prot · GN095 · 1999-09-20 00:00:00 — Vi kan inte anordnade utbildningar som vi ska ha. Folk kommer inte in iarbete.Så sade man till mig på marknaden. Lyssna påden marknaden!Till sist till er moderater som är allra värst när detgäller besparingar och skattesänkningar: Kom nu meden motion den här gången som visar vilka fördel-ningseffekter som era förslag kommer att få. Jagkänner djup sympati när talar omhur familjer sitter och diskuterar omman har råd att köpa en jacka . Men sam-tidigt sitter andra familjer och resonerar om de harråd att flyga till , om de har råd attköpa en päls. Det är olika resonemang i olika famil-jer.Jag tyckte mig höra ett halvt löfte från Bo Lund-gren i vårens debatt om att den härgången ska redovisa sina fördelningseffekter. Det harde tre samverkande partierna gjort i finansplanen,s. Kommer vi att få en sådan tabell från Modera-terna, så att vi ser om det är jackköpen i den vanligalöntagarfamiljen som ska premieras eller om det äraktieköpen för helt andra familjer som ska gynnas.Ni har haft en sommar på er sedan vi hade denförra debatten. Den här gången hoppas jag att nikommer med bättre finansieringar, med förslag tillfinansieringar som gör det möjligt att diskutera eraförslag till förbättringar. Men gör ni inte det, blir eraalternativa förslag bara virvlande höstlöv i debatten.Och låt oss sedan gå vidare och ta itu med denekologiska omställningen och driva på för verkligjämställdhet mellan man och kvinna. Vi tar nödvän-diga steg i denna budget, men för att klara problemenlångsiktigt måste vi få fler i arbete. Där är jag ochGunnar totalt överens - jag tror att alla äröverens om detta. Vi måste klara den uthålliga till-växten.Ni i det borgerliga lägret sade att det krävdessänkt skatt på allt och särskilt slopad skatt på aktieut-delningar och uppriven arbetsrätt för att tillväxtenskulle ta fart. Ni hade fel då, och ni har fel . Verk-ligheten har bevisat att ni hade fel.Nej, receptet är helt annorlunda. Vi måste klarasunda offentliga finanser och se till att priser ochlöner inte börjar att jaga varandra igen. Inflationen ärdöd, låt den förbli ett spöke, men inte mer än så.För att detta ska måste man ersätta mono-pol- och finansspelen à la med riktiga investe-ringar, arbete och produktion. Under två decennierhar börs och kapital kapat åt sig en allt större del avkakan på bekostnad av löntagare och arbete.Lyssnade ni på i TV?Han sade att har på börsen blivit 20kronor, medan det för löntagarnas del har gått från 1krona till . Ert recept är ju prövat under tvådecennier, och det gav ingen uthållig tillväxt.När det går så långt att sådana ledande finansmänsom säger att det har gått för långt, dåhar det gått för långt. Devisen att åt den som har skavara givet har gällt . är det attgöra någonting åt den.Det gav ingen uthållig tillväxt, bara kris ochmycket pengar till några få. har vi börjat ändra pådetta, och det är bra. Tvärtom mot vad ni borgaresade är fördelningspolitiken en nödvändig förutsätt-ning för den svenska modellen för uthållig tillväxt.I går morse kunde vi höra en handläggare påMoodys kreditvärderingsinstitut i som sade attklyftorna nog har växt i , men detär fortfarande jämnare än i många andra länder. Honhade nog rätt om man anlägger ett USA-perspektiv.Men hennes poäng var att den jämna fördelningen iSverige inte var något hinder utan att det var en till-gång. Den jämna fördelningen underlättar förändring-ar och samförstånd.Det är just detta som vi i Vänstern kallar för denproduktiva rättvisans princip. Tänk, att alla i Sverigeinte inser vad man tycker sig veta borta i ! Det är beklagligt.Vad vi behöver är en stabil efterfrågan på hem-mamarknaden, och det får vi med en rättvis fördel-ningspolitik. sänks skatten för alla som tvingas attbetala egenavgifter. Det blir en extra skattereduktionför dem som har de lägsta inkomsterna somskatten för hyresgäster sänks för att möjliggöra lägrehyror.Vi behöver en ökad produktivitet. Det får vi lätta-re genom stabila villkor på arbetsmarknaden. Dåbehövs starka fackföreningar och långsiktiga före-tagsledningar. Men företag som främst letarbörsklipp, fusioner och outsourcing ger inget uthålligtbidrag till vår gemensamma välfärd.Men ökad produktivitet får inte bli synonymt medstress och utbrändhet - där har i TCOrätt. Det är att så kostnader och ofärd. arbetaralltfler mer och mer medan stora grupper ställs utan-för arbetsmarknaden. Det är effektivt bara i detmycket korta perspektivet. Tvärtom, med bättre hus-hållning och teknik kan vi klara både att öka effekti-viteten och att korta arbetstiden.Vi behöver satsningar på utbildning och kompe-tens. Det är företaget med den effektivaste produktio-nen och den mest välutbildade arbetskraften somvinner i den internationella konkurrensen, inte detföretag som har den lägsta skatten. Därför satsar vi nupå utbildning och kompetensutveckling i denna bud-get.Vi behöver nya företag och innovationer. Därförmåste vi underlätta för de mindre företagen och satsapå forskning, och det är precis vad vi gör i dennabudget.Vi behöver nätverk och samverkan mellan företagoch samhälle ute i regionerna. Kanske är det inäringspolitiken att lära mer av än att talaom skatter.Föregående talare tog upp utflyttningen. har ioch för sig flyttat sin juridiska person till ,men ligger i . Det viktigaste är var pro-duktionen sker.Vi behöver en modern infrastruktur, en miljö ochkunskapsstruktur för ett nytt millennium. Därför görvi nu en skatteväxling, gör ett åtagande om att byggaut öppna bredband för hela landet, och strävar efteratt ersätta långväga lastbilstransporter med mer mil-jöanpassade lösningar.Fru talman ! Och vi börjar laga revorna i välfär-den. Vi återställer biståndet, inte så mycket som viskulle vilja göra, men vi tar ett viktigt steg. Vi ska nulåta de handikappade behålla sin assistent när defyller . Det är en nödvändig reform.Jag påstår inte att vi klarar att bygga ut folkhem-met med den här budgeten, men vi börjar renoveradet. Och det är steg åt rätt håll.Det är inte himmelriket som väntar - så högt harvi inte nått. Men kanske är det den bästa budget somgår att uppnå under dessa tak.Någon journalist skrev : Vem vill fira mid-sommar med ? Jag tror nog att hanhar tillräckligt med vänner. Men fira gärna en budgetsom den här, kanske inte med , för så braär det inte i . Men fira att vi åter tar steg förarbete och rättvisa, och det gör nu de tre samverkandepartierna.(Applåder)Anf. 4 ():Fru talman! Det går ju bra för , och LarsBäckström tog åt sig en del av äran för detta i ettintressant och spänstigt anförande. Men plötsligtstannade han upp och sade: Men, fru talman, om viska vara ärliga - och det ska man ju vara, han gjordeen klar distinktion där - så har den här förbättringenskett medan regeringen haft semester och riksdagenvarit hemförlovad.Den typen av självkritik tror jag faktiskt att rege-ringen också borde ägna sig åt.Visst är vår ekonomi god. Visst är det bra att kur-vorna pekar åt rätt håll. Regeringen och dess stödpar-tier är stolta och nöjda. Det går bra för . Menhur går det för svenskarna? Hur går det för den lång-tidsarbetslöse, för den gamle som pendlar mellanvårdinstitutionerna, för änkorna? Hur går det förkvinnan som har betalat skatt hela livet men som nufår gå och vänta på att få en höftledsopera-tion? Hur går det för våra ungdomar i en skolmiljösom blivit torftigare och kallare somekonomin har förbättrats? Och hur bra går det författigpensionärerna, som inte har råd att gå till tand-läkaren längre? Vad tänker de unga när företagenlämnar landet och tar med sig framtidstro och arbets-tillfällen? Och hur går det för avfolkningslänen? Hurgår det i inland där, enligt regeringens egenproposition, sysselsättningsgraden närmast kommeratt minska framöver?Ja, fru talman, hur mår ? Och varför är detpå detta vis i ett av de rikaste länderna i världen? Detär inte bara mer pengar som saknas i . Detsom saknas är en mänsklig politik och idéer för fram-tiden.Vi gläds åt den bättre konjunkturen och de nyapengar som forsar in i statskassan i med värl-dens högsta skatter och högkonjunktur. Men det hjäl-per naturligtvis också regeringen att skyla över sinidétorka och gammaldags politik.Men enligt regeringens egna prognoser kommerhundratusentals människor att få fortsätta i arbetslös-het och utanförskap under överskådlig framtid. Deväldokukmenterade strukturproblemen i svensk eko-nomi - dålig lönebildning, högt skattetryck som ledertill höga marginaleffekter, bristande konkurrens,dåligt fungerande arbetsmarknad och stora bristerinom utbildning och skola - existerar knappast i rege-ringens åtgärdsförslag. Det är dessa strukturproblemsom leder till både vårdköer och företagsflykt. Det ärpå gränsen till oanständigt att regeringen nu inte påallvar tar itu med dessa problem. Den höga tillväxten,som vi glädjande nog ser framför oss under de när-maste åren, riskerar ju därför att bli en parentes i en30-årig historia av svag tillväxt. fortsätter attleda skatteligan, men vi ligger på 17:e plats i väl-färdsligan.På många håll är vårdköerna fullständigt oaccep-tabla. Hur tänker regeringen åstadkomma en värdigvård och omsorg för alla? Borde inte det ha presente-rats här ? Socialministern tycks ju ha fullt uppmed ideologiska trätor om hur han till varje pris skakunna mota bort pengar från medborgarnas sparande iaktiefonder till investeringar i sjukhus och en bättrevård. När tänker ni börja lyssna på patienterna, devårdanställda och deras fack som uppenbarligen villha hjälp av en mångfald av privata initiativ? När skadet bli så att svenska undersköterskor, sjuksköterskoroch läkare börjar vända hem från för att densvenska vården sjuder av arbetsglädje med gamla ochnya vårdgivare som tävlar med bra patientbemötande,hög kvalitet och god omsorg?Fortfarande får inte heller alla barn en bra ochtrygg uppväxt och skolgång. Det är inte konstigt attföräldrar och lärare misströstar på denna regering. läser vi om undersökning, sompekar på att uppemot hälften av landets kommunersjälva anser att de inte klarar av att fylla upp målenför en bra skola. Så länge inte varenda skola i varendakommun fungerar, går det inte bra för . Ochhur bra går det för ett land där rättssamhället får för-falla? Den kamerala politik som just nu drabbar dom-stolarna skapar så långa väntetider mellan brott ochdom att tilltron till rättssamhället håller på att urhol-kas.Fru talman! Så länge vården, skolan, omsorgenoch rättssamhället är utpräglade krisbranscher, kan vikristdemokrater inte vara lika nöjda och belåtna somfinansministern och hans stödpartier är här i dag.Tyvärr tar regeringen inte chansen att i dettagynnsamma ekonomiska läge rätta till de djupgåendestrukturella problem som bl.a. gör att kommuner ochlandsting fortfarande går på knä, trots världens högstaskattetryck, trots högkonjunkturen. Lönebildning ocharbetsmarknad lämnas därhän. Det talas om detta ipropositionen, men den är dåligt för en ökadsysselsättning. Regeringens handlingsförlamninginför dessa grundproblem och passiviteten när detgäller strukturfrågorna kan tvinga att höjaräntan i onödan. Men regeringen har ju nu satt nedfoten, läser vi. Dubbelbeskattningen av risksparandetblir kvar och förmögenhetsskatten blir kvar, utom förde allra rikaste. Det är nämligen så att en tidigaresocialdemokratisk regering har befriat 17 av landetsaktiemiljardärer från förmögenhetsskatt på sina akti-er. Men fortfarande drabbas främst vanliga pensionä-rer och de som har dristat sig till att gå och gifta sigoch som har nedamorterade lån på villor av förmö-genhetsskatten.Hur bra går det i längden för ett samhälle som be-straffar idoga och skötsamma medborgare? Jantela-gen får inte vara dominerande utgångspunkt för skat-teprinciperna. Resultatet ser vi nu: Företag, kunskapoch kapital fortsätter att fly landet, trots att det går såbra. Och hur bra kommer det då att gå för iframtiden?Fortfarande pågår också en oacceptabel avfolk-ning av stora delar av landet, som hotar trygghet ochlivskvalitet för alltfler utanför storstadsregionerna.Det lär inte bli bättre när regeringens och Centernsomfattande nedläggningar av militära förband snartska rulla i gång. har regeringen dessutom sjabblatbort 3 ½ miljarder av EU-medel till lantbruk ochglesbygd. Höjningen av dieselskatten har också sinudd riktad mot glesbygd och lantbruk. Vi frågar:Måste det inte gå bra för hela , ?Regeringens familjepolitik trampar på i sann soci-alistisk anda. vill regeringen ännu hårdare styraföräldrarna. Maxtaxan kommer dessutom, enligtKommunförbundets beräkningar, att kosta över 8miljarder kronor - mer än dubbelt så mycket som vadregeringen räknar med. Den blir alltså en gökunge iden kommunala ekonomin som kommer att trängaundan andra viktiga behov. Är det något som bordevara självklart så är det att familjepolitik och barn-omsorg måste handla om valfrihet, rättvisa och mertid för barnen. Vårdnadsbidrag främjar valfrihet försmåbarnsfamiljerna och skapar, till skillnad frånmaxtaxan, möjligheten till mer tid för barnen.När det nu går så bra för är det pensionä-rerna och de studerande som blivit de stora förlorar-na. Regeringens sätt att sänka inkomstskatten kom-mer inte pensionärerna till del. Därför vill vi kristde-mokrater först höja grundavdraget, som gäller alla,som pensionstillskottet måste höjas medavsevärt mer än de nålpengar som erbjuds. Medkristdemokratisk politik skulle också pensionärerna fådel av den växande kakan - nu lämnas de i ställetdärhän av regeringen.Fru talman! Det är glädjande att det går bra förSverige och att alltfler nu får jobb. Det går tyvärr intebra för alla i Sverige.Inte heller går det bra för hela . Det all-varliga är att regeringen inte vårdar själva grunden fören långsiktig och hållbar välfärd. Vi kristdemokraterkan därför inte vara lika glada som regeringen sålänge gamla fortsätter att fara illa, så länge barneninte får en trygg och bra skola, så länge rättssamhälletförfaller och så länge företag, kapital och kunskapflyr landet. Vi kommer att lägga framvårt alternativ till regeringens passiva utdelning avvad som kan visa sig vara tillfälliga överskott. Denvälfärd blir otrygg som vilar på världens högsta skat-tesatser, på lättflyktiga och redan flyende skattebaser.Sverige har fått en ny finansminister. behöver en ny politik. behöveren ny regering.(Applåder)Anf. 5 ():Fru talman! Det går bra för . Den svenskaekonomin blir bättre och bättre. Arbetslösheten mins-kar, tillväxten är god och den positiva bytesbalansenväxer. Överskottet i de offentliga finanserna ökar ochallting ser väl bra ut - på ytan. Det är ändå fantastisktroligt att det går bra så här långt, och vi gläds medalla dem som får det bättre, som får mer pengar över iplånboken. var med och tog ett stort ochtungt ansvar för att skapa förutsättningarna för degoda tider som råder.Men som tidningarna tävlar med var-andra om att tala om hur bra det är och om hur snabbthjulen snurrar, finns en baksida. Vi vet alla att nästalågkonjunktur lurar bakom hörnet. För att vi inte skahamna i samma djupa, svarta hål som under den förralågkonjunkturen behövs det nu reformer. En långsik-tigt god utveckling av ekonomin kräver att de struk-turproblem som finns i svensk ekonomi åtgärdas.Under goda tider ska man planera för de dåliga; för-ändra, förbättra och förbereda. Och tillfället att görastrukturförändringar är , när alla kurvor faktisktpekar uppåt. Av detta finns inget i dagens budgetpro-position.Däremot finns det en del skattesänkningar, ochdet är bra. Skattetrycket är alldeles för högt i Sverige.I skattesamtalen, så länge de nu har pågått, har Cen-terpartiet sagt att förändringar måste vara av tre slag.De ska gynna tillväxten långsiktigt, de ska gynnamiljön och de ska ge människor med lite pengar iplånboken mer pengar över. Jag tycker egentligeninte att något av dessa tre mål nås långsiktigt i det härförslaget.Det är också viktigt att nya förslag inte fungerarsom bensin på en inflationsbrasa. Men om inte nog-grann uppsikt hålls över ekonomin är risken att det ärjust budgetbensin som vi ser framför oss . Av detöverskott som finns vill vi i , för att viska nå en långsiktigt hållbar, positiv utveckling avden svenska ekonomin, i princip använda en tredjedelför att amortera statsskulden, en tredjedel för struktur-reformer och en tredjedel för skattesänkningar. Jagvill, i den spenderglädje som har funnits de senasteveckorna, påminna om att statsskuldsräntorna förnästa år är . Mankan jämföra med att kostnaderna för ekonomisktrygghet för familjer och barn ligger på drygt 44 mil-jarder.Fru talman! Det finns en svart baksida. att 210 av landets 289 kommuner minskar ibefolkning. Där försämras arbetsmarknaden. Företagläggs ned och människor tvingas flytta. I min hem-kommun, , var en årskull för några årsedan 110 barn. är den 60 barn. Det är en kom-mun i . Det finns de som har det mycketvärre än vad vi har det hemma hos mig.Det är kommunerna som i verkligheten står fördet arbete som i valdebatten till slut förkortades VSO:vård, skola, omsorg. Av de nya medel som lämnastill kommunerna för att de ska klara av det här är detfaktiskt så att nästan allt kommer från det arbete somCenterpartiet tillsammans med regeringspartiet ladened . De verkligt nya pengarna ärbara . Översatt hem till Valdermar-svik är det - när nettobudgeten förskolan är 114 miljoner. Så är det med det.Det finns en grupp kommuner som går förfärligtbra. Det finns andra som har väldiga problem. Detinnebär att där det går bra är det växtvärk, med sym-tom som trafikproppar, svår bostadsbrist som särskiltdrabbar människor med lite pengar och väldiga ut-byggnadsbehov i barnomsorg och sjukvård.Sveriges kommuner behöver ingen kommunakututan en regionalpolitik som är värd namnet. De behö-ver satsningar på vägar. De behöver den digitalaallemansrätten. De behöver utbildning som sprids uttill alla människor, också de som bor kvar. De behö-ver också social trygghet, kultur och framtidssats-ningar. En kommunakut är egentligen inte mer värdän ett plåster på en skadad menisk. Det krävs analys,strukturåtgärder och kanske operationer för att skadanvaraktigt ska läkas och knäet bli funktionsdugligt.Nu invänder säkert finansministern att vi har till-växtavtal som det jobbas med i länen. Ja, det finnstillväxtavtal. Men det finns egentligen inte några nyapengar. Och när vi tittar på vilka som jobbar medtillväxtavtalen undrar man: Var finns nytänkarna?Var finns företagarna? Var finns ungdomarna? I vissa län är det bara en kvinna på20 i beslutsgruppen för tillväxtavtalen. Är det framti-dens människor som skriver planen för framtiden utei länen?Fru talman! Statsministern har sagt att skabli en IT-nation. Det tycker vi i är väl-digt bra, för det tror vi är en del av lösningen påframtidsproblemen. Regering vill bygga ett stomnätför att binda samman kommunerna. Med det kan mantycka att statens åtagande är uppfyllt. Men det är intestomnätet som är det svåra. Det kan marknaden säkertklara av. Det är accessnätet som är det svåra, dvs. envettig ledning fram till företagen, fram till husen,fram till människorna. Hur roligt är det på en skalafrån ett till tio med bredband mellan kommunhusen iSverige?En större satsning på att ge alla tillgång till bred-bandsförbindelse och digital allemansrätt verkar låtavänta på sig. När kommer satsningen? För mer fattade ett modigt beslutom att investera i järnvägsutbyggnad. Det var ettbeslut som innebar en investering mångdubbelt störreän statsbudgetens hela omfång. Kostnaden för ettdigitalt bredbandsnät ut till alla ligger på . Med så lång avskrivningstid somdet är på det här är det en liten satsning. Men finnsmodet hos finansministern ens för denna mindreinfrastruktursatsning, som ändå är så viktig?Fru talman! har drivit på mycket ak-tivt när det gäller utbyggnad av högskolor. Det vikti-gaste just nu är att matcha denna utbyggnad medkvalitet. Högskolorna behöver ett andrum för attbesätta lärartjänster och höja forskningsandelen, ochstudenterna behöver fler disputerade lärare. Vi tyckerdärför att utbyggnadstakten för nya högskoleplatserinte behöver vara riktigt lika hög som regeringenanser. I stället ska kvaliteten stärkas, och framför alltmåste ett nytt studiemedelssystem fram. De grund-läggande problemen med studiemedelssystemet, dvs.att lätta skuldbördan, öka bidragsandelen och göra detmöjligt för dem som vill att arbeta vid sidan av studi-erna genom att rejält höja fribeloppet, kommer attfinnas kvar även med det nya studiemedelsförslaget.Det är synd, för studenterna hade behövt en förbätt-ring.Så vill jag tala om , och då kommer vitillbaka till vård, skola och omsorg. Regeringen sägeråterigen att man sedan man tillträtt konsekvent prio-riterat vård, skola och omsorg. Det enda som mankonsekvent har gjort är att konstatera bristerna i sko-lan, och särskilt i . Det är brist på lärare,och det är brist på resurser. Vi vet också att medlentill undervisning har minskat /98 till1998/99 . räcker det inte med prat. Detbehövs konkreta förslag. Lärare och skolbarn kan intelängre klara sig på tomma löften. Det är dags att takrafttag inom skolan.Fru talman! Jag skulle kunna prata mycket omtrygghet och grundtrygghet när det gäller handikap-pade som får vänta på assistenterefter pensionsdagen. Jag skulle kunna prata om små-barnsföräldrars situation, om bostadsbrist och om attbiståndet ligger på FN:s skamgräns och inte på en-procentsmålet. Jag skulle kunna prata om pensionä-rernas situation. De får bara extra omde inte har hög ATP, och att högkostnadsskyddet harhöjts är något som särskilt drabbar dessa grupper.Men inom social omsorg konstaterar också rege-ringen bristerna i dagens system. måste jag vändamig delvis till . Det som vi har före-slagit är inte minskade anslag till arbetslöshetssys-temen totalt och inom arbetsmarknadspolitiken. San-ningen är ju den att dagens system inte fungerar.Människor lever i sexmånadersperioder på ett sättsom är närmast förnedrande och får ägna sin tid åt attdribbla mellan olika bidragssystem för att klara sinvanliga vardag. Det som vi har föreslagit är en om-fördelning och framför allt en förbättring. Det värstaproblemet är kanske inte de som är inne i systemet;det är kanske de som finns utanför, dvs. grupper sominte har lyckats etablera sig på arbetsmarknaden ochsom behöver socialbidrag eftersom de inte omfattasav de försäkringar som byggts upp till skydd för denenskilde vid arbetslöshet. Människor behöver trygg-het, och det som behövs då är en förändring av de härsystemen.Fru talman! Jag vill säga några ord om maxtaxan.Regeringen har aviserat förslag om statligt dirigeradtaxa för barnomsorg. Det tycker vi är fel. Förslagetutgår från att alla barn ska få sin omsorg i den kom-munala verksamheten. Den privata och kooperativaomsorgen missgynnas rejält, valfriheten inskränksoch mångfalden inom barnomsorgen hämmas. Enmaxtaxa gynnar särskilt föräldrar med mycket höginkomst i förhållande till föräldrar med låg inkomst,och gynnar inte de familjer som väljer att lösa barn-omsorgen på egen hand. Vi tycker att det är bättre attanvända resurserna så att de kommer alla familjer tilldel, oavsett hur man vill lösa sin barnomsorg, ochframför allt så att de gynnar de familjer som har låginkomst. Mera tid och mera pengar till barnfamiljer-na!Lars sade också i sitt anförande att dethär budgetförslaget gynnar jämställdheten och kvin-nornas situation. Det är ju faktiskt upprörande. Närdet gäller pensionärer, den grupp som bara får enhöjning med , är det framför alltkvinnor med låg inkomst det handlar om. Höjningenav högkostnadsskyddet som drevs igenom ochsom står kvar drabbar framför allt kvinnor med låginkomst. Ytterligare ett område som jag skulle vilja taupp i det här sammanhanget är våldet mot kvinnornaoch rättstryggheten i det sammanhanget som intenämns över huvud taget. Det enda ställe där kvinnorsärskilt nämns i finansplanen är s. 35, där kvinnornaär en belastning i den offentliga sektorn därför att delever så . Vad är det för gynnande av kvinnor?Slutligen vill jag ta upp miljöpolitiken. Statsmi-nistern har sagt att miljöpolitiken genomgår sinstörsta förnyelse . Så är det tyvärr inte.