prot · GM0967 · 1999-03-11 00:00:00 — Under januari månadhade jag möjlighet att bl.a. besöka nationalförsam-lingen i där finns med för att konkretbidra till att bygga upp en fungerande institution.Andra insatser består av stöd för att bygga upp ettoberoende rättssystem, en transparent budget, åtgär-der för att stoppa korruption och utbildning av jour-nalister. Det är självklart att vi skall fördöma och taavstånd från övergrepp och kränkningar av demänskliga rättigheterna, men om vi också vill påver-ka och bidra till förändring måste det finnas en kon-takt. Och vi kan se i IDEA:s skrift som kom i slutetav och som heter Democracy and Deep-RootedConflicts, Options for Negotiations, eller på svenskaDemokrati och djupt förankrade konflikter och alter-nativ för förhandlingar, där man också väldigt klarttar fram hur slutsatsen måste bli att det internationellasamfundet måste assistera och stödja snarare än attföreskriva, sätta sin prägel på och tvinga fram åtgär-der.Jag menar att enskilda organisationer har en viktigroll att spela, men det behövs också statliga insatserav det slag som jag här beskrev. Kontakterna måsteöka, inte minska, utan att för den skull legitimeraförtryck av något slag.Herr talman! Jag vill också peka på situationen förbarn. är en bra grund, men pro-blemet är att den inte åtföljs i länder runtom. Det somfinns som är positivt är ett bra samarbete mellan nor-diska länder och . Men det finns också pro-blem med barnsoldater. har detkommit rapporter om , där det är barnsom är både offer och förövare. Det är fruktansvärdarapporter.Herr talman! Jag vill peka på FN:s konventionmot diskriminering av kvinnor som fyller ,men en tredjedel av länderna har gjort reservationer,och omkring 30 länder har inte skrivit under alls. Mendetta är ändå ett viktigt dokument att använda. Jagtror att det är viktigt när vi diskuterar länder som ,där kvinnor stenas för äktenskapsbrott, eller Afghani-stan, i talibanernas värld, där kvinnor inte har någrarättigheter alls, att man där kan använda just kvinno-konventionen. kommer att ta upp frå-gorna om närmare.Jag vill också peka på och de selektiva ab-orterna. Det fattas ½ miljon kvinnor eller flickor.Men också arbetet med detta visar att det finns fram-komliga vägar. gör t.ex. ettvärdefullt arbete i , och faktiskt når ut-bildning till kvinnor.När vi nu behandlar det här betänkandet i utskot-tet och här i är det ju så att gene-rellt inte prövas. Men måste också prövasutifrån en hård mall med precis samma krav som viställer upp för andra länder, eller högre krav. Detgäller att ha en bra bas i det vi står i, i vårt eget land.Jag vill ta ett exempel, och det är Nordiska rådetdär det har funnits ett samiskt observatörskap. Väns-terpartiet och flera andra partier menar att vi måsteacceptera ett fullt samiskt deltagande. De måste få ettfullvärdigt medlemskap i . Därföryrkar jag bifall till reservation 2, där Vänsterpartietfinns med, för samernas ställning.Jag vill också peka på att har fått allvarligkritik av bl.a. , som bevakar konven-tionen mot tortyr, för utvisning av flyktingar somriskerar tortyr.Jag vill också peka på föratt förhindra tortyr och inhuman och nedsättandebehandling eller bestraffning, som besökte ifebruari och pekade på hur polisvåld ochandra missförhållanden existerar här. Detta kommeratt belysas senare i en debatt med anledning av eninterpellation av uppfyllande av , omvilket vi senare kommer att få höra av Maj-IngerKlingvall, är ett annat väsentligt område att bevaka.Det finns därför all anledning att diskutera kravetpå en nationell handlingsplan i för att upp-fylla förpliktelser i internationella MR-instrumentet.Det finns anledning att ta det krav som ochkd tar upp i sitt särskilda yrkande på allvar. ÄvenMary har tagit upp detta krav i , som gavut . Hon pekar där på hur "länder som berömmersig själva av att välkomna immigranter slår igen por-tarna för flyktingar och asylsökande. "När utrikesutskottet därför debatterar och föreslårbeslut till är det inte våra egna medborger-liga rättigheter och det som händer i vårt land somstår i fokus. Men det går aldrig att komma ifrån atthur vi sköter våra egna frågor, våra egna affärer iSverige, mycket starkt påverkar trovärdigheten när viagerar ute i världen.Jag vill också kommentera de reservationer somfinns i betänkandet från de borgerliga partierna somgäller förhållandena för och som vill visa attTaiwan borde bli fullvärdig medlem av FN, få bättrehandelsvillkor osv.Vi har från samtliga partiers sida klargjort att Ki-nas militära hot mot är oacceptabla. blir knappast mindre om omvärlden agerarbakvägen för att skall bli erkänt som stat.Omvärldens stöd måste bestå av påtryckningar för attfå till förhandlingar och avstå från militära hot.Därför har jag mycket svårt att ställa mig bakom denväg som man anvisar i dessa reservationer.Jag vill också, herr talman, instämma med föregå-ende talare , för jag efterlyser ocksånärvaro från regeringen. Det var min förhoppning attregeringen detta år, när man inte själv har presenteratskrivelser eller någon proposition, ändå skulle marke-ra den betydelse som säger sigvilja ge, vilket man i praktiken huvudsakligen gör, tillde mänskliga rättigheterna. Regeringen skulle hamarkerat detta genom sin närvaro här . Det ärförvånande att man inte har velat göra detta, och jagär besviken över det.Jag ser, precis som , fram emot attden rapport som vi har begärt från utrikesutskottet ommänskliga rättigheter i förhållande till bistånd kom-mer och att den blir offentlig.Till slut, herr talman, är FN-deklarationen från1948 en milstolpe och enannan. Att 171 länder antog , somklart betonade alla staters skyldigheter att leva upp tillförpliktelser, är av stor betydelse.Ändå är det lätt att känna sig maktlös när man sersig om i dagens värld. Men det finns oerhört mycketsom vi kan göra som riksdag, regering och som del avdet internationella samfundet. Jag hoppas och tror attvi vill leva upp till ord om att vi somindivider på alla sätt skall främja mänskliga rättighe-ter världen över men också att vi skall ha lite störretilltro till vad vår regering, vår riksdag och andraregeringar faktiskt kan göra om den politiska viljanfinns världen över.Anf. 3 ():Herr talman! Jag glömmer aldrig mötet med dentonårige som var jämnårig med mig. Vi möttesi , som det då hette. Han hade riskeratlivet genom sin flykt från öst. Det fanns ju de somblev skjutna. Men för var det värt att ta denrisken för friheten, för att få mänskliga rättigheter.Förhållandena där är ändrade - muren är borta. Mendet finns alldeles för många runtom i världenockså . Vi får inte svika dem. Vi får aldrig geupp kampen för de mänskliga rättigheterna, oavsettvar det gäller i världen, oavsett vilka som drabbas.Människovärdet utgör fundamentet för den krist-demokratiska ideologin. Alla människors lika värdeoch varje människas unika värde är de principer somvår syn på mänskliga fri- och rättigheter bygger på.Demokrati och människovärde hänger intimtsamman. Utan en för samhället gemensam värde-grund kan inte en demokrati existera mer än till nam-net. De värderingar som bär upp ett samhälle måsteständigt genomsyra debatten och utgöra grund förnormer, beslut och lagstiftning. Friheter och rättighe-ter men också skyldigheter måste tydligt framgå avsamhällets regelverk, och dess tillämpning måste varaföremål för en kontinuerlig granskning.Man kan också säga att människovärdet kräverdemokrati. En totalitär regim, den må vara av fascis-tisk eller kommunistisk natur, förnekar sina medbor-gare deras rättigheter och ger en klart begränsad delav befolkningen särskilda förmåner och privilegierför deras status i maktapparaten.För utgör den personalistiskamänniskosynen den bästa garantin för att människo-värdet upprätthålls. Individualismen betonar visserli-gen de individuella fri- och rättigheterna, men utan attsätta in människan i relation till andra människor.Egenintresset kan då gå ut över andra, framför allt desvagare. Kollektivismen, å andra sidan, gör männi-skan till ett objekt eller ett redskap för det gemen-samma bästa. I denna samhällssyn är det kollektivet,representerat av en mindre grupp människor, somavgör vad som är det gemensamma bästa. Människanförsvinner i mängden.Den personalistiska människosynen betonar denenskilda människans fri- och rättigheter men placerarhenne också i relation till andra, vilket ger upphov tillansvar och hänsyn. Det är i relationerna till andramänniskor, i de små gemenskaperna i vår omgivning,som vår personlighet utformas. Det är också genomdetta samspel som en gemensam värdegrund formasmed en gemensam syn på människovärdet.Herr talman! FN-systemet utgör kärnan i det ar-bete som bedrivs för att upprätthålla respekten för demänskliga rättigheterna. Den allmänna förklaringenom de mänskliga rättigheterna, som antogs av FN:sgeneralförsamling 1948, är erkänd av i stort setthela världssamfundet och kan därför sägas ha univer-sell giltighet. Människovärdet och behovet av engemensam värdegrund framtonar tydligt i förklaring-en, som varit vägledande för de konventioner ommänskliga rättigheter på FN-nivå och på regional nivåsom senare har trätt i kraft.Det internationella systemet för bevakning av re-spekten för de mänskliga rättigheterna som vuxitfram är en stor framgång för världssamfundet. I juli1998 kunde beslut fattas om en permanent internatio-nell brottmålsdomstol.I kan individuella fall av brott mot demänskliga rättigheterna behandlas i Europadomstolenför mänskliga rättigheter. Kommittéer inom FN ochpå regional nivå övervakar och påvisar kränkningarav mänskliga rättigheter, bl.a. i fråga om tortyr ochförtryck av nationella minoriteter.Samtidigt vet vi att mänskliga rättigheter fortsätteratt kränkas världen över, inte bara i totalitära regimerutan även i demokratier - ja, faktiskt också i vårt egetland.Generellt kan man ändå säga att regelbundnakränkningar främst sker i länder som inte kan beteck-nas som demokratier. Det är därför ytterst angelägetatt de länder som är demokratiska och som aktivt villarbeta för att öka respekten för de mänskliga rättig-heterna också i omvärlden gör det tillsammans och påett sätt som är konsekvent och trovärdigt.Tyvärr har inte alltid konsekvens varit ett ledordför hur och andra demokratier agerat gente-mot brott mot de mänskliga rättigheterna. Så har t.ex.kritiken mot för dess ständigt återkommandekränkningar av de mänskliga rättigheterna och fördess behandling av den tibetanska befolkningen varitsporadisk. Men en regim som bär ansvaret för attlandets politiska fångar räknas i tusental, att religiösaminoriteter och politiska oliktänkande förföljs och attantalet dödsstraff är större än någon annanstans ivärlden måste fördömas. måste ta ett störreansvar och i EU och FN verka för en skarp markeringmot i kommande resolutioner. I går påmindes vigenom demonstrationer runtom i världen om att det är40 år sedan tvingades fly från Tibet.Herr talman! Kränkningarna av de mänskliga rät-tigheterna pågår i ett förskräckande stort antal länder.Jag vill från lite olika utgångspunkter uppmärksammanågra. I kommande anföranden kommer och att göra ytterligare mar-keringar.I fortsätter upprepade kränkningar av demänskliga rättigheterna, inte minst genom förtryck avetniska minoriteter. Kränkningarna sker trots att Tur-kiet är medlem av och ratifi-cerade den europeiska konventionen om de mänskligarättigheterna. Påtryckningarna mot den turkiska regi-men måste fortsätta och vara regelbundna och ske såsnart det är påkallat. Men balansgången kan varasvår. Sanktionerna får inte bli så hårda att Turkietväljer att vända ryggen. I den kommanderättegången mot måste internationella obser-vatörer tillåtas delta.Våldet mot kristna i ökar. I en rapportnämns 30 fall av religionsvåld i delstaten . har redan flera mord begåtts i den delstaten,enligt indiska massmedier.Konflikten i har tydliga religiösa inslag därde kristna grupperna är speciellt utsatta, skriver vi iutskottet i avsnittet om . Sida har lämnat bidragtill för delaktighet i det förso-ningsarbete som pågår. Också på annat sätt agerar vifrån svensk sida i denna konflikt, och det är nödvän-digt.Jag vill här också säga att på många sättgör goda insatser när det gäller MR-arbetet, även omdet finns anledning till kritik i vissa fall.Herr talman! Extrem fattigdom innebär i de allraflesta fall en avskärmning från grundläggande politis-ka och sociala rättigheter. Genom det internationellautvecklingssamarbetet kan vi därför via ekonomisktstöd bidra till inte bara en ekonomisk utan även endemokratisk utveckling i de länder och regioner somär mest utsatta. De allra fattigaste länderna och regio-nerna är ofta högt skuldsatta och tvingas avsätta enorimligt stor del av sina inkomster till avbetalningar.Att bryta den trenden måste ha hög prioritet för vårtland och andra industriländer.Vi kristdemokrater har konsekvent verkat för enhöjd svensk biståndsnivå och en större satsning påskuldavskrivningar. skuldavskriv-ningsstrategi samt 2000 är två lov-värda initiativ. I den av kristdemokrater ledda rege-ringen i har man utarbetat en nationell skul-davskrivningsstrategi, en s.k. gjeldsplan, för 22 av defattigaste och mest skuldtyngda länderna.European Peoples Party, EPP, den europeiskapartifederationen för kristdemokratiska och andralikasinnade partier, antog vid sin årliga kongress ifebruari en resolution som understryker vikten avskuldavskrivning för de mest behövande ländernasom respekterar de fundamentala mänskliga rättighe-terna och visar en sann vilja till ekonomiska ochpolitiska reformer.Vi kristdemokrater menar att det nu är hög tid förSverige att ta fram en egen "gjeldsplan", skuldav-skrivningsplan. Det skulle ligga väl i linje med denhöga profil som , i alla fall tidigare, har velatstå för i dessa sammanhang. iSverige och och den kristdemokratiska grup-pen i EPP står upp för skuldavskrivningstanken. Närär den svenska socialdemokratin beredd att göra det?Det är en viktig, ja, nödvändig del i kampen för demänskliga rättigheterna i de fattigaste och mestskuldtyngda länderna. Jubel 2000 förutsätter det.Sverige får inte svika i någon del i kampen för demänskliga rättigheterna.Jag vill avslutningsvis säga beträffande vår mo-tion MJ257 om samernas ställning att det finns skälatt inte stanna upp i arbetet med att söka lösningaroch att positivt lösa frågan om samiskt medlemskap iNordiska rådet.Med anledning av det vill jag yrka bifall till reser-vation 2, reservation 3 om mänskliga rättigheter i Iranoch reservation 4 om . Vi står naturligtvisockså bakom övriga reservationer.Jag vill också säga att rapporten om MR, som ti-digare har berörts och som vi från utskottets sida harbeställt, ser vi fram mot att få utan hemligstämpling-ar.Anf. 4 ():Herr talman! De mänskliga rättigheterna kränksvarje dag och varje stund runtom i världen. Vi somarbetar med de här frågorna och med flyktingar möterständigt människoöden som förskräcker. Man förund-rar sig över att människor orkar leva vidare eftersådana upplevelser.När vi firade 50-årsminnetav FN-deklarationen om de mänskliga rättigheternavar vi alla fullt medvetna om de ständiga kränkning-arna. Men ändå har väl de mänskliga rättigheternaaldrig fokuserats så som , inte bara pågrund av ett ökande antal kränkningar utan också pågrund av ett ökat medvetande om frågan som sådan ihela samhället och i alltfler länder. Det finns enökande insikt om att inte vare sig bestående fred ellerbestående utveckling kan uppnås utan yttrandefrihetoch respekt för mänskliga rättigheter. Vi ser det bl.a. iSydostasien, där de länder som har drabbats värst avAsiensjukan är de som visar minst respekt förmänskliga rättigheter. kan tas som ett exem-pel där man har klarat situationen ganska bra.Vad är då mänskliga rättigheter, och vad är folk-rätt? Yttrande-, religions- och åsiktsfrihet är väl vadvi i väst mest förknippar med det, likaså att ingenskall diskrimineras på grund av ras, färg eller kön. De30 artiklarna i deklarationen innehåller ändå såmycket mer, som jag tror att de flesta kanske intekänner till. Det är alltifrån respekt för varje individ,rätt till asyl, frihet från tortyr, slaveri och fängslande,rättssäkerhet, rörlighet inom och utom det egna lan-det, rätt till arbete och fritid och lika lön för lika ar-bete samt rätt till rimlig levnadsstandard och utbild-ning.Dessutom finns det en rad internationella konven-tioner inom MR-området som tillkom efter 1948. Jagvill särskilt framhålla barnkonventionen.Med allt detta i tankarna är det lätt att inse att noginget land uppfyller till fullo.Det är viktigt att vi här i arbetar mycket hårtför att förbättra situationen när det gäller de mänskli-ga rättigheterna i andra länder. Det är viktigt att vigör det. Vår trovärdighet stärks om vi kombinerar detmed en ödmjuk inställning till våra egna svagheter.När vi nu behandlar MR-frågorna finns det anled-ning att peka på den stora enighet som råder här iriksdagen. Många, kanske de flesta av motionerna, ärflerpartimotioner, och antalet reservationer är förhål-landevis litet. Det råder alltså en stor samstämmigheti om hur vi skall kunna agera på bästa sätt föratt förbättra läget när det gäller mänskliga rättigheter iolika länder.Med hänvisning till det jag sade om en öd-mjuk svensk inställning till våra egna svagheter ochstyrkor vill jag kommentera det särskilda yttrande vihar tillsammans med som handlarom en nationell handlingsplan för förverkligande avde mänskliga rättigheterna i . FN:s högkom-missarie för mänskliga rättigheter har inbjudit allaländer att presentera sådana handlingsplaner. Möjli-gen funderar man på detta i . Detstår så i betänkandet, men vi vet inte riktigt säkert.Vi i tycker att det är angeläget meden sådan plan. För att internationella arbetemed de här frågorna och vår mycket berättigade kritikmot andra länder skall få en stark trovärdighet är detnödvändigt att visa på hur vi själva hanterar de härfrågorna. Vi bör systematiskt visa hur vi uppfylleråtagandena i de olika MR-instrument som finns. Dethandlar t.ex. om hur detta integreras i all undervis-ning, i rättsväsendet, i alla myndigheter och organi-sationer och i kommuner och landsting.Det som görs ute i skolorna om Förintelsen ärmycket bra, men det räcker naturligtvis inte. Det ärmycket mer som behöver komma till.Rädda Barnen har slagit larm om hur utsatta barnfår det allt svårare i , och får ocksåkritik från FN när det gäller uppfyllandet av barnkon-ventionen, bl.a. när det gäller gömda flyktingbarn ochbarn till arbetslösa. Vi kommer att få information omdet här senare i eftermiddag.Jag förutsätter att regeringen utarbetar ensådan handlingsplan. Jag måste säga att det är litesvagt av majoriteten att inte klart uttala sig för att detskall ske.Så till samerna. Det är ju också en nationell frågaför oss. Vi har en fempartireservation om samernasställning i . Det är en gammal fråga,och den har utretts i det nordiska sam-arbetet. kom man så långt som tillatt samerna erbjöds observatörsstatus.Sedan dess har det nordiska samarbetet omorgani-serats ganska mycket, och det innebär att en sådanposition inte har den betydelse som den hade frånbörjan. Vi menar att det nu är hög tid att ge samernafullvärdigt medlemskap i det nordiska samarbetet.Argumentet mot medlemskap har ju främst varit attdet strider mot . Det är ju riktigt attdet är på det sättet. Men vi menar att man då får för-söka omarbeta i detta avseende.Det kan inte vara någon omöjlighet. Vi menar attregeringen bör verka för en sådan ändring och för attsamerna skall ges möjlighet att bli fullvärdiga med-lemmar i Nordiska rådet.Här har givits många beskrivningar av hurmänskliga rättigheter kränks i flera länder. Jag skallta upp några områden som är aktuella. En del, kanskede flesta, har nog berörts här tidigare. Men jag tyckeratt det är viktiga frågor.Först . Det är ju en återkommande fråga iden här kammaren. Vi diskuterar ständigt de kränk-ningar som sker när det gäller kurderna.Nu har frågan fått en förnyad och obehaglig aktu-alitet genom det som händer kring gripandet av PKK-ledaren . Regeringen i tycks ta gripan-det som intäkt för att trakassera och gripa människorsom arbetar med mänskliga rättigheter i på ettmycket otrevligt sätt, får man säga. Vi är flera styck-en här i riskdagen som har erbjudit oss att åka somobservatörer till rättegången mot . Vi vet inteom det kommer att bli så. Man säger att man i varjefall inte tar emot observatörer. Möjligen kan besökarekomma in. Men vi vet inte om det kommer att bli så.Det är ändå viktigt att vi sätter ett tryckpå och att vi skiljer på den här frågan omPKK och kurderna. Vi måste tydligt visa att vi ärmedvetna om att PKK inte är kurderna. PKK är endel av kurderna och de flesta kurder är inte medlem-mar i PKK. Det är viktigt att man skiljer på den frå-gan och att vi härifrån arbetar för mänskliga rättighe-ter för alla kurder i och självklart i andraländer också. Det är viktigt att man gör det väldigtklart, för på något sätt känner jag nu att den turkiskaregimen försöker att låtsas och ge sken av att alla visom arbetar för mänskliga rättigheter för kurdernaskulle vara någon sorts PKK-anhängare. Så är absolutinte fallet.Turkiet kommer säkert att beröras mer här i kam-maren. Det är en oerhört viktig fråga.Så till . Det är ju också en sådan härgammal återkommande fråga som har diskuterats härväldigt mycket. syns ändå vissa öppningar för attdet skall kunna bli en folkomröstning om självstän-dighet. Det är i ett sådant här känsligt skede alltmerviktigt att vi visar vårt stöd och att vi från svensk sidaarbetar så mycket vi kan för att en sådan folkomröst-ning skall komma till stånd, så att folket själva fårbestämma hur de vill se på sin framtid. Det är viktigt.Kina har vi ett ganska långt avsnitt om i det härbetänkandet. Det är bara att konstatera att trycket motoliktänkande hårdnar, censuren skärps och gripandenav oliktänkande sker i mycket stor omfattning.Vad jag skulle vilja konstatera här, och vad jaghoppas att kommer att inse, är det som jag sade ibörjan, att utveckling utan demokrati och mänskligarättigheter i längden är omöjlig. Det visar sig nog litegrann därför att den ekonomiska utvecklingen noginte är riktigt sådan som många hade trott och som desjälva hade väntat sig. De har problem, ekonomisktockså, och att det finns en koppling mellan det ökan-de förtycket och den bristande ekonomiska utveck-lingen är jag alldeles övertygad om. Det kanske är detsom kommer att åstadkomma förändringar. Men dåtycker jag att det är viktigt att vi från svensk sidatrycker på så mycket som möjligt för att hjälpa denutvecklingen på traven. Man kan hoppas att det skallvara så om man är optimist.Frågan om är en naturlig följd när manpratar om . Där är det en helt omvänd utveck-ling. Det är en mycket positiv ekonomisk utvecklingoch en positiv demokratisk utveckling, och det kännsnaturligtvis bra. Det är som det står i reservation 4, attmedborgarna i naturligtvis själva skall avgörasina framtida relationer med . Vi skall arbeta föratt stödja det som de vill, att det blir så som de vill attdet skall vara. Det är viktigt, tycker vi.Vi ser ju att hållning skärps alltmer. Detmärks ju efter det som har hänt med , därKina lade in sitt veto mot FN-trupperna i Makedoni-en.Västsahara är också en återkommande fråga. Detär en lång process mot folkomröstning. Än vet vi inteom den verkligen kommer att ske i slutet av det häråret, som det nu är sagt. Den skulle ju ha skett i de-cember . Så blev det inte. Det är bara attkonstatera att vi inte får förtröttas i strävan att stödjadet arbetet för att det skall bli en folkomröstning.Marocko får inte tillåtas att sabotera den processenytterligare, så som man har gjort så många gånger.Så till Kosovo. Först vill jag säga att jag instäm-mer med, jag tror att det var , som sadeatt självklart inte skall förläggas tillBelgrad. Det är en utmaning, tycker jag. ser viåterigen hur världsmästaren i förhalningstaktik ochbrutna löften, , håller världen påsträckbänken när det gäller att åstadkomma en fredliglösning av konflikten i Kosovo. Det finns ju egentli-gen ingen ljusning som man kan se i den här situatio-nen.I går avslutades en ny förhandlingsomgång.