationer som vi har gjort nu underförhandlingarna där vi har tvingats sitta uppe på nät-terna för att slutföra det hela, utan att det blir långsik-tigt och stabilt. Alternativet är faktiskt förfärande. Detfinns bara en konstellation som kan skapa stabilitetoch ökad sysselsättning, och det är den goda rödgrönarörelsen.Anf. 25 FÖRSTE VICE TALMANNEN:Mats äger icke rätt till replik eftersom hanhar förbrukat sin talartid. har ocksåförbrukat sin talartid.Anf. 26 () replik:Herr talman! avslutade sitt sistaanförande med att säga att det bara finns en kombi-nation som kan stå för stabilitet och sysselsättning.Då konstaterar jag att vill minskaamorteringarna på statsskulderna när statsskuldsrän-torna under det utgiftsområdet kostar 77 405 miljo-ner. Så mycket för stabilitet!Jag konstaterar också att säger attVänsterpartiet gick till val på demokrati, och han talarså vackert om att dela resurserna. Då kan man frågasig varför inte personer som har fyllt får möjlig-het att låna till studier och vidareutveckling för att tasig ur arbetslöshet, varför beloppsgränsen för hög-kostnadsskyddet höjs, varför man lämnar stora grup-per av pensionärer med så dålig livskvalitet på grundav att de har låga pensioner och varför man framförallt lämnar handikappade pensionärer åt sitt öde.Trots majoritetsbeslut i kammaren vid två tillfällenhar de inte rätt till personlig assistent efter . Det kan vi också fortsätta att diskutera vidarevid något tillfälle.Anf. 27 ():Herr talman! Ett antal förslag för ökad sysselsätt-ning presenterades i vårbudgeten, även om represen-tanterna för gnällbältet i svensk politik inte vill sedem. Förutom sänkta arbetsgivaravgifter för långtids-arbetslösa tillskjuts medel för kompetensutveckling iarbetslivet, och arbetet med regelförenklingar framförallt för småföretag går vidare. Dessutom kommerstatliga anordnare av arbetspraktik inom natur-,skogs- och kulturmiljövårdsområdet att få ersättningför kringkostnader, vilket innebär ungefär 3 000 ar-betstillfällen. Särskilt glädjande från Miljöpartietssynpunkt är att vårt krav på en ytterligare satsning påden kooperativa företagsformen har gått igenom medett ökat stöd på 3,5 miljoner till lokala koope-rativa utvecklingscentrum.När det gäller situationen inom vården och skolan,som bl.a. tog upp, finns det stora problem.Det är just därför kommuner och landsting tillförs 4miljarder extra . Utöver det kommerockså i statlig skatt att tillfalla kommunsek-torn, dvs. 1,3 miljarder till. och år 2002tillförs ytterligare 2 respektive 3 miljarder utöver de 2miljarderna extra som utlovades . De utökaderesurserna ger naturligtvis kommuner och landstinggoda möjligheter till en värdig vård och en bra skola.Får vi sedan fart på skatteväxlingen kommer desänkta arbetsgivaravgifterna också att gynna kommu-ner och landsting.Lena Ek påstod tidigare att det inte finns någramiljösatsningar att tala om. Det är bara 150 miljonernästa år, sade hon. Men vårpropositionen anger, somLena Ek vet, riktlinjer för politiken fram till nästa val- t.o.m. . Som jag sade i mitt inledningsanfö-rande har strategi varit en stegvis ök-ning av miljöanslagen. Det är riktigt att det inte finnsnågra stora extrapengar till miljön , men 2001och 2002 trappas miljöanslagen upp avsevärt - med560 miljoner 2001 och 2,4 miljarder 2002.I sitt inledningsanförande avfärdade ock-så kalkningsanslagen som otillräckliga. Faktum är attMiljöpartiet har sett till att anslagsnivån ökar med 30miljoner kronor och därmed hamnar på engodtagbar nivå.Tyvärr har både och slö-sat bort sin tid, och de kan därför inte delta vidare.Men det är en sak jag måste säga till .