prot · GM09104 · 1999-06-01 00:00:00 — På flera håll harföretag förlagt utvecklingscentrum för att ta vara pålokal kunskap och komma närmare begynnandemarknader. Men obalansen är mycket stor när detgäller var investeringarna förläggs någonstans, ochdet behöver göras någonting åt detta.Spelregler för handel och strävan att ytterligare li-beralisera världshandeln kan ändå inte isoleras frånambitionen att fördjupa det globala samarbetet ochfrån behovet av att på andra angelägna områden ska-pa regler för mellanstatligt och mellanfolkligt samar-bete. Då kommer vi in på den diskussion som harförts här om miljöaspekter och annat, och hur manskall kunna integrera miljöfrågorna i handelspoliti-ken.Förstörelsen av miljö och naturresurser är en glo-bal ödesfråga. Orsakerna står att finna dels i vår över-konsumtion i västvärlden, dels i den utbredda misäreni tredje världen. Vi hade en stor diskussion i utskottetom betydelsen av handel för miljön. Jag tror att en frihandel är bra för miljön.Det kommer fram nya metoder, nya processer ochnya produkter som är mer miljövänliga. Men det skerju en påverkan också i form av transporter och annat.Man kan aldrig komma ifrån att handel påverkarmiljön både positivt och negativt. Det är därför vik-tigt att integrera miljöaspekter. Det finns redan han-delskonflikter, men det är viktigt att dessa aspekterverkligen kommer in.Vid behandlingen av det förra betänkandet fördesdet en debatt om jordbruket. En annan sak som harmed jordbruket att göra är att man bör stödja miljö-mässigt hållbart jordbruk. Landsbygdsutvecklingen iu-länder är viktig. Många klarar inte attsjälva tillgodose sitt eget livsmedelsbehov. Det är juen avgörande sak för fattigdomsbekämpningen ochäven för möjligheterna till export och annan utveck-ling.Det handlar mycket om en egendomlig jordbruks-politik. Bönderna har t.ex. inte tillgång till mark. Defår inte ut rimliga priser för sina produkter på grundav skatter. Jordbruket och dess produkter är nästandet enda område som är beskattat i många länder,vilket gör att det är oerhört svårt att få en produktionsom fungerar. Detta gäller speciellt , som jagråkar känna till bäst. Det är viktigt att vi i vårt ut-vecklingssamarbete tar upp också dessa frågor. Det ärinte direkt en handelsfråga, men den är avgörande föratt vissa över huvud taget skall kunna ex-portera produkter till oss.Herr talman! Med detta yrkar jag bifall till hem-ställan i betänkandet i dess helhet.Anf. 139 ():Herr talman! Det betänkande som vi nu har attbehandla utgör en del av det som vi har de-batterat kring utrikeshandeln och WTO-rundan. Jagvill poängtera att det arbete som utskottet har lagt nedbåde på betänkandet och på det yttrande som vi avgavtill näringsutskottet har lyft utskottets diskussion.Tidigare sysslade man väldigt mycket med bi-stånd i traditionell mening och kanske lite för litemed de övergripande handelsfrågorna, som trots alltär mycket mer avgörande för de fattiga länderna änvad biståndet är. Biståndet är en viktig del, men detkan vara viktigare för oss själva än för tredje världen.Men handeln och möjligheten att få delta på rättvisahandelsvillkor är naturligtvis väldigt avgörande fördessa länders möjlighet att växa och utvecklas.Det som utskottet skriver i sitt betänkande är istort sett bra. Det är glädjande att nästan hela utskot-tet har varit enigt om att det är viktigt att också i han-delsfrågor ställa krav på miljö- och socialklausuler.Därför blev jag lite förvånad över den aggressivi-tet med vilken i dagens debatt har angri-pit detta. Jag trodde att även tyckte attdet var viktigt att man tog större hänsyn till miljönvid handel.Att man inte ville ha några avgiftssystem för ka-pitalets fria rörlighet har vi ju sett i reservationen ochförstått av diskussionen. Men jag trodde att miljönvar viktig för . Tyvärr har tonen i den härdebatten varit något annorlunda.Även inom EU borde kraven skärpas och miljöar-betet bli bättre. kunde man läsa att ger backning om miljögarantin.Det gäller ett mål om de s.k. azofärgerna som det harrått förbud mot i , eftersom vi anser att de ärstarkt allergiframkallande. säger attSverige av handelsskäl inte får ha ett sådant förbud.Detta måste man ta itu med inom EU och diskuterainnan man är färdig för att förhandla fram bra arbets-villkor när det gäller den övriga världen. I WTO-rundan förhandlar ju EU på ett och samma villkor,och då måste driva att man inom EU kan hahårdare miljökrav och miljögarantier samt tillämpaförsiktighetsprincipen.Jag tänker ta upp en fråga som jag ser som ettproblem i den kommande WTO-rundan. Det gäller des.k. TRIPS-avtalen och formuleringarna i dessa, sommycket strider mot FN:s konvention om den biolo-giska mångfalden.Berndt var tidigare inne på vikten av att ha brahandelsavtal därför att det ökar säkerheten i världen.Det kan man generellt säga. Handlar vi med varandra,så ökar kontaktytorna. Det innebär också att vi i stör-re utsträckning kan leva i fred med varandra.Men när det gäller just TRIPS-avtalen och paten-ten på livet känner jag en väldigt stor oro efter att hastuderat vad de får för konsekvenser och hur de ser uti dag. Om någonting försämrar möjligheterna förtredje världen så gör ju detta det, eftersom ungefär15 % av deras utsäde är sådana utsäden somman skulle kunna ta patent på. I övrigt är det väldigtmycket sådant som man själva odlar och sedan plock-ar frön av för att använda till nästa års odling. Med etthårdare regelavtal riskerar man dels att få en begrän-sad mängd som får användas - vilket gör att denbiologiska mångfalden minskar - dels att möjlighe-terna försämras för de länder som bl.a. odlar detta.Dessutom är säkerhetsaspekten viktig. Ju färre arterman har, desto större risker innebär det för att arterkan drabbas av någon sjukdom och därmed förstörasoch försämra växtligheten.Detta tycker jag är viktiga och värdefulla delarsom regeringen bör ta med sig i den diskussion somskall ske framöver om hur man skall hantera dessaavtal i förhållande till den biologiska mångfalden ochFN:s konventioner. Överlag tror jag också att det ärviktigt att belysa tidigare antagna miljökonventioneroch , så att man inte hamnar i situationenatt man avtalar bort det som man har kommitfram till i gemensamma rundor. Det är oerhört ange-läget att man ser till att man inte hamnar i situationenatt man plötsligt har ett avtal på miljösidan som harslutits på FN-nivå och som sedan förhandlas bort i enWTO-runda därför att avtalen helt enkelt inte stäm-mer överens med varandra.Jag förutsätter att kommande diskussioner kringde här frågorna kommer att vara betydligt mer öppnaän vad vi fick uppleva att t.ex. förhandlingen kringMAI-avtalet var. Här måste folkrörelserna i ett tidigtskede få vara med i debatten och trycka på. Jag troratt det är förutsättningen för att det skall bli avtal sommänniskor i de olika länderna känner sig delaktiga ioch som gör att man når bästa möjliga resultat.En ökad öppenhet, precis som det står i regering-ens skrivelse, och en livlig debatt och diskussioninför de kommande WTO-rundorna tror jag är enförutsättning för att det skall bli avtal som världensländer kan leva med i framtiden.Anf. 140 () replik:Herr talman! Jag styr ju inte över hur tonen harvarit i andra debatter som har pågått här . Menjag vill gärna ställa ett antal frågor till gäller det EU-utvidgningen. Den skapar juen allt ökad frihandel på mycket lika villkor, dess-utom inom ramen för en rad gemensamma miljöreg-ler. Hur ser på frihandeln inomEuropa?Hur ser på Europaavtalensom ger länder i Öst- och mark-nadstillträde? Hur ser på des.k. Medelhavsavtalen som ger länder i Nordafrikaoch länder runt marknadstillträde tillEuropa? Ser en möjlighet attgenom EU driva på för friare handel för u-ländernainom t.ex. WTO?Sedan vill jag också ställa samma fråga som jagtidigare ställde till socialdemokraterna, om hon kanhjälpa oss att konkretisera tankarna på olika formerav miljöklausuler eller tankar på att internaliseramiljökostnader i den internationella handeln ochprissättningen. Skall samma pris sättas på en förore-ning i samtliga länder i samtliga jordens regioner,oavsett vad miljön där tål? Vem skall sätta priserna?Vem skall granska att länderna följer reglerna, ochvad skall resultatet bli om ett land inte följer dem?Man kan föra precis samma resonemang vad gäl-ler arbetlivsklausulerna. Vem sätter reglerna? Vad händer om man inte följer dem,och vem avgör om man följer dem eller inte?Anf. 141 ()replik:Herr talman! Det gäller över huvud taget med allainternationella regler som upprättas att kontrollsys-temen måste kunna fungera i bemärkelsen att man haren viss kontroll på efterlevnaden och en möjlighet attmarkera på ett eller annat sätt när efterlevnaden inteär vad den borde vara. Det är precis det som finnsmed i WTO-systemet. Det är naturligtvis en viktig deli det hela.Den andra frågan om hur miljöklausuler och, an-tar jag, också socialklausuler skall vara konstrueradeär väl det som förhandlingsrundan skall handla om,förutsätter jag. Självklart är det så att en helt fri han-del utan något som helst regelsystem innebär att manutnyttjar de svaga grupperna i världen på olika sätt.Man dumpar för att nå miljövinster. Man dumpar föratt nå vinster t.ex. genom att utnyttja barn för barnar-bete.Sedan frågade också om EU-utvidgningen och hur jag ser på den. Jag har förklarati några omgångar att om ansökarländerna vill blimedlemmar i i demokratisk ordning - då menarjag att det behövs en folkomröstning i dessa länderför att debatten verkligen skall komma ut till männi-skorna som berörs av den - är det självklart att deskall få bli medlemmar.Miljöpartiet hör faktiskt till de partier som harsträvat efter att regelsystemet skall vara enklare, så attländerna har möjlighet att bli medlemmar.Anf. 142 () replik:Herr talman! Det behövs en folkomröstning i an-sökarländerna, säger . Detmåste väl rimligen vara upp till varje land att självavgöra hur man vill hantera sina beslut om EU-medlemskap. Det kan väl knappast vara så att vi stäl-ler det som ett villkor för att länder i Öst- och Cent-raleuropa skall kunna bli EU-medlemmar. Det varingen som ställde villkor för hur beslutskulle fattas. Det avgjorde vi själva, och det är en deli den nationella suveräniteten som jag tror att Miljö-partiet brukar lyfta fram i andra sammanhang.Men den intressanta frågan kvarstår. Det är intebara fråga om att passivt acceptera en utvidgning.Frågan är också om och Miljö-partiet är beredda att aktivt verka för den, för länder-na har ju markerat sin vilja genom att de har ansöktom medlemskap.Sedan detta med miljöklausuler. Det är ändå litemer komplext än så, , att manbara i allmänhet är för dem. Ni argumenterar jumycket hårt för dem. Då måste ni väl rimligen hatänkt efter hur de skulle kunna se ut, vad de innebäroch hur det praktiskt skulle kunna gå till. kan väl besvara bara denna enda frågasom jag ställde.Det är ju väl känt att inte alla miljöföroreningarhar samma effekt i alla länder, därför att naturen tålolika mycket. Den är olika beskaffad helt enkelt.Skall man sätta ett pris som skall gälla för hela värl-den? Skall det vara ett pris för varje land när manskall internalisera miljökostnader i varors pris? Skalldet ske i fråga om alla varor eller bara i fråga omvissa, som är utsatta för internationell handel?Hur skall det gå till? Skall man pressa varje en-skilt land att nationellt försöka internalisera? Hurskall det i så fall kunna ske med bevarad konkurrens-neutralitet gentemot andra länder? Det är en utomor-dentligt långtgående ståndpunkt som ochmajoriteten har intagit. Vi har inte sett någon konkre-tisering av hur det egentligen skulle kunna se ut.Därför är jag verkligen nyfiken på några svar frånMarianne om hur det är tänkt att kunnase ut, så att vi kan få en mer sakinriktad debatt base-rad på ett konkret förslag.Anf. 143 ()replik:Herr talman! För det första vill jag påpeka att na-turen inte tål några miljöförstöringar. Det är precisdärför man måste förhindra dem. Påfrestningarna pånatur och miljö är alldeles för stora med demiljöförstöringar som ändå finns. Därför måste vi allajobba för att se till att minska utsläppen. Det finnsnaturligtvis väldigt många olika modeller och meto-der att använda sig av för att klara av detta. Jag troratt det är en alltför stor och ingående debatt som vibehöver ta om det. Det kan vi återkomma till vid ettsenare tillfälle. Då kan vi gå in på hur det skall se utexakt.När det gäller EU-medlemskap och folkomröst-ning var det ju faktiskt så att vi ställde krav på att detskulle vara en folkomröstning i innan beslutom medlemskapet fattades. Det är oerhört viktigt i endemokrati att man får en debatt ute bland människor-na. Det är viktigt att det inte bara är en liten klick isamhället som fattar beslutet utan att människor kän-ner sig delaktiga. Gör de inte det får man ju ingen braacceptans för beslutet, och då innebär det en massakonflikter för att människor inte var medvetna omkonsekvenserna.För det får ju konsekvenser. Det är dessa som vi iMiljöpartiet har sagt att man måste sträva efter attminska, så att inte ansökarländerna får alldeles förhårda krav på sig för att klara medlemskapet. Dethandlar om krav som får konsekvenser för deras möj-ligheter med jobben, miljön, jordbruket och andradelar som finns med där man faktiskt har alltförhårda krav från EU för att medlemsländerna skallkunna fasas in i det system som vi har. Det bör, tyck-er jag, vara en mer livlig debatt kring regelsystemetför att bli medlem , som , kring om de skall fåbli medlemmar - vilket ju ofta Tolgfors försökerbeskylla oss för att inte vilja att de skall bli.Anf. 144 () replik:Herr talman! Egentligen är det inte så mycket po-lemik jag har. Jag vill bara stryka under några sakersom jag vill upprepa från den föregående debatten.Där strök handelsministern under möjligheterna närdet gäller de här TRIPS-avtalen. Det gäller över-gångstiderna. För de allra fattigaste länderna är detredan så att tiden gäller . För resten av gäller det . Skulle det visa sig attden tiden inte räcker till tror jag att den svenska rege-ringen har beredskap att verka för en förlängning.Att FN:s konventioner skall få väga tyngre tycksvi vara ganska ense om. Många partier ställer upp påatt de skall få väga tyngre inom ramen för handelnoch WTO:s avtal. Man skall ta hänsyn till konventio-nerna, inte minst miljökonventionerna. Jag vet att densvenska regeringen jobbar väldigt hårt med detta. Vivet också av debatten här att motståndet är ganskastort. I den mån det finns konflikter mellan exempel-vis konventionen om biologisk mångfald och det härTRIPS-avtalet så förutsätter jag att den debattenkommer upp i WTO-sammanhang eftersom mandriver debatten om konventionerna.Slutligen gäller det öppenhet och hänsyn tillNGO:s synpunkter. Det framgår väl klart och tydligtav den skrivelse som har lagts fram att regeringenställer sig bakom detta. Sedan har det ytterligareunderstrukits av en gemensam artikel som MarianneSamuelsson är undertecknare av att så är fallet.Anf. 145 ()replik:Herr talman! I de här frågorna har jag likartade åsikter om vikten av att inom WTO-rundan jobba för att få avtal som dels tar hänsyn tillmiljön och den sociala situationen, dels värnar fri-handel.När det gäller är det förvisso så har skjutit på den tidpunkt då man skall ha dehär patenträttigheterna klara. Men det här är en kon-troversiell fråga. Vem har rätten att ta patent på väx-ter som har funnits sedan urminnes tider? Är detnågon som äger detta?Den andra delen är att det blir mer och mer avgenmanipulerade växter som hamnar ute på markna-den. har t.ex. tagit fram ett patent på en genetiskmetod som hindrar frön att gro. Det innebär alltså måste köpa nytt utsäde. Det är naturligt-vis väldigt ekonomiskt fördelaktigt för den som ägerdetta. Men frågan är hur det slår mot det traditionellajordbruket i många av de länder som har ett annat sättatt jobba med sitt jordbruk på än att köpa utsäde frånnågra få företag som kommer att dominera markna-den.Naturligtvis finns det också oerhörda risker närman går in och genmodifierar växterna. Det finnsoerhörda risker med att man kan manipulera för att nåvisst resultat. Det tror jag kan få oerhörda konsekven-ser. Därför är det viktigt att dessa frågor beaktas ochdiskuteras mycket mer öppet än vad som harskett.Anf. 146 () replik:Herr talman! Jag delar om att det här är väldigt viktiga frågor.De är också komplexa, för de berör sådana här im-materialrättsfrågor. Trots det tycker jag att det ärangeläget att de uppmärksammas i den fortsatta dis-kussionen kring handeln i WTO och andra samman-hang. Jag förutsätter att regeringen har lyssnat på denopinion som finns i de här frågorna inte bara frånMiljöpartiets sida utan också från många frivilligor-ganisationer. Den finns säkert här i också.Det är viktigt att vi tar frågorna om exempelvisgenetiskt modifierade organismer på största allvar.Jag har mött de här problemen på många konferenser,bl.a. den som jag talade om tidigare, Århuskonferen-sen. Det här är allvarliga frågor att ta till sig och job-ba med. Men de är också svåra.Anf. 147 ()replik:Herr talman! Det är bra att vi är uppmärksammapå de här frågorna och att vi tillsammans kanskeockså kan jobba för att lyfta fram dem. Framför allt ärdet viktigt att lyfta fram konventionen om biologiskmångfald i förhållande till så att man iTRIPS-avtalet kan ta kan ta hänsyn till denna så attden inte blir underordnad. Jag tror att det är där somproblematiken ligger lite grann när det gäller justutsäde. Det finns alltså oerhört mycket som behöverdebatteras och diskuteras när det gäller konsekven-serna av TRIPS-avtalet.Till sist vill jag säga att jag är glad att vi i betän-kandet och i de diskussioner vi har haft i utskottet ochtillsammans med regeringen också har varit överensom att inte i den nuvarande formen skalllyftas in i WTO-rundan. Det får bli fråga om investe-ringsavtal utifrån en helt ny diskussion så att ingenbehöver tro att vi är tillbaka i samma MAI-diskussionefter ett tag. Där tror jag att det är oerhört angelägetatt regeringen bevakar. Det vore tragiskt om vi ham-nade i den diskussionen igen.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )13 § BordläggningAnmäldes och bordladesProposition1998/99:138 Ändrade bestämmelser för överprövningav vissa personalärendenUtrikesutskottets betänkande1998/99:UU10 Verksamheten i Europeiska unionenunder 1998Skatteutskottets betänkanden1998/99:SkU19 Tullagens överklaganderegler, m.m.1998/99:SkU21 Ändrade regler med anledning avtaxfreehandelns upphörande1998/99:SkU18 Särskilda mervärdesskatteregler förinvesteringsguldFinansutskottets betänkande1998/99:FiU23 Penningpolitiken och 199814 § Anmälan om frågor för skriftliga svarAnmäldes att följande frågor för skriftliga svarframställtsden 31 maj1998/99:681 av () till näringsminis-ternSysselsättningsskapande åtgärder i Malmö1998/99:682 av () till finansminis-ternFöretagsbeskattningen i Danmark1998/99:683 av () till socialminis-ternAdoptivföräldrars pensionsrätt för barnår1998/99:684 av () till finansmi-nisternOrdningen i myndigheternas ekonomiden 1 juni1998/99:685 av () till finansmi-nisternDieselbränsle1998/99:686 av () till miljöminis-ternIdefjordens miljö1998/99:687 av (v) till kul-turministernInförande av en arkitekturens dag1998/99:688 av () till utrikes-ministernKvinnors ställning i IranFrågorna redovisas i bilaga som fogas till riksda-gens snabbprotokoll torsdagen den 10 juni.15 § Kammaren åtskildes kl. 20.49.Förhandlingarna leddesav talmannen från sammanträdets början till 5 § anf.26 (delvis),av förste vice talmannen därefter t.o.m. 8 § anf. 67(delvis),av talmannen därefter till ajourneringen ,av andre vice talmannen därefter t.o.m.12 § anf. 132(delvis) ochav förste vice talmannen därefter till sammanträdetsslut.