prot · GN0940 · 1999-12-06 00:00:00 — kan vi ju seoändligt stora hot internationellt mot vår globalaöverlevnad. Klimat- och miljöfrågorna är stora, lik-som frågorna om krig, fattigdom osv. Jag skulle gärnavilja veta hur står i förhållande tillökat bistånd långsiktigt.Anf. 46 () replik:Fru talman! Min åsikt är att vi har ett mycket bravolymmål för svenskt bistånd, och det är enprocents-målet. Det målet ligger faktiskt över de andraländernas mål, som de som regel inte bryr sig ettskvatt om att uppfylla. ligger väl inte ens på0,, som nämndes här tidigare.Utöver enprocentsmålet ska vi, tror jag, också in-rikta oss på samstämmighet i politiken, en effektivarehandelspolitik som stämmer med biståndspolitiken,en effektivare utrikespolitik och en effektivare miljö-politik. Jag kan fortsätta uppräkningen. De här insat-serna är inte gratis. De kostar också pengar - säkerli-gen ur statskassan, utöver det allmänna samhället iSverige.Jag tror att det är mycket bättre att göra insatserpå plats som ett komplement - man kan se det bak-länges egentligen, men i det här fallet ser jag det somett komplement till biståndet - än att satsa på att för-söka uppnå ett tvåprocentsmål för biståndet. Jag ärganska övertygad om att det är på det sättet, och jagtycker att det är den inriktningen man bör ha i detfortsatta arbetet.Anf. 47 ()replik:Fru talman! När det gäller de fattiga ländernas si-tuation har t.ex. kyrkorna sedan ganska länge drivitnågot som man kallar för Jubel 2000. Det bygger påatt man ska hjälpa de fattiga länderna med skuldav-skrivningar. Det är mycket stora summor. Flödet är sådant att de fattiga ländernas betalningar till länderna för lånen är betydligt större än vad deklarar av eller vad som är rimligt, också utifrån bi-ståndsmålen.Hur ska man över huvud taget kunna leva upp tilldetta? Hur ska man få en balans i ekonomin så att defattiga länderna inte ska behöva vara livegna under länderna genom sitt beroendeförhållande medtanke på lån och skuldavskrivningar?Anf. 48 () replik:Fru talman! Jag tror bestämt att man ska satsamycket på det här med skuldavskrivningar. Jag varväldigt tveksam när jag började jobba med bistånds-frågor. Men jag har lärt mig mer om det här och insettatt detta är ganska grundläggande för att de fattigaländerna ska utvecklas. Det bör man lägga ned myck-et resurser på, och det gör också världssamfundetgenom olika initiativ, senast det s.k. HIPC-initiativet.Det sker bl.a. i och regi, och dethar ju nått lite större framgång på sistone.Jag tror dock att , om vi ser det över fleraår, redan satsar mycket stora belopp i initiativet. Detär ganska självklart att vi kan - om vi håller oss tillenprocentsmålet - satsa större belopp framöver.Men det kan ju inte vara rimligt att det bara ärSverige som ska finansiera initiativet. Faktum är attde stora industrinationerna, G 7-länderna, faktiskt fårta sitt ansvar.En av de viktigaste insatserna vi kan göra just nuär att vi är EU-medlemmar. Vi måste få en bättresolidaritet i EU-kretsen. Första steget borde vara attse till EU-länderna lever upp till FN:s rekommende-rade mål om . De ligger långt därifrån. Någraländer, som , är på väg åt rätt håll. Menalltför få länder har inte uppnått det målet. Den förstaåtgärden vi ska vidta kan inte vara att bara skjuta inoss på vad vi i kan göra mer. Vi måste ha ettstörre perspektiv om vi ska nå resultat.Anf. 49 Statsrådet ():Fru talman! Tack för de vänliga välkomstorden.För sedan kom jag hem från en resa iöstra . Det var min första resa sedan jag blevbiståndsminister till två av våra samarbetsländer.Under mina dagar i och hann jaguppleva mycket, inte minst många kontraster ochkonflikter, t.ex. mellan det moderna medie-samhället och det gamla traditionella jordbrukarsam-hället, mellan fullt utvecklad IT-teknik på flygplatseni Entebbe och hackan som kvinnorna luckrade uppjorden med på de otaliga små jordlotterna runtom iUganda och och mellan hoppfulla tonårs-flickor på en internatskola, fattiga på resurser menrika på framtidstro, och en annan tonårsflicka, . Hon var och fullt upptagen med att ta handom sina yngre bröder efter det att föräldrarna dött iaids . Jag träffade och hen-nes bröder i den lilla shamba - lerhydda - som debodde i bland bananplantor och andra odlingar. Treav bröderna är hivpositiva, en av dem har långt fram-skriden aids. Han var hemma från sjukhuset i Buko-ba, men otroligt svag. Hans små ben orkade knapptbära honom. Denna familj stöds av projektet stöd till barn - som drivs av den evangelisk-lutherska kyrkan i med skolavgifter, skol-kläder, sjukhuskostnader, m.m.De här barnens historia är fruktansvärt tragisk.Samtidigt kunde jag se att äger en kraft somgör att hon orkar kämpa. Hon fortsätter att odla jor-den de har fått ärva. Hon sköter om sina småsyskonoch ser till att de kommer till skolan. Hon håller hu-vudet högt, hon arbetar för en ljusare framtid för sigsjälv och sina syskon. Det är just denna kraft, dessaansträngningar hos de allra fattigaste, som det svens-ka biståndet ska stödja. Kärnan i vårt utvecklings-samarbete förblir att stödja fattiga människor att tamakt över sin egen framtid.I grunden handlar det om människovärdet - omalla människors lika värde och om hur vi förknipparmänniskovärdet med de sociala och ekonomiskavillkoren och med frågan om samhällets organisationoch struktur. För mig som socialdemokrat är detsjälvklart att människovärdet kommer till uttryck i enkamp för utjämning av de sociala och ekonomiskavillkoren, men det är också en fråga om makt och omhur makten ska fördelas.Respekten för och hennes rättighetermåste prägla samarbetet för global utveckling. Denförskräckande verklighet vi möts av i TV-rutan medkonflikter, svält och kriminalitet har orsaker somgrundar sig i fattigdom och brist på utvecklingsmöj-ligheter. Det är fattigdomen vi måste utrota.Fru talman! När vi talar om bistånd tänker vi oftapå brunnsborrning, skolbyggen och hälsocentraler,och det biståndet behövs. Och fortfarande måste del av biståndet gå till katastrofhjälp i form avmat, medicin och sjukvårdsmaterial för att lindramänniskors nöd efter krig och katastrofer. Men vimåste också sätta in biståndet i ett större sammanhangför att säkerställa att insatsen blir effektiv och ut-hållig. Det räcker t.ex. inte med att bara bygga enskola för att få en bra utbildning. Det behövs en läro-plan, utbildade lärare, relevant undervisning, lärome-del och kanske också särskilda insatser för att allabarn, t.ex. flickor och funktionshindrade barn, ska fåsamma möjligheter. Därför behövs samverkandeinsatser på flera nivåer.Låt mig ge ett exempel på detta. Vi håller just nupå att tillsammans med länder i östra ta framstrategier för att utveckla regionen kring Victoriasjön.För att de människor som bor där ska få ett bättre livkrävs insatser på flera olika områden . Mil-jöinsatser för att rena behövs för attmänniskor i området ska kunna utnyttja dess resurser.Jordbruksreformer måste genomföras för att ge hus-hållen intäkter, och det behövs ett stöd till utbyggnadav infrastruktur för att öka möjligheterna till närings-livsutveckling. behövs insatser för att för-bättra tillgång till vatten och till god hälsovård. Deolika insatserna ska samverka i vetskap om att det enaskapar bättre förutsättningar för det andra. För attgarantera att det svenska stödet ger resultat måstemånga aktörer vara inblandade och samarbetet byggapå förtroende och ömsesidighet.Fru talman! kommer regeringen attfatta beslut om direktiven till en parlamentarisk ut-redning om politik för global utveckling. Vigör det i ljuset av de nya förutsättningar som globali-seringen skapar. Vår värld är mer sammanflätadän den var när vår biståndspolitik utformades för 25år sedan. Ett helhetstänkande måste genomsyra rela-tionerna med världens fattiga, så att olika politikom-råden stöder varandra. För att effektivt bekämpa fat-tigdomen måste samstämmigheten öka mellan t.ex.utrikes- och säkerhetspolitik, jordbrukspolitik, miljö-politik, handelspolitik och biståndspolitik. Utredning-ens uppgift är att lägga grunden för en modern politikför vårt svenska och europeiska utvecklingssamarbeteinför nästa millennium. En viktig utgångspunkt iarbetet är att uppnå en bred parlamentarisk uppslut-ning kring det svenska utvecklingssamarbetet. Enannan viktig utgångspunkt är att folkrörelserna ochfrivilligorganisationerna bidrar med sina kunskaperoch erfarenheter.Sverige är ett av de fyra länder som når upp tillFN:s rekommenderade mål att ge av BNI ibistånd. Jag räknar med att vi inom statsbudgetensutgiftstak ska kunna göra biståndsutbetalningar föreårets slut så att också 1999 uppfyller 0,7-procentsmålet, om inte något oförutsett inträffar.I budgeten höjs ramen för utveck-lingssamarbete med till 12 ½miljarder. Det är den största ökningen under de se-naste tio åren. Vi kommer dessutom att betala utdrygt 2 miljarder av sparade medel. Sammantaget blirdet en mycket kraftig ökning av biståndet. Det bety-der att vi kan öka stödet till några prioriterade områ-den. Det långsiktiga stödet till framför allt ochAfrika kommer att öka. Genom skuldlättnader till defattigaste länderna och ett ökat sektorstöd inom land-ramarna ska vi bidra till en ytterligare förbättring avförutsättningarna för våra samarbetspartner att be-kämpa fattigdomen. Stödet till hälsovård, utbildningoch demokratisering är viktiga delar som ska bidra tillatt skapa samhällen i fred och välfärd.Vi kommer också att öka stödet till områden somdrabbats av konflikter och katastrofer. De humanitärainsatserna och stöd till återuppbyggnad i bl.a. Balkanoch ska lägga grunden för nya demo-kratiska samhällen. Vi kommer dessutom att satsamer på forskning, kunskap och institutionsuppbygg-nad för att bidra till att stärka fattiga länders ochmänniskors möjligheter att själva ta sig ur sin fattig-dom.Ett effektivt bistånd ska stödja de nyckelområdensom skapar utveckling. Mänskliga rättigheter ochdemokrati är ett sådant område. Vi måste stärka män-niskors deltagande i och inflytande över beslutspro-cesser och främja mångfald och pluralism. Det kanhandla om allt från stöd till att utarbeta grundlagar tillatt bidra till att bygga upp institutioner som bär uppett demokratiskt samhällssystem och att stödja folkrö-relser och enskilda organisationer som bär upp detcivila samhället. Att stärka kvinnans roll i samhälletoch att värna om minoriteter är också viktiga insatserför utveckling.Respekt för de fattigas rättigheter är en förutsätt-ning i arbetet att bekämpa fattigdomen. Endast när depolitiska och medborgerliga, de ekonomiska, socialaoch kulturella rättigheterna är tillgodosedda kan vi fåen jämlik värld, där alla människor har samma möj-ligheter. Vägen till utveckling går alltid genom re-spekten för människans okränkbara rättigheter.Barn och unga är ett annat nyckelområde inomutvecklingssamarbetet. Förbättrade uppväxt- ochlevnadsförhållanden för barnen ger positiva utveck-lingseffekter för hela samhället. Barnens familjermåste få en möjlighet till försörjning, och skolan skagöras tillgänglig för alla barn. På uppdrag av riksda-gen, och i enlighet med regeringens beslut, arbetarregeringen för att utveckla ett barnperspektiv i ut-vecklingssamarbetet utifrån FN:s konvention ombarnets rättigheter. Arbetet mot sexuellt utnyttjandeav barn, barnsoldater och barnarbete fortsätter.Skuldbördan i många av de fattigaste länderna ut-gör ett allvarligt utvecklingshinder. har längearbetat enträget för att hela det internationella sam-fundet ska ta ansvar för att förbättra de mest skuld-tyngda ländernas situation. Under årsmöten i september kom ett genombrott som innebär att dets.k. HIPC-initiativet för skuldlättnader till de fatti-gaste länderna får mer resurser och omfattar fler län-der.Handelspolitiken är ett av de områden där fråganom samstämmighet är mest aktuell och mest kontro-versiell. De flesta är eniga om att ökad integration avde fattigaste länderna i världsekonomin är nödvändigom än inte tillräcklig för att uppnå de internationellautvecklingsmålen. Avskärmning och isolering är inteett möjligt alternativ för något land och minst av alltför små fattiga länder. För alla länder är internationellprotektionism och handelskrig ett hot mot möjlighe-terna till tillväxt och välfärd. Därmed inte sagt attenbart liberalisering gynnar alla fattiga länder ochfattiga människor; för dem behövs också regler somskyddar. Det är ett stort misslyckande att WTO-möteti avslutades utan några resultat.Två mycket viktiga hinder för utveckling har varit de många konflikterna och den snabbaspridningen av hiv-aids. De väpnade konflikternautgör ett direkt hot mot internationell fred och säker-het. Etnisk rensning, fördrivning av människor frånderas hem och andra övergrepp mot civilbefolkningenär vardagliga inslag i dagens väpnade konflikter.Merparten av humanitära bistånd, både detbilaterala och det via FN-organen, avser länder ochregioner som drabbats av konflikt. Vi kommer att gehög prioritet åt att stärka biståndets roll för att före-bygga och bidra till stadigvarande lösning av väpnadekonflikter, stärka strävanden efter dialog och läggagrunden för en framtida demokratisk utveckling.Hiv-aids sprids nu i en snabbare takt än vad somtidigare förutsetts. Den statistik som börjar kommafram ger en förfärande bild. I exempelvis Zimbabwehar den förväntade livslängden sjunkitmed . Hiv-aids är i många länder, främst i Afri-ka, inte ett hälsoproblem bland många andrautan ett samhällsproblem. kommer att inten-sifiera arbetet och bredda insatserna för att minskaspridningen och mildra dess globala effekter.Fru talman! är ett litet land i världen menett föredöme vad gäller internationellt utvecklings-samarbete. Våra strävanden att driva utvecklings-samarbete i partnerskap uppskattas såväl av vårasamarbetspartner som av andra givare i EU och avFN och . Vi vill se ett jämlikt samarbetemed ömsesidiga rättigheter och skyldigheter, ett sam-arbete med utgångspunkt i landets egen utvecklings-politik, med ökande inslag av budgetstöd och sek-torsprogram.I EU ska vi fortsätta att vara en tydlig röst för attförbättra biståndets kvalitet. EG-biståndet ska ha entydligare inriktning på fattiga länder och fattiga be-folkningsgrupper. Effektiviteten måste höjas, dialo-gen med samarbetsländerna stärkas och administra-tionen förenklas.EG-biståndet ska vara ett komplement till annatbistånd. Kommissionen är inget 16:e medlemsland.EU:s agerande måste präglas av större samstämmig-het och öppenhet och insynen förstärkas. Det ärglädjande att den nya EU-kommissionären för ut-vecklingssamarbete, , delar de svenskaprioriteringarna.Fru talman! Biståndet är och ska förbli ett uttryckför internationella solidaritet med fattigamänniskor. Det är människor som och defattiga småbönderna jag besökte i ochUganda det handlar om när vi formar vårt framtidautvecklingssamarbete. Det är deras behov och tankarom framtiden som ska vara vägledande för formule-ring av vår politik och strategier för global utveck-ling. De måste få möjlighet till utveckling. Det ärMelissa som ska ta makten över sin framtid.Anf. 50 () replik:Fru talman! Jag vill börja med att instämma iglädjen över att biståndsministern deltar i biståndsde-batten. Jag är särskilt glad att hon använder begreppetutrota fattigdomen om det övergripande målet. Anfö-randet var engagerat, riktigt och det kändes bra. Jagtror att det är ett bra löfte för den framtida utveck-lingen av det svenska biståndet.Jag vill ställa en fråga. Vi såg alla ett TV-programnyligen som visade att en tredjedel, troligen hälften,av dollarbiljonärerna bor i de fattiga länderna. Detfinns en konflikt här. Bör inte dessa superrika solida-riskt vara med och utrota fattigdomen i sina länder, iIndien, i , i arabstaterna, i och iMalaysia?När vi solidariskt ställer upp och tar ansvar - vil-ket är rätt - ska inte de betala skatter och ta sin del avuppgiften att avveckla och utrota fattigdomen i sinaländer? Bör inte också de ställa upp när vi solidarisktgör det?Anf. 51 Statsrådet ():Fru talman! Utvecklingssamarbetet handlar om attverkligen göra det bättre för människor i de fattigaländerna. Det handlar om att utrota fattigdomen. Detär naturligtvis oerhört viktigt hur samarbetet går till.Vi vill engagera människorna i det landet och utgåfrån deras behov och deras krav på sin framtid.Det är väldigt mycket av det som partnerskapethandlar om. Det gäller att utveckla vårt samarbete ien ömsesidighet. Det handlar om att satsa på en ökadtillväxt. Våra insatser ska både kortsiktigt och lång-siktigt ge en utveckling i landet som kommer alla tilldel.Det upplever jag som oerhört viktigt. Det är detsom ligger bakom framgången i vårt land. Vi harlyckats fördela tillväxten så att den kommit alla tilldel. Det är naturligtvis en väldigt viktig förutsättningför en hel del av de samarbetsländer där vi samverkar.Det gäller att föra en diskussion som handlar om atten ökad tillväxt ska komma alla till del.Anf. 52 () replik:Fru talman! Jag tar det som ett löfte att det i fort-sättningen kommer att ställas krav på att man i dessaländer ställer upp solidariskt även från dollarbiljonä-rernas sida när det gäller att bekämpa och utrota fat-tigdomen.Jag har en annan fråga. I är 15 länderindragna i krig. är inne i ett anfallskrigända borta i . Vi ger 110 miljoner till Zimbab-we. Kriget där är mycket dyrt. Biståndet möjliggörför att trots allt bedriva krig i . Ärdetta riktigt?Anf. 53 Statsrådet ():Fru talman! är en kontinent präglad avkonflikter och krig. Vi vill stödja demokratisk ut-veckling i de länder som vi stöder. Det handlar natur-ligtvis om att kunna stödja människorna och en sådanutveckling.Anf. 54 () re-plik:Fru talman! Jag hade en del frågor som jag ställdei mitt anförande till biståndsministern. om biståndet till och den diplo-matiska närvaron. De gällde också förslaget till ettmikrostöd till organisationer och grupper som samar-betar med andra grupper i andra länder med utgångs-punkt från Barentssamarbetet.Jag ställde också frågor om jordbruks- och lant-bruksutvecklingen i . Den har mycket storbetydelse för kvinnor, eftersom det i stor utsträckningär kvinnor som bedriver jordbruk. Jag hade också enfråga om FAO:s livsmedelsbistånd i norra i Kur-distan som slår ut bönderna där.Sedan ställde jag också en fråga om villkoren i bi-ståndet och länder som startar krig. Jag hade exemp-let och . Det kan vara samma sak medZimbabwe och flera länder. Det gäller alltså villkorendär. Det var mina frågor. De var ganska många. Jagförstår att biståndsministern inte har tid att svara påallihop. Men om jag kunde få några kommentarervore jag tacksam.Anf. 55 Statsrådet ():Fru talman! När det gäller om situationen i norra delar jag bekymret.Tyvärr har det med sanktionerna att göra. Här im-porterar man mat som slår ut den inhemskt produce-rade. agerar för mer av lokala uppköp. Detmest angelägna är förstås att utvecklingen blir sådanatt sanktionerna kan lyftas. Jag vill också nämna attSverige genom t.ex. Qandil lämnar mer utveck-lingsinriktat bistånd till norra var det frågan om . Där harregeringen beslutat att minska biståndsramen förGuinea beroende på dels stora outnyttjadereserver , dels att möjligheterna tillbehovsprövad finansiering från andra anslag utanförlandramen har ökat, t.ex. från regionanslaget för Af-rika. Nya former för utvecklingssamarbetet övervägsockså av Sida beroende på hur landets demokratiskautveckling går. Inom ramen för ambitionen att stärkaden svenska representationen i den här delen av Afri-ka kommer vi att inrätta en ambassad år2000.Anf. 56 () re-plik:Fru talman! Det är minst som bi-ståndet minskar till . Jag kan förstå det,eftersom det finns reserver. Jag vet om det. Det harvarit väldigt oroligt och väldigt svårt. Men det är litefel signal att vi minskar just när man är på väg attstabilisera situationen och slå in på en annan väg äntidigare. Det är det som vi vänder oss emot - att mandrar ned på det sättet nu.Det handlar också om att ha diplomatisk närvaro ilandet precis , under valen och efteråt, för att stabi-lisera den nya presidenten och stödja en demokratiskutveckling i landet. Situationen är så oerhört känslig.Att just i det läget dra sig tillbaka, lägga ned ambas-saden och flytta ut är tveksamt. Då är det viktigt meddiplomatisk närvaro, så jag hoppas verkligen att detblir så.En fråga som inte biståndsministern hann svara pågällde mikrostödet. Man ska ha en oerhört stark kon-troll av större åtaganden, och allt sådant som vi harpratat om här. Man ska minska fusk osv. Men jagtycker att vi kan stödja organisationer som vi vet görett bra jobb. Jag tänker främst på kvinnoorganisatio-ner. De borde utan större krångel och byråkrati kunnafå ett litet stöd så att de kan åka och träffa varandraför att stödja varandra och grupper t.ex. i Murmans-kområdet. Där är avstånden långa och kommunika-tionerna mycket dåliga. Det var därför denna idé komupp. Jag skulle vilja ha ett svar på denna fråga. Tyck-er biståndsministern att det är något som är intres-sant?Jag skulle också vilja ha svar på frågorna omlandsbygdsutvecklingen och kvinnorna.Anf. 57 Statsrådet ():Fru talman! Väldigt mycket av det som MarianneAndersson tar upp och som handlar om att utvecklalandsbygden och situationen för kvinnor är något somvi verkligen stöder. Vi stöder också mikrokrediterna.Det är bl.a. sådana projekt som jag har varitoch tittat på i både och Vietnam.Den konkreta frågan om Barents överlåter jag tillden ansvarige ministern för det området att svara på.Helt klart är dock att detta är att sätt att stödja ochutveckla småföretagsamhet, att stärka kvinnornas rollsom försörjare och över huvud taget deras roll i sam-hället.Organisationerna spelar en viktig roll. Det hoppasjag att jag uttryckte när jag berättade hur jag ser påderas roll i den utredning om global utveckling somvi nu ska göra. Det råder inget tvivel på den punkten.Ungefär 20 % av våra bilaterala medel går ju ocksåvia organisationerna.När det gäller kan jag säga att viinom kort öppnar en ambassad i . Detta innebäratt vi i fortsättningen kommer att ha ett sektionskon-tor för utvecklingssamarbete i . Där ska detfinnas en tjänsteman som kan följa den demokratiskautvecklingen noga och också naturligtvis i dialog medlandet ta ställning till hur vårt fortsatta samarbete skase ut.Anf. 58 ()replik:Fru talman! Det som biståndsministern sade i sittinledningsanförande kan jag ställa upp på till nästanså gott som 100 %.Jag är glad över beskedet att regeringen nu äntli-gen fattar beslut om en bred biståndspolitisk utred-ning, vilket vi har krävt . Det tackar jag för.Detta är ju i hög grad en budgetdebatt, så jagkommer in på pengar. Jag ska ställa två frågor; enpenningfråga och en annan fråga.När det gäller pengarna sade biståndsministern attom inget oförutsett inträffar ska man kunna leva upptill . Jag ställde en fråga i mitt huvudanförandeom de här pengarna. Kommer regeringen att läggatillbaka de 900 miljoner som fattas? Detta var ett löftefrån här i kammaren. Han talade, somdet står i protokollet, för hela regeringen. Alla peng-arna skulle komma tillbaka. Kommer biståndsminis-tern att se till att så blir fallet?Den andra frågan rör en sak som inte har medpengar att göra. Vi har begärt detta . Detgäller en rapport som vi ska få inför budgeten överländernas status när det gäller demokrati och mänsk-liga rättigheter. Den kom inte heller, fast vi harkrävt det i flera omgångar. har den kommit - isamband med justeringen. Det är en mycket bra rap-port som har kommit. Där tas bl.a. upp hur det står tilli vissa länder. Jag har en fråga när det gäller demo-kratiutvecklingen i och i . På bådaställen kritiseras just utvecklingen på de här område-na. Ändå satsar regeringen ganska stora summor där.Vi har i vårt budgetförslag en minskning för de härländerna. Anser biståndsministern att man kan sänkabiståndet och ställa krav på de här länderna?Anf. 59 Statsrådet ():Fru talman! Låt mig börja med budgeten. I bud-geten kommer vi att betala ut en ökningsom motsvarar 3,4 miljarder. Det är samma summasom jag har förstått att min företrädare som ansvarigbiståndsminister angav , även om fördel-ningen av pengarna ser lite annorlunda ut.