prot · GM09100 · 1999-05-26 00:00:00 — Låt oss i den här frågan invänta ÖB:s mate-rielplan.När det gäller fråga till mig be-träffande miljösoldater och miljöbrigad vill jag barahänvisa till att gällande lagstiftning är entydig. Denmedger inte inskrivning och utbildning av värnplikti-ga för dessa ändamål. Här är det bara att hänvisa tillPliktutredningen, som måhända kan komma medförslag till ändringar. Med dagens lagstiftning är detinte möjligt.Fru talman! vill medverka till att gö-ra ett bra försvar bättre och avpassat för framtida hotoch uppgifter. Det är grunden för vår försvarsöver-enskommelse med regeringen och för vårt långsiktigaengagemang i försvarsfrågan. Försvars- och säker-hetspolitiken är fundamentet för den nationella suve-räniteten. För mig och är det otänkbartatt reducera svensk försvarspolitik till ett politisktspel.Fru talman! Avslutningsvis vill jag yrka bifall tillhemställan i betänkandet och avslag på reservationer-na.Anf. 64 () re-plik:Fru talman! frågar vadFolkpartiet vill ta sig till med den miljard vi har ut-över vad som finns i uppgörelsen mellan ochSocialdemokraterna. 1 miljard är inte lite pengar förFolkpartiet, det vill jag nog påstå. Jag tror nog attErik är klar över att det är Folkparti-ets linje om ett vassare försvar som är innebörden ivår miljard.Det var faktiskt så att vi vid tiden för uppgörelsenhade mer omställningspengar, pengar som vi nu frånFolkpartiet har flyttat. En del har vi flyttat över tillvägpengar, något som vi anser vara regionalpolitisktviktigt med tanke på hur vissa regioner kan drabbasav försvarsuppgörelsen.Förutom den miljard som är kvar finns det ytterli-gare pengar genom att vi också vill ha ett lägre värn-pliktsintag. Det gör att våra pengar är mer än1 miljard. Och de skall användas till materielförsörj-ning. Då går vi inte in på några enskilda objekt, mendet har ju nämnts m.m. som vi ansermåste prioriteras om vi skall fortsätta med t.ex. , som vi hoppas i vårt parti.Materielanskaffning och ett vassare militärt för-svar är alltså vad miljarden, plus de pengar som liggeri ett minskat intag till värnpliktsutbildning, innebär.Anf. 65 () re-plik:Fru talman! Jag vet inte om det var ett direkt svarpå min fråga. Jag ville ha ett konkret besked om hurden här miljarden skall användas. Jag kan i och försig förstå att det kan vara svårt för exemplifiera och specificera. Vi väntar ju, som jaghar sagt tidigare, på överbefälhavarens egen materiel-plan.Runar har ju tidigare i ett inlägg sagtatt och Socialdemokraternas uppgörelse intehar orkat ända fram. Då kan man fundera lite grannpå vad det betyder. Om man säger att vi inte har orkatända fram med besparingarna så tyder det väl närmastpå att man skulle vilja göra ännu hårdare besparingarsjälv. Jag vet inte om det är avsikten i formulering om att man inte har orkat ända fram.Det kunde kanske vara bra att även få en förklaringpå det. Vad menas med att vi inte orkat ända fram?Anf. 66 () re-plik:Fru talman! Jag tyckte nog att jag svarade på denfrågan. har , även i förhandling-arna, hävdat att materielsidan måste stärkas. Ett vas-sare försvar innebär att miljarden används till materi-elanskaffning.Eftersom vi sitter kvar i beredningen och inte villlåsa positionerna kan vi inte svara närmare änså. Men vi behöver mer pengar till försvarets om-ställning, och vi är kritiska till det sätt på vilket manlöste problematiken omkring anslagsförordningen ochteknikfaktorerna. Vi var på väg att få en bättre lös-ning. Det är materielsidan vi är inne på, och detkommer väl vad jag förstår att diskuteras längre frami försvarsberedningen och utskottet.Anf. 67 () re-plik:Fru talman! Om man vill nå någonstans, och såfår man väl tolka formulering omatt man vill nå ända fram, måste man väl ändå pånågot vis vara med? För har det varit väsent-ligt att fullfölja de beslut som fattades 1995 och 1996i de beslut som fattas nu 1999 och 2000. Det förefal-ler egendomligt mot den här bakgrunden att man pånågot vis tycks vara överens om målet. Det gällerbara att målet inte har nåtts i tillräckligt god tid ellernog hastigt, om jag tolkar rätt. Dåvore det mer logiskt att delta i det här försvarsbeslu-tet.Anf. 68 () replik:Fru talman! Jag vill tacka att han tog sig tid att svara på min fråga i anföran-det. Men jag är fortfarande lite rådvill. att det är långa kontrakt som ligger fast. Mendet finns ju möjligheter att omförhandla kontrakt. Detfinns möjligheter att gå bort från överenskommelser.Även om det är förknippat med vissa kostnader inne-bär det på lång sikt besparingar.Jag får inte riktigt politik att gåihop om man nu prioriterar materielinköp trots att vienligt försvarsministern har ett av mest mo-derna försvar. Om man prioriterar materielinköpinnebär det att man måste skära ned mer på rege-menten. Att lägga ned regementen - onödigt mångaoch onödigt snabbt - för att man hellre vill ha vapenfår jag inte att gå ihop med att är ute och talarför att hela landet skall leva. Man säger en sak, menpolitiken i praktiken leder till något helt annat. Jagskulle vilja ha lite mer utrett hur tänkeroch hur man förklarar detta för de kommuner somkommer att drabbas.Anf. 69 () re-plik:Fru talman! Jag vill gärna upprepa vad jag för-sökte svara . För det första delar jaguppfattningen att det kan finnas en obalans i närtidmellan materielkostnaden, materielandelen, i för-svarsbudgeten och andelen som går till personal ochutbildning. Men låt oss som sagt se det lite grann påsikt. Vi har fattat ett beslut /96. Vi fattar ett nyttbeslut nu 1999/2000. Det kommer ytterligare ett för-svarsbeslut . Låt oss se det i ett historisktperspektiv så kanske den här eventuella obalansenkan komma att rättas till.Vi kan ju inte bortse från det faktum att vi harkontraktsbundna serier med industrin. Det måste juvara någon ordning även i det här sammanhanget.Det är, som jag sade, så att det finns ett antalstrategiska materielområden där det i såväl Försvars-beredningen och regeringens proposition som betän-kandet uttrycks att den här kompetensen måste finnasutifrån speciellt svenska förhållanden. Det gällersaker som krävs för anpassningsdoktrinen osv. Sedanfinns det ett antal sådana här materielprojekt uppräk-nade. Slutligen: Låt oss nu invänta överbefälhavarensmaterielplan om en månad.Anf. 70 () replik:Fru talman! Det hjälper ju inte de kommuner somkommer att drabbas om man ser det här på lång sikt.Jag tror att det är mer vett och reson i att avbeställa äni att fullfölja och i stället lägga nedregementen i något lugnare takt - just för att kunnahantera situationen lokalt.Jag förstod inte heller riktigt reso-nemang när det gäller miljöbrigader. Visst är det såatt lagstiftningen hindrar upprättandet av in-satsenheter för att hantera miljökatastrofer nationelltoch internationellt. Men det kan ju inte vara ett argu-ment för att behålla det som det är. I så fall är det väl,som har förespråkat, anledning att ändralagstiftningen.Jag har själv hört centerledaren i positiva ordalag omkring miljöbrigader. Detöverensstämmer lite med den miljöprofil som Centerngärna vill ha. Men när det kommer till praktisk hand-ling avslår man motion om att sätta uppen sådan här miljöbrigad och se till att ändra lagstift-ningen så att det blir möjligt. Jag förstår inte riktigthur retoriken utåt i samhället går ihop med den prak-tiska handlingen här i kammaren.Anf. 71 () re-plik:Fru talman! Jag har hänvisat till gällande lagstift-ning, som är entydig på det här området. Vi kan intemed dagens pliktlagssystem ta ut ungdomar till ut-bildning för de här ändamålen och skicka ut dem iinternationell tjänst eller annan sådan verksamhet.Det går alltså inte att pliktutbilda folk för att saneraoljeutsläpp även om det vore önskvärt.Jag hänvisar, som jag sade tidigare, till Pliktutred-ningen. Om man där kommer fram till att detta är enrimlig förändring får man återkomma med en begäranom lagstiftning som tillgodoser de här kraven. Per-sonligen är jag inte alls främmande för detta. Jag barahänvisar till att läget just nu är sådant att vi inte kananvända gällande lagstiftning för det här. Låt ossvänta på syn först.Sedan åter till materielfrågan. här förbandsorter mot industriorter. Jag vet intevad som är bättre eller sämre i det sammanhanget.Det du säger är att det inte spelar någon roll om detbli arbetslöshet i industriorterna bara vi kan behållaarbetstillfällena i förbandsorterna.Anf. 72 ():Fru talman! Dagens betänkande med anledning avregeringens proposition Förändrad omvärld - omda-nat försvar lämnar mycket övrigt att önska. För attförstå den halvering av Försvarsmakten som blirresultatet av Socialdemokraternas och för-svarsuppgörelse måste man titta tillbaka lite grannoch se vad som har hänt sedan 1994.Jag kommer därför i mitt anförande att först taupp handläggningen av försvarspolitiken och hur denpåverkat Försvarsmaktens ekonomi. Därefter skall jagmycket kort kommentera försvarets förmåga samttotalförsvarsplikten.När det gäller handläggningen av försvars- ochsäkerhetspolitiken kan jag konstatera att Socialdemo-kraterna och har gått ifrån en ordning somgällt i . Det har ju varitvanligt att de flesta partierna i riksdag kom-mit överens om hur det skall gå till.Inför varje försvarsbeslut års för-svarsbeslut har först, antingen genom försvarsbered-ningar eller genom kommittéer, säkerhetspolitikenavdömts; detta innan anslagsramar och försvaretsförmåga handlagts.Sedan 1994 har tågordningen varit en annan. Försthar den ekonomiska ramen satts. Därefter har för-svars- och säkerhetspolitiken mer eller mindre fåtträtta sig därefter. Även om majoriteten i Försvarsbe-redningen inte medvetet sneglat på miljar-derna kan man inte undgå att påverkas av de direktivom ekonomin som regeringen har lagt. Så hardet också varit inför det beslut som skall tas . Atthandlägga försvars- och säkerhetspolitik på detta sättär, åtminstone enligt min mening, oacceptabelt.Så till ekonomin. försvarsbeslut resulte-rade förutom i nedskuret anslag med 4 miljarder kro-nor också i en obalans mellan uppgift och eko-nomi. Det ledde till minskad utbildning av verksam-het inom försvaret. Därefter fullföljde inte regeringenriksdagens beslut om kompensation till Försvar-smakten för ändringen av anslagsförordningen. Omdet sedan gällde kanvi lämna därhän men Försvarsmaktens planeradeverksamhet och investeringar omkullkastades påmycket kort tid.I dag fullföljs raseringen av svenskt försvar ge-nom en nedskärning med ytterligare 4 miljarder kro-nor . Sammantaget innebär de senaste årensnedskärningar och dagens beslut att försvarets förmå-ga att försvara hela måste, och kan, starktifrågasättas.Enligt ÖB:s förslag/konsekvensbeskrivning, somlämnades , reduceras både krigs- ochgrundorganisationen i en omfattning som borde oroade allra flesta medborgare, politiker och andra i Sve-rige.Tidigare fanns det ett stort samförstånd om att fle-ra brigader skulle kunna operera i vinterklimat. ärrisken stor att inte ens en brigad blir fullt vinterutbil-dad. Som norrlänning som vet vilka förhållandena ärblir jag ännu mer oroad över att utvecklingen kan bliatt bara ett fåtal soldater blir vinterutbildade.Risken finns att fördelen med sammanhållna gar-nisoner slås sönder när specialförbanden föreslås bliutbildade på endast en plats i . Det är att gåtillbaka till någonting gammalt som inte visade sigvara bra. Därför är det viktigt att närmare titta pådetta inför höstens försvarsarbete.Vidare har vi föreslagit att hela det militära för-svarets personalförsörjning skall ses över. Jag skallhelt kort beröra pliktfrågan.Vi måste snabbt få ett beslut när det gäller uttag-ning av ungdomar genom pliktlagen. De senaste årensförändringar dels genom besparingar, dels på annatsätt har inneburit att stora förändringar i antalet värn-pliktiga och kanske framför allt när det gäller deuppgifter som de är uttagna för inte har kunnat full-följas. De som med kort varsel fått besked om att deinte kommer att inkallas har missat kanske bådevärnplikt och civil utbildning. Det är naturligtvisotillfredsställande. Därför måste vi se till att vi har enpliktlag som fungerar. Dessutom kommer kanskebara en tredjedel, eller drygt det, av dem som mönst-rar att inkallas. Det är då också viktigt att få en rättvi-sa i det hela.Vi måste se till att också de värnpliktigas ekono-miska ersättning och meritvärdering ses över. I varjefall måste man kunna acceptera att man lever underen pliktlag. Orättvisan kan annars bli alltför stor, ochförankringen och viljan när det gäller att gå en för-svarsutbildning kan också minska.Fru talman! Med detta korta anförande yrkar jagbifall till reservation 1 under mom. 2 men givetvisstår jag bakom samtliga moderata reservationer.Anf. 73 () replik:Fru talman! har ju några extra mil-jarder - hur många är inte redigt klart - att spendera.Då är frågan om det är som medierna beskriver - att,som och andra moderater som åkerrunt och förklarar, i stort sett alla regementen kanräddas med just dessa miljarder. Eller är det så somHenrik skriver i ,nämligen att man måste använda de här medlen till attgöra en snabbare omställning för att snabbare formadet nya försvaret? Skall man alltså hålla fast vid detgamla och rädda alla regementen med de extra mil-jarderna eller skall man använda pengarna offensivtför att gå mot det nya försvaret?Jag har med tillfredsställelse läst den moderata re-servationen, som bl.a. har skrivitunder: "Mycket av det gamla måste successivt fasasut - - -." Vidare står det: "I stället för en relativt stormen kvalitetsmässigt begränsad armé bör ett renodlatkvalitetskoncept väljas. "Detta ligger helt i linje med det som regeringenföreslår. Min fråga till är: Räddar eraextra miljarder de regementen som du är ute ochräddar eller säkerställer de en snabb omställ-ning/omriktning av försvaret?Anf. 74 () replik:Fru talman! Ja, , vi från moderataförsvarskommittén åker runt i landet för att besöka såmånga platser som möjligt. Det är en fullständigtfelaktig bild som Juholt talar om här. På varenda platssom besöks - senast var och jag i Eksjö- talar vi om att inte ens med de moderata extra mil-jarderna kan alla förband eller grundorganisationenbibehållas.Självklart står vi bakom det som står i reservatio-nen. Förändringen inom försvaret måste ske men intepå det sätt som Socialdemokraterna och Centernföreslår.Anf. 75 () replik:Fru talman! Jag tror att detta är ett värdefulltklarläggande som man också i val-krets kommer att ha glädje av. sägerju här i kammaren att även med moderat politikkommer ett stort antal regementen i landet att läggasned, till förmån för den omställning av försvaret somSocialdemokraterna och genomför men somni vill genomföra snabbare. Det innebär alltså inte attett par extra miljarder räddar regementena. Det tyckerjag är ett klarläggande. Kanske har det inte varit full-komligt tydliggjort tidigare men tydligen skall det blipå nämnda sätt.Anf. 76 () replik:Fru talman! Från min sida har det varitklarlagt hur det skall vara. Det som Juholt säger, att vivill ha en snabbare förändring i den riktning somSocialdemokraterna och har föreslagit,stämmer däremot inte. I övrigt kan jag trösta Juholtmed att jag även i min egen valkrets vid varje tillfällehar sagt att ingen skall tro att samtliga förband ellerregementen kan vara kvar.Anf. 77 ():Fru talman! Jag tänker koncentrera mig på JAS-problematiken i mitt anförande.De kommande tio åren är det tänkt att vi skall sat-sa 7 miljarder på . Det motsvararca av materielanskaffningen , och detmotsvarar av de totala försvarsutgifterna perår framöver.När det första JAS-beslutet togs 1982 var det somett led i att stärka invasionsförsvaret. När vi i dagfortsätter på den inslagna är motiven intelängre i första hand försvarspolitiska utan snarareförsvarsindustriella, för att inte säga kommersiella.Förre försvarsministern, . , tyck-er att vi bör sälja av 50 till 75 JAS-plan till föratt rädda hem några pengar. Nuvarande försvarsmi-nistern, , medger i en TT-intervju attegentligen behövs endast 60-80 flygplan för stridsbe-hov. Dessutom saknas flygförare till de 200beställda planen.Alla är i princip överens om att är för stor, och man skulle kunna sparaminst på försvarsnotan eller ca 4 miljarder kro-nor om vi satsar på ett flygförsvar som motsva-rar det angivna försvarsbehovet. Det är pengar som vii stället kunde satsa på en kortare värnpliktsutbildningför pojkar och flickor eller föra över till den socialainfrastrukturen.Detta är också andemeningen i det brev som 54höga arméchefer översände till ÖB i vår.Även cheferna för marinen och flyget har sedan an-slutit sig till kritiken av JAS.Ändå motsätter sig ÖB och försvarsministern attompröva . Man sitter fast i klausul- ochkontraktsträsket och tvingas låta penningen styraförsvarspolitiken, trots att omprövningsbehovet äruppenbart.JAS-projektet har varit i blåsväder tidigare menhar fått leva vidare. havererade detförsta planet vid den sjätte flygningen och kritikenblev stark. havererade JAS 39 vid enflyguppvisning i trots att det vid det lagethade framförts varningar och allvarlig kritik motplanet för dess tippinstabilitet och svaga motor. 1996genomförde en granskning avekonomin, som visade en kostnadsökning från 25miljarder till 67 miljarder.I dag är planet förbättrat men lider fortfarande avmånga brister. Ekonomin är fortsatt ett problem.I det senaste numret av tidskriften , om tek-nisk information för flygmaterieltjänsten, kan vi läsaatt JAS 39 är ett omoget flygplanssystem,att bränsle- och luftsystem är en källa tillbekymmer, att databussarna som enligt tillverkarenaldrig skulle orsaka problem ändå gör det. Reserv-delsbristen är besvärande, och fortfarande saknasflera hundra underhållsföreskrifter för Gripen osv.Vi ser att bristerna också lett till att presumtivaexportländer avstått från att köpa planet. Närmasteintressent har varit Lockhead i . Menderas spekulation består i att man vill ha den tvåsitsi-ga versionen, dvs. ett skolflygplan som marinen iUSA behöver för att träna blivande piloter i olikaroller, attack, jakt, flyg och spaning.Eller som gamle generalen ut-trycker det i en debattartikel: Vad försvaret får för100 miljarder kan med viss rätt betecknas som ettskolflygplan. Det krävs tillskott av många miljarderinnan beteckningen JAS blir sann. Så har han uttrycktsig.Drömmarna om exportframgångar kommer medall sannolikhet att förbli drömmar, inte minst nu efterdet massiva och grymma flygkriget i Kosovo ochSerbien där västländernas försvarsindustrier ostörtfått testa sina flygvapensystem i stor skala. Vad harJAS att sätta emot dessa konkurrenter?Från sida har vi från första börjanvarit kritiska till hela . Vi menar att vinu kommit till en kritisk brytpunkt där hela projektetbör tas under nytt övervägande.Dessutom anser vi det samhällsekonomiskt van-sinnigt att binda upp tusentals kunniga människor i endestruktiv och lågproduktiv verksamhet samtidigtsom den civila industrin och högteknologiska tjänste-sektorn sägs ropa efter kvalificerad arbetskraft.Anf. 78 () replik:Fru talman! säger att drömmarnaom exportframgångar förblir drömmar.Ja, inte blir det lättare av att ordföranden för riks-dagens tredje största parti åker till en av köparna ochuppmanar denne att inte köpa de svenska flygplanen.Det var ett märkligt agerande som före-trädare gjorde. Det uppmärksammades inte minst avpresident på hans besök här i . Manförstår inte av vilken anledning man i ett demokra-tiskt land som inte själv skulle ha mandatatt fatta ett sådant beslut.Jag skulle alltså vilja fråga : Påvilket sätt möter man problemet med att drömmarriskerar att bli drömmar genom att man exempelvisuppmanar sydafrikaner att köpa franska eller ameri-kanska flygplan i stället för de svenska flygplan somde är intresserade av att köpa av oss?Anf. 79 () replik:Fru talman! Jag tror ju aldrig att uppmanat sydafrikanerna att köpa franska ochandra flygplan. Däremot har hon klart sagt ifrån attdet här naturligtvis är egen sak att be-stämma. Det kan inte vi bestämma i . Jag troratt överdriver den här ambassadberät-telsen lite grann.Anf. 80 () replik:Fru talman! Jag förstår att det är en besvärlig frå-ga för . Det är ju inte min tolkning som ärdet viktiga. Det viktiga är hur landet tolka-de det hela. Försvarsministern och presidenten tolka-de alldeles uppenbart det sade i Sydafrikasom att de inte borde köpa . Därmeduppmanade hon underförstått till att köpa flygplanfrån något annat land. Det sydafrikanska parlamentethade ju redan beslutat om att anskaffa flygplan ochman var intresserad av svenska flygplan.Jag undrar om ett sådant agerande på något sättkan förhindra att drömmar om exportframgångarfortsätter att vara just drömmar. Nej, ett sådant age-rande från , det tredje största partiet ikammaren, är faktiskt direkt kontraproduktivt ochriskerar att markant försvåra våra möjligheter att säljadetta flygplan.Anf. 81 () replik:Fru talman! Det känns lite konstigt att debatteranågonting som man bara har via hörsägen. Jag vetsjälv vad har sagt, och det stämmer inte medden bild som har gett här.För egen del kan jag bara säga att självfallet harvarje nation rätt att hålla ett visst flygförsvar. Det harSverige, det har alla länder. Man har rätt att bevakasitt territorium. Självfallet har rätt att bytaut gamla plan mot nya.Personligen har jag ingenting emot om man köperJAS. Det är, som sagt var, en gökunge i försvarsboetsom kostar enorma pengar. Kan vi rädda hem någrakronor är väl inte det helt fel. är det tyvärr så attSverige har väldigt dålig rabatt när vi lyckas säljaplanen, . Det är ju skandalöst lågt medtanke på de ansträngningar man lägger ned på attsälja planen åt Wallenberg.Anf. 82 () re-plik:Fru talman! Jag vill å det kraftigaste vända migmot beskrivning av JAS-projektetoch de brister man påstår att systemet har.Systemet, som man fattade dubbla beslut om1982, har ju visat sig vara en kombination av tillräck-liga prestanda och ett mycket lågt pris. Framför allt ärdet på exportmarknaden av stort intresse att planetkan hanteras på ett ganska enkelt sätt också av värn-pliktig personal på marken. Det är också ett plan somhar låga drifts- och underhållskostnader, inte minstjämfört med de flygsystem vi själva har haft tidigaremen också med dem som flygplanet konkurrerar med.När det gäller planets framtid är det lätt att hållamed om att fortsätter vi inte att satsa på projektet ärdet självklart att det kommer att få brister i de olikaroller som det har. Det är klart att det behöver utrust-ning. Varnar- och motmedelssystem är ett exempel,radarjaktrobot ett annat. ett preci-sionsvapen med medellång räckvidd för att ge attack-kapacitet, behövs också.Det är min uppfattning att vi för att åstadkommadetta bör stå fast vid det beställda antalet flygplan.Detta måste vara avsevärt svårare för socialdemokra-terna, som kanske kunde förutsätta att man avsåg attminska försvarsekonomin och därmed åstadkommaden obalans som åtminstone jag upplever finns i detÖB-underlag som presenterades i förra veckan.Det var faktiskt som var för-svarsminister när JAS-kontraktet slutligen skrevs på1997. För att kunna se till att projektet får en långlevnad är följande enligt min mening särskilt viktigt:1. att göra klart att vi även fortsättningsvis satsar pådet,2. att se till att de detaljer för att fullända systemetsom jag har talat om verkligen också köps in och3. att inte bejaka den nedskärning av förslagsansla-gen som innebär att de övriga försvarsgrenarna fårbetala priset för satsningen på det här systemet.Anf. 83 () replik:Fru talman! Jag vill börja med att hålla med Hen-rik om att JAS Gripen är ett väldigt lätt-fluget plan, som är populärt bland piloterna. Det äromvittnat att de gillar att flyga med planet. Men Hen-rik räknade upp en massa brister som jagsjälv inte hade med i mitt inlägg: sådant som fattas,sådant som behövs och sådant som kostar ytterligaremiljarder, som tar upp här, för att viskall få ett färdigt plan.Dessutom vet vi att det inte heller är Natokompa-tibelt, vilket naturligtvis försvårar exporten.