prot · GN0917 · 1999-10-21 00:00:00 — Man tyckte inte att det var en bra idéatt samlas över partigränser på samma sätt som vigjorde mot nazismen. Därmed föll möjligheterna attgöra någonting inom och Regeringskans-liets ram. Det bildades dock en fristående stiftelse,där folkpartisterna var den drivande kraften. Jag öns-kar den all framgång och är beredd att själv vara medoch hjälpa till. Jag hoppas precis som den tar fart, för detta är det angeläget att spridaljus över, precis på samma sätt som Förintelsen.Anf. 67 ():Fru talman! Låt mig bara säga tack för denna be-redvillighet från statsministerns sida.Våra värdar gav oss ett besked som kan vara se-delärande: En diktatur banade här väg för en annandiktatur, och slutsatsen blir att en avslutad diktaturinte garanterar ett mänskligt och demokratiskt sam-hälle. Där har vi en hel del att lära. Jag uppskattar attstatsministern tar frågan på så stort allvar.Anf. 68 Statsminister ():Fru talman! Ja, det gör jag. Till yttermera vissofinns inte bara den arbetsgrupp som tillkom på libe-ralt initiativ, utan vi har också en inom den socialde-mokratiska rörelsen. Men det finns anledning att intelåta detta sjunka undan utan att anstränga sig hårdare.Jag gläds över den litteratur som börjar publi-ceras, inte minst t.ex. den bok som har skrivit och som redovisar dessa förbrytel-ser. Det finns fler - internationellt god litteratur, ve-tenskapligt belagd. Det ska studeras, det ska informe-ras och vi ska faktiskt också bedriva ett opinionsbild-ningsarbete mot dessa totalitära krafter. Det ska intehända igen.Anf. 69 TALMANNEN:Detta blev det sista inlägget i denna frågestund,som därmed är avslutad. Jag tackar regeringens ochkammarens företrädare för era bidrag till denna fråge-stund.2 § Information från regeringen om i den 15-16 oktober 1999Anf. 70 Utrikesminister ():Fru talman! höll den 15-16 ok-tober ett särskilt inkallat möte i för attbehandla ett europeiskt område för frihet, säkerhetoch rättvisa. Under denna samlingsrubrik diskuteradevi en gemensam politik för asyl och migration, ettgemensamt område för rättvisa och en gemensamkamp mot brottsligheten. Alla dessa frågor står högtpå listan över vad medborgarna vill att EU ska sysslamed. Jag ska ägna huvuddelen av min redogörelse åtdessa delar av toppmötet och återkommer mot slutetkort till de övriga frågor som behandlades.Fru talman! På det asyl- och migrationspolitiskaområdet slås fast att unionen fullt ut ska leva upp tillGenèvekonventionen och andra relevanta konventio-ner för mänskliga rättigheter. Vi ska solidariskt mötahumanitära behov. Mötet i utgör en starkpolitisk viljeyttring att ska utveckla sin ge-mensamma flykting- och invandringspolitik på hu-manitetens och asylrättens grund. Farhågorna om en"Fästning " har kommit på skam.I linje med svenska prioriteringar lyftes behovetav ett helhetsperspektiv på migrationspolitiken fram.Detta är nytt i förhållande till Amsterdamfördraget.Att arbeta tillsammans med ursprungs- och transit-länder gällande frågor som utrikespolitiken, mänskli-ga rättigheter och bistånd är av avgörande vikt för attundvika ofrivillig migration och garantera bra motta-gande av flyktingar, oavsett vart de kommer.Vi kom vidare överens om att ett gemensamt eu-ropeiskt asylsystem ska komma till stånd, grundat påen fullständig och omfattande tolkning av . Ett sådant framtida system ska omfattaett praktiskt genomförbart sätt att fastställa vilken statsom är ansvarig för prövningen av en asylansökan,normer för asylförfarande, villkoren för mottagandeav asylsökande och minimiregler för erkännande avflyktingstatus. I ett försök att komma framåt i fråganom tillfälligt skydd enades vi om att be kommissio-nen undersöka förutsättningarna för någon typ avfinansiell mekanism för att bistå medlemsstater somdrabbas hårt vid massflyktssituationer. Den asylformsom tidigare diskuterats fick däremot inte tillräckligtstöd.Det är också glädjande att frågan om den rättsligaställningen för människor från länder utanför EU, s.k.tredjelandsmedborgare, lyftes fram så klart vid dettamöte. Vi har kommit överens om att unionen måstesäkerställa en rättvis behandling av de tredjelands-medborgare som lagligt vistas i medlemsstaterna.Invandrare ska åtnjuta rättigheter och skyldighetersom är jämförbara med EU-medborgarnas. Kampenmot rasism och främlingsfientlighet ska intensifieras.Behovet av mer jämförbara villkor för tredjelands-medborgares inresa och vistelse bekräftades. uttalade också sitt stöd för målet att de somunder lagligt vistats i EU ska erbjudasmöjligheten att få medborgarskap.Utöver problemen med den illegala invandringenlyftes människohandel fram, på svenskt initiativ, medsärskild betoning på kvinnor. Offrens rättigheter skasäkerställas, särskilt när det gäller kvinnor och barn.Ett närmare gränskontrollarbete mellan medlemssta-terna efterlystes. Återvändande ska främjas, och ur-sprungs- och transitländerna ska bistås för att främjafrivilligt återvändande. Dessa länder ska hjälpas tillökad förmåga att effektivt bekämpa människohandeloch klara sina återtagandeskyldigheter. Men somtexten nu är skriven finns det , genom ettsvenskt förslag, ett skydd för att inte någon ska åter-sändas till förföljelse.Fru talman! Slutsatserna från mötet på det rättsli-ga området får betraktas som en framgång för defrågor som har drivit. Brottsförebyggandesamarbete, åtgärder mot s.k. safe havens där brotts-lingarna kan gömma undan sina tillgångar samt ettsamlat grepp på EU:s yttre förbindelser på det rättsli-ga området och inrikesområdet ges stort utrymme.Det slås fast att det ska bli lättare för medborgarna atthantera gränsöverskridande tvister. Information omandra medlemsstaters rättssystem ska finnas lätt till-gänglig. Miniminivåer för rättslig hjälp ska skapas,liksom gemensamma procedurregler för förenkladtvistlösning över gränserna. Särskild uppmärksamhetska ägnas brottsoffers situation i det rättsliga förfa-randet.Åtgärderna är välkomna. De innebär konkretaförbättringar för medborgarna.Principen om ömsesidigt erkännande ska vara enhörnsten i det straff- och civilrättsliga samarbetet iunionen. och beslut från andra medlemsstaterska erkännas och verkställas direkt. Detta ska kombi-neras med fastställande av gemensamma miniminivå-er för vissa delar av civilprocessrätten. Vidare ska nyprocedurlagstiftning skapas för att underlätta lösningav gränsöverskridande tvister. Även dessa åtgärderinnebär förbättringar för medborgarna.En framgång för är det viktiga steg moten modernisering av EU:s kriminalpolitik som tasgenom att brottsförebyggande aspekter ska läggas påunionens brottsbekämpande verksamhet, både interntinom unionen och externt. Erfarenheter av brottsföre-byggande åtgärder ska utbytas. Nätverk av nationellabrottsförebyggande organ ska upprättas, och samar-betet mellan olika organisationer förbättras. Dessabrottsförebyggande steg bygger på ett gemensamtinitiativ av , och Danmark.Det rättsliga samarbetet mot brott ska förbättras,bl.a. ska ett Eurojust skapas där åklagare och förun-dersökningsdomare från de olika medlemsstaternasamordnar gränsöverskridande brottsundersökningar.Straffrätten ska tillnärmas i vissa avseenden, bl.a.penningtvätt och handel med kvinnor pekas ut somprioriterade områden. Samarbetet med länder utanförEU betonades, med Östersjösamarbetet som ett gottexempel.Penningtvätt lyfts också fram som en central fö-reteelse inom den organiserade brottsligheten. Debrottsbekämpande myndigheternas insyn i finansiellatransaktioner och ägande av företag ska öka, bl.a.genom upphävande av banksekretess i dessa sam-manhang.Påtryckningar ska utövas på safe havens utanförunionen för att få dem att samarbeta i brottsutred-ningar. Regler på bl.a. de bolagsrättsliga och finansi-ella områdena som försvårar internationellt samarbeteska intensifieras och ses över. har varit ett avde drivande länderna på detta område.Fru talman! Under stats- och regeringschefernasmiddag fanns en stor uppslutning kring det förslagsom kommissionen lämnat om att i idecember besluta om en gemensam förhandlingsstartför de återstående kandidatländerna. Detta skulleinnebära en klar framgång för svenskt vidkommande,eftersom det är den förhandlingsmodell vi förordatsedan 1997. Ett beslut enligt denna modell, som ock-så innebär att förhandlingstakten anpassas till varjekandidatlands individuella framsteg, kommer attstimulera reformansträngningarna i samtliga kandi-datländer.Utvidgningen kommer att stå i centrum för detsvenska ordförandeskapet. Att föra denna fråga fram-åt förblir en av våra allra viktigaste uppgifter.För att klara tidtabellen kommer det att bli avstörsta betydelse att, som vi fastlade i ,slutföra regeringskonferensen om institutionernaredan under det franska ordförandeskapet. Det kräveri sin tur att omfattningen av konferensen begränsas,vilket verkar för.Kommissionens förslag om behandladesockså. Ett antal länder uttalade sig explicit för att denu önskar se ytterligare förbättringar när det gäller demänskliga rättigheterna i . Jag klargjorde att viför vår del vill se nya åtaganden på MR-området. Detrådde samsyn om att beslutet i får fattas iljuset av utvecklingen i under hösten.Det gjordes också ett kritiskt uttalande med an-ledning av att den amerikanska senaten inte godkäntavtalet om ett allmänt provstopp och en skarpt for-mulerad uppmaning till regimen i att snarastredovisa en tidtabell för återgång till en demokratiskordning eller att ställas inför ett fryst utvecklingsbi-stånd.Fru talman! Det sammantagna resultatet av topp-mötet får för svenskt vidkommande betraktas sommycket gott, både på det rättsliga och på det asyl- ochmigrationspolitiska området. Dessutom lyckades vi,det är jag rätt övertygad om, lägga grunden för enig-het vid det kommande Helsingforstoppmötet om attytterligare sex kandidatländer ska få inleda förhand-lingar.Anf. 71 BO ():Fru talman! Den redogörelse vi nu har fått från ut-rikesministern är på flera punkter glädjande. Detgäller både frågan om asylpolitiken inom EU-området, där det fanns farhågor innan, och förståsbreddningen till alla kandidatländerna. Men jag harett par frågor som rör asylpolitiken och en fråga omTurkiet.Vad gäller asylpolitiken skulle jag vilja höra utri-kesministerns bedömning av om man nått fram tillnågot i fråga om möjligheterna för medborgare frånandra länder, utanför unionen, att röra sig inom EU.Den andra frågan gäller hur man i ser påfrågan om s.k. tredjepartsförföljelse, dvs. människorsom har flytt från förföljelse som bedrivs av någonannan än statsmakten. Jag har fått intryck av attTyskland har en annan syn på detta än vi har i Sveri-ge och i flera andra länder.Den tredje frågan gäller . Det är en mycketviktig fråga för framtid, dvs. de relationer viska ha mellan Europeiska unionen och . Det ärklart att det finns brister i den turkiska demokratin,brister i den turkiska rättsstaten och brister vad gällerminoritetsskydd och en del annat.Men egentligen handlar det väl om att ge tvåmycket klara besked. Det ena är att är väl-kommet att bli medlem i Europeiska unionen. Detandra är att enbart demokratier och rättsstater som harminoritetsskydd m.m. är välkomna. Jag undrar vilkenståndpunkt som utrikesministern just nu ser framförsig att kommer att inta i den frågan i Helsing-fors i december.Anf. 72 Utrikesminister ():Fru talman! När det gäller flyktingfrågorna kanman konstatera att vi gemensamt kan vara glada överatt farhågorna om restriktiv flyktingpolitik kom påskam.När det sedan gäller möjligheten för tredjelands-medborgare att fritt röra sig inom EU kan man sägaatt det egentligen inte togs några uttryckliga beslut inågon riktning vid . Men indirektvar Tammerforsmötet ett steg framåt, eftersom mansade att tredjelandsmedborgare ska ha ungefär sammarättigheter som EU-medborgarna själva. Dit hör juockså rätten att fritt röra sig inom unionen, även omdet inte fattades några uttryckliga beslut vid mötet.Tyskland har inte i praxis godkänt förföljelse fråntredje part såsom grund för konventionsflyktingstatus.Det här är en diskussion som pågår i flera medlems-länder. Men mot den bakgrunden var det särskiltglädjande att vi på ett svenskt förslag fick in en skriv-ning i slutsatserna om den grundläggande principen iGenèvekonventionen, den s.k. non refoulement-principen. Det betyder att man inte får återsändanågon till ett land varifrån personen riskerar att sän-das vidare till ett annat land där han riskerar förföljel-se. Det kan vara förföljelse av myndighet eller, som ivissa fall, förföljelse från någon som i och för sig inteär egen myndighet eller regering men där den egnamyndigheten eller regeringen inte förmår att skyddapersonen i fråga. Med tanke på att det finns olikapraxis i olika medlemsländer tycker jag att det varmycket glädjande att vi från svensk sida fick in detta islutsatserna.När det gäller har vi frånsvensk sida sagt att vi gärna vill se som kan-didatland. Men det krävs också enligt Amsterdamför-draget att man för att vara kandidatland och så små-ningom få föra sina medlemskapsförhandlingar ocksåska vara en demokrati. Det vi från svensk sida hartagit som exempel och som mycket viktiga krav harvarit kurdernas situation, yttrandefriheten och åtgär-der mot tortyr i . Här har fler länder betonatvikten av att det sker framsteg i . Slutsatsenefter mötet var att beslutet i avgörs avden politiska utvecklingen i under hösten.Anf. 73 ():Fru talman! Även om vi som EU-kritiker och EU-motståndare kan se att en del av de saker som hardiskuterats i är steg i rätt riktning, vill vividhålla att vi uppfattar byggandet av "Fästning Eu-ropa" som fortsatt pågående. Utrikesministern sägeratt farhågorna om en "Fästning " har kommitpå skam, och det är en uppfattning som jag inte delar.Vi kommer fortsatt att vara kritiska till att den rikavästvärlden stänger sina gränser. Vi uppfattar att detfortfarande riskerar att bli så.Min fråga gäller det som framgår av ordförande-landets slutsatser från Tammerforsmötet. Det handlarom hanteringen av migrationsströmmar. Det står attläsa där att efterlyser informa-tionskampanjer i transitländerna och i ursprungslän-derna. Jag skulle vilja fråga utrikesministern om honhar någon information om hur informationskampan-jerna ska bedrivas.Vi har haft en diskussion i om den typenav informationskampanjer. I budgetpropositionen -som våra partier gemensamt har diskuterat sig framtill - finns inga skrivningar om sådana kampanjer.Därför vill jag veta om utrikesministern kan ange föross ungefär vad kampanjerna syftar till, hur de gårtill, men också hur det kommer sig att den svenskaståndpunkten inte redovisar någon kritik.Anf. 74 Utrikesminister ():Fru talman! Det är viktigt att vi klarar ut vad in-formationskampanjerna handlar om. Detta handlarframför allt om en kamp mot människosmugglare.Det är personer som cyniskt kan påstå att man t.ex.inte behöver uppfylla flyktingstatus för att fly tillEuropa. Människosmugglare tar alla tillfällen attberöva fattiga människor deras sista tillgångar för attta dem till ett land där det inte alls är säkert att de kanfå flyktingstatus.Informationskampanjerna handlar om att ge män-niskor en riktig information om vilka regler somgäller i olika europeiska länder och därmed försvårajust för människosmugglarna. Informationskampan-jen är mycket tydligt kopplad till det arbete som görsav människosmugglare.Det finns dessutom annan information som ärviktig, nämligen att de personer som har rätt till flyk-tingstatus också ska känna till vilka regler som gällerså att de därmed kan använda sin rätt i europeiskaländer.Fru talman! Det är allmänt viktigt att komma ihågnär vi talar om flyktingar och , att vi i Europamåste hjälpas åt att solidariskt, gemensamt ta handom dem som behöver fly från länder utanför Europa.Det kan ibland vara fråga om grannländer, det kanibland vara länder som ligger långt borta. Vi ska setill att det är de som behöver hjälp av oss som ocksåfår hjälp av oss. Det är inte de som har mest att ge tilleventuella flyktingsmugglare som ska få hjälpen.Anf. 75 ():Fru talman! Jag är helt enig med utrikesministernom att grunden för en flyktingpolitik värd namnetmåste vara att hjälpa de människor som flyr från sinaländer och att de skulle kunna få en någonannanstans i världen, t.ex. i vårt land. Det är ocksågrunden för många av de partier som bedriver flyk-tingpolitik i och hur de försöker påverka densvenska regeringen i den riktningen.Ser utrikesministern ingen fara alls i att bedrivainformationskampanjer? Finns det inte en risk - jagkanske är konspiratoriskt lagd, det kan jag i så fallmedge - att man använder sådana informationskam-panjer för att avskräcka människor som har rätt attsöka asyl i andra länder från att faktiskt göra det? Vibefinner oss i där det finns starka opinionerinom många av de västeuropeiska länderna mot ettökat flyktingmottagande.Anf. 76 Utrikesminister ():Fru talman! Det är självklart att vi i det fortsattaarbetet kommer att få se över hur regler ändras, hurkampanjer bedrivs, för att följa att vi verk-ligen säkerställer det vi har kommit överens om,nämligen en generös och rättvis flykting- och asylpo-litik. Inte ens efter Tammerforsmötet kan vi en gångför alla ta det för givet. Vi måste fortsätta att följadetta.Vi ska inte heller avskräcka dem som måste, böroch har rätt att söka asyl i . Men det gäller attge en realistisk bild av och ta bort de felaktigabilder som ibland målas upp av dem som bara villtjäna pengar på människors elände.Anf. 77 ():Fru talman! Jag har två frågor.Vi fick positiva besked inom en lång rad områden,bl.a. att positionerna har flyttats fram i fråga ommänskliga rättigheter och angelägna frågor som mass-flykt och flykting- och asylpolitiken. Människohan-deln är en sådan fråga.Jag vill anknyta till vad utrikesministern sade omkvinnohandel. Vi vet att det även har funnits kvinnorsom har sålts till och hållits fångna i prostitu-tion. Sedan har det framgått av medierna att de harskickats tillbaka. Det här var en kort version, jag kaninte fallet helt.Hur hanterar man sådant? Finns det förslag på hurman ska stödja och hjälpa kvinnor som har blivitutsatta för sådant? De kvinnorna är de mest värnlösa,om de blir tillbakaskickade utan stöd och hjälp.Sedan vill jag också komma till Turkietfrågan.Det är bra att har agerat starkt för att ställakrav på förbättring av de mänskliga rättigheterna iTurkiet. Det är viktigt att det sker förbättringar innannästa möte.Det är bra att har drivit frågan om kurder-na, yttrandefriheten och kampen mot tortyr. Finns detnågra krav på färdplan för ? Finns det någonutsatt nivå som behöver nå innan det går attfatta beslut om att ska få bli kandidatland?Jag tycker att ska få bli kandidatland, menlandet behöver genomgå en hel del förbättringar in-nan landet blir kandidatland.Anf. 78 Utrikesminister ():Fru talman! Vi har tyvärr sett att kvinnohandeln ärett problem som ökar i . Tyvärr har vi ofta settproblemet i några av kandidatländerna. Det har variten följd av ökad arbetslöshet och social utslagning.De insatser vi försöker att göra är att bl.a. diskute-ra tillsammans med de länder som har de främstaproblemen. De länderna ska se att det inte bara hand-lar om att komma till rätta med själva kvinnohandelnutan också med de bakomliggande orsakerna, somt.ex. arbetslöshet, social utslagning och bristandejämställdhet för kvinnor. Sedan ska vi i de olika län-derna ge så bra stöd som möjligt till kvinnorna närproblemen upptäcks.Den föreslog tidigare i höstasatt vi skulle göra en färdplan för före Helsing-forsmötet. Det fick vi inte gehör för från andra länder.Man menade att man måste fortsätta att föra en poli-tisk diskussion med . Flertaletländer har efterlyst förbättringar och förändringar iden demokratiska situationen och med de mänskligarättigheterna i . Sedan kommer man att utar-beta en s.k. fullständig färdplan. Det utarbetas i sam-band med att landet får kandidatlandsstatus. Meneftersom landet redan innan det får kandidatlandssta-tus ska uppfylla kraven i Amsterdamfördraget vill vise åtgärder eller åtaganden som garanterar framstegäven före Helsingforsmötet.Anf. 79 ():Fru talman! Jag hoppas att EU-länderna är över-ens om att det måste ske sådana framsteg innan manlåter bli ett kandidatland.Jag vet att inte vill bli annorlunda be-handlat än andra kandidatländer. Inte någon av osstycker så. Men då gäller det att landet inte blir särbe-handlat åt andra hållet heller utan att kraven förblirstarka på . ska det vara en positivton där det framgår att vi vill att ska kommamed i . Det gäller att inte lägga ved på brasanså att vänder sig österut. Vi vet att landetbalanserar på den knivseggen, dvs. att landet kanvända sig åt bägge hållen. Men jag tror att de flestavill att ska vända sig mot Europa.Det är viktigt att hålla tonen att ska åstad-komma några saker till, men att verkligenvälkomnas som kandidatland.Anf. 80 Utrikesminister ():Fru talman! Det tydliga budskapet från den svens-ka regeringen har just varit att vi vill se somkandidatland. Vi vill absolut inte, till skillnad frånvad som framkommit i debatten i en del länder, senågot slags religiös diskriminering i EU. Tvärtomtycker vi att det skulle vara en tillgång för EU att fåockså ett land med en stor muslimsk befolkning sommedlem i EU. Det ser vi som en stor fördel.Men vi vill också, som sä-ger, se att uppfyller samma krav som vi harställt på andra kandidatländer. I enlighet med Ams-terdamfördraget måste man då även uppfylla demo-kratiska krav innan man får kandidatlandsstatus. Detär därför vi har försökt precisera områden där vitycker att bör kunna vidta åtgärder eller göraåtaganden , så att vi kan fatta ett positivtbeslut i i december.Anf. 81 ():Fru talman! Det är väl ingen tvekan om att dettatoppmöte innebär ett viktigt steg för EU:s utvecklingjust vad gäller asyl- och migrationspolitik och brotts-bekämpning. Det kommer därmed att vara en väsent-lig del i byggandet av unionen på de områden som ärviktiga, nämligen de som har gränsöverskridandeaspekter. Jag ska inte ställa någon fråga om det utanmera konstatera det.Däremot har jag tre frågor. Den första frågan gäl-ler den höge representanten och rådets generalsekre-terare. Man uttalar uttryckligen sitt stöd för JavierSolana i slutsatserna, och min fråga är då: Vad skernu beträffande generalsekreteraren i Västeuropeiskaunionen? Om jag har förstått det rätt, hade Sverigetidigare ett motstånd mot att skullekunna bekläda också denna post parallellt med sinpost inom EU. Har nu givit upp detta mot-stånd?Den andra frågan gäller det som har diskuteratsmånga gånger, inte minst i och i , nämligen den europeiska stadgan omgrundläggande rättigheter. Toppmötet tar ytterligareett steg på vägen mot utarbetandet av en sådan stadga.Då är min fråga: Finns det fortfarande ingen klarhetom vad det här arbetet egentligen syftar till? Ska manförsöka att på EU-nivå ersätta eller kanske skapanågot annat än den stadga som vi har via ,som är väldigt väsentlig för hela normer vadgäller grundläggande demokrati och mänskliga rät-tigheter? Vi har i nästan alla partier i varitlite tveksamma till om det är klokt att EU ska ha ensärskild standard på detta, och vi har menat att detkanske är riktigare att arbeta via det vi nu har gemen-samt, både EU-länder och nästan alla andra europeis-ka länder. Har det kommit någon klarhet, när man nutar detta ytterligare steg för att praktiskt arbeta vidaremed detta?Den tredje frågan är mera en sidokommentar vadgäller . Den centrala frågan, fru talman, är väljust om ska särbehandlas eller ej. Jag tror attdet är oerhört viktigt för att säga att Turkietska icke särbehandlas, utan det ska ställas sammakrav på som på andra europeiska länder vadavser mänskliga rättigheter, demokrati, minoritetsrät-tigheter, men även andra saker, som ekonomi,l'acquis communautaire osv. Det är här som det ärviktigt att den är tydlig.Anf. 82 Utrikesminister ():Fru talman!