prot · GM0970 · 1999-03-17 00:00:00 — Grundläggande är att alla - jag vill beto-na alla - skall ha tillgång till modern infrastrukturöver hela - jag vill betona hela - lämnar sitt betänkande ijuni. På grundval av det kommer regeringen att lämnakonkreta förslag till åtgärder som garanterar att dendigitala tekniken blir tillgänglig i hela landet.För att IT till fullo skall kunna användas av en-skilda, företag och organisationer behövs också kun-skap om den moderna tekniken och dess möjligheter.Det krävs såväl en hög allmän kunskapsnivå och enhög IT-mognad som en spetskompetens, så att vi kanskapa och behålla kvalificerade företag i den enskilde ger också det livslånga lärandetökade möjligheter till delaktighet och ansvar. Detgäller både möjligheten att styra sitt arbete och attpåverka samhällsutvecklingen.Utbildningen måste vara av världsklass och gegoda förutsättningar för livslångt lärande.Min vision om hur framtidens skall se utinnebär· att IT används av alla grupper i samhället på detsätt som passar varje individ och varje enskilt fö-retag,· att IT ökar människornas frihet när de väljer bo-stad, arbete eller studier,· att IT används för att förbättra den offentligaverksamheten, inte minst vård och omsorg,· att IT bidrar till att får fler världsledandeföretag som har tillgång till en global miljö,· att IT leder till en fördjupning av demokratingenom de ökade möjligheterna till dialog mellanväljare och valda,· att IT skapar nya samarbetsformer mellan storaoch små företag liksom kunskapsövergripandenätverk som ökar kvaliteten och slagkraften i helanäringslivet, vilket därmed skapar fler jobb.Fru talman! Regeringens arbete med en strategiför det framtida bygger vidare på 1996 årsIT-strategi. Tre områden prioriterades av riksdagen.Det var rättsordningen, utbildningen och samhälletsinformationsförsörjning.Strategins huvudinriktning är att stimulera an-vändningen av IT på ett sätt som främjar kreativitet,tillväxt och sysselsättning. Ett annat viktigt mål är attse till att IT blir ett medel för ökad kunskap, demo-krati och rättvisa.Vi måste undvika ett samhälle där några ges möj-lighet att delta i informationssamhället medan andrastängs ute. skall vi vara medvetna om attindivider, företag och regioner har olika förutsätt-ningar och olika intressen av att ta till sig den nyatekniken.1996 års beslut har bl.a. resulterat i följande:· En omfattande satsning på IT i skolan genomförs.1,5 miljarder används för att ökakompetensen hos lärarna och ge dem bättre till-gång till datorer som arbetsverktyg. Skolornas an-slutning till Internet har förbättrats, och lärarnaoch eleverna får egna e-postadresser.· Antalet platser på högskolan har ökat, med tyngd-punkt på naturvetenskap och teknik.· Regeringen och har utarbetat ettnationellt program för att utbilda 10 000 personerinom IT-området under 1998 och 1999.· Antalet datorer i hushållen har ökat explosionsar-tat genom beslutet om undantag från förmånsbe-skattning. Detta har haft avgörande betydelse försvenska folkets datormognad.· Många myndigheter har blivit förebilder när detgäller användningen av IT, och tas en hand-lingsplan för utveckling av den statliga förvalt-ningen fram. Utveckling av IT-användningen ären viktig del i detta.· En ny har inrättats, och arbetet harintensifierats.· arbetar intensivt i nationella och interna-tionella grupper för att skapa goda förutsättningarför säker elektronisk kommunikation och elektro-niska affärer. En stor och viktig del av det arbetetsker i EU.Innehållet i den nya strategin blir följande:Den första och övergripande uppgiften är att ska-pa goda förutsättningar och klara spelregler för ut-vecklingen.För det första måste vi garantera en väl fungeran-de teknisk infrastruktur. Alla skall kunna använda dennya tekniken. Den nya tekniken skall svara mot denefterfrågan och det behov som finns hos individer ochföretag i hela landet. Men vi skall inte låsa fast ossvid en enda teknisk lösning. Därför behövs en välfungerande konkurrens på telemarknaden. Det sti-mulerar också utbudet av tjänster och tillämpningar,och kostnaderna pressas.För det andra skall vi ha stabila regelverk som ärförutsägbara och begripliga.Sveriges tidiga avreglering av telemarknaden harhaft stor betydelse för utvecklingen, och vi måstefortsätta att ligga i framkant.En viktig del av infrastrukturen är att det finnsförutsättningar för en säker elektronisk kommunika-tion. Dokument måste kunna undertecknas elektro-niskt, och den elektroniska kommunikationen måstekunna skyddas från insyn.Jag nämnde tidigare att vi arbetar intensivt meddetta i EU. Vi tar fram ett program för att stimuleraelektronisk handel.Den andra uppgiften är att se till att vi har en godkompetensförsörjning.I informationssamhället är kunskapen viktig, ochvi måste ha en hög allmän kunskapsnivå, en hög IT-mognad och spetskompetens. Effekter på utbildningoch forskning är kopplade till detta och på den indust-riella utvecklingen, företagandet och tillväxten.Den tredje uppgiften är att se till att vi har ettgynnsamt näringslivsklimat, inte minst för IT-branschen. Företag skall skapas, utvecklas och växa.Den fjärde uppgiften är att använda den offentligasektorn som förebild och motor för att stimulera ut-vecklingen och medverka till att nya tjänster ochprodukter skapas.Den femte uppgiften är att förhindra att nya klyf-tor uppstår i samhället.Till sist: I det korta perspektivet är 2000-fråganden viktigaste frågan inom IT-området. Detta är enförtroendefråga för det nya digitala samhället.2000-delegationen arbetar målmedvetet för attstörningarna i samhället skall bli så små som möjligtvid millennieskiftet.Jag vill betona att varje företag, varje organisationoch varje myndighet måste ta sitt ansvar för 2000-omställningen i sin egen verksamhet.Fru talman! Regeringen fortsätter nu sitt arbetemed att vidareutveckla strategin för hur skallutvecklas i den digitala miljön i enlighet med vad jagnu har redovisat. Vår avsikt är att presentera resultatetav detta arbete i en proposition i början av år 2000.Tack!Anf. 79 () re-plik:Fru talman! Det har varit intressant att lyssna påBjörn . Allt som han ger uttryck för i litemer vida och generösa formuleringar kan vi ställa upppå. Jag noterar med tillfredsställelse att han konstate-rar att avregleringen av telemarknaden, som drevsfram av den borgerliga regeringen, har haft en så storbetydelse för IT-utvecklingen i Sverige.Vid många tillfällen har näringsministern talat ombehovet av att svenska företag skall vara i världsklassoch att som IT-nation skall vara i världsklass.Några dagar senare har man kunnat notera att andrastatsråd har gått emot detta. Man vet inte riktigt omalla utfästelser som näringsministern nu kommer medäven kommer att gälla för regeringen.När det gäller ett bra näringsklimat är jag överty-gad om att det i den näringslivsgrupp som BjörnRosengren deltog i kom klara signaler om att mångasvenska IT-företag är på väg att flytta ut eller redanhar flyttat ut. Det handlar inte minst om den elektro-niska handeln. Hindren är stora när det gäller digitalasignaturer och krypteringstekniken. Det behövs be-tydligt mer konkreta åtgärder. På vilket sätt skall niåstadkomma allt detta? Den frågan hoppas jag att jagfår svar på i den proposition som väntas om någramånader.Anf. 80 Näringsminister ():Fru talman! Jag konstaterar att är ivärldsklass när det gäller IT. Det är så. Vi kan jämfö-ra oss med vilket land som helst. Därför blir frågeställning ganska innehållslös.Vi är i världsklass. Det handlar om att vi måste fort-sätta att utvecklas ännu snabbare.Som jag sade tidigare bedömer alla på marknadenatt Internet kommer att utvecklas snabbast i , iförhållande till många andra länder. Är det ett uttryckför att vi har ett dåligt företagsklimat? Eller är det ettuttryck för att vi har ett bra företagsklimat?Anf. 81 () re-plik:Fru talman! Vi är överens om att befinnersig i världsklass på IT-området. Vi är överens om attdet här är någonting som exploderar i . Ochdetta med elektronisk handel kommer på något sättockså att drivas på.Men bakom dessa siffror finns också en del sakersom hämmar utvecklingen. Jag tänker på dubbelbe-skattningen och den ogynnsamma beskattningen närdet gäller optioner till personal; den är betydligt mernegativ än den som finns i andra länder.Alla dessa saker leder till att vi serIT-företag utvecklas i , men när de sedan fårsvårt att få tag i utländsk arbetskraft och får svårt attkomma runt beskattningsreglerna är dessa företagtvungna att flytta ut. Vi har sett exempel på detta.Det är åtgärder när det gäller det här som vi frånModerata samlingspartiets sida efterlyser. Vi har interåd att satsa på kompetensutveckling och samtidigtförlora många av de stora IT-begåvningar som viskulle behöva för att komma till rätta med den ar-betslöshet som den socialdemokratiska regeringeninte har kommit till rätta med trots att det har gåttmånga år och att det har getts löften.Anf. 82 Näringsminister ():Fru talman! Jag konstaterar att många utländskaIT-företag etablerar sig i . Under de senasteåren har vi haft direktinvesteringar i på 80miljarder . Det är första gången somdet investeras lika mycket i kronor här som Sverigesföretag investerar utomlands. Det är väl ändå uttryckför att det finns ett starkt intresse för att etablera sig iSverige.När det gäller arbetslösheten är jag tacksam överatt frågan togs upp och över att jag får chansen attuppehålla mig vid den.År 1998 skapade vi 105 000 nya jobb här i Sveri-ge. Vi har fått ned arbetslösheten i en takt som ingentrodde på. Sysselsättningen ökar, arbetslösheten sjun-ker och de s.k. konjunkturberoende åtgärderna för attfå ned den öppna arbetslösheten sjunker också.Det underliga tycker jag är detta: Vi ser framföross att arbetslösheten sjunker, att sysselsättningenökar och att alltfler investerar. Vi måste, som sagtstidigare här , gå tillbaka för att hitta enräntenivå som dagens och för att hitta en reallö-neökning som dagens. Men lik f... får man höra, inteminst från moderat håll, att det inte är bra. Vad är detsom är dåligt? Jo, det kanske kommer att gå åt sko-gen. Det är bra att ni intresserar er för framtiden, mendet vore kanske bättre om det var lite mer lyft i ertintresse för framtiden - inte minst när det gäller in-formationstekniken.Det kommer att gå bra för . Det kommerockså den här propositionen att visa.Anf. 83 () replik:Fru talman! Näringsministern hade många finaformuleringar. Det är också lätt att instämma i myck-et av det han har sagt, i synnerhet när han talar om attalla - han betonade alla - i hela - han beto-nade hela - skulle ha tillgång till den här tekniken.Det hälsar vi med tillfredsställelse från Centerpartietssida.Jag noterar dock att svävar litepå målet när det gäller hur det här skall gå till ochvilken teknik man långsiktigt skall eftersträva. Hantalar om att de goda förutsättningarna i den tekniskainfrastrukturen skall svara mot efterfrågan och behov.Men problemet, näringsministern, är att det som i dagsvarar mot behoven och efterfrågan , eller ialla fall i övermorgon, är en gammaldags teknik.Det är därför vi i så tydligt målarupp visionen om en digital allemansrätt byggd påoptofiber, som vi med säkerhet vet kommer att hållaåtminstone som näringsministern ochjag är politiskt verksamma - 10, 20, kanske 30 årframåt i tiden. Jag skulle gärna vilja att näringsmi-nistern sade något ytterligare om detta. Vore det interimligt att , i ett stort, framtidsinsriktat projekttillsammans med näringsliv och aktörer, satsa lång-siktigt på detta hållbara system, vilket också kan blien injektion för export och framtidsutveckling?Vi vet mycket väl att många småföretag som i dagär underleverantörer kräver bredbandsteknik för attkunna kommunicera med sina uppdragsgivare. Då äroptofibern det som behövs. Vi vet också att behovetav kapacitet ökar explosionsartat.Jag skulle gärna vilja ha näringsministerns kom-mentarer till detta. Varför skall vi nöja oss medISDN, ADSL och annat som kommer att vara alldelesför dåligt om inte så i alla fall elleråret därpå?Anf. 84 Näringsminister ():Fru talman! Jag skall tillåta mig ofoget att här ikammaren citera . Hans bok ärmycket bra, och jag rekommenderar den. Han sägerså här:Nya Labour vet att de elektroniska motorvägarnabör byggas av den privata sektorn. Vi vet att statenvarken har skyldighet att välja ny teknik eller önskardet. Vi vet att vår roll inte är att välja ut vinnare utanatt ange ramar som främjar konkurrens, och inomdem får företagen sedan tävla.Jag delar helt uppfattning. Men jagvill göra tillägget - och här kanske Storbritannienskiljer sig från - att vi också måste ta ettansvar för att ge alla, som jag sade, i möjlig-het att använda den nya tekniken. Här måste statenspela en roll.Det är dock lite för tidigt att nu bestämma sig förvilken teknik man skall ha och bygga ut den. I varjefall är jag inte beredd att uttala mig om detta förrän vihar fått svar på en mängd frågor, och det var för att fådet som vi tog initiativ till . Det gäller frågor somhandlar om t.ex. huruvida det skall vara statligt stöd inågon form till höghastighetsnät i mindre orter och pålandsbygd, stöd till abonnenter i glesbygd, ett offent-ligägt nytt nät, regionala sammanbindningsnät, bil-dande av statligt nätverk och krav på kommunalastadsnät.Problemet är sådant att vi i varje fall måstegöra en kartläggning. Ingen vet riktigt hur det ser ut.När vi vet det kan vi ta initiativ och säga: Så här skallvi göra. Jag bedömer att vi från regeringens sidakommer att klara av det när vi lägger fram vår propo-sition . Här krävs faktiskt att man är liteseriös.Anf. 85 () replik:Fru talman! Det är gott och väl att näringsminis-tern är seriös. Men näringsministern vet naturligtvismycket väl att om marknadskrafterna skall styra denhär utvecklingen blir det med nödvändighet så räknar, kalkylerar och ser vad som är lönsamt.Den stora risken är att man då bränner en massa mil-jarder på teknik som kommer attvara förlegad.Sverige har haft förmågan att se lång-siktigt och försökt hitta de långsiktiga visionerna.Och det är ingen tvekan om - näringsministern somhar goda kontakter i branschen vet självfallet att allaär överens om detta - att optofibern är den överlägsnaoch tydliga framtidsinriktningen. Varför skall man dågå halvvägs och halvhjärtat till väga, i synnerhet omnäringsministern och jag - och det hoppas jag - hargemensamma visioner om att detta faktiskt måstegälla hela landet och att det skall vara likvärdigavillkor i hela landet?Jag vill bara ta upp en sak till. Näringsministerntalade väl om kunskapen och att överbrygga kunskap-sklyftor. Jag har förstått att detta är något man sägerofta och gärna, och det är utomordentligt bra; vi sägerdet också i . Men problemet är att lärarutbild-ningen här släpar efter, och jag undrar om näringsmi-nistern är riktigt uppmärksam på detta.Som jag har förstått det finns det bara en lärarut-bildning i landet, nämligen den i , som påriktigt allvar lyfter fram IT-frågorna i utbildningen.Här borde det vara viktigt för riksdag och regering attinitiera någon förändring så att man verkligen tar IT-frågorna på stort allvar och ser till att de lärare somnu kommer ut i skolorna är mycket duktiga på det härområdet.Anf. 86 Näringsminister ():Fru talman! Låt mig börja med att säga att vi ärganska eniga om att vi behöver en bra IT-infrastruktur. Men en aktiv IT-politik måste bygga påkunskap. IT-infrastrukturen är svårbeskriven. Denfinns i privata bolag, i statliga bolag, i kommuner ochpå andra ställen, och det finns ingen heltäckandekarta att utgå ifrån. Innan vi bygger ut måste vi vetavad som är viktigast att bygga. Det vet vi faktiskt intei dag. Det är just därför vi har tagit initiativet till attkartlägga det här. Detta kan ju inte kritiseras! Vikartlägger och får in mer kunskap, och när vi har fåttdenna kunskap kommer vi att agera och vara aktiva.Detta tycker jag är det minsta man kan förvänta sig aven regering.Anf. 87 () replik:Fru talman! Det var intressant att höra citatet frånTony Blair. Jag kan säga till ministern att kristdemo-kraterna har samma inställning i den här frågan. Medministerns tillägg om att staten måste känna ett extraansvar för dem som kanske inte omfattas av markna-den är vi helt överens på den punkten.Vi pratar om fiber åt folket. Vi vill att optisk fiberskall läggas ut till alla i landet så långt det är möjligt.Jag vet att den utredning som ministern hänvisar tillpågår, men i det här sammanhanget är en väl-digt . Utvecklingen går väldigt fort. Mångasom överväger att starta ett eget företag kanske integör det på grund av att infrastrukturen inte är på plats.Jag undrar hur ministern ställer sig till våra tankarnär det gäller att skynda på den här utbyggnaden. Entanke är ROT-avdrag för hemmen om man anslutersig till ett sådant här nät. En annan är att skynda påkommunerna. Vi vet att många kommuner byggeregna nät. Kan man tänka sig att ,som vi nämnde tidigare, får ett bolagsdirektiv attlägga ned kabel när man ändå är ute och gräver?ISDN-avgifterna har vi debatterat. Är ministern be-redd att påtala den orimliga prisskillnaden för Telia,t.ex.? Hur skall vi annars kunna ha den här garantinom tillgänglighet?Anf. 88 Näringsminister ():Fru talman! Jag måste ändock än en gång upprepaatt vi vill ha kunskap. Det får vi . Däref-ter skall vi föra en diskussion och ta in olika syn-punkter. Sedan skall vi lägga fram förslag till riksda-gen.Än en gång: Vi är överens om att det är markna-den, som har en väldig kraft, som har gjort att det hargått så fort och att staten måste ta ett ansvar, så attalla får del av detta.Jag vill också säga att det finns väldigt stora re-surser inom staten, som nämndes här. Vi har SvenskaKraftnät, vi har och vi har somäger nät, om jag använder det uttrycket. Det är klartatt detta är en resurs som kanske kan användas. Menjag vill även där avvakta. Med det har jag sagt att jaginte kan ta ställning direkt och säga: Så här skall vigöra. Jag tycker att det skall respekteras tills vi vet attdet ser ut på ett visst sätt. Därifrån går vi vidare.Anf. 89 () replik:Fru talman! Jag tackar ministern för svaret. Jaghar respekt för att man vill se på utredningen först,men jag hoppas att ministern också har förståelse föratt det finns en otålighet hos många när det gällerinfrastrukturen.En annan fråga jag vill ställa till ministern är densom gäller klyftan i samhället. Ministern nämnde t.ex.att vi politiker måste vara offensiva. Det är just detjag har efterlyst i mitt anförande. Vi måste vara uteoch tackla den klyfta som uppstår. Jag kommer frånBlekinge. har fått stora möjligheter att satsapå IT. Det fungerar mycket bra och många goda ex-empel finns. finns klyftan till de människorsom inte kommer in i den nya tekniken, som fortfa-rande är arbetslösa. Har ministern några tankar på hurett offensivt ledarskap kan tackla det problemet?Anf. 90 Näringsminister ():Fru talman! Jag delar uppfattningen att det finnsmycket stora klyftor i vårt samhälle, inte minst inomdetta område. De finns dessvärre också inom mångaandra områden. Ofta ser vi dem i den mycket starkaregionala obalans vi har.Jag tycker att enda möjligheten att klara detta äratt vi gör väldigt breda satsningar på många områden.Det kan ju låta lite voluminöst, men det är enda vä-gen. Det gäller regionalpolitiken, det gäller IT-infrastrukturen och det gäller utbildningen. Regering-en har också gjort stora satsningar på utbildning iskolorna. Dessutom utbildas många i IT inom ar-betsmarknadspolitiken.Jag tycker ändå att vi för det första förstår detta,för det andra vidtar en hel del åtgärder. Men självklartkan vi vidta fler åtgärder för att minska de här klyf-torna. Det vill jag också återkomma till när vi har merkunskap om helheten. Det gäller även infrastrukturen.Anf. 91 ():Fru talman! Jag vill tacka trafikutskottet för attmin motion om mobiltelefoner har behandlats med ettstort allvar i betänkandet. Motionen avstyrks men ärändå behandlad på ett bra sätt, tycker jag.Under de år som jag har skrivit motioner om mo-biltelefoner har användningen ökat explosionsartat.När jag skrev första gången under allmänna motions-tiden såldes det 23 000 abonnemang under detre fösta månaderna. Det var lika mycket som underhela 1993.Den här utvecklingen av antalet abonnemangtyckte jag var anmärkningsvärd på grund av denstrålning som mobiltelefoner utsänder och att de s.k.SAR-värdena skulle öka i samhället.Följande år har ökningen varit exponentiell ochkraftig. ligger försäljningen på nära 4 miljoner,och telefonbolagen räknar med att nio personer av tiokommer att ha mobiltelefon om några år.Gränsvärdena är satta för användning under en . Knappast någon pratar så kort tid.Jag har sett människor sitta och prata ,och då ökar naturligtvis exponeringen och de upptag-na SAR-värdena.Som jag skriver i min motion har forskning visatatt mänskliga celler reagerar på lågfrekvent strålning.Koncentrationsförändringar av kalcium gör att cellenskickar ut små s.k. antenner, vilket kan mätas.Fru talman! Försiktighetsprincipen är viktig i så-dana här sammanhang. Påverkan ochvad det kan innebära är alltid svårt att förutse. Därförbör försiktighet gälla.Sverige har en undantagsklausul som innebär attmobiltelefoner under en uteffekt av inte behö-ver kontrolleras. Denna klausul bör försvinna, bl.a. pågrund av att ett så stort antal olika mobiltelefonerkommer ut på marknaden och ökar på SAR-värdena.Forskare på mobiltelefoner säger också att en slopadgräns för kontroll nu bör antas.Visst har mobiltelefonen gjort att olycksfallsar-betet har kunnat underlättas. Antalet sjöolyckor, spe-ciellt med småbåtar, har kunnat minskas på grund avatt mobiltelefoner finns ombord, och antalet utryck-ningar från har också gått ned. Själv-klart är detta mycket positivt, men det undantar intedet faktum att mobiltelefontillverkare måste se till attdesigna telefonerna med en antenn som inte utsättermänniskokroppen för uppvärmning eller förse telefo-nerna med s.k. handsfree och därmed minska strål-ningsrisken.En varningstext som varnar för att prata alltförlänge i mobiltelefon skulle hjälpa till att minska ut-sattheten. Det finns dock forskning som visar pårisker och följder redan nu av användningen av mo-biltelefoner.Fru talman! Den strålning som tas upp av kropp-svävnaden benämns SAR-värden. Dessa värden testasav telefontillverkarna, men de görs inte officiella. Jagpåpekar i min motion att dessa värden bör vara heltöppna.Gränsvärdet, som mäts i , är ett tidsmedel-värde - när kroppsvävnad under sex minuterhar utsatts för strålningen från en mobiltelefon. FörGSM-telefoner är gränsvärdet per kilo.Utgångsvärdet för gränsen är satt till att kaniner,som blev exponerade för mikrovågsstrålning, fickgrumlade linser, alltså starr. Detta är en säkerhets-marginal för att inte få grumlade linser, men det visaringet om t.ex. nervpåverkan eller annat som kan blipåverkat.Det är faktiskt ett rimligt krav att öppenhet gesfrån tillverkarna. Oron hos människor ökar naturligt-vis när mätningar är hemliga. I en debatt som hölls iförra veckan på i fråga-de forskare just detta, varför inte värdena offentlig-görs. De fick till svar att detta inte skulle vara intres-sant för forskarna.Den stora undersökning som utfördes av docentKjell Hansson-Mild vid omfattade11 000 personer. Det är den största undersökning somhar gjorts i världen i sitt slag och den besvarades avsvenska och norska mobiltelefonanvändare.Denna undersökning visade på symtom såsomtrötthet, huvudvärk, minnesluckor och koncentra-tionsproblem, värme på och bakom örat, brännandehud, stickningar och yrsel.Fru talman! Den här forskningen har visat att yt-terligare forskning behövs för att klargöra eventuellasamband med allvarligare konsekvenser, nu när mo-biltelefonpratandet tenderar att bli allt frekventare ochta längre tid.En grupp personer utsattes vid ett försök helt ny-ligen i för mobiltelefonfrekvent strålningunder tillsammans med en kontroll-grupp. Alla de bestrålade försökspersonerna uppvisa-de att korttidsminnet hade påverkats, enligt de eng-elska forskarna.Fru talman! På kontor och i hemmen blir nusladdlösa telefoner vanliga.