prot · GM0987 · 1999-04-28 00:00:00 — Dethär är exempel på platser där konst kan pryda ochglädja. På det sättet stöder samhället konst-närer genom inköp av konst till offentliga byggnaderoch platser. Vi kristdemokrater ser det som önskvärtatt stödet till enskilda konstnärer i större utsträckningknyts till särskilda projekt eller bestämda konstnärligauppdrag.Till kulturpolitiken hör definitivt frågor som rörkonstnärernas villkor. Arbetsmarknaden inom kultur-sektorn avviker från de förutsättningar som arbets-marknadspolitiken utgår från. Om fast arbete är detvanliga på arbetsmarknaden i stort, så är arbeten inomkultursektorn oftast tillfälliga. råder en långva-rig och strukturell obalans mellan utbud och efterfrå-gan. Det finns konstnärliga arbetsmarknadsutredning-ar som uppskattar att antalet konstnärer är25 000.Utredningar visar också att de statliga ersättning-arna och bidragen väsentligt har ökat i betydelse förde yrkesverksamma konstnärerna och för deras möj-ligheter att ägna sig åt sitt konstnärliga arbete. Enbidragande orsak till detta är bl.a. att konjunkturned-gången drabbat konstnärer hårdare än andra yrkes-grupper. Till följd av den höga arbetslösheten - detfinns undersökningar som visar att 19 000 konstnärervar inskrivna vid arbetsförmedlingen ,vilket vi hörde i debatten här före middagsuppehållet- är kostnaderna för arbetsmarknadspolitiska åtgärderi form av kontantstöd vid arbetslöshet betydande.Många av dem som har arbete har arbete om året.En erfaren skådespelare sade så här :"Det här är ett karriäryrke som är mycket svårt att tasig fram i. Man skall vara psykiskt och fysiskt stark,ha bra självkänsla och vara målmedveten. Det här äringet yrke för dem som styrs av Jantelagen. Den os-minkade sanningen om livet på scenen. "Fru talman! De försöksverksamheter som kommiti gång inom arbetsmarknaden för konstnärer och somgrundas på riksdagsbehandlingen av den konst-närspolitiska propositionen blir det intres-sant att följa, även om vi kristdemokrater hade velatse - i stället för ett ochett halvt år - just för att det skulle gå att dra säkrareslutsatser av värdet av verksamheten. Det finns enuppenbar risk med en så kort tidsrymd. Den kommerknappast att medge en genomgripande analys avverksamheten. Och det är något som Teaterförbundetsjälvt ansåg.Fru talman! Jag vill utifrån vår motion lyfta dan-sarnas situation, vilket också andra partier har motio-nerat om.Dans som konstnärligt uttryck har länge betraktatssom en exklusiv konstform. Positivt är att dansensedan några år befinner sig i ett expansivt skede, ochintresset för att se dans på scen har ökat. är ettuttrycksmedel för individen, som dansenhar en social funktion och kan stärka gemenskap ochsamarbetsförmåga.Det behövs en kultur för att främja dansarnas yr-kesbyte. Danskonstnären har en kort karriär. Bådedansare och danspedagoger löper risk för skador ochförslitning. Även utan skador i arbetet kan de fysiskaförutsättningarna för att utöva yrket upphöra , något som gäller såväl dansare som dan-spedagoger. De dansare som är fast anställda vidmusikteatrarna eller dansteatrarna pensioneras enligtstatliga pensionsregler vid . Det är förtiden därefter som yrkesbyte normalt blir aktuellt.Många dansare har ingen fast arbetsgivare, ochdessa arbetsgivare tar knappast ansvar för den an-ställde sedan hon/han pensionerats. Verkligheten ärsnarare att majoriteten av de s.k. fridansarna är frilan-sare, utan fast arbetsgivare.Utifrån detta, fru talman, menar vi kristdemokra-ter att det i grundutbildningen alltid bör finnas enförberedelse till en alternativ karriär och en planeringför dansares omskolning eller vidareutbildning.Till skillnad från utskottsmajoriteten menar vi attdenna fråga inte enbart skall ses som en utbildnings-politisk fråga. Den bör definitivt betraktas som enviktig och väsentlig fråga för oss som kulturpolitiker.Dansare som lämnat karriären har erfarenhetersom skulle kunna tas till vara inom olika delar avsamhället. Mot bakgrund av detta vore det värdefulltom en översyn av dansutbildningen kunde genomfö-ras som tar sikte på åtgärder som främjar dansarnasyrkesbyte.Avslutningsvis, fru talman, vill jag säga att jagsjälvklart står bakom samtliga reservationer där krist-demokraterna finns med men för tids vinnande villjag här i kammaren yrka bifall endast till reservation8 under mom. 9.Anf. 166 ():Fru talman och ärade ledamöter! sade här lite grann om att vi mår bättre avkultur. Jag tycker att det är viktigt att betona det. Förmig är kultur ett mycket viktigt inslag i den förebyg-gande hälsovården. Jag instämmer alltså i gjordauttalande.Avsnittet om ersättning till konstnärer är egentli-gen ingen lätt avdelning. Som liberaler har vi en klaruppfattning om att konstnärer helst skall kunna för-sörja sig på sin konstnärliga verksamhet. Men vi vetockså att många inte kan göra det, utan att det behövsolika former av stöd.Sedan är det vanskligt att uttala sig om vad som ärkonstnärlig verksamhet. Vem skall kunna avgöra det?Vi i har uppfattningen att offentliga bi-drag inte skall få styra det konstnärliga utövandeteller hennes/hans inriktning. Det här är ekvationersom uppenbart har många faktorer och som det ärsvårt att få att gå ihop.Dessutom är det inte endast som konstnärerna skall kunna klara sig.Det handlar också om att få ihop till en rimlig pen-sion. Jag tror att det krävs en viss tankemöda fram-över för att lösa det.En konstnärsgrupp som när det gäller pensionenhar en speciell situation är dansarna. Det är väl fåsom behöver gå i pension så tidigt som aktiva dansa-re. Med anledning därav har vi i motione-rat om att ett speciellt rådgivningscenter skall upp-rättas för dem. Det är en mycket speciell situation förden här yrkesgruppen. uppehöll sigen hel del kring skälen till att det behövs någontingsådant här. Dansarna är inte så många, så det behövsbara någon eller några som specialiserar sig inom dethär området. Därigenom är det lätt för dansarna atthitta fram till en enhet eller en avdelning för att fåhjälp.Om det sedan, som tog upp, redan i derasgrundutbildning skall finnas en utbildning för enalternativ karriär är en annan sak. Jag undrar om intedet är lite tveksamt, med tanke på att deras grundut-bildning är så krävande att de behöver ägna sig hel-hjärtat åt den. Det är ju snarare senare i karriären ellernär karriären har upphört som behovet är som störst.Jag vill yrka bifall till reservation nr 7 undermom. 8.Det är glädjande att utskottet har kunnat samla sigkring ett förslag att vidga kretsen som skall nominerapersoner till och bild-konstnärsfonds styrelse. Enligt vad jag har förståttfanns förslaget med men röstades dåned. Det gäller att vara ihärdig! I sinom tid kan braförslag ha en förmåga att tränga igenom beslutsma-skineriet, även om förslaget kommer från "fel" håll.I sakfrågan är det självklart väsentligt att det är såstor bredd som möjligt vid nomineringarna och att detåterspeglas i styrelserna för att, som utskottet påpe-kar, ge en så bred kunskap och kompetens som möj-ligt. Jag står alltså bakom utskottets förslag i det av-seendet och i övriga avseenden utom i mom. 8, somjag tidigare berörde.Anf. 167 ():Fru talman! Jag tror jag börjar där den förra tala-ren slutade - att vara ihärdig. Jag vill då börja med atttacka mina kära utskottskolleger för att de tillstyrktyrkandet om förslagsrätt vid utseende av vissa styrel-ser. I det här sammanhanget handlar det om och bildkonstnärsfond.Nomineringar skall kunna komma frånen vidare grupp organisationer som representerarkonstnärer och konstnärsgrupper än de som ärnamngivna. Meningen är att båda dessa styrelser skallkunna tillföras en så bred kunskap och kompetenssom möjligt. Regeringen får nu ett tillkännagivandeom att se över hur förslagsrätten skall kunna vidgasoch att till redovisa hur kretsen av nomine-rande organisationer skall kunna öka.Jag vill också här markera att vi ställer oss bakomreservation 2 under mom. 2 Fördelning av den indivi-duella visningsersättningen.Så några ord om jämställdhet eller avsaknad avjämställdhet.När det gäller fördelningen av inkomstgarantierför konstnärer återstår en hel del att göra. , som har som övergripande mål att hållasig informerad om konstnärernas ekonomiska ochsociala förhållanden, har också av regeringen fått iuppdrag att redovisa fördelningen av det statligakonstnärsstödet mellan kvinnor och män. Jag tror attdet kan komma att krävas särskilda föreskrifter ominkomstgarantiernas fördelning. Jag kommer att åter-komma i den frågan vid höstens motionstillfälle, ochdå förhoppningsvis med aktuell statistik.Fru talman! Jag vill också yrka bifall till reserva-tion 4 under mom. 4 Konstnärernas ekonomiska vill-kor. Vi vet att bildkonstnärer är den grupp inomkonstnärskollektivet som har det ekonomiskt mestuselt. Är du dessutom kvinna befinner du dig allralängst ned på inkomstskalan.Därför arbetar vi i envist och ihärdigtpå att försöka få regeringen att ta tag i frågan. Vårförhoppning är att det kommer att ske under dennamandatperiod. Här handlar det om att omfördelamedel från arbetsmarknad till kultur. Inom kulturom-rådet tvingas många att arbeta och skatta såsom egnaföretagare fastän de egentligen inte arbetar med före-tagandet i syfte att utvidga sin omsättning och an-ställa fler.I de olika utredningar som tagit upp just konstnä-rernas och kulturarbetarnas ekonomiska villkor harflera förslag till förbättringar av vår svenska kultur-politik kommit fram. Ett handlar om att förändraskattereglerna för konstnärer. Andra länder har löstfrågan genom att t.ex. ge hel skattebefrielse från deförsta 100 000 intjänade kronorna på ett år.Det finns förslag om frivillig skatteöverenskom-melse, om att skatta såsom singelföretagare, och detfinns förslag om konstnärstillägg. Jag är helt överty-gad om att olika åtgärder måste till för olika grupper.Den väg som nu med hjälp av riks-dagen gått är en modell som säkert också passar inommusik- och dansområdet, om vi här i hjäl-per till mer ekonomiskt - precis som skattelättnaderbättre passar konstnärer och författare. Det är gene-rella men olika åtgärder på en arbetsmarknad som börunderställas de kulturpolitiska målen.Till sist några kommentarer till dansarnas speci-ella arbetssituation.Vi har beslutat i kulturutskottet med anledning avfyra eller fem partiers motioner att åtgärder skallvidtas för att underlätta för dansare att finna nya yr-kesvägar. Vi sade då i utskottet att frågan borde lösasmed utnyttjande av den befintliga arbetsförmedlings-organisationen och genom att inom ramen för till-gängliga resurser en eller flera handläggare anställsför ändamålet. På så sätt borde en form av rådgiv-ningscentrum skapas inom arbetsförmedlingsorgani-sationen på ett eller två ställen i landet. Därför ställervi oss inte bakom de två motioner som den här gång-en tar upp dansarnas yrkesarbete. I stället borde vi iutskottet utvärdera resultatet av ett tidigare tagetbeslut. Jag tycker att vi tar upp frågan i utskottet. Jagkommer i alla fall att göra det, och det tror jag att flerkommer att göra.Anf. 168 ():Fru talman! Betänkandet som vi nu debatterar be-handlar sex motioner från allmänna motionstiden1998. Motionsyrkandena rör ersättningar och bidragtill konstnärer.Utskottet avstyrker samtliga motionsyrkandenutom ett där utskottet gör ett tillkännagivande tillregeringen.Till betänkandet har fogats nio reservationer, somjag yrkar avslag på.Fru talman! behandlade utskottet re-geringens förslag om konstnärernas villkor. Proposi-tionen föregicks av tre utredningar. Syftet var attförbättra de yrkesverksamma konstnärernas ekono-miska villkor.I 1998 års konstnärspolitiska proposition föreslogsen rad nya stödformer samt förstärkningar av bidragm.m. till konstnärer för att öka deras möjligheter attägna sig åt och försörja sig på sin konstnärliga verk-samhet.Riksdagen godkände regeringens förslag, sombl.a. gällde:- verksamhetsbidrag till vissa utställare- bidrag till kollektivverkstäder- fonogramersättning för utlåning på folk- ochskolbibliotek- försöksverksamhet med en s.k. tredje anställnings-form inom teaterområdet- stöd till nyskriven svensk dramatik- bidrag till en pjäsbank- försöksverksamhet med arbetsförmedling vidcentrumbildningar.Med anledning av motioner beslutade riksdagenäven om- bidrag till ett nationellt folkmusikcentrum- stöd till dokumentation och distribution av svens-ka konstverk på film samt- utvidgning av försöksverksamheten med arbets-förmedling vid centrumbildningar till att gällaäven vid studieförbunden och Folkparkernas för-medlingsverksamhet.I budgetpropositionen beräknades medelför de nya och förstärkta stödformer som riksdagengodkände , och anvisade debegärda medlen. Flera av motionerna som behandla-des då behandlar vi även i detta betänkande.I en motion från yrkas på en ändradinriktning av kulturskaparnas villkor och bidragsreg-lernas utformning. Eftersom våren 1998godkänt regeringens förslag i den konstnärspolitiskapropositionen om utformningen av ett förstärkt stat-ligt stöd till konstnärerna och därefter anvisat medelunder för , anser utskot-tet inte att det finns anledning för att nuompröva sina beslut.Moderaterna tar också upp frågan om fördelning-en av den individuella visningsersättningen. Modera-terna anser att den skall fördelas av Konstnärsnämn-den och inte av upphovsrättsorganisationen i , BUS.Individuell visningsersättning fanns under fem årfram till /93 i form av ett standardiserat,mindre, årligt belopp, som fördelades till alla konst-närer som hade minst tio konstverk i offentlig ägo,utan att någon form av konstnärlig bedömning gjor-des.Ersättningen fördelades av . Bildkonstnärsfonden av-skaffade därefter denna form av bidrag till förmån förselektiva arbetsstipendier, internationellt utbyte ochpensionsbidrag.Vid 1994/begärde attden individuella visningsersättningen skulle återinfö-ras. kulturproposition föreslog regeringenatt en återinförd individuell visningsersättning skullefördelas av BUS. I budgetbehandlingen inför förstärktes medlen till den individuellavisningsersättningen.Utskottet anser inte att det finns någon anledningatt ändra formerna för fördelningen. Den nuvarandeformen har endast tillämpats . Men vi förut-sätter att regeringen utvärderar effekterna av denåterinförda och förstärkta individuella visningsersätt-ningen när det har gått en tid.Kristdemokraterna har också en motion med för-slag som har behandlat tidigare, nämligenett förslag att stödet till enskilda konstnärer i störreutsträckning skall knytas till särskilda projekt ellerbestämda konstnärliga uppdrag, som utsmyckning avdaghem, skolor, sjukhus m.m.Kommunerna bestämmer själva över sin ut-smyckning, men det finns numera statliga medelavsatta för bidrag till kommuners och fastighetsägareskonstnärliga utsmyckning av icke statliga offentligamiljöer, varvid bostadsområden, skolor och miljöerdär barn och ungdomar vistas skall prioriteras.Utskottet förutsätter att sådana uppdrag lämnas tillprofessionella konstnärer, och det kan då inte betrak-tas som någon form av stöd till konstnärer. Det ärfråga om ersättning för utfört arbete.När det gäller det statliga stöd till konstnärer somutgår i form av ersättningar och bidrag beslutar riks-dagen om den totala volymen och om vissa riktlinjer,medan utformningen av reglerna överlåtits till debidragsutdelande instanserna.Utskottet anser inte att det är sak attgöra några ställningstaganden då det gäller frågan omden närmare utformningen av reglerna för konstnärs-stödet.Miljöpartiet föreslår i en av sina motioner att s.k.singelföretag skall införas. menar att detförslag om s.k. singelföretag som presenterades avKonstnärsstödsutredningen i betänkandet Generellakonstnärsstöd bör tjäna som förebild vid beredningeni Regeringskansliet.Men, , Konstnärsstödsutredningenavråder i sitt betänkande Generella konstnärsstödfrån införande av den modell för generellt stöd sompresenterades i betänkandet. Modellen togs inte hellermed bland förslagen i den konstnärspolitiska propo-sitionen.Vänsterpartiet tar i en av sina reservationer uppfonogramersättningen, som de anser även bör omfattautlåning från samtliga bibliotek som omfattas avbibliotekslagen.Riksdagen godkände så sent som förra riksmötetregeringens förslag att en fonogramersättning skulleinföras för lån av ljudupptagningar av musikaliskaverk på folk- och skolbibliotek.Utskottet anser att erfarenheter från den nuvaran-de fonogramersättningen bör avvaktas innan en ut-vidgning av stödet diskuteras. Utvidgningen medfören kostnad som bör vägas mot andra behov av resur-ser i en samlad budgetbehandling efter det att enutvärdering är gjord.Enligt en reservation av bör regering-en i förordningen om inkomstgarantier för konstnärerinföra en bestämmelse om att en jämn könsfördelningbland innehavarna av inkomstgarantier skall efter-strävas.I den konstnärspolitiska propositionen 1997/98:87konstaterade regeringen att det omfattande utred-ningsarbete som föregått propositionen hade visat attdet finns skillnader mellan manliga och kvinnligakonstnärers förutsättningar på den konstnärliga ar-betsmarknaden och att kvinnors inkomster är lägre ände manliga konstnärernas.I propositionen anförde regeringen att det är an-geläget att de insatser som föreslogs används för attundanröja rådande skillnader i villkor mellan mänoch kvinnor inom konstnärsyrket.Konstnärsnämnden har också som övergripandemål att hålla sig underrättad om konstnärernas eko-nomiska och sociala förhållanden och skall uppmärk-samma och redovisa fördelningen av det statligakonstnärsstödet mellan kvinnor och män. Utskottetanser att det är tillräckligt och utgår ifrån att rege-ringen vidtar åtgärder, om det visar sig att rådandeskillnader inte undanröjs.Bl.a. tar i en reservation upp behovetav ett rådgivningscentrum för dansare. Kulturutskot-tet ansåg vid riksdagsbehandlingen av den konst-närspolitiska propositionen att särskildaåtgärder måste vidtas för att underlätta för dansarnaatt finna nya yrkesvägar. Utskottet förutsatte att rege-ringen skulle medverka till att frågan får sin lösninginom arbetsförmedlingsorganisationen.I regleringsbrevet för avseende har regeringen lämnat ett uppdrag tillverket att redovisa vilka insatseroch stödåtgärder arbetsförmedlingarna ger yrkesdan-sarna för att underlätta yrkesbyte.Utskottet anser att rapporttill regeringen bör avvaktas innan ytterligare åtgärderövervägs.Även har en reservation omdansares vidareutbildning och omskolning. De fram-håller att det redan i dansarutbildningen bör finnas enförberedelse till en alternativ karriär och en planeringför dansares vidareutbildning och omskolning.Danshögskolan har uppmärksammatde problem som tagits upp i då aktuella motioner ochäven övervägt åtgärder. ansåg attproblemen skulle kunna tas upp i ett samarbete mel-lan högskolor och utgick från att problemen även varvälkända för de ansvariga vid dansarutbildningar ienskild regi.Det borde enligt utbildningsutskottets mening an-komma på utbildningsanordnarna och på dansarnasegna organisationer att ta initiativ till lösning på pro-blemen, och i detta instämde kulturutskottet.Den sista reservationen har avgivits av Vänster-partiet och rör amatörkultur. Utskottet har isitt betänkande 1998/99:KrU7 behandlat frågor omamatörkulturen och redovisat olika stödformer. Jagtänker inte upprepa vad som sades då utan bara näm-na att ett av de kulturpolitiska målen är att verka föratt alla får möjlighet till delaktighet i kulturlivet, tillkulturupplevelser samt till ett eget skapande.Folkbildningens betydelse i arbetet för att för-verkliga de kulturpolitiska målen markerades vidföregående , då godkände att ettnytt syfte med statsbidraget till folkbildningen inför-des, nämligen att statsbidraget skall bidra till attbredda kulturintresset i samhället, öka delaktigheten ikulturlivet och främja kulturupplevelser och egetskapande.Fördelningen av medel till amatörorganisationer-na ankommer på , som har den nödvändi-ga överblicken på området.Fru talman! vill jag ta upp utskottets till-kännagivande till regeringen när det gäller konstnär-sorganisationers förslagsrätt vid förordnande av le-damöter i styrelsen för och styrel-sen för bildkonstnärsfond.Utskottet anser i likhet med dem som väckt Mil-jöpartiets motion att nomineringarna till styrelsernabör komma från en vidare krets av organisationer föratt de båda styrelserna skall kunna tillföras en så bredkompetens som möjligt.Regeringen bör se över frågan om hur konstnärer-nas förslagsrätt skall kunna vidgas beträffande leda-möterna i styrelserna för ochSveriges bildkonstnärsfond, och regeringen bör där-efter återkomma till och redovisa hur rege-ringen avser att öka kretsen av nominerande organi-sationer.Fru talman! Med detta yrkar jag än en gång bifalltill utskottets betänkande och avslag på reservationer-na.Anf. 169 () replik:Fru talman! Jag har två frågor. Den ena gäller av-saknaden av jämställdhet. Det var kanske ingen somblev förvånad när man konstaterade att fördelningenav inkomstgarantier var ojämn och att kvinnor vardåligt representerade även där. Frågan är hur lång tiddet skall ta att få ett resultat, innan vi får den jämnarekönsfördelning som vi har beslutat om. Hur längeskall vi bevaka frågan innan åtgärder i form av sär-skilda föreskrifter införs? Min erfarenhet är att ing-enting går av sig självt och att det i synnerhet gällerinom detta område.När det gäller konstnärernas ekonomiska situationoch generella bidrag har vi skrivit i vår motion attsingelföretag kan vara en modell. hade visjälva skrivit om konstnärstillägg, men vi tyckte attsingelföretag var ett bättre förslag. Det finns säkertandra som är ännu mycket bättre.Vad kulturministern sade vid förra mandatperio-den när vi tog upp den har frågan i samband medkulturpropositionen var att det saknades mer pengarför att göra fler insatser. Vi är alla överens om attinsatser behöver göras. Dåvarande kulturministern ärsamma som nuvarande kulturministern.Min fråga är: Är beredd att varamed att ta ett initiativ att fortsätta att arbeta med denhär utomordentligt allvarliga frågan tillsammans medarbetsmarknadsutskottet? Det är ju där pengarnafinns.Anf. 170 () replik:Fru talman! Många åtgärder har vidtagits. Detgäller att vänta och se vilken effekt de åtgärderna har.När det gäller jämställdheten måste man arbeta påalla plan. Självklart skall vi arbeta även med andrautskott när det gäller det här. Vi får följa upp de åt-gärder som har föreslagits och som man har satt igång.Anf. 171 () replik:Fru talman! Visst har olika åtgärder satts in, menvi talar om flera olika konstnärsområden. Vi har nuvarit med från samhällets sida och stött Teaterförbun-det i dess konstruktion av fond för att hjälpa arbetslö-sa teaterskådespelare. Det är någonting som förhopp-ningsvis går vidare när det gäller dansare och påmusikerområdet. talar vi om den konstnärsgruppsom är bildkonstnärer. Jag lyfte i mitt anförande ock-så in författarna. Det är en annan grupp kulturarbeta-re. Vi behöver olika generella insatser för olika grup-per.När vi nu har fått en bra utredning som visar attdet just är bildkonstnärerna som har det allra uslast isamhället är det väl märkligt om vi inte skulle kommafram till något bra förslag tillsammans med arbets-marknadsutskottet för att just hjälpa den grupp somhar det allra mest uselt och där kvinnorna är överre-presenterade.Sedan kvarstår min fråga. Hur skall det tainnan vi beslutar om någon form av piska för att få enjämnare könsfördelning vid fördelning av inkomstga-rantier?Anf. 172 () replik:Fru talman! Precis som själv sade isitt anförande handlar det om att insatser behöveranpassas till de skilda förutsättningar som råder fördet konstnärliga arbetet inom de olika konstarterna.Vi får väl se var de insatserna behöver sättas in.Ewa tar i sin motion upp generella åtgär-der. Det är inte någonting som vi ställer oss bakom.Vi har i stället valt olika stödformer där man anpassarsig efter hur det ser ut för de olika konstarterna. Mennär det gäller bilden håller jag med omatt bilden har lyfts fram, och bildkonstnärerna äroerhört viktiga.Vi får väl följa utvecklingen och se vad som hän-der.