prot · GM0996 · 1999-05-19 00:00:00 — I övrigt föreslåsoförändrat full ersättning för kostnad eller förlust somuppstår på grund av beslut enligt lagen.Vidare föreslår regeringen att det skall vara möj-ligt att jämka ersättningen om djurägaren avsiktligteller genom vårdslöshet själv har medverkat till kost-naden eller förlusten eller om djurägaren inte följerföreskrifter eller beslut som meddelas med stöd avlagen.Moderata samlingspartiet anser att det är av storvikt att ersättningssystemet är upplagt så att det gerdjurägarna incitament att med förebyggande djurhäl-sovård och frivilliga kontrollprogram förhindra attsmitta eller sjukdom uppstår. I de fall smitta ellersjukdom ändå uppstår är det av stor vikt att ersätt-ningsreglerna är sådana att den enskilde djurägareninte tvekar eller väntar med att tillkalla veterinär.Vi moderater föreslår därför att de djurägare somär anslutna till frivilliga kontrollprogram och somarbetar med förebyggande djurhälsovård även fort-sättningsvis skall garanteras full ersättning för kost-nader eller förlust som uppstår som ett resultat avbeslut enligt lagen. Däremot vore det rimligt att sänkaden del av ersättningen som berör produktionsbortfalltill nivån för de djurägare som väljer att ståutanför frivilliga kontrollprogram och förebyggandedjurhälsovård. På detta sätt ges klara signaler om denenskildes ansvar för en god djurhållning med före-byggande djurhälsovård. är det ett systemsom ger en vinst för samhället, eftersom arbetet medatt förhindra att smitta över huvud taget uppstår måstebetonas.Då det gäller förslaget i propositionen, att rege-ringen eller den myndighet som regeringen bestäm-mer, skall få meddela föreskrifter om att ersättninginte lämnas för kontrollåtgärder eller förebyggandeåtgärder som vidtas med stöd av lagen meddeladeföreskrifter anser vi att regeringen går för långt. Vianser att ett samråd med berörda organisationer ochföretag måste ske innan ett sådant beslut kan fattas.Eftersom åtgärder i ett krisläge förvisso kan behövavidtas med kort varsel bör myndigheten ha möjlighetatt vidta åtgärderna utan samråd om situationen såkräver.Detta hindrar dock inte att man i dessa fall har enmekanism för att samråda även efter det att åtgärder-na påbörjats, detta för att pröva om åtgärderna är avsådan art att det är rimligt att ersättning inte skallutgå.Vad gäller begränsning av hantering av djur angerregeringen i propositionen att myndighet som rege-ringen bestämmer har rätt att meddela föreskrifter ombegränsningar eller speciella villkor vad gäller hante-ringen av djur eller produkter av djur och andra varoreller såvitt avser kontakter mellan djur och männi-skor.Exempel på sådana föreskrifter kan vara villkorför spridning av gödsel på vall, förbud mot att hålladjur i anslutning till badsjöar och badplatser vid kus-ten. Avsikten är inte enligt regeringens förslag attsådana föreskrifter eller beslut skall föranleda någonersättning från samhällets sida till den enskildedjurägaren. Vi tycker däremot att det kan finnas an-ledning att den myndighet som regeringen bestämmerges rätt att meddela föreskrifter om begränsningarvad gäller hanteringen av djur. Det finns dock en riskatt enskilda lantbrukare skulle kunna drabbas hårt avde påtalade begränsningarna. Därför anser vi att denenskilde näringsidkare som kan visa att han liderväsentlig ekonomisk skada eller förlust till följd avbegränsningen skall få rätt till skälig ersättning. Jagyrkar bifall till den gemensamma reservationen un-dertecknad av moderater, kristdemokrater och center-partister.Fru talman! Jag är förvånad över att regeringenoch övriga partier inte inser risken som finns förspridning av smittsamma sjukdomar. Den har faktisktökat, inte minskat, i och med den numera öppna han-deln och transporter av djur. Det är mot den bakgrun-den som vi tycker att det är dåligt ansvarstagande attminska på de ersättningar som har utgått. Detär inte förenligt med vad den ändrade situationenkräver. Det är mot den bakgrunden vi har lagt framförslagen, och det är därför som vi reserverar oss.Fru talman! Jag förmodar att socialdemokraternastaleskvinna har ungefär samma uppfattning och erfa-renhet av djurhållning som jag. Hon är väl förtrogenmed detta. Det skall bli spännande att höra vilka syn-punkter som finns till försvar för denna proposition.Anf. 220 ():Fru talman! Dagens betänkande behandlar rege-ringens förslag till en ny epizootilag och en särskildzoonoslag, och det finns en del välkomna förslag. Viställer oss dock kritiska till vissa punkter.Ett av förslagen innebär att den enskilde djuräga-ren och jordbruksnäringen skall ta ett större ekono-miskt ansvar för sjukdomsbekämpningen än vad somföljer av gällande bestämmelser. Ersättning för pro-duktionsbortfall skall lämnas med avkostnaden eller förlusten mot nuvarande full ersätt-ning.Den fulla ersättning som har utgått har ut-gjort ett viktigt incitament för djurägaren att tidigtanmäla misstänkt sjukdom. I utskottsbetänkandet stårdet att vid utbrott av smittsam sjukdom är tidsfaktornofta av största betydelse.Många animalieproducenter befinner sig i ettytterst svårt ekonomiskt läge, och jag är övertygadom att ingen lantbrukare av illvilja underlåter attanmäla ett misstänkt sjukdomsutbrott. Men riskenmed att minska ersättningen är att detta incitamentminskar eller försvinner helt. Det har man även påpe-kat i de uppvaktningar som har kommit till utskottet.Ett företag vill nu transportera danska svin genomSveriges svintätaste område, vilket kan innebära attvirussjukdomen PRRS, som faktiskt en tredjedel avde danska grisarna bär på, kan drabba de svenskagrisstallarna via lastbilarnas ventilationssystem. Detär inte rimligt att den enskilde lantbrukaren skallförlora ekonomiskt på detta, då det är en risk somlantbrukaren faktiskt inte kan påverka.Sverige har ett gott djurhälsoläge och där-med en hög kvalitet på livsmedlen. Detta skall vivärna om. Därför är det rimligt att staten har detövergripande ansvaret för att hålla landet fritt frånallvarliga smittsamma djursjukdomar. Vi föreslårdärför att de djurägare som är anslutna till frivilligakontrollprogram och som arbetar med förebyggandeåtgärder, vilket ger förbättrad djurhälsa, även fortsätt-ningsvis skall garanteras full ersättning för kostnadereller förluster som ett resultat av ett beslut enligtepizooti- eller zoonoslagen. Däremot är det rimligt attför de djurägare som väljer att stå utanför frivilligakontrollprogram och förebyggande djurhälsovårdsänka ersättningen för produktionsbortfall till 75 %.Ett annat förslag innebär, som sagts här,att man i den nya zoonoslagen vill införa ett bemyn-digande att meddela föreskrifter i avsikt att begränsasmittspridning mellan djur och människor. Exempelpå sådana föreskrifter kan vara förbud mot att hålladjur i anslutning till badsjöar och badplatser vid kus-ten utan att det skall föranleda någon ersättning frånsamhällets sida till den enskilde djurägaren.Det finns många djurägare som endast harinhägnade betesmarker i omedelbar anslutning tillallmänna badplatser. Vi anser att det vore orimligt omen djurägare skulle tvingas avstå från sina betesmar-ker utan att särskild ersättning utgår. Förhållandenakan dessutom bli särskilt anmärkningsvärda omdjurägare erhåller betesmarksersättningar för dessamarker. Får han eller hon inte beta markerna brytsvillkoren för betesmarksersättningen och en återbe-talningssituation med mycket stora effekter kan upp-stå.Fru talman! Svenskt lantbruk är i behov aven positiv signal, inte nya pålagor och farhågor somdessa förslag faktiskt innebär. Jag yrkar bifall tillreservationen.Anf. 221 ():Fru talman! tillstyrker införandet aven ny epizootilag och en särskild lag om zoonoser.Centerpartiet är däremot kritiskt till delar av rege-ringens förslag när det gäller att ersätta bönder somdrabbas av epizootiutbrott respektive zoonoser.Det vore olyckligt om bristen på budgetmedelskulle innebära att den svenska tätpositionen när detgäller livsmedelssäkerhet hotas. Ersättningsreglernafår inte utformas så att risken ökar att sjuklighet hosdjur inte anmäls. Utskottsmajoritetens förslag ökardenna risk.Produkterna från svenskt jordbruk uppskattas medrätta för den höga kvaliteten, den goda djuromsorgenoch de miljömässigt anpassade produktionsmetoder-na. Kraftfulla instrument och åtgärder för att bekämpautbrott av allvarliga djursjukdomar har stor betydelseför att förtroendet för svenska livsmedelsprodukterhos konsumenterna skall vara fortsatt starkt. Därförvälkomnar skärpta regler och tydligareansvarsförhållanden när det gäller bekämpning avepizootiutbrott. Det är viktigt för svenskt lantbruk ochsvensk livsmedelsindustri att kan behålla sintätposition när det gäller att producera säkra och renalivsmedel. Livsmedelssäkerhet är ett försäljningsar-gument såväl i som i utlandet. Det måsteklarläggas att staten har ett övergripande ansvar föratt hålla landet fritt från allvarliga smittsamma djur-sjukdomar.Fram till EU-inträdet ansvarade samhället för attminimera risken för att smittsamma sjukdomar komin i landet genom regler för import av djur och ka-rantän. Den svenska jordbruksnäringen har efter EU-medlemskapet övertagit en stor del av detta ansvargenom frivilliga smittskyddskontroller.Det är rimligt att staten mer än tidigare ger nä-ringen finansiellt stöd för det arbete med hälsokon-troller som näringen bedriver. Det förefaller motsä-gelsefullt att regeringen å ena sidan hävdar att det ärrimligt att sjukdomsbekämpning till stor del finansie-ras med skattemedel, eftersom konsumenterna harnytta av ett gott jordbruks- och djurhälsoläge ochdärmed hög kvalitet på livsmedlen.Å andra sidan förespråkar man en modell medsänkta ersättningar, i enlighet med vad som gäller iandra EU-länder med sämre djurhälsoläge.Centerpartiet motsätter sig att ersättningarna förproduktionsbortfall vid zoonosutbrott reduceras till50 %. Risken ökar att icke seriösa lantbrukare försö-ker dölja sjuklighet hos djur. anser attdet är mer korrekt att utforma ersättningsregler så attförebyggande arbete stimuleras.Fru talman! Därmed vill jag yrka bifall till reser-vationen.Anf. 222 ():Fru talman! debatterar vi betänkandet ombekämpning av smittsamma djursjukdomar. Till be-tänkandet finns fogat en reservation, och jag åter-kommer till den längre fram.En ny epizootilag skall ersätta den nu gällande la-gen. Vidare föreslås en helt ny zoonoslag samt vissaändringar i lagen om provtagning på djur.Det låter väldigt komplicerat och är det till vissdel. Förenklat kan man säga att epizootilagen är enkatastroflag som träder in när en definierad smittsamdjursjukdom misstänks eller har blossat upp. Då trä-der lagen in och åtgärderna som sätts in skall snabbtoch effektivt begränsa sjukdomen.Zoonoslagen är en renodlad lag för zoonotiskasjukdomar och smittoämnen. Den tar över den nuva-rande lagen om salmonella. Zoonoslagen omfattarsåväl allmänna förebyggande åtgärder som kontroll-och bekämpningsåtgärder. Med zoonos menas ensjukdom eller ett smittoämne som naturligt kan över-föras från djur till människa eller tvärtom. Salmonellaär ett typexempel på en sådan sjukdom.Som ett komplement till dessa två lagar föreslåsen ändring i lagen om provtagning på djur. Lagenutvidgas till att omfatta även smittoämnen hos djursom inte gör djuren sjuka men väl människan. Denviktigaste orsaken till förändringen är att det krävsmer kunskap och kartläggning av dessa smittoämnenför att de framöver skall kunna omfattas av zoonosla-gens bestämmelser om kontroll och bekämpningsåt-gärder.Fru talman! Den nu gällande epizootilagen träddei kraft . Därefter har den ändrats . 1996fick regeringens uppdrag att göra entotal översyn av lagen för att kunna möta de nya hotav smittsamma djursjukdomar som finns.Handeln med djur över gränserna har ökat samti-digt som möjligheterna till gränskontroller minskat.Detta ökar riskerna för att smittsamma djursjukdomarkommer in i landet.Jordbruksverket fick också uppdraget att redovisahur det ser ut i övriga EU-länder. Rapporten har varitute på remiss och ligger nu till grund för regeringensförslag.Den nya epizootilagen omfattar sådana allmänfar-liga djursjukdomar som kan spridas genom smittafrån djur till djur eller från djur till människa. Sjuk-domarna skall utgöra ett allvarligt hot mot männi-skors eller djurs hälsa eller medföra stora ekonomiskaförluster för samhället. Åtgärderna som vidtas skallsyfta till att befria landet från sjukdomen.De sjukdomar som definieras som smittsammasjukdomar har en otrolig förmåga att snabbt sprida sigom de inte bekämpas . Det är viktigt att ett ge-mensamt ansvar tas för att minimera riskerna och setill att vi i inte får hit dessa fruktade sjukdo-mar och får en spridning av dem.Lagen innebär en skärpning av såväl den enskil-des skyldigheter som samhällets möjligheter att vidtaeffektiva åtgärder för att förebygga och bekämpaepizootiska sjukdomar.Det är viktigt att man tidigt anmäler misstanke omsjukdom, så att åtgärder snabbt kan sättas in om detvärsta inträffar. Det är också viktigt att det går snabbtmed analys och utredning av sjukdomen så att spärr-förklaringen kan prövas, eftersom det kan bli storakonsekvenser för djurägaren och hela familjen.När det gäller ersättningsreglerna föreslås att fullersättning fortfarande lämnas för avlivade djur, sane-ringskostnader och inkomstförlust medan produk-tionsbortfall ersätts . Denna modell liknarden ersättningstradition som gäller i de flesta övrigaEU-länder. Vid vissa speciellt farliga sjukdomar kanfull ersättning även för produktionsbortfall lämnas,t.ex. mul- och klövsjuka. Här kan nämnas att Sverigevid en internationell jämförelse har ett mycket gene-röst ersättningssystem.Fru talman! Med zoonos menas, som jag sade iinledningen, en sjukdom eller ett smittoämne somnaturligt kan överföras från djur till människa ellervice versa. Exempel är EHEC, kampylobakterios,borrelios och den kanske mest kända, salmonella.Dessa sjukdomar påverkar sällan djuren, men för ossmänniskor kan de vara mycket allvarliga.Nya zoonoser uppstår genom smitto-ämnen som ändrar karaktär eller kända smittoämnensom sprids till nya områden eller finner nya värddjur.Den nya zoonoslagen omfattar såväl allmänna fö-rebyggande åtgärder som kontroll- och bekämpnings-åtgärder.Salmonella är den zoonos som än så länge böromfattas av lagen. Ännu finns inte tillräckliga kun-skaper om hur man kontrollerar och bekämpar andrazoonoser. Men forskarna jobbar vidare och när detfinns en grundläggande kunskap om ett smittoämneeller en sjukdom kan besluta att denskall ingå i lagen. Målsättningen är att EHEC så snartsom möjligt kan införas i zoonoslagen.Principen för ersättningar enligt zoonoslagenskiljer sig från principen i epizootilagen. Skillnadenmotiveras med att åtgärder enligt epizootilagen kanbli mycket omfattande på grund av oväntade ochibland katastrofartade sjukdomsutbrott.Risken för t.ex. ett salmonellautbrott är något somvarje djurägare måste ta hänsyn till och försöka före-bygga så långt som möjligt, eftersom salmonellas-mittan alltid finns i den omgivande miljön.Det är viktigt att staten, näringen och djurägarnadelar på det ekonomiska ansvaret för kontroll ochbekämpning. Alla gynnas av att bekämpningen lyckasoch att utbrott begränsas. Det handlar om eget ansvaroch försiktighet.Fru talman! Utskottet är överens om det mesta iregeringens förslag. När det gäller ersättningsprinci-perna är vi dock oense. Här har , en gemensam reservationsom går ut på att ersättningsnivåerna skall höjas ochknytas till olika kontrollprogram. Jag vill påminnareservanterna om att fortfarande har ett braersättningssystem även om ersättningen vid produk-tionsbortfall nu sänks till . Det tycker jag mankan se som en viss självrisk. Övriga talare pratar omatt ersättningen skall sänkas. Det är ersättningen vidproduktionsbortfall som sänks till . Övriga er-sättningar ligger kvar oförändrade. är ett avde få länder som bl.a. ger ersättning för produktions-bortfall.Utskottsmajoriteten står bakom betänkandet, ochjag yrkar därför bifall till utskottets hemställan ochavslag på reservationen.Anf. 223 ():Fru talman! Enligt min uppfattning är det viktigtatt man stimulerar till förebyggande åtgärder. Jaganser att förslagen i betänkandet inte gör det. Jagskulle vilja höra uppfattningi den frågan.Det måste vara en målsättning i allt politiskt ar-bete att man försöker förenkla saker och ting såmycket som möjligt. De ersättningsregler som nuföreslås innebär i mitt tycke ingen förenkling alls,snarare en utökad möjlighet till godtycke från densom skall avgöra hur stor ersättning som skall utgå.Även i den frågan vill jag höra uppfattning.Anf. 224 ():Fru talman! tar upp att det ärviktigt att stimulera till förebyggande åtgärder. Dethåller jag fullständigt med om. Jag anser att de lagarvi nu fattar beslut om gör det. Det är viktigt medförebyggande djurhälsoarbete, att djurägaren har brakoll på hur djuren mår och att möjligheten att få insmitta begränsas. Det är ett gemensamt ansvar förstaten, djurägaren och näringen att se till att begränsaden möjligheten och förebygga så mycket som möj-ligt. Jag anser att lagen gör det.Anf. 225 ():Fru talman! Jag är förstås inte nöjd med det förstasvaret. Jag har inte fått något konkret exempel på vadstimulans från er sida gentemot djurägarna innebär.Men så över till min andra fråga som jag fullkom-ligt saknar svar på. Det skulle vara intressant att fåhöra hur menar att man skallförebygga det godtycke som kan bli följden av denföreslagna lagstiftningen.Anf. 226 ():Fru talman! När det gäller godtycke och lagstift-ning anser jag att lagstiftningen ger möjlighet till attge en bra ersättning. Djurägarnas ansvar är viktigt.Det är inga krångliga regler i den nya lagstiftningen.Det är egentligen samma lagstiftning som förut. Viminskar bara ersättningen för produktionsbortfall till50 %.Anf. 227 ():Fru talman! Epizootilagen är en katastroflag. Ja-visst är det så. Men då får inga ökade risker tas, . Jag har själv som 14-åring upp-levt när granngården fick mul- och klövsjuka. Denoerhörda dramatik som det innebar inte bara på dengården utan på gårdarna runtomkring och för sam-hället i övrigt glömmer jag aldrig. Det var höga kost-nader med tanke på de snabba åtgärder som trots alltvidtogs. Risken är nu uppenbarligen betydligt störreatt man drar på att göra en anmälan. Man vet ju attersättningarna är sämre, och kanske har man interiktigt sett hur allvarligt det är. En halv dags eller endags försenad anmälan kan betyda spridning till flergårdar i grannskapet. Det är den risk vi från opposi-tionen i det här fallet inte vill ta.Därför vill jag fråga omhon ändå inte håller med om att riskerna har blivitstörre för smittsamma sjukdomar genom de numeraöppna gränserna. Mot den bakgrunden kan försäm-ringen av ersättningen inte ses som en stimulans. Detär ju tvärtom så att det är en försämring, och det kanju inte med bästa vilja i världen betecknas som enstimulans. Tycker ändå inte det är ökade risker och att man inte borde få tadem?Anf. 228 ():Fru talman! Jag håller fullständigt med IngvarEriksson. I och med att vi har öppnare gränser och attinköp av levande djur har ökat, ökar också riskernaför att få hit smittsamma djursjukdomar. Det hållerjag fullständigt med om. Men den här lagstiftningenger ju möjlighet att förebygga det så mycket sommöjligt.Jag kan inte tro att det bara handlar om att vi sän-ker ersättningen för produktionsbortfall till . Jagkan inte tro att det gör att riskerna ökar ännu mer elleratt djurägarna inte gör anmälan . Det kan intehandla bara om det. Djurägarna är ju självklart be-kymrade och vill se att djuren mår så bra som möjligt.Misstänker man en sjukdom är jag övertygad om attden kommer att anmälas , så jag tror inte att er-sättningen för produktionsbortfallet minskar riskerna.Anf. 229 ():Fru talman! håller medom att riskerna har ökat. Det är mot den bakgrundenjag inte kan förstå varför man inte kan behålla deersättningsregler som har varit gällande. Dethade varit en klok åtgärd. Vad gör om det nu uppträder en husdjurssjukdomsom snabbt går över landet? Man förstår ju att detbara behövs att ett par personer inte tar sitt ansvar föratt vi skall ha en spridning som är väldigt snabb. Vadgör man då?Det är ju inte så att lantbrukarna har det ekono-miska utrymmet för att ta ett ökat ekonomiskt ansvarför vad som kan hända efter en sådan smittspridning.Det är ju hela samhällets viktiga uppgift att se till attdetta inte inträffar. Jag hoppas att håller med mig om att det här är ett samhäll-sintresse av brett format, inte minst med tanke på attvi hoppas att kunna behålla och stärka jordbruketsutrymme i det svenska samhället i framtiden.Anf. 230 ():Fru talman! Jag tror att vi är rätt överens, IngvarEriksson och jag, om att det är stor risk och om att vimåste göra allt vi kan från samhällets sida tillsam-mans med näringen och djurägarna för att begränsarisken för att få in smittsamma sjukdomar. Om dettablomstrar upp eller om detta kommer in igen och detsker ett utbrott gäller det att epizootilagen träder indirekt. Jag tror fortfarande inte att det är ersättning-sprincipen för produktionsbortfall som begränsar dethela.I och med att vi fattar beslut om lagstiftningenförutsätter jag att näringen funderar över vilka försäk-ringslösningar som i så fall krävs. Jag vet att IngvarEriksson inte har någon replik. Men det måste finnasnågon möjlighet att få försäkringsbolagen att träda ini så fall vid ett sådant utbrott om man känner att 50 %inte är tillräckligt.Anf. 231 ():Fru talman! Om tidsfaktorn nu är så viktig ochsmittan går under katastrofbenämning, tror då att incitamentet att meddela sjuk-dom tidigt ökar om man sänker ersättningen? Är deten rimlig signal att sänka ersättningen om det nuhandlar om en katastrof?Ett argument som vi har hört är att EU har lägreersättningsregler och att det är rimligt att Sverigeskall ha samma system. Men då får man faktiskt integlömma att de länderna också har ett sämre djurhäl-soläge.Anf. 232 ():Fru talman! Tidsfaktorn är viktig, det tror jag attvi alla är överens om. Det är viktigt att snabbt sätta inåtgärder när ett utbrott sker.Jag hävdar fortfarande att ersättningen för pro-duktionsbortfall inte är det som gör att djurägaren integör anmälan . Det måste handla om bekymret omdjuren och om att man kan tappa inkomster om maninte gör anmälan . Är det sedan så att man ärbekymrad över det här anser jag att näring-en får fundera. Det borde finnas lösningar när detgäller försäkringssystem. Det borde gå att få en för-säkring som täcker in detta. Det finns det för andraföretag. Ni hävdar från kristdemokraternassida att lantbruket skall ses som ett vanligt företag.När det gäller vanliga företag finns det försäkrings-lösningar för produktionsbortfall. Det borde ävenfinnas det inom jordbruket.Anf. 233 ():Fru talman! När det gäller försäkringslösningar,som talar om, bedömer åt-minstone försäkringsbolaget i ett remissyttran-de att det är mycket svårt att få ett frivilligt försäk-ringssystem och att kunna erbjuda försäkringar motepizootisjukdomar på grund av oöverblickbara kon-sekvenser, så där håller jag inte riktigt med.Sedan tycker jag inte att jag fick svar på min frågaom det verkligen är så att att det här innebär att incitamentet för att an-mäla misstänkt sjukdom faktiskt ökar.Sedan skulle jag slutligen vilja säga att den endavinst som staten faktiskt kan göra är en mycket kort-siktig ekonomisk vinst. kan faktiskt de härförslagen få stora samhällsekonomiska konsekvensereftersom de faktiskt kan utgöra risk för folkhälsan.Anf. 234 ():Fru talman! Den här debatten tenderar att handlaom att vi försämrar en lagstiftning och tar bort ersätt-ningarna till lantbruket. Men det är faktiskt så att denhär lagstiftningen förbättrar möjligheten att hanterasmittsamma djursjukdomar. Det är fortfarande så attfull ersättning lämnas för avlivade djur, för inkomst-förlust osv. Men när det gäller produktionsbortfalletsänks ersättningen till .