prot · GM09102 · 1999-05-28 00:00:00 — Även en enskild motion omfibromyalgi tar upp jämställdhetsfrågan inom vården.Av utredning Jämställdvård - olika vård på lika villkor kan man utläsa attkvinnor inte får samma bemötande eller behandling isjukvården som män får. Mannen är fortfarande norminom den svenska sjukvården, och de flesta normal-värden är fastställda på värnpliktiga män. De flestaläkemedel är testade och utprovade på män. Dettapåverkar förhållandet att kvinnors sjukdomar intealltid diagnostiseras och att de avfärdas som diffusasymtom. Ett exempel är sjukdomen fibromyalgi, somlångt mer än 100 000 personer lider av i vårt land.Ca 90 % av dem är kvinnor. Utredningar inomfibromyalgi görs förresten även de på sjukhus.Okunskap och fördomar om fibromyalgi har bi-dragit till att en del patienter betraktas som arbets-skygga, inbillningssjuka eller psykiskt sjuka. De harofta mötts av en skeptisk inställning från försäkrings-kassorna. Känslan av att inte bli trodd har påverkatpatienten negativt, och hälsan har ytterligare försäm-rats.Forskning kring kvinnor och rehabilitering har vi-sat att långtidssjukskrivna kvinnor får rehabiliteringtill lägre kostnader än vad män får och att kvinnor fårordinarie åtgärder, medan män i större utsträckningfår speciella insatser. Insatser och åtgärder sätts dess-utom in tidigare på män än på kvinnor, och detta ärinte acceptabelt. Kvinnor skall ha samma möjligheteroch få samma hjälp till rehabilitering som männen föratt kunna komma tillbaka till arbetslivet. Det är vik-tigt att insatserna fördelas jämställt och utifrån detbehov av rehabilitering som finns.Därför, herr talman, yrkar jag bifall till vår reser-vation nr 6 under mom. 8.Jag står givetvis bakom övriga motioner frånCenterpartiet, men jag yrkar alltså inte bifall till flerän dessa två reservationer för tids vinnande.Anf. 133 ():Herr talman! debatterar vi försäkringsmedi-cinska utredningar. I morse debatterade vi kasinon.Det finns ett inslag som jag ser som gemensamt fördessa debatter. Det är den takt med vilken regeringengenomför förslag.Vi i har varit kritiska mot de s.k. lång-bänkarna eller långrötterna. Men det innebär inte attvi för den skull tycker att det är bra att man läggerfram för dåligt genomarbetade propositioner i dennariksdag. I morse kritiserade jag att man hade haft såbråttom med kasinopropositionen, och vill jagsäga att jag tycker att man har haft för bråttom ocksåmed denna. Det gäller frågan om huvudmannaskap -det som tas upp i reservation 3, fogad till betänkan-det.Förändring vad gäller huvudmannaskap och orga-nisationsförändringar för kostnadskonsekvenser medsig. De för mänskliga konsekvenser med sig för demsom arbetar i en organisation. Tyvärr har vi inte någravidare data över vad sådana förändringar kostar ipengar och vad de skulle ha kunnat kosta om det hadefunnits ordentliga konsekvensbeskrivningar med ibilden. Det har vi alltså inte när det gäller den hu-vudmannaskapsförändring som regeringen föreslår.Då skulle det ha varit mycket bättre att vänta och gåigenom det lite ordentligare. En del av konsekvenser-na framgår av den brevskörd som jag tror att alla visom sitter i detta utskott har fått.Så går jag till reservation 4, som är den av reser-vationerna som jag yrkar bifall till för Folkpartietsdel. Vi står naturligtvis bakom de andra reservatio-nerna som vi har vårt namn med på. Den handlar omforskningen. Det är oerhört viktigt att man använderdet material som finns vid sjukhusen - resultatet avutredningarna - för att se hur man kan förebygga ochbättre behandla och rehabilitera de människor somdet handlar om. Det skall man göra med självkritik.Man skall se vad som var bra och vad man kan görabättre.Regeringen lever i tron att man kan finansieradetta med rådsanslag och att man kan söka pengar häroch där. Men erfarenheten visar att det blir väldigt litegjort då. togs beslut i denna kam-mare om ett läkemedelsepidemiologiskt nätverk som , som jag ser det, fungerar väldigt väl. Det skulleinte göra det om man inte hade en basresurs. Det ären stiftelse, och stiftelsekapitalet betalar navet ellercentrumet i detta nätverk. Projekt som man driverbekostas via t.ex. forskningsrådspengar och lands-tingspengar. Jag tycker att man skulle ha gjort lika-dant här. Här fanns faktiskt pengar. Man kunde haanvänt folkpensioneringsfonden i det sammanhanget.Sedan kommer vi till reservationen 5 - Samver-kan i rehabiliteringsarbetet. Detta har vi diskuteratmånga gånger i denna kammare. Det gäller FINSAMoch problemet att vi har olika skattepåsar ur vilka viskall ta pengar för att hjälpa en och samma individ.Individen som har betalat sin skatt kan inte förståeller acceptera att det skall vara så krångligt och attpengarna inte används på ett effektivt sätt genom attde har landat i tre olika pengapåsar. Det som tas upp ireservationen har vi som sagt var debatterat mångagånger.Sedan går jag till rehabilitering ur ett gender-perspektiv - reservation 6. Man skall alltid ha jäm-ställdhetsglasögonen eller gender-glasögonen, somman också kan kalla det, på sig vad man än gör. Jagvill fråga om regeringen avser att ibudgetpropositionen lämna en aktuell redovis-ning av hur det ser ut när det gäller mäns och kvin-nors rehabilitering och hur man satsar på de bådakönen och olika åldersgrupper.Jag tycker att det är viktigt att vi får följa dettakontinuerligt och se om det blir några förbättringar.Det kan kanske också leda till att lite föråldrade upp-fattningar om hur det ser ut kan avfärdas eller läggastill handlingarna.Jag ser att det har hänt en hel del på läkemedels-området sedan utredning kom. Det är intebra , men krävs det dokumentation på bådakönen och för den delen också alla åldersgrupper förläkemedel som skall registreras i detta land.Sedan går jag till sjuklönen. Det system som härförordas av majoriteten är ett av flera hinder för ny-anställningar och att små företag vågar ha anställda.Här borde man ha gått på för-slag, som jag tycker är väldigt förnuftigt.Därmed, herr talman, har jag kommenterat de re-servationer där står med bland underteck-narna.Anf. 134 CARLINGE WISBERG (v) re-plik:Herr talman! och för den de-len även tidigare talare har kritiserat förslaget tilländrat huvudmannaskap. sägeratt hon tycker att man har för bråttom med föränd-ringen. Det kan vara en uppfattning.Nu är det så här i livet att vi har erfarenhet frånolika områden. Själv bygger jag min livserfarenhet påen mångårig anställning inom en stor industrikoncerni landet. Jag har på så sätt varit involverad i åtskilligaorganisationsförändringar, inriktningsförändringaretc.Erfarenheterna av dem tycker jag är mycket enty-diga. Gör man en inriktningsförändring är det ocksåviktigt att göra en organisationsförändring. De bör gåhand i hand.Gör man inte det - jag har också varit med omförändringar där detta inte har gått hand i hand - är enav de första sakerna man tappar kompetens i organi-sationen. Jag tror att kostnaden för det kompetenstappsom man får i en organisation när man låter föränd-ringen dras i långbänk är väsentligt mycket större ochväsentligt mycket allvarligare för den kommandeverksamheten än den kostnad som eventuellt kankomma om man har lite för bråttom.Anf. 135 () re-plik:Herr talman! Principiellt skulle jag kunna hållamed, med erfarenhet av omorganisa-tion en gång i världen, som tog väldigt många årjämfört med Apoteksbolagets, som kunde gå på någramånader. Men det förutsätter att det finns ordentligakonsekvensanalyser av organisationsförändringen ochinriktningsförändringen. Det gör det inte när det gäl-ler den här förändringen.I avsaknad av den typen av utredning och under-lag vill jag hävda att det näst bästa alternativet är tar lite extra tid på sig, därför att det här ocksågår ut över patienterna. Det här är så tydligt när detgäller de olika patientkategorier som t.ex. landstingenskall inrymma i sin verksamhet. Det jag hade önskatär naturligtvis att man hade gjort det snabbt ochkomplett. Men när man nu inte har gjort det landarjag på den här slutsatsen.Anf. 136 KERSTIN-MARIASTALIN (mp):Herr talman! Den här propositionen har haftmånga namn. Först kallades den Riksförsäkringsver-kets sjukhus, ett tag slogs den ihop med en proposi-tion om rehabilitering som aldrig kom. Också den härpropositionen hette Rehabilitering. Sedan harman kallat den Försäkringsmedicinskt centrum ochnu står det på betänkandet Försäkringsmedicinskautredningar.Jag vill börja med att yrka bifall till utskottetshemställan, utom till avsnittet Rehabilitering ur ettgender-perspektiv. Där reserverar jag mig tillsam-mans med . Jag yrkar bifall till reserva-tion 7.Jag konstaterar att utskottet har tagit intryck avmotionen om gender-perspektiv och att ändå någotlite har skrivits om detta i betänkandet, dock långtifrån tillräckligt. Den här frågan tangerar det jag harnämnt i avslutningen på mitt förra anförande omsocialförsäkringens administration. Jag ser nämligenockså likheter och gemensamma saker mellan de härtvå betänkandena.Men för min del är det viktigast att vi ägnarmycket större uppmärksamhet åt varför människorblir sjuka och vilka människor som blir sjukare änandra. Vad gäller just det här betänkandet är frågorna:Hur fungerar rehabiliteringen? Vilken sorts rehabili-tering skall vi ha? Vilka får rehabilitering och vilkafår inte rehabilitering? Är det skillnad mellan kvinnoroch män? Vad är det för samband mellan rehabilite-ring och långtidssjukdom, mellan rehabilitering ochförtidspension?Rehabilitering är ett svårt kapitel. Det handlar omprimär och sekundär prevention på samma gång. Vihar, som nämnts förut, i utskottet haft förmå-nen att träffa ett forskarlag från Institutet.De berättade om rehabilitering av patienter med psy-kiska besvär, med obstruktiva lungsjukdomar - det ärde som har trångt i luftrören, trångt när de skall an-das, fick vi veta - och patienter med nack- och skul-derbesvär.Beträffande vikten av att snabbt komma i gångmed rehabiliteringen, för att minska långtidssjuk-skrivning och sjukpension hörde jag detsamma somMargit . Men beträffande motivationen hördejag följande: Även om patienter inte är så starkt moti-verade till rehabilitering blir de det så snart rehabilite-ringen har kommit i gång. Det talar alltså åter om hurviktigt det är att man snabbt får rehabilitering.En stor stötesten är hur läkarna bedömer behovet.Här visar forskarlaget att det tyvärr finns en mycketstor oenighet och stor okunskap. Därför behövs inomdet här området mer forskning och mer utbildning hosdem som skall remittera till rehabiliteringen och na-turligtvis också hos dem som skall rehabilitera.Jag instämmer med både propositionen och be-tänkandet i att vi måste garantera försäkringsmedi-cinska utredningar och arbetsinriktade utredningarhög och jämn kvalitet. Det där var en typisk politiskfloskel, men inte desto mindre viktig.Jag utgår från att den kompetens man skaffat sig iTranås och kan tas till vara i den nyaorganisationen. Vi ser i regeringens och utskottetsförslag en möjlighet till utökad forskning och utbild-ning när det gäller försäkringsmedicinska utredning-ar. Det har varit mycket kritik på det här områdettidigare.Men till rehabilitering hör också arbetslivsinriktadrehabilitering, vilket i många fall har visat sig mereffektivt än medicinsk rehabilitering. Jag vill passa påatt igen slå ett slag för vikten att vi ger försäkrings-kassorna tid och resurser, så att man kan se till attmänniskor får den rehabilitering de behöver i tid.Tack!Anf. 137 ():Herr talman! Det här betänkandet, SfU8, behand-lar, precis som har sagts, i huvudsak rege-ringens proposition rörande försäkringsmedicinskautredningar. Utöver motioner väckta med anledningav propositionen finns motioner som väckts underden allmänna motionstiden.Jag vill inledningsvis yrka bifall till utskottetshemställan och avslag på reservationerna.Herr talman! föreslog isitt betänkande 1994/95:SfU10, Socialförsäkring -inriktning och finansiering, ett tillkännagivande omatt regeringen borde utreda frågan beträffande denfortsatta verksamheten och finansieringen av RFV:ssjukhus. Utredningen borde inte bara omfatta finansi-eringen och huvudmannaskap utan också sjukhusensroll inom socialförsäkringssystemet.Riksdagen biföll utskottets hemställan och rege-ringen uppdrog sedermera åt RRV att kartlägga ochanalysera frågan.I sin redovisning ansåg RRV att RFV:s sjukhushade en otydlig verksamhetsinriktning, där ansvars-gränserna framför allt mot landstingen var oklara.Härefter tillsatte regeringen en särskild utredaremed uppdraget att utreda rollen för RFV:s sjukhusinom sjukförsäkringssystemet. Utredningen skulleäven ta ställning till huvudmannaskapet.Utredningen uppdrogs att analysera:- hur socialförsäkringens behov av medicinskautredningar och utlåtanden tillgodoses av den all-männa hälso- och sjukvården och andra aktörerinom området,- sjukhusens betydelse för försäkringskassornasrehabiliteringsarbete, dvs. om RFV:s sjukhus fyl-ler den funktion som kassorna behöver ha och fådem tillgodosedda i denna form,- betydelsen av sjukhusens forskning och metodut-vecklingsarbete.Utredningen cent-rum, En resurs för utredning och metodutveckling,, SOU 1997:169, presenterades.Utredningen gjorde den bredare belysning av ärendetsom utskottet beställt och framlade sina övervägan-den och förslag i åtta punkter.- som finns i föreslås för-säljas eller utarrenderas. Vidare föreslås att bola-gets fastigheter skall försäljas.- Verksamheten skall fortsättningsvis avse försäk-ringsmedicinska utredningar, utredningar för ar-betslivsinriktad rehabilitering, metodutveckling,forskning och utveckling samt kunskapsspridning.- Målgruppen för verksamheten skall utgöras avförsäkrade som har sammansatta och svårbedöm-da besvär eller funktionshinder.- Verksamheten skall vara intäktsfinansierad medmarknadsmässig prissättning.- Upphandling av utredningar som avses skall skesamordnat, och i anbudsförfrågan bör villkorenspecificeras i en kravspecifikation.- I utredningen framhålls att forskningskompetensbör finnas och att forskningsprogram skall tasfram.- Nuvarande anslag för verksamheten föreslås till-föras medel för inköp av arbetslivsinriktad reha-bilitering. Vidare läggs förslag fram om hur finan-siering av såväl forskning som metodutvecklingkan ske.- I fråga om huvudmannaskap föreslås att ett avstaten helägt aktiebolag, , bildas. Vidare föreslås att utred-ningsverksamhet skall bedrivas regionaliserat vidfler enheter än de verksamma.Utredningen har remissbehandlats. Synpunkterhar inkommit, vilka inte ger en helt entydig bild avframtida verksamhet.Verksamheten i och har underåren genomgått en rad förändringar. Dessa föränd-ringar har varit ett sätt att möta denkritik som framförts från myndigheter. På så vis harverksamheten utvecklats i linje med vad som föresla-gits i utredningen. Utvecklandet av behandlingsmo-dellen "STRUT" har gjort att enhetligheten i bedöm-ningarna har förbättrats, vilket har vidimerats avmånga beställare av utredningar.Herr talman! Propositionen följer i huvudsak deav framlagda förslagen. Det ärockså ett förhållande som genomsyrar remissinstan-sernas och utskottets bedömning. Det innebär att detfinns en bred enighet i kammaren för de förslag somfinns i propositionen rörande förändring och utveck-ling av Försäkringsmedicinskt centrum. Detta är vik-tigt, inte minst utifrån vetskapen om behovet av attsnabba upp processen med försäkringsmedicinskautredningar och härigenom kunna minska sjukskriv-ningstider och minimera mänskligt lidande. Samhäl-lets kostnader för sjukförsäkringen kan också på siktminska genom effektivare och bättre utredningar. Idetta perspektiv är nuvarande kompetens och resurserviktiga instrument i en förstärkt och utvecklad verk-samhet.Vid den hearing som socialförsäkringsutskottetgenomförde , med professor m.fl. inom det s.k. , framkom atttidiga utredningar är mycket viktiga för möjligheternaatt rehabiliteras tillbaka till arbetslivet.I detta arbete såg professor ett stort värdei den förändring som RFV:s sjukhus genomgår föratt bättre kunna möta upp behovet av försäkringsme-dicinska utredningar och arbetslivsinriktade rehabili-teringsutredningar. De båda enheterna i ochNynäshamn kan härigenom blir de nycklar som be-hövs för att öppna upp detta arbete.På ett väsentligt område skiljer sig dock proposi-tionen från utredningen. Det gäller framtida huvud-mannaskap. Utredningens förslag om bildandet av ettaktiebolag under får i propositionenen annorlunda utformning. Detta förhållande skall sesutifrån de ställningstaganden som regeringen tidigaregjort i frågan om driftform av statlig verksamhet.Herr talman! Inom området finns fyra reservatio-ner. Två av dessa berör huvudmannaskapsfrågan. ena reservationen föreslår man försäljning avRFV:s sjukhus, medan man i den andra föreslår atthuvudmannaskapet bör bestämmas vid ett senaretillfälle.Jag kan inte se hur en privatisering av verksam-heten på ett bättre sätt kan leva upp till de krav somkassorna ställer. En försäljning och uppsplittringinom området för att uppnå bättre resultat bedömerjag som en tveksam väg för verksamheten.Förslaget om att vänta med beslut i frågan om hu-vudmannaskap bygger på att utredningen ej på etttillfredsställande sätt belyst frågan om en av landetsförsäkringskassor som huvudman. I de remissvar somhar kommit in finns en rad olika förslag om placeringav huvudmannaskapet. Det förslag som har lagtsfram har arbetats fram utifrån en bred bedömning avkassornas möjligheter att bedriva sidokopplad verk-samhet - detta utifrån såväl administrativ som övrigverksamhetsmässig grund. finns vid treav landets kassor breddad verksamhet, och en be-dömning har gjorts att så också kan bli fallet medförsäkringsmedicinska utredningar.Herr talman! I betänkandet behandlas även ettantal motioner väckta under den allmänna motionsti-den. Dessa gäller bl.a. samverkansfrågor, genderpers-pektiv inom rehabiliteringsområdet samt arbetsgiva-rens rehabiliteringsansvar. Dessa frågor är endel i en process vad gäller översyn inom rehabilite-ringsområdet, och de kommer säkert att bli en del iarbetet för den utredning som socialförsäkringsmi-nistern aviserat skall tillsättas inom kort.Regeringen har i diverse markeringar och i ettbrett perspektiv klargjort synen på jämställdhetsas-pekten. Vi kan förvänta oss att regeringen även fort-sättningsvis kommer att lägga fram förslag på förbätt-rad jämställdhet på ett antal områden.I reservation 9 behandlas frågan om företagareoch restarbetsförmåga. Denna fråga har varit föremålför en utredning, och jag anser därför, liksom ut-skottsmajoriteten, att man bör avvakta beredningenav frågan.I två reservationer behandlas frågan om sjuklön urolika infallsvinklar. Regeringen begärde att den s.k.AGRA-utredningen skulle belysa frågor som aktuali-serats i motioner. Vi kan nu konstatera att regeringeninte kommer att lägga fram någon proposition base-rad på . Det beror på dåligt stöd ide remissvar som har lämnats in. Socialförsäkrings-ministern gjorde så sent som enmarkering i samband med ett interpellationssvar.Regeringen har för avsikt att tillsätta en särskildutredare med uppgift att se över rehabiliteringsområ-det. Härutöver är frågor aktualiserade av regeringeninom hela området. Jag utgår därför, i likhet medutskottsmajoriteten, från att regeringen återkommermed förslag om behov av förändringar anses förelig-ga i regelsystemet.Anf. 138 () replik:Fru talman! Jag vill kommentera frågan om hu-vudmannaskap.Jag försökte i mitt anförande visa att rehabiliteringär en sådan mångfasetterad verksamhet, att det integår att lösa problemen i den organisatoriska ändanutan man måste se på hur arbetet bedrivs i verklighe-ten. Då finner man att rehabilitering kräver en förfär-lig mängd ingredienser, medicinska kunskaper, kun-skaper om arbetsmarknaden, att skapa bra kontaktermellan patient och läkare osv. Motivation är en avgö-rande faktor.Det är fel att försöka börja med att samordna allt.Det behövs självständiga enheter som kan utvecklametoder på sitt eget sätt. Kreativitet fordrar faktisktolikhet. Det är därför vi föreslår att bolagen skallprivatiseras. Hur det sedan går till med fastigheterosv. är en rent praktisk fråga. På så sätt kan vi fåmånga olika sätt att hjälpa folk att rehabiliteras. Omallt läggs hos en huvudman blir det en central styr-ning.Det är en filosofisk motsättning mellan socialde-mokraternas och sätt att se på problem.Jag vill poängtera att det är denna djupgående skill-nad som är anledningen till reservationen.Jag tror att vi har bättre på fötterna än de som villcentralisera när det gäller motivationsforskning ochforskning för att skapa klimat för utveckling ochnyskapande.Anf. 139 () replik:Fru talman! Såväl som jag deltogi den hearing som utskottet hade . Vi kundese den bredd som finns i diskussionen och de problemsom finns i samhället. Vi kan också konstateraatt det förekommer en debatt över hela landet. Vi kanockså se den positiva utveckling som har skett i Tran-ås och . Det är inte säkert att den har skettinom ramen för det bolag som bedriver verksamhe-ten. Den kan ha skett av andra av samhället påtving-ade skäl.Jag tror att det går att driva verksamheten vidareäven under ledning av en av landets försäkringskas-sor. Det kanske går att vara pådrivande för att få igång en process över hela landet för att skapa enhet-ligheten och den kunskap som behövs för besluten påområdet.Anf. 140 () replik:Fru talman! Jag hoppas att harrätt. Jag satt i går med styrel-se, och de problem vi ser inom försäkringskassornapå en hel del elementära områden gör att jag tror attdet hade varit bättre att satsa på lite olika självständi-ga enheter i stället för att lägga alla äggen i sammautvecklingskorg.Framtiden får väl utvisa om detta var en riktigsyn, den byråkratiska synen. Jag tror att man snarare,särskilt när det gäller utveckling för att få bättre för-hållanden vid ett så här sammansatt problem, bordevälja mångfald. Men framtiden får utvisa vem av osssom har rätt.Anf. 141 () replik:Fru talman! Såväl hearingen som den debatt somföregick detta ärende handlade just om behovet avenhetlighet och samsyn på bedömningarna över helalandet. Det här företräder är en sprid-ning av detta, innebärande att vi kanske skulle få ettstörre problem att skapa den enhetlighet som behövsför att få bra och riktiga bedömningar över hela lan-det. Jag kan inte se att den privatiseringsmodell sommoderaterna här företräder skulle kunna ge den en-hetlighet som behövs. Det är med de skälen som jagyrkar avslag på reservation.Anf. 142 () re-plik:Fru talman! lugnade mig inteprecis när det gällde att säkra den forskning som jagtror att vi alla i denna kammare är överens om ärviktig inom det här området. Diskussionen i proposi-tionen präglas av wishfull thinking, om jag får ut-trycka mig så, och en bristande erfarenhet av vilkenenormt hård konkurrens det är om de forskningsme-del som finns tillgängliga vid de olika forskningsrå-den.Jag skulle gärna vilja höra syn-punkter på hur säker han känner sig på att det skallfinnas medel. Jag vill tillägga att det finns ett ställedär jag tror att det finns ganska mycket pengar ochsom inte är nämnt här. Det är AMF, som finan-sierar en ganska stor del av den här forskningen. Ärdet en väg att gå vidare på? Jag vidhåller att manändå behöver det här navet.Anf. 143 () replik:Fru talman! Forskning och utveckling inom om-rådet är ytterst viktigt. Det klargjordes inte minst vidden hearing som vi hade i utskottet ,med markeringar från m.fl. Detvar en hearing som gav utskottet en rad nya infalls-vinklar på exempelvis fördelningen av rehabilitering-en inom olika områden och behoven av att hitta in-fallsvinklar på olika områden.I propositionen markeras också frågan från rege-ringens sida på en rad olika vägar för att få ytterligaretryck i frågan. Den utvecklingskommitté som har attförbereda inrättandet av ett försäkringsmedicinsktcentrum och kommande huvudman har naturligtvisatt aktivt överväga olika forskningsprojekt, liksom attfinna olika finansieringsvägar.Anf. 144 () re-plik:Fru talman!