prot · GN0939 · 1999-12-03 00:00:00 — Vianser också att man inte ska ta det här steget förränman helt klart vet hur man ska ha hela organisationeninom domstolsväsendet.En annan viktig del handlar om nämndemännen.De har en viktig demokratisk del i domstolsarbetet.För att få en kår som speglar samhället måste det översyn av deras arbetsvillkor.Det är svårt att vara ensam och ta ett grepp överhela rättsväsendet. Jag har försökt att ta upp de vikti-gaste sakerna.Herr talman! Jag står bakom de särskilda yttran-dena och alla våra reservationer. Jag yrkar bifall en-dast till reservation 8 och reservation 18. Med dettavill jag också ha sagt att det viktigaste är att vi har eneffektiv verksamhet och att vi får ytterligare resur-stillskott för att garantera rättssäkerheten även iframtiden.Anf. 13 () replik:Herr talman! Jag vill börja med att instämma ihela den första delen av anförandeom vikten av kampen mot nazismen. Man ska reageravid varje tillfälle. Det är oerhört viktigt att hela sam-hället reagerar på detta. Där finns det mycket att göra.Likadant är det inom rättsväsendet där vittnen hotas.Det är någonting som vi måste återkomma till ochdiskutera. Vi måste vidta de åtgärder som behövs föratt komma till rätta med detta.Herr talman! Sedan kan jag inte låta bli att, precissom med , titta lite grann på Cen-terpartiets budgetalternativ. säger attmed deras politik och deras förslag ska man kunna haen polis på plats i varje kommun och i varje stadsdeldygnet runt. Det är en väldigt bra ambition. Men närjag tittar på budgetalternativ ser jag skjuter till till polisväsendetnästa år. Vi vet att polisväsendet kostar 60 miljonerper dag. Då måste jag ställa en fråga: Hur anser Cen-terpartiet att man ska kunna göra detta med 65 miljo-ner?Anf. 14 () replik:Herr talman! Jag kan förstå frågan. Jag är gladöver den första delen av inlägget. Jag sade också attvi alla måste ställa upp som en man för att tydligtmarkera situationen i vårt rättssamhälle.När det gäller resurserna sade jag också allra sistatt det är viktigt att vi har en effektiv organisation,men det behövs också ett visst resurstillskott. Med deca 40 förslag som vi har i vår partimotion har vi visatpå olika sätt att gå till väga för att få en effektiv orga-nisation.Men jag inser också att det är blygsamt i sam-manhanget, och det kan hända att man skulle ha kun-nat göra en annan fördelning. Jag tycker att det ärviktigt att signalera att vi är medvetna om att resur-stillskottet är knapert.Vi måste också prioritera dem som arbetar inomrättsväsendet och ge dem en respektabel ersättningför det både fysiskt och psykiskt påfrestande arbetet.De måste få lön för den mödan.Anf. 15 () replik:Herr talman! Jag tycker att det är mycket som ärpositivt. I motion finns det mångaförslag som också finns med i majoritetstexten. Vihar varit överens i väldigt många frågor. Det kommersäkert att fortsätta så framöver, för harmånga konstruktiva förslag när det gäller att få etteffektivare rättsväsende.Men jag vill ändå poängtera, herr talman, att detär precis det som vi i majoriteten signalerar - vi ökarresurserna till polisen, och vi ökar även resurserna tilldomstolsväsendet. Det står också tydligt i betänkan-det att majoriteten avser att återkomma i vårbudgetenför att eventuellt skjuta till resurser. Det här är jumarginella skillnader.Sedan, herr talman, vill jag lyfta upp en annanfråga. Det gäller diskussionen om domstolarna och debesparingskrav som finns där. Ser någotsamband mellan det oerhört höga löneavtal på domar-sidan som kom till och den ekonomiska situationsom finns där? Om man inom olika sektorer heltplötsligt sluter avtal som ger enorma löneökningar,anser då att vi automatiskt ska tillförade resurserna? Måste inte också varje organisation taansvar för löneavtalen och de effekter de ger på verk-samheten?Anf. 16 () replik:Herr talman! Jag tycker att det är viktigt att långsiktiga tydliga anvisningar för all verksamhet,och inte något hackat och malet, så att man vet vadman har att utgå från. Sedan är det viktigt att kopplatill verkligheten, för det är ändå den som gäller. Detär två viktiga principer som jag tycker att man ska hamed sig.Jag tycker att man borde ha sagt vad som gällerredan nu, i stället för att återkomma i vårbudgeten.Man borde ha angivit riktlinjerna så att vi vet vad vihar att rätta oss efter.Så till det här med löneavtal. Tittar man på justdomstolsväsendet kan man fråga sig: Vilka är detman har möjlighet att säga upp vid en besparing? Deflesta har ju livstidsanställningar. Det är de som kos-tar minst som man har möjlighet att säga upp. Dettycker jag inte är någon god ekonomi.Anf. 17 ():Herr talman! Även den mest förhärdade brottslinghar en gång börjat som amatör. Tyvärr är det fortfa-rande så att vi politiker och myndigheterna är alldelesför amatörmässiga, så vi ger de här amatörerna möj-lighet att hinna bli proffs. Det viktigaste vi allihop haratt göra är att skärpa oss, så att vi tar hand om demredan när de tar sina första stapplande steg som ama-törer utanför lagens råmärken.Det är viktigt att komma ihåg att förebygga. Detmåste alltid vara det allra viktigaste. Därför har Folk-partiet även i den här budgeten satsat mycket på skolaoch social omsorg. De viktigaste brottsförebyggarnaär naturligtvis föräldrarna. Tillsammans ska vi se tillatt vi stoppar dessa ungdomar, som blir allt yngre,från att hamna vid sidan om lagen. Och måste vi setill att de känner delaktighet, tilltro och framtidstro.När vi misslyckas ska vi naturligtvis se till att vi harett rättsväsende som fungerar.Därför föreslår under treårsperioden686 miljoner. Vi har aldrig sagt att det skulle varanågon tulipanaros som ger radikala förändringar. Menvi är övertygade om att det skulle bli en förstärkninghos både polis och åklagare och vid domstolarna. Detskulle vara en hjälp att minska de alldeles för långahandläggningstiderna. Med våra pengar är vi ocksåövertygade om att det hade blivit lättare att hjälpabrottsoffer genom särskilda brottsofferassistenter.Vi måste alla verkligen se till att vittnen vågaruppträda och säga sanningen.År 1997 förändrades rättshjälpsreformen. Folk-partiet var emot den förändringen, och vi är fortfa-rande emot den. Vi hävdar att den bryter mot för mänskliga rättigheter, som säger attsamhället har ansvar för att hjälpa dem som har pro-blem. Vilka är det nu som drabbas hårdast? Jo, det ärtyvärr ofta lågavlönade kvinnor som inte får juridiskhjälp inom familjerättsområdet.Herr talman! Det gjorde att vi för nästa budgetårlyckades skrapa ihop . Vi hadegärna velat ge mycket mer pengar. Det var en hårddiskussion och mycket dividerande om var vi skullelägga pengarna. Vi satsade ett antal miljoner på poli-sen, några miljoner på åklagarorganisationen, mycketpengar på domstolsväsendet, mindre på och en hel del på rättshjälpskostnader-na.Låt mig, herr talman, gå in lite grann på de olikaområdena. Oavsett om det gäller polisen eller någonannan organisation är det viktigt att komma ihåg attdet inte bara är fråga om att lämna pengar till de olikadelarna. Man måste också diskutera hur man skaanvända resurserna. Det är viktigt att också ställakrav. Jag är besviken över att vi så lite diskuterar hurvi använder de pengar vi satsar. Naturligtvis får jag tapå mig en del av ansvaret själv, men vi i Folkpartietförsöker i alla fall så gott vi kan.En sak är jag väldigt besviken över att vi inte harfått reda på. Det är nämligen viktigt att man vet detnär man diskuterar hur resurserna används. På pappe-ret har vi 16 429 poliser. Men hur många är ute i dendagliga verksamheten? Tänk att det har jag ännu intelyckats få reda på! Förhoppningsvis får vi snart redapå det, för det är viktigt när man diskuterar hur manska förändra polisens arbete. Det är viktigt att verkli-gen göra klart vad polisen ska syssla med, vad polisenska få ta betalt för och annat.Sedan är det också viktigt att vi ger tillbaka vårsvenska poliskår en framtidstro. Det är allvarligt saknar tilltro till sin ledning.Under det här året har vi diskuterat den nationellainsatsstyrkan. Vi hade både långa och animeradedebatter om hur vi ville att denna fantastiska specia-listkompetens skulle användas. Vi i tyckeratt det är glädjande att majoriteten verkligen lyssnadepå de konstruktiva åsikter och förslag vi hade. Vi ärnöjda, men inte helt nöjda - det är precis som vanligt.Vi tycker att det är lite till att göra. Styr-kan borde t.ex. ligga under . Manbör också ha en budget som gör att de olika länspo-lismästardistrikten inte får betala, för de har faktisktofta inte råd. Det är tragiskt när man får höra att detblir som på ett ställe där styrkan var ute. Den gjordesom vanligt ett fantastiskt bra jobb, och polisområ-deschefen sade: Vi är väldigt tacksamma för hjälpen,men det kommer att dröja innan vi har rådatt anlita er igen. Det är inte väl använda resurser.Vi har också satsat lite pengar på polisen för ska kunna agera på ett kraftfullt och kompetentsätt mot mc-gäng och nazister. Det är alltid viktigt attpolisen har god kompetens. Men det är extra viktigtatt man har god kunskap när det gäller så allvarligasaker som mc-gäng och nazister. Det är viktigt attkomma ihåg att de, som väl är, endast undantagsvisbegår väldigt grova brott. gör de samma taski-ga vardagliga brott som många andra, och det är dåsvårt för den som inte har kompetensen och över-blicken att se den röda tråden.Också vi i tycker att de åtgärder somhar vidtagits mot nazister ochhögerextremister är bra, men jag vill passa på attsäga: Glöm inte bort den andra sidan! Det är ocksåväldigt viktigt att vi verkligen håller rent på vänster-kanten och mot kommunismen.När det gäller polisen tycker jag att det - som ioch för sig på alla andra områden - är väldigt viktigtatt blicka framåt. Det finns i betänkandet ett kapitelom polisutbildningen. Man ska vara försiktig med attanvända ordet katastrof, men den svenska polisut-bildningen möts av väldigt allvarlig kritik. Mansäger från elevsidan och även från väldigt mångalärare att polisutbildningen är oacceptabelt dålig. Jaghar också från flera håll hört sägas att den är katastro-falt dålig.Varför är den det? Det finns naturligtvis mångaolika förklaringar härtill, men det är viktigt att mangör någonting åt det. Jag vill passa på att fråga justi-tieministern, som är här i kammaren, om det inte vorebra om man från regeringens sida omgående såg tillatt det gjordes en enkät bland lärare och elever påPolishögskolan, en enkät som också studenterna fårvara med om att utforma. Man får då ett bra underlag.Vi hamnar rätt i diskussionen och slipper vissa över-toner.Det är också viktigt att polisprogrammet nu utvär-deras. Det ska då tillses att utvärderingen inte skerfrån ett håll där man är i beroendeställning. Det utta-las nu också önskemål om en utvärdering från . Det ska ju vara en högskoleutbildning.Jag vill passa på att fråga om justitieministern kan genågon indikation på när det verkligen blir en sådanhär utvärdering av polisprogrammet. Det är viktigt attden nya polisutbildningen verkligen blir bra. Vi haralla möjligheter att få en extremt bra polisorganisa-tion i nästa årtusende, om vi använder oss av denmöjlighet som den nya polisutbildningen ger.Vi behöver mer än någonsin välutbildade poliser,både fysiskt och psykiskt. De behöver också ha godakunskaper om rättsstatens rättigheter och skyldighe-ter. En bra utbildad polis vågar ta initiativ och ta tag ide allra svåraste sakerna. Är man inte säker i sin rollundviker man att ta tag i problemen. Det är faktisktså för alla människor, även för en polis.Några ord, herr talman, om åklagarorganisationen.Vi har inte någon särskild reservation när detgäller . Det innebär inte att vihar slopat vår kritik mot , mennu är denna genomförd, och vi ska göra det bästa avden. Från början var vi kritiska mot att man slogsönder ett samarbete mellan myndigheter som faktiskthade börjat komma i gång. Vi ska var medvetna omatt det tar tre till innan en ny organisationkommer i gång, och då tappar man ytterligare tid. Viska inte heller glömma bort alla de myndigheter somhar blivit sönderslagna.Vi har i årets folkpartibudget satsat några miljonerför att få 18 ytterligare åklagaraspiranter och på detsättet hjälpa den hårt belastade åklagarmyndigheten.Herr talman! Vi satsar mycket pengar på dom-stolsorganisationen. Vi är som många andra väldigtoroliga. Naturligtvis ska domstolarna precis som allaandra myndigheter ha en tuff syn på budgeten, men vivill mer diskutera det principiella.När infördes var man på fle-ra håll väldigt orolig över gränsdragningen mellanden dömande och den administrativa verksamheten.Utskottet har också med rätta pekat på att inte på något sätt får gå in på denrättstillämpande och dömande verksamheten. Men detgäller då för oss att komma ihåg att man inom och domstolarna är offer för verksamhetsom man inte själv kan påverka. Då blir det i varda-gen så att domstolarna får döma och rättsskipa undervillkor som de inte själva aktivt har kunnat påverka.Gränsdragningen har inte hållits så som borde haskett, vilket innebär att man inte håller fast vid detsom från början var bestämt när Domstolsverketinfördes. Detta gör att vi har ställt ossbakom en reservation om ställning.Som jag sade inledningsvis har vi i Folkpartietsatsat pengar på att stärka brottsoffrens ställning.Brottsofferjourerna gör ett på många sätt fantastisktjobb för att hjälpa målsägande och vittnen, menmycket av deras arbete går åt till administrativ verk-samhet. Vi menar därför att de ska få pengar frånstaten till assistenter som kan klara det administrativa,så att de andra medarbetarna kan stödja utsatta män-niskor.Det kan aldrig nog understrykas hur viktigt det äratt människor vågar och orkar stå upp och göra denplikt som de faktiskt har, en plikt som man annars sertill att komma undan genom att inte se och höra.Några ord, herr talman, om rättshjälpskostnader-na. Låginkomsttagare blir bevisligen drabbade.Rättsskyddet har blivit sådant att den som kan tänkasha råd att betala sin försäkring också förutsätts göradet. är det så att alldeles för många inte har råd.Även om man verkligen får rättshjälp innebär dagenssystem att den grundsumma som man själv får betalaär alltför hög. Därför satsar vi pengar på att återinförarättshjälpen, med de begränsningar som man natur-ligtvis måste ha för att över huvud taget ha råd att taav statens pengar.Herr talman! Naturligtvis står vi bakom alla de re-servationer som vi är antecknade för, men för att intestoppa upp arbetet under den tidsnöd som råder yrkarvi från bifall till endast en reservation,nämligen reservation 13.Anf. 18 (mp):Herr talman! Det finns ett behov av att bryta nedde allmänna målen för rättsväsendet, alltså ökadtrygghet, minskad brottslighet och rättssäkerhet, itydligt formulerade delmål. Men dessa får inte varasjälvändamål utan måste baseras på geografiska för-utsättningar och forskning om vilka effekter olikaåtgärder medför och för vem eller vilka. För att redo-visa problem och förslag till åtgärder måste de delmålsom ska uppfyllas vara tydliga.Vad kan krävas av respektive myndighet? Vad in-nebär lång handläggningstid? Vilken nivå bör förun-dersökningarna ligga på? Det krävs också en helhets-syn på rättsväsendets största myndigheter: polis,åklagare, domstol och kriminalvård, eftersom pro-blem i en av myndigheterna fortplantas till de andramyndigheterna. Varje beslut som fattas i en myndig-het måste därför analyseras utifrån denna helhetssyn.För att uppfylla de övergripande målen måste helasamhället vara involverat. Det kan inte endast rättsvä-sendet klara av. Detta gäller alltså både privatperso-ner, organisationer, föreningar, myndigheter och inteminst de politiska instanserna på olika nivåer inomsamtliga områden, t.ex. när det planeras bostäder, hurskolor utformas och vilka resurser de får, fritidsverk-samhet och fördelningspolitiken i stort - inte minstkortare arbetstid - och vad detta skulle kunna innebä-ra för brottsförebyggande åtgärder och för att mildrastressen, som är stor just nu i samhället och som gårut över barnen. Som tog upp hadepoliser gjort den bedömningen att barn kommer inännu tidigare i kriminella banor och ställde frågan:Hur ska vi få de unga gärningsmännen utanför krimi-nell verksamhet? Ja, detta är en möjlighet. Att motar-beta utanförskap och mobbning är också mycketviktigt i detta sammanhang.Miljöpartiet anser också att krav på lag och ord-ning inte får formuleras så att det står i motsatsställ-ning till jämlikhetsideologin eller orsakar stora in-grepp i den personliga integriteten. Nästan var ochvarannan människa som uttalar sig här i kammarentycker jag verkar tro att buggning är det instrumentsom skulle upphäva all brottslighet, men så är det juinte, utan det är i sammanhanget andra åtgärder sommåste till.Krav måste däremot ställas på aktörerna på mark-naden - men det hörs inte så ofta - som genom sinverksamhet skapar tillfällen till brott: nöjesvärldenmed öppettider och spritservering, porr, det pornogra-fiska utseendet på filmer och tidningar - vad har detför samband med våld mot kvinnor? - våldsfilmeroch de som producerar och försäljer dem, evenemangsom kräver stora polisinsatser och orsakar skadegö-relse, affärernas öppettider - t.ex. dygnet-runt-öppetmed en enda personal, ofta en ung tjej - biltillverkar-nas säkerhetsanordningar, tillgängligheten till alkoholoch inte minst EU-regler. Brottsförebyggande är juallt detta som jag har tagit upp. Allt tänkande är vik-tigt, så att inte detta uppmuntrar till brott.Rättsväsendet tillförs kontinuerligt nya uppgifter,och nya brottstyper uppkommer. IT-brottslighet ochen ny form av ekonomisk brottslighet är bara någraexempel. Genom EU-inträdet och EU-bestämmelserna får rättsväsendet än mer uppgifteroch ny brottslighet på köpet. Den fria marknaden,herr talman, och reglerna om redovisning av momshar orsakat smuggling och karusellhandel. De öppnagränserna har bl.a. orsakat än mer människosmugg-ling, därför att om man väl kan få in människor överde yttre gränserna så går det lättare att smuggla. Den-na handel omsätter oerhörda belopp.Mer och mer resurser i rättsväsendet måste an-vändas till EU-samarbetet. efterlyste endiskussion om hur vi använder de pengar som satsas,och det är en viktig diskussion. EU-samarbetet går iett rasande tempo med inrättande av inte endast Eu-ropol och Schengen, utan också av Eurojust för åkla-gare, en gemensam polisakademi med polischefsut-bildning samt utredningsgrupper där både polis ochåklagare ska ingå. Meddelanden genom överhopar rikskriminalen dygnetrunt, och där vet man inte hur man ska hantera allinformation man får. Dessutom är de andra ländernasbyråkrati så stor och svårgenomtränglig att det blirännu mer problem.Det finns starka krafter inom EU som arbetar fören gemensam europeisk strafflag. Det finns redan ettembryo som benämns corpus juris. Förslaget begrän-sas visserligen till att gälla vissa brott som skadareller kränker EU:s finansiella intressen, men det inne-håller en princip om det europeiska territoriet somsäger att EU ska utgöra en enda sammanhängandejurisdiktion med en gemensam specialstrafflag, meddomstolar som täcker hela området och framför allten enda åklagarmyndighet med självständig ställningi förhållande till både nationella myndigheter ochgemenskapsinrättningar.Enligt corpus juris ska brotten lagföras med iakt-tagande av särskilda regler inför en domstol som intefår ha lekmannaledamöter. Det betyder att utrymmetför den nationella kriminalpolitiken begränsas, vilketkommer att få utslag på påföljder, påföljdsval ochstraffmätning.Vi ser nu början på hur får anpassa sig iärende efter ärende. Det straffrättsliga skyddet aveuron mot förfalskning är ett sådant exempel i vilketvi i ska ta ställning till ett rambeslut sombinder staterna vid ett maxstraff som är högre än detvi har , från till eventuellt eller läng-re, samt ett direktiv om elektronisk handel som inne-håller förbud mot att utkräva ansvar för operatören.Vi har infört det i genom en lag omelektroniska anslagstavlor. EU-direktivet avser attunderlätta den elektroniska handeln genomstraffrättslig ansvarsfrihet för operatören. Denne hardå inget ansvar eller någon skyldighet att ta bortbarnporr eller nazistiska budskap, vilket innebär attdet blir svårare att bekämpa allt skräp som finns pånätet. Majoritetsbeslut råder, så även om vi i Sverigemarkerar att vi inte vill ha denna förändring får viändå följa detta direktiv och annulera, alltså ta bort,den lag som vi instiftade.Den ständigt upprepade frasen om att vi måste haalltmer samarbete som skydd mot den organiseradegränsöverskridande brottsligheten, vilken framställssom det största hotet mot , uppges som skältill att det inrättas fler och fler EU-grupper och myn-digheter. I en rapport konstaterar de tre nordiska EU-länderna att de inte har någon sådan brottslighet för-utom mc-brottsligheten. Varför avsätts då så mycketresurser till detta område, när vi behöver dessa tillangelägna områden som vi dessutom själva prioriterati budgeten? Jag talar då om t.ex. brott med rasistiska,främlingsfientliga eller homofobiska inslag och våldmot kvinnor, där polisens insatser för att förebyggaoch beivra våld mot kvinnor och barn ska intensifie-ras och förbättras. Polisen ska utveckla samarbetet pådetta område med andra myndigheter inom och utomrättsväsendet och med frivilligorganisationer. Andraexempel är miljöbrott och våldsbrott generellt, därföratt våldsbrott har fortsatt en tendens att öka.Nej, anledningen till att alltmer resurser behövstill EU-samarbetet uttalar chefen för i enintervju som återges i nr 7 i oktober1999. Han säger: "EU skapar kriminalitet. De krimi-nella utnyttjar frånvaron av kontroller till det yttersta.Europol behövs för att plåstra om de sår som EUsjälvt orsakar." Denna anledning plus de krafter somvill ha ett gemensamt rättsväsende med gemensamstrafflagstiftning utgör grunden till att alltmer resursermåste användas till EU.Miljöpartiet, herr talman, vill här tydligt deklareraatt vi motsätter oss denna utveckling. Det handlar intelängre om samarbete utan om överstatlighet och att viinte längre kan fatta beslut om hur resurserna skaanvändas utan är tvungna att rätta oss efter majori-tetsbeslut fattade av EU-institutioner.Jag övergår till den svenska polisen. Mediespeg-lingen av polisväsendet ger en mycket dyster pro-blembild. Allmänheten får en föreställning om attingenting fungerar, eftersom det är just sådana situa-tioner som skildras. Just nu är polisen belastad, därföratt polisen ska arbeta både förebyggande och kun-skapsbaserat, och det tar tid innan detta arbete gerresultat. ska polisen också ta hand omden brottslighet som sker akut och bygga upp enannan struktur. Tack och lov finns det även en annansida, som framträder vid besök hos polismyndigheterutanför Stockholm.Stockholmspolisen har sina speciella problem ochbehöver fler poliser och civil personal. Men samtidigtfordrar att ungefär 450 tjänsterska avdelas till yttre gränskontroll. fordrarockså 25 tjänster för att klara Schengenkraven.Ännu vet vi inte hur stora resurser som Schengen-samarbetet fordrar eftersom svaret från regeringen äratt det beror på ambitionsnivå, som särskilda Scheng-enkontrollanter sätter gränserna för.Även om anser att mer resurser skaavsättas för att anställa poliser finns stor risk för attde faller ned i ett stort Schengen-EU-hål och intekommer att användas på det sätt avser.Det utvidgade polissamarbete som följer av Sverigesanslutning till och också arbetetmed Europol ska nämligen enligt regeringen intensi-fieras och är en prioriterad uppgift.Sveriges geografi skapar olika arbetsvillkor förpolisen. Storstad kan inte jämföras med landsbygd,men ändock fordras resurser för de vidsträckta ytorsom glesbygdspoliserna ska bevaka. hartillsammans med och Centerpartietföreslagit ett särskilt glesbygdsstöd vid resursfördel-ningen. Regeringen har föreslagit reservpoliser.Det finns inget färdigt förslag som vi kan bedöma.Miljöpartiet anser att det mycket väl kan anställasdeltidspoliser. Men ett krav från vår sida är att dessapoliser har fått adekvat utbildning för de uppgiftersom ska utföras.