prot · GM0974 · 1999-03-24 00:00:00 — Vi anser inte att staten utan vidare bara kan inför-liva dessa medel i den allmänna budgeten.Genom denna indragning har regeringen lämnatvarje form av självkostnadsprincip för Sjöfartsverket.De pengar som verket inkasserat av sjöfarten i formav taxor kan, med denna nya princip, nu tydligen utannågra som helst betänkligheter användas av finansmi-nistern som vilka andra skatteinkomster som helst.Det kan handla om Personpengar till kommunernaeller maxtaxa på dagis. Någon närmare redogörelselämnas inte.Vi har tillsammans med ochFolkpartiet framfört dessa synpunkter i reservationnr 1, som jag härmed yrkar bifall till.Moderata samlingspartiet anser dessutom att kost-naderna för isbrytning egentligen är en regionalpoli-tisk kostnad. Det är endast två trafikom-råden som lämnar överskott inom Sjöfartsver-ket. Man kan därför säga att kostnaderna för isbryt-ning på i realiteten betalas av trafi-ken på och . Det finns ingenlogik i den korssubventionering som det innebär.Om dessa missförhållanden justerades skulle desvenska sjöfartsavgifterna kunna sänkas och reduce-ras till en mer konkurrenskraftig nivå. Den ökning avsjöfarten, som så många i högtidliga sammanhanggärna förespråkar, skulle kunna bli verklighet. Där-med skulle investeringstrycket på vägar och järnvägarminska, och vi skulle få en bättre samhällsekonomi.Men att tro på en sådan utveckling är väl att hoppasför mycket. Det är väl osannolikt att regeringen skullekunna samla sig till någon mer långsiktig ambitions-nivå på just detta område.Fru talman! Moderata samlingspartiets inställningtill Gotlandstrafiken och till fritidsbåtsregistret är välkänd, och jag tänker inte närmare beröra dessa frågori dag.Däremot, fru talman, väljer majoriteten att görapartipolitik av sjösäkerheten för fritidsbåtar. Vi tyckeratt det är olyckligt, och majoritetens skrivning i frå-gan om en är inte särskilt upplyf-tande.Det är riktigt att denna fråga behandlades 1992och då avslogs av utskottet. Men då fanns inte nollvi-sionen. Då fanns heller inte den förebild i form avVägverkets fördjupningsstudier av olyckor som vi hari dag. Den gången gällde det bara en utökning av denkonventionella haverikommissionen.Detta förslag har ett annat syfte. Det har sin grundi ett par allvarliga olyckor sedan.Varför valde en erfaren seglare att ankra på enlovartskust i ganska hårt väder? Och varför valde hansedan, när vädret försämrades, att fortsätta sin resaöver öppet hav med två oerfarna passagerare, trots attdet fanns alternativa hamnar att gå till? Vilka väder-rapporter hade han lyssnat på? Vilka varningar fannsutfärdade?Eller varför valde räddningsledningen i ett annatfall att avbryta sökandet efter en försvunnen seglare,trots att det var ljust, trots att det var vackert väderoch trots att det var varmt i vattnet? Varför gjordesinte en allmän efterlysning i området?Denna typ av frågor behandlas inte i en vanligpolisrapport. Det är inte heller tekniska frågor av denart som en konventionell ägnar sigåt. Men om vi skall lyckas halvera antalet olyckormed fritidsbåtar, och det är faktiskt ambitionen, be-höver vi också veta varför de inträffar. Den storaerfarenhet från fritidsbåtar som finns i skulle komma väl till pass i ett sådant arbete.Kostnaderna för verksamheten skulle vara försumba-ra eftersom personal redan finns att tillgå.Den inställning som majoriteten intar är ogenerösoch föga fruktbar om man nu menar allvar med noll-visionen för fritidsbåtarna.Anf. 105 ():Fru talman! är en sjöfartsnation. Världenstionde handelsflotta drivs av svenska rederier. När detgäller tankers är vi sjua i världen. geografisägs ibland vara en nackdel ur kommunikationssyn-punkt. Jag påstår att vi tvärtom har en stor fördel avvår långa kust med dess många hamnar som möjlig-gör en utvecklad sjöfart. av all utrikeshandel ivärlden transporteras av fartyg.Den sjöfartsfråga som dominerat i medierapporte-ringen är taxfree. anserinte att alkohol, tobak och andra varor som säljs om-bord skall vara skattefria. Men eftersom vi anser attkampen mot arbetslösheten är en av våra hjärtefrågorkänner vi ansvar för att underlätta för en utvecklingsom leder till nya arbetstillfällen och för att det ärhögt prioriterat. Möjligheterna att expandera sjö-fartsnäringen bedömer vi vara goda.Förra gången fattade ett principbeslutom transportpolitikens inriktning tillkom hållbarhet-sperspektivet. Det innebär att alla transportslag måsteanpassa sig till vad naturen tål. Sjöfarten var sen istarten när det gäller miljöfrågorna. Men är manpå god väg. är härvidlag ett föredöme förandra länder. Överenskommelsen om differentieringav avgifterna har lett till att många rederier har satsatpå lågsvavlig olja och katalysatorer. Utvecklingen hargått snabbare och smidigare än vad de flesta hadevågat hoppas på. Det är nu väsentligt att Sverigekraftigt satsar på att den internationella utvecklingengår samma väg. Det jag har sagt skall inte tolkas somatt det går att slå sig till ro. Många åtgärder återståratt vidta. Den viktigaste utmaningen är att ersätta defossila bränslena med biobränslebaserade dito. Dettaär förmodligen också den svåraste uppgif-ten.Verksamheten i de svenska hamnarna ökar. 1996började båtarna med sydfrukt från till Sverigeatt gå igen. Den traden hade legat nere . räknade med att volymen hamntrafikskulle öka . Det blev någonstans mellan5 % och . Ett fraktfartyg eller en färja anlöpereller avgår från svensk hamn dag somnatt. De svenska rederierna beställer nya fartyg varjeår.I takt med att vägarna i korkar igen är enytterligare ökning av transporterna till sjöss att vänta.Sjöfarten har den fördelen framför vägtransporternaatt den ger upphov till mindre luftföroreningar ochväsentligt färre olyckor. Jämfört med järnvägar ochvägar är behovet av investeringar minimalt. Förvissobehövs hamnar, men själva transportleden är gratisoch kräver inget underhåll.Fru talman! Vad gäller det betänkande vi diskute-rar delar majoritetsuppfattningeni det mesta. Det är emellertid två ärenden som harföranlett reservationer.Gotland måste ges rimliga transportvillkor. Dessavillkor har stor betydelse för jordbrukets överlevnadoch utveckling, men har också betydelse för industrinoch turismen. Vi anser att stödet till Gotlandstrans-porterna skall utgöra ett långsiktigt hållbart systemoch att det skall vara konkurrensneutralt. Det gamlasystemet kan inte avvecklas förrän ett nytt system kanträda i kraft.Högskolan skulle sannolikt kunna rekrytera flerstudenter om goda transporter till rimliga priser voretillgängliga . Sedan avregleringen av flygetär denna transportmöjlighet bara åtkomlig för devälbeställda. Besvikelsen blev stor när det visade sigatt snabbfärjetransporterna bara fungerar bra underturistsäsongen. Snabbfärjan är gotlänningarnas vägtill fastlandet. De skall inte behöva acceptera att den iprincip bara är farbar . Vänster-partiet anser att snabbfärjan bör användas i regelbun-den, helst daglig trafik året runt.Den andra frågan jag vill ta upp gäller fritidsbå-tarna. Socialdemokraten har skri-vit en motion som vill ansluta sig till.Vi anser att det borde vara självklart att ägarna tillfritidsbåtar borde göra rätt för sig genom att stå för dekostnader som trafiken i fråga förorsakar samhället.Samhället har stora kostnader för sjöräddning,sjöspaning, polisinsatser vid båtstölder m.m. finansieras med avgifter från dem som utnytt-jar våra farleder. Fritidsbåtarna är emellertid ett un-dantag. Detta är ett helt orimligt förhållande. Vadgäller transportpolitiken som helhet gäller att trans-portutövarna själva skall stå för de kostnader de gerupphov till. Det finns inte några som helst skäl till attfritidsbåtsägarna skulle var undantagna från detta.Regeringen bör därför förelägga riksdagenett förslag om återinförande av ett fritidsbåtsregisterav samma slag som avskaffades genom 1992 årsriksdagsbeslut samt om en skyldighet för båtägarnaatt inte bara betala en registeravgift utan också enavgift motsvarande de kostnader fritidsbåtarna åsam-kar samhället.Med ovanstående argumentering yrkar jag bifalltill reservationerna 5 och 7.Anf. 106 TOM () replik:Fru talman! Jag vill bara nämna för att det gjordes en utredning för något årsedan av tidigare generaldirektören för , , som noga gick igenom kost-nadsansvar just för fritidsbåtarna. kon-staterade i sin utredning att fritidsbåtstrafiken mer änväl betalade kostnader som den förorsakar samhället.Jag vill också nämna för attnär det gäller sjöräddning betalar faktiskt fritidsbåtar-na genom sina avgifter till enlångt mycket större avgift än vad staten och betalar. Den kostnad som redo-visar i form av en budgetpost över ändamål för fri-tidsbåtar är egentligen bara en utjämningspost i budget. Det är egentligen aldrig någonsom har gått igenom den och sett vad det är förtjänster som fritidsbåtssektorn behöver och vilkensorts utryckning man skall betala för och vilken maninte skall betala för.I grund och botten kan man gå till och konstatera att fritidsbåtstrafiken fak-tiskt betalar sina kostnader med råge.Anf. 107 () re-plik:Fru talman! Motiven för stöd föratt man återinför register och beskattning är de upp-gifter som har lämnat. Det är ocksårederier som har lämnat uppgifter till oss. Vi har intefunnit någon anledning att betvivla de uppgifterna, såvi lär återkomma i det ärendet.Anf. 108 TOM () replik:Fru talman! Då kan jag bara rekommendera KarinSvensson att läsa utredninginnan man accepterar de andra kraven.Anf. 109 ():Fru talman! visas det tydligt hurSveriges olika näringar är utsatta för en ökande inter-nationell konkurrens. Lears industri i ärdet senaste exemplet på hur till synes trygga svenskajobb plötsligt flyttas någon annanstans. Detta skerinom den svenska bilindustrin. Åkerinäringen leverunder stark press från utlandet. Svenska bönder vån-das över låga priser och höga skattebördor. Dagensdebattämne, sjöfarten, har utsatts fördenna konkurrens, och därför är det många som ef-terlyst en tydlig politik på detta område från statenssida. skall vi enbart behandla vissa motioner iämnet, och jag skall för den skull inte ha någon störreutläggning om sjöfartens betydelse. Men jag villpåpeka detta, att är i stort behov av en fram-åtsyftande och tillväxtskapande näringspolitik, inteminst på sjöfartens område. Transportsektorn ökarhela tiden. Den ökar mer än BNP, och transporternaär en viktig del för att vi skall få en tillväxt. Många avvåra närmaste grannländer har insett detta och profi-lerar sig som transport- och sjöfartsnationer. ,, är några exempel på länder sombestämt sig för att satsa på sina transportnäringar.Men hos den verkar allt vara fridoch fröjd. av passivitet på sjöfartssidan pis-kades man till en uppgörelse som inne-bar att näringen fick någorlunda arbetsro, och konkur-renskraften förbättrades så pass att utflaggningen avfartyg i alla fall på kort sikt kunde hejdas.Trots många argument från både redare och sjö-folk valde dock regeringen att lägga in stödet i stats-budgeten. och flera andra partierhävdade då och hävdar fortfarande att en nettomodellvore det allra bästa. Vi får säkert anledning att åter-komma till detta. Problemet är att regeringen nu ver-kar tro att saken är löst . Menäven om det just nu är vind i seglen, så kan vindenvända snabbt. Andra länder ligger inte på latsidan.Näringsministern har i tidigare debatter här i riks-dagen lovat att jobba vidare med sjöfartspolitiken.Men superdepartementet riskerar att bli som en su-pertanker - det tar att få upp farten, och närman väl har farten uppe så går den knappt att hejda.Då vill det till att man ligger på rätt kurs.Fru talman! Vi skall ta upp några delar avsjöfartspolitiken. Jag börjar med säkerhet och miljö-frågor. motionsyrkanden harbehandlats så bra av utskottet att vi inte finner någonanledning att reservera oss. Svensk sjöfart är offensivbåde när det gäller säkerhet och när det gäller miljö.Det är t.ex. glädjande att ta del av den miljöpolicysom har tagit fram.Problemet är att medan ligger långtframme på miljösidan så ligger man däremot intedirekt i täten på sjöfartens näringspolitiska sida.Kostnaderna för miljöförbättringar är höga - vilket ärett sundhetstecken - men i andra änden måste mantjäna in dessa pengar på ökade konkurrensandelar.För att inte ensamt skall gå i bräschen förmiljön måste EU-arbetet intensifieras. Regeringenmåste driva på i EU och andra internationella sam-manhang, inte bara inom miljöområdet utan självklartockså för en bättre säkerhet.Fru talman! Ett nytt system för farledsavgifter in-fördes . Vi efterlyser ändringarsom gör att inte vare sig den transoceana sjöfarteneller inrikessjöfarten missgynnas. Utvärdering pågår,men vi är otåliga, och därför står vi bakom reserva-tion nr 1.De svenska hamnarna är många till antalet.Många anser att de är för många. Jag vill inte uttalanågon uppfattning om detta , men jag kan kon-statera att hamnarna kan betyda väldigt mycket för enkommuns, ett läns eller en regions utveckling ochtillväxt. Vad vi efterlyser är ett mer genomtänkt sam-arbete mellan staten och hamnägarna i . Det ärinte en statlig hamnpolitik vi frågar efter utan mera avsamverkan - samverkan mellan trafikslag och mellande statliga trafikverken och hamnarna. Vi har lämnatett särskilt yttrande i frågan.De övriga motioner som vi inte delar utskottetsmajoritetsuppfattning om handlar om fritidsbåtarna.Några motionärer vill ha ett statligt båtregister ochäven en skatt på fritidsbåtar. Det frivilliga registret,som sköts av , fungeraralldeles utmärkt, och det finns ingen anledning attförstatliga detta än en gång. Dessutom finns det ingagoda grunder för att kräva en särskild skatt på fritids-båtar, som gjorts av i debatten här.Jag instämmer i Tom påpekande att enutredning visat att hela på olikasätt betalas in till samhället av fritidsbåtssektorn.Kristdemokraterna är bestämt emot ett statligt fri-tidsbåtsregister och en statlig båtskatt. Vi har utveck-lat våra skäl i reservation nr 6, och jag yrkar bifall tillden, fru talman.I övrigt står vi också bakom reservation nr 9 omen för fritidsbåtar.Fru talman! Vi har ju ingen minister här i kamma-ren , men det skall bli intressant att få höra soci-aldemokraternas representant förklara hur den framti-da sjöfartspolitiken kommer att se ut. För det är välinte så att man nu slagit sig till ro med en treåriguppgörelse och slutat fundera på fartygsfonder ochandra förslag? Och hur skall sjöfarten kunna lockaungdomar till befälsutbildning, om de framtida vill-koren för svensk sjöfartsnäring inte är kända? 110 ():Fru talman! Sjöfarten i har en lång tradi-tion som exportindustrins livsnerv på internationellamarknader. Huvuddelen av vår export och import gårpå köl. - lite beroende på hur man räknar -av den utrikes varutrafiken består av fartygstranspor-ter. Även inom landet utgör dessa en betydande del.Man brukar räkna med att av allt gods somfraktas mer än inom går på köl.Sjöfarten kommer också med säkerhet att bli alltviktigare. Vi kan exempelvis konstatera att sjöfart-strafiken bara har ökat med omkring 25 %i södra är det mest energieffektiva trafikslaget,och sjöfarten är miljövänlig, även om den kan görasmera miljövänlig. Transportsektorn som helhet svararju för en stor del av de miljöskadliga utsläppen tillluften. Vi inom anser att det måste ska-pas ett kommunikationssystem som bygger på insik-ten om behoven av omställning till ett hållbart sam-hälle. Arbetet med miljöanpassning av transportsys-temet måste drivas vidare, och ambitionen att minskautsläppen måste höjas.Hur är det då med sjöfarten? Fartygstrafiken stårför en femtedel av hela transportsektorns utsläpp avkväveoxider. Vi vet att av utsläppen kan renasmed användande av katalysator. bör enligtvår mening aktivt verka för skärpta internationellaöverenskommelser om miljöriktig sjöfart.Det är därför väldigt positivt att sjöfarten bliralltmer miljöanpassad och att det inom näringen finnsen ambition att bli bättre. Det är också mycket posi-tivt att rederier och hamnar och Sjöfartsver-ket nu har kommit överens om att sjöfarten skall blimiljövänligare. Man har bestämt sig för att sjöfartensluftföroreningar skallminska . Målet uppnås genom att fartygenanvänder lågsvavlig bunkerolja samt katalysatorereller annan reningsutrustning. Det ser vi mycket po-sitivt på.Sveriges sjöfart har haft en del bekymmer undersenare år, och det har lett till att ett stort antal fartyghar flaggats ut. Man har också övervägt att flagga utännu fler. Detta har delvis sin grund i att EU harmisslyckats med sin sjöfartspolitik och öppnat för på nationell nivå kan införa kraftiga skattesub-ventioner till sjöfartsnäringen.Enligt vår mening måste agera för attdetta oskick skall stoppas. I avvaktan på att man inomEU stoppar den här typen av konkurrenssnedvridandesubventioner måste för sin del vidta åtgärdersom gör att svensk sjöfart under svensk flagg kankonkurrera med sjöfarten i andra EU-länder. Vi serdärför positivt på den uppgörelse som träffats undersenhösten mellan regeringen och parterna påmarknaden.Vi hoppas och tror att detta skall ha betydelse. Jagvill inte minst nämna den inbjudan som hela trafikut-skottet fått från till dessföreningsmöte. Ett sådant möte hålls , ochårets möte skall hållas i . Infördetta signaleras att man inom näringen ser mycketpositivt på framtiden.Jag citerar ur inbjudningen: "Arbetet med att ska-pa villkor för att näringen ska kunna utvecklas i Sve-rige har varit motigt och mycket återstår attgöra. vill vi dock fokusera på ljuspunkterna ochvisa att sjöfart är något som är värt att måna om i dethär landet. "Man skriver t.o.m. så här: "Det är dags att säga tillvåra politiker: - Se här, ni fattade ett beslut som ärbra för !" Jag utgår då från att man syftar pådet som hände i fjol.Vi skall självfallet inte låta oss nöja med det, utanförsöka förbättra förutsättningarna ytterligare, efter-som det här är en viktig och strategisk näring och detär ett miljöriktigt och energiriktigt sätt att transporte-ra.Det är också mot den bakgrunden man skall seden enda reservation som har till dagensbetänkande. Det finns trots allt en betydande samsyn ide här frågorna, och vi betonar gemensamt säkerhets-och miljöfrågorna och en del andra saker.På en punkt har dock vi från sagt attvi tycker att man skall hantera det här lite annorlunda,och det gäller konkurrensen mellan gods på järnvägoch sjöfart, hur den fungerar. Vi tycker att regeringenskall se över hur fjolårets riksdagsbeslut om sänktabanavgifter har påverkat sjöfarten. Det finns tydligatecken på att sjöfarten har tappat en del till järnvägen.Det är i och för sig också ett ganska miljövänligt sättatt transportera, men vi tycker att det skall vara kon-kurrensneutralt. Vi ser gärna att sjöfarten kan ta ännumer av det långväga godset.Vi säger också i reservationen att det är positivt,som omnämns i motionen från ,"att arbete nu pågår inom EU med inriktning på attöka konkurrensneutraliteten mellan olika transport-slag". Vi tycker att regeringen skall göra en sådan häröversyn och därmed också överväga hur man skallgöra med farledsavgifterna.Med de orden, fru talman, yrkar jag bifall till den-na enda centerreservation, nr 3, till trafikutskottetsbetänkande.Anf. 111 () re-plik:Fru talman! Det gäller frågan om banavgifter.Sven hävdar att järnvägen skulle ha fått enfördel i förhållande till sjöfarten. Bakgrunden till dethela är ju att man redovisade att vägtrafiken intebetalar sina egna kostnader. Det var detta som föran-ledde förslaget om avskaffande av banavgifterna. Dethandlar om konkurrensen, i första hand att vägarnahade sådana villkor att andra måste kompenseras fördetta. Då hade sjöfarten inget att erinra när det gälldekonkurrensen mellan den och järnvägen i sig.Om man vill göra någonting åt sjöfartens villkorskall man i första hand fördyra för vägtrafiken och setill att den står för sina egna kostnader.Anf. 112 () replik:Fru talman! Det är en riktig bakgrundsbeskrivningsom gör, att det handlade omen diskussion mellan vägar och järnvägar. Men ickeförty finns det tydliga tecken på att det har inneburitatt sjöfarten har tappat en del till järnvägen. Vi tyckeratt man skall se över detta, och om det är så bör manöverväga åtgärder för att främja sjöfarten ytterligare.Det är därför som vi har lagt den här reservationen.Anf. 113 () re-plik:Fru talman! Den godstrafik som ökar allra mest ärden som sker på vägarna. Såväl av miljöskäl som avtrafiksäkerhetsskäl är det i så fall för sjöfartens ochför andras skull bättre att göra någonting åt det, t.ex.höja dieselskatten. Jag undrar om ni i ärberedda att instämma i detta.Anf. 114 () replik:Fru talman! Jag tror att den tid är förbi när mankan tillämpa den politik som så gärnahemfaller till igen, nämligen att höja skatter på än detena och än det andra området. När det gäller t.ex.beskattningen av bilarna har vi nog nått en betydandesmärtgräns, som vi skall vara försiktiga med att över-träda igen.Jag vill gärna diskutera olika sätt att få över såmycket gods som möjligt från vägarna till järnvägar-na men framför allt till sjöfarten. Olika åtgärdermåste naturligtvis övervägas. Att gå tillbaka till engammaldags skattehöjning på bilismen är nog inteden mest framkomliga vägen.Anf. 115 ():Fru talman! Historiskt sett har sjöfarten varit avstor betydelse för vårt lands utveckling. Trots attandra kommunikationsmedel har tillkommit, kommersjöfarten även att spela en stor roll förvåra utrikesförbindelser, bl.a. mot bakgrund av deneuropeiska integrationen. Sjöfarten är den transport-gren som transporterar stora delar av den svenskaproduktionen.Svensk sjöfart möter konkurrens från två håll, delsfrån europeiska rederier, dels från och andraöstländer som har betydligt lägre bemanningskostna-der än den svenska sjöfartsnäringen.Vi vill nu tro att den överenskommelse som slötsmellan den svenska rederinäringen och regeringenunder senhösten kommer att stoppa upp utflaggning-en, men vi hoppas också att fortsatta samtal mellanregeringen och näringen leder till en slutgiltig uppgö-relse för att den svenska sjöfarten på nytt kan bli och betydande näring inom och utom svenskagränser.Det krävs dock andra åtgärder också. Bl.a. måstestuverimonopolet avvecklas. bör säga uppILO-konventionen och avveckla stuverimonopoletsnarast. En företagspolitik i linje med omfler jobb genom företag skulle också på ett positivtsätt förbättra sjöfartens villkor.Regeringen och måste ock-så se över de höga kostnader som tas ut isamband med att fartygen anlöper svenska hamnar.Fartyg som anlöper svensk hamn får förut-om hamnavgifter, som tas ut av den aktuella hamnen,även betala avgifter som tas ut av , föratt i princip täcka kostnader för verkets tjänster förfarledshållning, lotsning, isbrytning och sjökartlägg-ning.Den svenska närsjöfarten runt våra kuster är viktigoch måste värnas, och därför måste vi politiker ochframför allt regeringens ansvariga funderaöver hur rederinäringen skall få lättnader i sina kost-nader för att det skall löna sig att satsa på närsjöfartrunt den svenska kusten.Vänersjöfarten är en viktig transportled, ochmånga tänker inte på hur mycket som levereras ellerkan levereras på denna viktiga transportled ned tilleller från för vidare befordran ut eller frånvärlden i övrigt.Inte många tänker på att drygt årli-gen transporteras på . Om man vet det är detsvårt att få ett begrepp om hur mycket det är, men omdet omsätts till fullastade långtradare blir det begrip-ligt. Då motsvarar det minst 50 000 långtradare medsläp . Tänk alla dem på vägarna runt ,och alla inser det orimliga.