prot · GM0991 · 1999-05-05 00:00:00 — Nåväl,denna fråga kommer upp i samband med ett betän-kande om några veckor.I detta betänkande kan vi hur som helst inte varariktigt nöjda med att utskottsmajoriteten än en gånghänvisar till beredningen i av be-tänkandet om den kommunala självstyrelsen ochgrundlagen. Om senfärdigheten är ett uttryck föromtänkande i och en ny känsla förden kommunala självstyrelsen är trögheten kanske avgodo, men dessvärre finns det nog anledning att troatt ett eventuellt förslag inte kommer att ha den önsk-värda inriktningen. Man kan förstås också säga attinget förslag alls är bättre än ett dåligt förslag. Hursom helst kan vi inte vara nöjda med att utskottsmajo-riteten än en gång skriver att det pågår beredning avett betänkande som kom ochsom uppenbarligen - låt vara av goda skäl - blivit enhyllvärmare.Fru talman! Jag yrkar bifall till reservation nr 4.Anf. 11 ():Fru talman! Jämställdhetsaspekter i lagstiftnings-arbetet är någonting som har tagit upp iett par motioner som behandlas i föreliggande betän-kande. Där krävs att jämställdhetsdirektivets sakligainnehåll skall återinföras i kommittéförordningen.Vi hade tidigare ett s.k. jämställdhetsdirektiv sominnebar att man på ett mycket offensivt sätt gentemotalla utredningar pläderade för att jämställdhetskon-sekvenser och förhållanden kring jämställdhetenskulle analyseras i utredningarnas förslag och i verk-ningarna av de förslag som utredningarna lade fram.Det skulle egentligen gälla alla utredningar.Då den nya kommittéförordningen kom skrevsdetta om, och det blev i stället mer upp till varjekommitté huruvida man skulle kunna genomföra enjämställdhetsanalys eller inte.På samma sätt har det funnits ett sorts krav riktatmot propositioner. Men inte heller där tycks manegentligen leva upp till det hela.Man kan ju säga: Är det här nu någonting som deradikala feministerna i har hittat på?Är det någon sorts ohemula överkrav för att profilerasig?För att granska detta tog jag KU:s majoritetsytt-rande i betänkandet på allvar, och sedan granskadejag den propositionsflod som har inkommit till före-liggande riksmöte.Utskottsmajoriteten säger så här, och det är utom-ordentligt förpliktande: Som utskottet harpåpekat kan , om regeringen skulle läggafram en proposition utan någon jämställdhetsanalys,ställa regeringen till svars för detta.Om man gör en analys av jämställdheten bör be-greppet jämställdhet rimligen förekomma. När jaggjorde en datasökning på propositioner under inneva-rande för att se hur ordetjämställdhet förekommer fann jag att det förekommer28 gånger.I bugetpropositionen fick jag 19 träffar, och dågäller det sammansättningar, t.ex. närordet upprepas. Det ärju alltså inte fråga om någon jämställdhetsanalysvarje gång, om ens någon. I vårpropositionen före-kommer ordet jämställdhet två gånger. Sedan före-kommer det i sju övriga propositioner, en gång i var-je.Det har avgetts 106 propositioner och skrivelser.Det är löpande numrering, men det rör sig i alla fallom uppemot ett hundratal propositioner. I nio avdessa har ordet jämställdhet förekommit, och i nästaningen av propositionerna har det funnits någon analysav förslagets betydelse för jämställdheten.Fru talman! Spontant kan man tycka att det är nå-gon sorts feministisk profileringskrav, men när mansedan granskar den faktiska verkligheten och läserpropositionerna i samband med konstitutionsutskot-tets uttalande att regeringen faktiskt kan ställas tillsvars om det i en proposition inte förekommer någonjämställdhetsanalys, visar resultat att det i varje fall iminst 93 propositioner - och kanske ännu fler - inteförekommer en tillstymmelse till jämställdhetsanalys.Det gör ju att kravet på main-streaming, dvs. attsynliggöra kvinnofrågorna, att synliggöra vad olikaförslag får för konsekvenser för jämställdheten, är ettutomordentligt tungt och berättigat krav, därför attdetta missköts gruvligt och beklagligt.Detsamma gäller det krav som finns i en annanmotion från , nämligen kravet på skall könsuppdela statistik. Det förs ekonomiskstatistik och annan statistik med felaktiga och förstora aggregat där man inte delar upp statistiken så får klart för sig olika tendenser mellan olikasociala klasser och mellan olika etniska grupper.Statistiken döljer också de skillnader och den bety-delse som olika förslag har för de olika könen.Det är alltså helt klart att utredningsväsendetmåste skärpas till. Vi måste se till att regeringen skär-per sig. Det måste komma fram uppgifter, utredningaroch ett tänkande som tydliggör jämställdhetsaspek-terna, som tydliggör kvinnoförtrycket, som tydliggörhur långt vi har nått i kampen för jämställdhet.Fru talman! Vi har tre reservationer till betänkan-det KU26 i samma fråga, men i olika varianter. Förtids vinnande nöjer jag mig med att yrka bifall tillreservation nr 1. försäkrar jag att till nästaKU-granskning kommer det en skärpt anmälan frånVänsterpartiet när det gäller bristen på jämställdhet-sanalyser i olika regeringsförslag.Anf. 12 ():Fru talman! Under den senaste borgerliga rege-ringstiden med förre folkpartiledaren som socialminister och jämställdhetsministerinfördes på hans initiativ ett allmänt jämställd-hetsdirektiv riktat till samtliga kommittéer och sär-skilda utredare med uppdrag att redovisa jämställd-hetspolitiska konsekvenser. Jämställdhetsdirektivetålade samtliga utredningar att analysera det rådandeläget när det gällde både jämställdheten inom detaktuella området och jämställdhetskonsekvenser avde egna förslagen.Men i likhet med flera andra direktiv upphördedetta direktiv att gälla i sambandmed att den nya kommittéförordningen trädde i kraft.Denna förordning säger att en utredning skall angejämställdhetskonsekvenser om förslagen i ett betän-kande har betydelse för jämställdheten mellan kvin-nor och män.Av ett mycket radikalt och offensivt jämställd-hetsdirektiv har det alltså blivit några till intet för-pliktande rader i den nya kommittéförordningen. Nuligger det på varje enskild kommitté eller utredare attavgöra om de egna förslagen kommer att påverkajämställdheten eller inte. förutsattes allaförslag påverka jämställdheten och utredningen måstemotivera ett undantag från den regeln.Detta är inte alls bra. Det handlar om en försäm-ring av de jämställdhetskrav som den borgerliga rege-ringen införde på det statliga utredningsväsendetsområde. Jag, som folkpartist, är därför både glad ochtacksam över att i sin motion har upp-märksammat dessa negativa förändringar för jäm-ställdheten och att man vill göra något åt dem. Så villju även Miljöpartiet.Vi är flera, både kvinnor och män, som över depolitiska blockgränserna känner oss som jämställd-hetens vakthundar. Vi måste alltid skälla till när jäm-ställdheten attackeras.Men, fru talman, det räcker inte bara med att an-lägga ett jämställdhetsperspektiv i det statliga utred-ningsarbetet. Regeringen måste också i sina egnapropositioner redovisa förslagens konsekvenser förjämställdhet mer regelmässigt och på ett tydligaresätt.Det är också viktigt att när regeringen, och natur-ligtvis också utredningar, i sina olika förslag redovi-sar statistik, att denna är uppdelad på kön. Risken ärannars att det skapas ett underlag för könsblinda poli-tiska förslag som inte tar hänsyn till den inbyggdabristen på jämställdhet mellan män och kvinnor. Des-sa synpunkter framgår av reservationerna 1, 2 och 3,vilka jag naturligtvis stöder.Fru talman! I regeringens skrivelse framhålls isista avsnittet behovet av fler kvinnliga ordförandenrespektive särskilda utredare. Detta är också ett gam-malt önskemål från konstitutionsutskottet.Även om andelen kvinnor på dessa poster kraftigthar ökat är könsfördelningen fortfarande i obalans.Regeringen uppmärksammar också i skrivelsen attalltfler kvinnor utses till chefer inom den statligaförvaltningen. I det sammanhanget vill jag göra någrareflexioner.Enligt uppgifter som jag har fått är av gene-raldirektörerna kvinnor. Eftersom jag har möttflera kvinnliga generaldirektörer som lämnat sinaposter innan förordnandetiden har gått ut har jag tagitreda på tjänstgöringstiderna för såväl de kvinnligasom de manliga generaldirektörerna. Det gäller demsom både har utnämnts till och lämnat sina postersedan 1978.Då finner man att kvinnorna har tjänstgjort i ge-nomsnitt bara i , medan männen tjänstgjortlängre tid, . Det är alltså att notera att det ärväldigt ovanligt att generaldirektörer, oavsett kön,stannar hela förordnandetiden, 6 år.Sedan kan man naturligtvis fråga sig varför dekvinnliga generaldirektörerna lämnat sina poster efterså som . Är det för hård press på gene-raldirektörer? Det här, fru talman, tycker jag är värten mässa i sig.Fru talman! Jag står naturligtvis bakom samtligafp-reservationer som är gemensamma med Vänsternoch , men jag nöjer mig med att yrkabifall till reservation nr 1.Anf. 13 PER ():Fru talman! Det är viktigt att reformer och andraförändringar i vår verksamhet grundas på väl under-byggda beslut. Beslutsunderlaget måste hålla högkvalitet. Det förutsätter i sin tur att arbetande kom-mittéer fungerar bra, att det finns en hög och allsidigkompetens inom dem och att det finns tid att övervä-ga de frågor som behandlas.Miljöpartiet har därför i motionen K293 yrkat påatt regeringen skall ta åt sig vad revisorerna anförtbeträffande kommittéväsendets roll, arbetsvillkor ocharbetsformer men också remisshanteringen av kom-mittérapporter.Vi anser att det är särskilt viktigt att kommittéeranvänds för att förbereda svenska ståndpunkter i EU.Statskontorets undersökning om EU-medlemskapetseffekter på den svenska statsförvaltningen visar attdepartementen i mycket liten utsträckning använt sigav det svenska utredningsväsendet när kommissionenlagt fram förslag eller initierat arbete inom ett områ-de. Utredningar har i stället gjorts inom departemen-ten eller som uppdrag på enskilda myndigheter.EU-medlemskapet innebär en möjlighet för Sveri-ge att väcka frågor som man vill att kommissionenskall ta upp. För det krävs förstås ett gediget sakun-derlag, som med fördel kan tas fram av just en kom-mitté.Vi anser också att fler bör komma in tidigt i EU:sbeslutsprocess. Ett sätt är att vid viktigare frågortillsätta t.ex. en "skuggutredning" här i , isyfte att få fram de svenska ståndpunkterna. Dengenomsnittliga tiden från det att en fråga börjar bere-das av kommissionen till dess att konkreta förhand-lingar äger rum i ministerrådet är omkring . Detbetyder att det i allmänhet finns gott om tid för attförbereda svenska ståndpunkter med hjälp av kom-mittéväsendet.Sedan jag skrev motionen har ju en ny kommitté-förordning trätt i kraft . Dessutomhar en ny organisation, Kommittéservice, inrättats.Regeringen har alltså, i linje med vad Riksdagensrevisorer anfört och yrkat i motionen,vidtagit åtgärder för att stärka kommittéväsendet.Bl.a. är man inriktad på att tillgodose behovet av attförbättra initieringsfasen i kommittéarbetet med tidigproblemidentifiering och tydlig strukturering, menockså att tillgodose behovet av att göra direktivenmer tydliga. Mina motionsyrkanden är därmed upp-fyllda. Det är jag nöjd med och behöver inte reserveramig på dessa punkter.När det däremot gäller jämställdhetsaspekterna ilagstiftningsarbetet finns det anledning att kräva merän det som regeringen nu är inriktad på. Det var intebra att ta bort det generella jämställdhetsdirektivet föralla utredningar och att i den nya kommittéförord-ningen ersätta det med att jämställdhetskonsekvenserskall anges när förslagen i ett betänkande har betydel-se för jämställdhet mellan män och kvinnor. Detta ären klar försämring.Argumentet att det generella direktivet varit svårtatt hantera duger inte som argument i förhållande tillfrågans betydelse, menar jag. Jag tror att det i ställetvisar på en brist på insikt om hur nära nog alla besluti samhället får konsekvenser i ett jämställdhetspers-pektiv. En del vill gärna ringa in bestämda och han-terliga frågor och områden som relaterade till våraroller som män och kvinnor, medan andra ansesoviktiga i det avseendet. Detta är alltså något av eninnovation i förhållande till den breda samsyn somskapade det tidigare gällande generella jämställdhets-direktivet.I verkligheten är det inte så väl ställt, fru talman.Även om vi kan se och mäta inte obetydliga framstegpå området, är det mycket som återstår, och framste-gen kan lätt förloras om vi inte konsekvent driverjämställdhetsfrågan vidare.Det generella jämställdhetsdirektivet eller någotmed lika kraftig innebörd bör därför införas som ettsärskilt stycke om jämställdhetsaspekter i kommitté-förordningen. För att inte framstegen skall gå förlora-de måste regeringen också konsekvent och noggrantfölja upp jämställdhetsfrågornas hantering i utred-ningarna.Regeringens propositioner bör vara föredömen närdet gäller att tydliggöra konsekvenserna för jäm-ställdheten. Det är de inte , som riktigt påpekade. Därför är det också viktigt att allstatistik är könsuppdelad i regeringens förslag, så atteventuell brist på jämställdhet åskådliggörs och där-med kan åtgärdas.Fru talman! Jag stöder reservationerna 1, 2 och 3,som bygger på Vänsterns motioner, men yrkar bifallbara till reservation nr 1.Anf. 14 ():Fru talman! Det är naturligtvis en viktig debattsom vi nu för kring jämställdheten. Men jag kan inteundgå att konstatera att det väl knappast finns någonrepresenterad i eller i konstitutionsutskottetsom är emot jämställdheten, utan alla försöker vi påolika sätt främja jämställdheten. Vad debatten litegrann kommit att handla om är egentligen vem somär ännu mer för jämställdhet än några andra. Jagtycker att inlägg här handlade väldigtmycket om det.Det som nu har att ta ställning till äralltså regeringens kommittéberättelse och den redo-görelse som regeringen har lämnat för hur kommit-téväsendet är organiserat, eller snarare sagt omorga-niserat därför att det har ju skett väldigt mycket vadgäller möjligheterna för kommittéerna att arbeta.Kommittéservice har inrättats, och man arbetar påolika sätt med att skapa ännu bättre förutsättningar förutredningarna att producera väldigt bra analyser ochunderlag för regeringens propositioner och så små-ningom också för beslut.Jag tänker inte, fru talman, uppehålla mig mer viddenna fråga just , utan återvänder till frågan omjämställdheten.Enligt min mening är det mer en fråga om sättetatt formulera arbetsuppgifterna för kommittéerna änen fråga om att vara mer eller mindre intresserad av,eller mer eller mindre för, jämställdhet mellan könen.Jag vill erinra om att det redan i regeringsformenär fastslaget att ett grundläggande mål för politiken ärjämställdhet mellan könen. Överst på s. 10 i utskottetsbetänkande uttrycks följande: "Utskottet kan konsta-tera att genom målsättningsstadgandet i 1 kap. 2 §regeringsformen har jämställdheten mellan könenupphöjts till en grundläggande statsrättslig norm, somskall ligga till grund för de politiska beslutens inne-håll. "Mot detta mycket klara stadgande kan man ju frå-ga sig om det egentligen alls behövs direktiv tillkommittéer att beakta jämställdheten i sitt arbete. Jagtror dock att det kan vara nödvändigt att upprepaförutsättningarna. Men vad det handlar om är ju hu-ruvida det skall vara, som det var tidigare, ett gene-rellt gällande direktiv till kommittéerna eller om varjekommitté får se över vilka behov som finns av att justi det kommittéarbetet diskutera dessa frågor. Det ärdetta diskussionen handlar om.Här får man då erinra om att bl.a. våra kolleger iRiksdagens revisorer har kritiserat dessa generellakommittédirektiv och menat att man skall ha merspecifika direktiv för de olika kommittéerna. Dennakritik som revisorer har riktat mot degenerella kommittédirektiven har denna kammareställt sig bakom. Och när sedan regeringen har inrät-tat och ordnat systemet i enlighet med vad riksdagenhar sagt, då ställer sig riksdagsledamöter upp ochsäger: Detta är ju alldeles fel. Det måste ju vara så attdet skall vara generella direktiv för att kommittéar-betet skall fungera väl. Jag tycker inte, fru talman, attdet är särskilt lätt att få detta att gå ihop.Fru talman! Jag skulle vilja ställa en fråga tillKenneth , som ju tog till ganska rejäla bröstto-ner i den här frågan. Såvitt jag vet var i , den kommittésom avlämnade ett betänkande om medbor-garskapet. Jag skulle vilja fråga hurlångt det avsnitt som upptar jämställdhetsanalysen pådet här området är i detta kommittéarbete. Det skullevara intressant att få en liten redogörelse för jäm-ställdhetsanalysen i den kommitténs utredningsarbeteför att belysa att i olika sammanhangaktivt beaktar de här frågorna.Fru talman! pläderade förmotioner som handlade om att den kommunala själv-styrelsen skall grundlagsfästas, eller man kanskesnarare skall uttrycka det: på ett bättre sätt grundlags-fästas. Det finns ju stadganden i grundla-gen om den kommunala självstyrelsen. Jag vill på denpunkten konstatera det som också finns i utskottsbe-tänkandet, att det gjordes en ingående analys av denkommunala självstyrelsen och grundlagen. Där kon-stateras ju att denna fråga förvisso på intet sätt ärenkel att lösa.Den utredningen finns nu i , ochden är såvitt jag kan förstå föremål för en del övervä-ganden. Man kommer dock ganska snabbt fram till attdet är ett utomordentligt stort problemkomplex somman har när det gäller diskussionen om att grundlags-fästa den kommunala självstyrelsen.Jag skulle vilja fråga omhan ser någon motsättning eller något problem i dengenerella lagstiftning som vi har beträffande en radolika välfärdsfrågor, exempelvis vård och omsorg,där det skall vara lika över hela . Människorskall inte ha olika behandling beroende på var manbor i . Finns det någon motsättning mellandetta och ett, som jag uppfattar det, fundamentalis-tiskt moderat krav på grundlagsfästande av denkommunala självstyrelsen?Fru talman! Jag vill med det här yrka bifall tillhemställan i betänkandet och avslag på samtliga re-servationer.Anf. 15 () replik:Fru talman! Jag får väl börja med den här direktafrågan om som GöranMagnusson ställer. Jo, där diskuteras faktiskt ocksåjämställdhetsfrågor. Jag vet inte om har uppmärksammat det. Bl.a. förstärker vi dettaså att också barn till svenska fäder kan bli medborga-re på ett enklare sätt i parförhållanden med två natio-naliteter. Detta gör vi för att mannen egentligen, densvenske mannen i det här fallet, har varit diskrimine-rad. Så visst finns det jämställdhetsaspekter också iden kommitténs arbete.Ingen är emot jämställdhet, säger . Nej, det är gott och väl. Men det finns någontingsom heter repressiv tolerans, dvs. att visst är man för,men man vill ändå inte ta ut några praktiska konsek-venser av det hela. Jag vill inte säga att det gällerGöran på något sätt, fru talman. Jag me-nar bara att om vi verkligen är för jämställdhet måstevi också se till att ojämställdheten synliggörs. Annarsförlorar ju kampen för jämställdhet i argument, slag-kraft och tyngd. Därför är det nödvändigt att granskat.ex. regeringens propositioner.Det här står ju, som säger, iKU:s yttrande. citerade ju mening-en innan den jag citerade, alltså att det är en stats-rättslig norm och att om en proposition inte innehållernågon jämställdhetsanalys är det ett skäl att dra rege-ringen inför KU. Det säger KU:s majoritet i sin skriv-ning. Och jag kunde visa med statistik att det är om-kring 100 propositioner som faktiskt saknar jäm-ställdhetsanalys. Så nog kan man säga att det finns enbrist på sådan.Anf. 16 () replik:Fru talman! Får jag först säga att när det gällerMedborgarskapskommittén frågade jag egentligeninte om det fanns förslag i den här riktningen. Detgällde mer den här övergripande analysen som enligtKenneth och skall finnas i allasammanhang. Det var den jag var ute efter, och jagblev inte övertygad om att ens den kommitté somKenneth har varit ledamot i hade gjort en or-dentlig jämställdhetsanalys som skulle kunna få bety-get stort A utifrån värderingar när detgäller att det i regeringens förslag skall finnas jäm-ställdhetsanalyser. Så jag tycker inte att jag kännermig övertygad om att tar sig ur den därfrågan genom att hävda att det finns ett eller annatförslag i sammanhanget.Sedan gäller det genomgång av ettantal propositioner och skrivningen i datorn. Det harväl skett i går, eller ganska sent i alla fall. En annanfråga som inställer sig är naturligtvis hur många mo-tioner har medverkat till i anslutningtill de propositioner som innehåller frapperande bris-ter när det gäller jämställdhetsanalyser, motioner somtar sikte på att åstadkomma dessa jämställdhetsanaly-ser.Det är ju inte så att den enda möjligheten för enriksdagsledamot eller för att diskutera medregeringen eller påpeka för regeringen att det brister inågot avseende är att dra regering eller statsråd införkonstitutionsutskottet, som jag tror att uttrycktesaken. Det finns ju faktiskt möjligheter att motionera,ta upp det i debatten och på olika sätt försöka påver-ka. Det skulle vara intressant med en redovisning avantalet motioner i förhållande till det hundratal pro-positioner som har brister i jämställdhetsanalysen,motioner som tar sikte just på jämställdhetsanalysen.Anf. 17 () replik:Fru talman! Visst kan vi diskutera , men det är klart att dennas analys avmedborgarskapslagarna i förhållande till jämställd-heten ledde fram just till detta förslag. Och där före-kom det en analys. Men det är klart, hade det gene-rella direktivet funnits och slagit med lite ökad krafthade man kanske kunnat prestera ännu mer.Sedan är det ju så, fru talman, att försöker komma ifrån vad konstitutionsutskottetsjälvt säger här. Man ålägger inte opposi-tionspartier att i sina motioner skriva någonting omjämställdheten. Men det står faktiskt i utskottsmajo-ritetens bedömning, som jag förmodar att utskottetsvice ordförande till fullo delar och väl också påyrkarsitt bifall till, att om regeringen skulle lägga fram enproposition utan någon jämställdhetsanalys så kanriksdagen ställa regeringen till svars för detta. Ochjag har visat att det i åtminstone 100 propositioner tillnuvarande riksdag saknas jämställdhetsanalys. Jagmenar, det här är ju ord som utskottet självt tar i sinmun om propositioner.Sedan tror jag att jag kan gå i god för att där detfinns skäl att påpeka jämställdhetsaspekter så är noginte precis det parti som missar densaken.Anf. 18 () replik:Fru talman! Jag vill på intet sätt förringa svårig-heterna att åstadkomma jämställdhet mellan könen.Jag är väl medveten om att det finns problem på dettaområde och att man inte bara kan säga att arbetet ärpå god väg och att det går åt rätt håll. Det fordrasinsatser på en rad olika områden för att åstadkommaen bra jämställdhet mellan könen. Det känns angelä-get att få säga det, så att ordklyveriet om olika for-muleringar inte skymmer det väsentliga i detta sam-manhang. Det är ett övergripande mål för politiken attåstadkomma jämställdhet mellan könen.Någon redovisning av motioner fick jag inte frånKenneth . Låt mig också konstatera att medbor-garskapsutredningen tillsattes och arbetade under detgenerella jämställdhetsdirektivet. Ur den synpunktenfanns det väl, enligt , inte några brister.Konstitutionsutskottet upprepar i betänkandet sittuttalande att om regeringen lägger fram propositioner- jag tror inte att betoningen skall läggas på en propo-sition - som enligt saknar en nödvändigjämställdhetsanalys, kan ställa regeringentill svars. Det är en självklarhet att jag inte har någoninvändning mot det. Jag står bakom detta uttalande,som har gjort i ett tidigaresammanhang och upprepar. Självklart skall viställa krav på nödvändiga jämställdhetsanalyser iolika sammanhang, så att det skapas förutsättningaratt fatta bra beslut.Fru talman! Man arbetar med könsuppdelad sta-tistik på olika sätt. Det är på väg, och det kommer attförbättra våra förutsättningar att bedöma jämställd-hetsfrågor med hjälp av statistik.Anf. 19 () re-plik:Fru talman! Jag har fått bra belägg för att Gö-ran också tillhör jämställdhetens vakt-hundar. Det låter lovande.Göran och har diskute-rat statistik. Jag vill nämna ett konkret exempel, någotsom både och jag upplevde i gårkväll. Tillsammans med övri-ga medlemmar var vi på besök hos demokratiminis-tern.