prot · GN0942 · 1999-12-08 00:00:00 — För denknappa tredjedel av svenska hushåll som inte hartillgång till bil har uppfyllelsen av tillgänglighetsmå-let blivit avlägsnare i takt med att postkontor, lant-handel m.fl. servicefunktioner slår igen och koncent-reras till få platser.En annan aspekt på tillgänglighet är i vilken ut-sträckning vissa gruppers ökade rörlighet skett påbekostnad av andra gruppers rörlighet. I min barndomvar det väldigt få som fick skjuts till skolan. De se-naste årtiondena har de motoriserade trafikvolymernaökat så kraftigt att barn av trafiksäkerhetsskäl blirskjutsade, vilket ökar intensiteten på vägarna så att deblir ännu mer trafikfarliga osv. Cyklisters tillgänglig-het till vägsystemet inskränks av att det finns förmånga motorfordon i trafiken. Gångtrafikanters till-gänglighet i tätorterna inskränks av samma orsak,barns tillgänglighet till lekytor likaså.Handikappades tillgänglighet till kollektivtrafikenär en av de aspekter som avsågs i det transportpolitis-ka beslutet . Här återstår mycket innan vi kanvara nöjda. I har rullstolsbundna fått demon-strera för att få resa med stadsbussarna.Jag skulle vilja att solidaritet blev ett begrepp itrafikplaneringen. Olika trafikantgrupper ska inte fåbreda ut sig på andras bekostnad. Även de som intehar råd att köpa bil ska kunna få sina transportbehovtillgodosedda utan att riskera liv och hälsa. I dagplaneras trafiken i första hand för välbeställda ochbilburna män i karriären.Herr talman! När det gäller regional utvecklingslogs målet fast 1998. Vi skulle ha en positiv regionalutveckling. Även om det går att trixa med analysme-toder är det osannolikt att hävda att har enpositiv regional utveckling. Utflyttningen från gles-bygden har ökat och storstadsregionerna lider avöverhettning. Åtskilliga ungdomar vill flytta till störreorter med det ökade utbud av utbildningsmöjligheteretc. som de kan erbjuda. Flera undersökningar visardock att nyblivna föräldrar vill ge sina barn en tryg-gare uppväxtmiljö, mer natur och friskare luft än vadstorstäderna kan erbjuda. Det bristande utbudet avarbetstillfällen hindrar folk från att bo var de vill.Vad har då detta med transportpolitiken att göra?Sett i backspegeln har fått just den regionalautveckling som bäddades för när den förra investe-ringsplanen för infrastruktur antogs. Stora vägleder isödra , Mälardalsbanan etc. har gett de effek-ter som kunde förväntas. tillåter tillskillnad från nästan alla andra industriländer att 60tons lastbilar kör sönder vägarna i de delar av landetdär människor är mest beroende av vägen för attförflytta sig.Vad gäller finns ett annat transporthandi-kapp. Båttransporterna till fastlandet är gotlänningar-nas väg. Här fortsätter vi vänsterpartister att envisthävda att staten måste ta ett större ansvar för att gesåväl invånare som näringsliv på vår största ö dentillgänglighet man behöver. Jag yrkar bifall till reser-vation 38, om Gotlandsstödet.Den miljöomställning av transportsystemet som viär tvungna att genomgå förr eller senare kommer attleda till att volymen fysiska transporter kommer attminska. Att satsa klokt , om målet omen positiv regional utveckling ska tas på allvar, voreatt bygga ut möjligheterna till snabba IT-kommunikationer över hela landet.Herr talman! Målet när det gäller säkerhet har ut-vecklats i riksdagsbeslutet om nollvisionen. En enigriksdag har ställt sig bakom detta mål. Till nollvisio-nen har fogats ett etappmål om att maximalt 400personer ska omkomma i trafiken . I stället föratt man närmar sig målet ökar antalet dödsoffer itrafiken. Är det då en naturlag att folk ska behöva dö itrafiken? Nej, men de åtgärder som behöver vidtas föratt målet ska uppfyllas vidtas ej.Föreställ er att nollvisionen hade hanterats påsamma sätt som målet att sanera statens finanser. Trornågon att stabilitet hade kunnat uppnås av sig självtutan att inkomster och utgifter hade anpassats eftermålet? Nej, givetvis inte. Samma sak gäller nollvisio-nen. Om hälften av dem som dör i en fordonsolyckasaknar bilbälte hjälper det föga att klä in berg, vilketär en av de åtgärder använder trafiksäker-hetspengarna till. Om hälften av de omkomna förarnai singelolyckor hade alkohol eller andra droger i blo-det, hjälper det då att dra ned på bilinspektörerna föratt få råd med fler mittvajrar? Om vi vet att högahastigheter är en av de viktigaste anledningarna till attmänniskor omkommer i trafiken, hjälper det då attbredda vägarna så att folk kan köra ännu fortare,som trafikpoliserna minskar i antal?Vänsterpartiet vill öka trafikövervakningen, samtatt säkrare kommunikationsmedel såsom järnväg ochsjöfart i större utsträckning ska ombesörja transpor-terna av gods och människor. Först då har nollvisio-nen en chans att bli någon annat än en tom fras.Herr talman! Inte heller vad gäller miljön klarartransportsystemet i att uppfylla de beslutademålsättningarna. I , där jag harförmånen att företräda , kan snabbtkonstateras att trafiken är det största hindret för attmiljömålen ska realiseras. Klimathotet är av en annandignitet än de andra målen. Blir forskarnas hotbildersanna äventyras vår fysiska överlevnad. I varden gångna helgens orkan en tydlig illustration av detfaktum att antalet extrema vädersituationer har ökat.Cirka en miljon träd blåste ned. Värdena av alltsom förstörts har ännu inte summerats, men det spe-kuleras om miljardbelopp som försäkringsbolagenska betala ut. Det är ingen tillfällighet att försäkrings-bolagen utövar kraftfulla påtryckningar för att be-gränsningar av växthusgaserna ska ske. Mot bak-grund av detta känns höjningen av dieselskatten med25 öre för att påskynda miljöomställningen som allt-för blygsam.Under miljömålet ska även de hälsorelaterade as-pekterna beaktas. Via vet vi nuatt av de produkter som innehåller cancerfram-kallande ämnen härstammar från bränslen med petro-kemiskt ursprung. Marknära ozon, som är en produktav fordonsavgaser och solljus, leder till luftvägsbe-svär, huvudvärk och skördeskador. Ozonmätningarnai år visar på nya, dystra rekord. I över-skreds gränsvärde 563 gångerunder årets första tio månader.Herr talman! Vad väntar vi på? Det är nu dags attstarta den ekologiska omställningen av trafiken!Vänsterpartiet sluter upp bakom de transportpolitiskamål som fattades 1998. Det är dags att vidta åtgärderför att de ska realiseras. Då gäller det att vända ök-ningarna av väg- och flygtrafiken till de volym-minskningar som krävs för att framtiden ska bli håll-bar. Någon smygfinansiering av nya vägar á la PPPvill vi inte veta av. De underlättar inte för uppfyllandeav målen. Tvärtom skulle de sabotera försöken attuppfylla målen.A och O om trafiken ska miljöomställas är till-lämpningen av principen att förorenaren betalar. Dåmåste alla transportslag täcka de miljökostnader deger upphov till. Detta förutsätter dock att ett båtre-gister upprättas så att även ägarna till fritidsbåtar kanbeskattas. Jag yrkar härmed bifall till reservation 18,om båtregister.Anf. 8 () replik:Herr talman! frågade hurCenterpartiet ser på frågan om lagfäst tillgång tilletanol . Jag är naturligtvis glad över att KarinSvensson ser som det parti somdet finns anledning att knyta förhoppningar till närdet gäller miljöansvar och omställning, bort frånmiljöskadliga och hälsofarliga bränslen.Jag sade redan i mitt inledningsanförande att vitycker att det är rimligt att ta den här frågan på likastort allvar som nollvisionen i trafiken, eftersom häl-soeffekterna av miljöutsläppen i trafiken svarar förförtida dödsfall i lika hög frekvens.Jag återkommer gärna till en diskussion med Ka-rin . Jag hoppas att hon får med sigsina samarbetspartier på en offensiv hållning i dessafrågor. Det gäller att vi snabbt försöker hantera dem.Vi har föreslagit en tioårsplan för att introduceraalternativa bränslen.Låt mig fråga hur Vänster-partiet kan ställa sig bakom ett väldigt märkligt inslagi årets budgetproposition, nämligen finansiering avÖresundsbron med höjda banavgifter runt om i lan-det, vilket drabbar alla tågresenärer över hela landet.Protester har också kommit från många olika håll.Det ger ett underligt intryck att ena året sänka av-gifter med motiveringen att underlätta för järnvägstra-fiken och året därpå höja samma avgifter för att fi-nansiera , i strid med tidigare träffatavtal.Anf. 9 () re-plik:Herr talman! Vad gäller kostnaderna för står vi för att användandet av den bron skabetala sina egna kostnader. Men det är ingenrättvisa mellan transportslagen i . Man låterinte vägtrafiken betala sina egna kostnader. Dessakostnader finansieras bl.a. av staten, som ska täcka deskador trafiken ger upphov till. Detta är det förstasom måste åtgärdas, om man ska kunna få rättvisaoch hållbara principer för vägtrafiken.Jag skulle också vilja svara på frågan om etanol.Vad gäller målet strävar vi nog åt samma håll, menjag skulle vilja hävda att vi anvisar en realistisk möj-lighet att uppnå det genom att ordna en lagfäst in-frastruktur av biobränslen. m.fl. borger-liga partier har fortfarande en naiv tilltro till att dettaska ordnas av marknaden själv, men ni lyssnar i förliten utsträckning på marknaden. Transportbranschenoch biltrafikanterna vädjar till oss att tala om vilkeninfrastruktur som behövs för biobränslena i framti-den. Detta ansvar kan inte marknaden ta. Det måstestatsmakterna göra.Man har ingen chans att genom subventioneringav biobränslen klara en miljöomställning av trafikensamtidigt som man protesterar mot att kostnadernaför de drivmedel som ska fasas ut höjs. Tyvärr saknarCentern trovärdighet, hur vällovliga mål man än harnär det gäller biobränslena.Anf. 10 () replik:Herr talman! Jag tyckte mig höra en elak ton frånKarin riktad mot oss, som jag upp-fattat att hon ser som partner när det gäller att drivapå för omställning och miljöanpassning av trafiken.Jag vill erinra om att det varvårt parti och vår miljöminister som såg till att, medde medel som fanns att tillgå, få bort blyet ur bensi-nen. Det skedde också väldigt snabbt och effektivt.Jag är övertygad om att vi måste använda alla demekanismer som finns i marknadsekonomin, men vitvingas kanske också tyvärr att ta till tvångsmetoder,lagstiftning, skatter, avgifter och annat för att driva påoch snabba upp detta. Jag hoppas att också KarinSvensson är beredd att använda all den dyna-mik som finns i marknadsekonomin och i marknads-krafterna för att åstadkomma en snabb omställningbort från miljöskadliga och hälsofarliga bränslen tillmiljöriktiga bränslen, där etanol har en väldigt viktigroll.Anf. 11 () re-plik:Herr talman! Jag lyssnar i högsta grad på vad nä-ringen vill, och den säger nu entydigt att vi måstesätta ned foten och bestämma vilket biodrivmedelsom ska finnas tillgängligt. Det är ganska rimligt attden som köper en ny bil ska kunna veta att den kantankas över hela landet. Att besluta om vilket driv-medel som ska komma i fråga är faktiskt inte upp tillmarknaden. Där saknar marknaden kompetens. Vimåste faktiskt tala om vad som ska finnas att tillgå.Då kommer marknaden att tillverka de bilar sombehövs för att de mål som såväl som vi i dethär sammanhanget eftersträvar ska kunna uppfyllas.Anf. 12 ():Herr talman! Jag vill börja med att yrka bifall tillreservationerna 26 och 27.Miljöpartiet de gröna anser det självklart att godakommunikationer är en viktig del av såväl livskvalitetsom utveckling. Men vi är också väl medvetna om attsåväl gods- som persontransporter kräver en resurs-förbrukning som tär på vår miljö i hela kedjan. Denstörsta andelen av transportarbetet genomförs medanvändning av fossila bränslen. Från det att olja ut-vinns, raffineras och transporteras till användare ochslutligen förbränns sker ett stort slitage på miljön.Därför är det att trafikpolitiken inriktar sig på attförändra system för att nå långsiktiga hälso- och mil-jöeffekter.Detta gäller även, och kanske än viktigare, beträf-fande styrmedlen för att nå miljömålen. Miljöpartietspolitik innehåller ett väl avvägt styrmedelspaket, sominom ramen för en skatteväxling leder till en succes-siv höjning av energi- och miljörelaterade skatter ochavgifter under det närmaste decenniet.När det gäller vägtrafiken är en grön transportpo-litik med nödvändighet inriktad på att miljön inte skahotas ytterligare. Vägtrafiken står för en global såvälsom lokal miljöpåverkan. som koldioxidut-släppen påverkar det globala klimatet med efterföl-jande konsekvenser förorsakar vägtrafiken varje årlidande för en stor mängd människor genom buller,genom allergier skapade av luftföroreningar, genomtrafikolyckor och genom intrång i boendemiljön.Detta är i längden såväl socialt som ekologiskt ohåll-bart. trafikpolitik syftar såväl till attminska användningen av vägfordon som transport-medel som till att effektivisera den vägtrafik somtrots allt är nödvändig, genom att marknaden utveck-lar allt mer bränslesnåla fordon och alternativa driv-medel. Vägen dit är lång, men inte omöjlig.Det är därför en framgång för nuvarande ochframtida generationer att vi har fått acceptans för enhöjning av skatten på diesel. Vad som måste priorite-ras i kommande budgetar är givetvis en bensinskatte-höjning.Här har också våra storstadskommuner en viktigroll att spela. I och med vad som framhålls i den se-naste rapporten från finns det fog för att hävdaatt , och andra större tätorter harett stort ansvar för möjligheter att nå miljö-målen. Kommunerna föreslås kunna införa miljösty-rande vägavgifter. I och med detta får man det styrin-strument som av pekas ut som det mest effekti-va sättet att undvika trafikökningen i större tätorteroch därmed miljöfarliga utsläpp.Miljöpartiet anser att det svenska vägnätet i hu-vudsak redan är tillräckligt utbyggt och hävdar attmedel i stället uteslutande ska satsas på miljö- ochtrafiksäkerhetsåtgärder, på reinvesteringar i de delarav vägnätet som inte är asfalterade samt på förstärk-ning av vägar med hård belastning. Därför ser jag detsom en förhandlingsframgång att anslaget för natio-nell investeringsplan har minskat rejält och att ansla-get till drift och underhåll har ökat.En annan framgång för är att stödettill färjetrafiken till och från har ökat.Ur perspektivet att i första hand är till fördem som bor på är det väsentligt att kommu-nikationerna fungerar bra och till rimliga priser. Till-gängligheten måste vara rimlig och restiden accepta-bel. bedrivs trafik med såväl tradi-tionell färja som snabbfärja. Det är ett rimligt betrak-telsesätt att samma trafikslag ska användas även närturistströmmen är mindre och transporterna i förstahand kommer att utnyttjas av dem som bor på Got-land och av det gotländska näringslivet.Fungerande transporter till och från ärinte en kostnad för staten utan en investering somleder till minskade kostnader för arbetslöshet ochakuta regionalpolitiska utryckningar. Det är därförmer än rimligt att vi gemensamt tar ansvar för attockså de som bor på ges bra och prisvärdakommunikationer med fastlandet.Flyget har expanderat kraftigt under senare tid.Det är ett mycket allvarligt hot mot miljön. Flyget ärdet sämsta färdmedlet vad gäller energiförbrukningper passagerare, och det orsakar också stora buller-problem. Det omfattande flygresande som i förstahand västvärlden svarar för måste starkt ifrågasättasfrån både energi- och miljösynpunkt och med hänsyntill den globala fördelningen.Miljöpartiets bestämda uppfattning är att flygka-paciteten i och i i stortär fullt tillräcklig för att klara de funktioner där flyg-trafik är nödvändig. Vi har tidigare föreslagit ensnabb avveckling av , då den liggeralldeles för nära bebyggelse och därmed är en storhälsorisk och miljöstörning.Anf. 13 () re-plik:Herr talman! delar den syn på fly-get som gjorde sig till tolk för här italarstolen. Därför undrar jag av vilken anledningMiljöpartiet inte gick med på utskottsmajoritetensförslag att höja avgifterna för flyget i ?Anf. 14 () re-plik:Herr talman! Utskottet skriver i betänkandet:"Med hänsyn till den starka trafiktillväxten, somförväntas fortsätta under de närmare åren, samt till destora investeringar i infrastruktur och miljöfrämjandeåtgärder som står inför, anser utskottetatt regeringen och borde överväga engenerell höjning av avgiftsnivån." Det är ju precis detvi skriver i reservationen! I den pekar vi ut att inomRegeringskansliet pågår ett arbete, och vi hänvisar tillett uttalande från miljöminister . Därförär detta arbete redan på gång i . Jagförstår inte riktigt skillnaden mellan de här två skriv-ningarna!Anf. 15 () re-plik:Herr talman! Då ska jag förklara skillnaden.Skillnaden är att reservanterna säger: "Något initiativfrån sida är dock med hänvisning till detanförda inte erforderligt." Men den faktiska utveck-lingen är den att flyget mer än något annat transport-slag verkar från de miljöpolitiska målen och inte iriktning mot dem. Därför krävs det ett extra initiativnär det handlar om infrastruktur, avgifter osv. I det ingen möjlighet att nå miljömålen med nu-varande avgifter. Därför är ett riksdagsinitiativ väl-kommet, och det är också vad majoriteten i utskottethävdar.Anf. 16 () re-plik:Herr talman! Det utskottet begär är att borde överväga en generell höjning av avgifts-nivån. Jag kan tänka mig att sida står för att man ska höja t.ex.landningsavgifter. Det står vi också för inom Miljö-partiet de gröna. Vi vet inte riktigt var Socialdemo-kraterna står där. Därför har man ett pågående bered-ningsarbete inom Regeringskansliet.Det vore intressant att kanske senare i debattenhöra representanter för stå för den åsik-ten, att höja landningsavgifterna. ,står de för den åsikten, att höja landningsavgifterna?Är det det som moderater och kristdemokrater menarmed detta? Jag sätter mitt hopp till miljöministerKjell , liksom jag gör vad gäller t.ex. miljö-styrande vägavgifter.Anf. 17 ():Herr talman! Transportpolitikens övergripandemål är att säkerställa en samhällsekonomiskt effektivoch långsiktigt hållbar transportförsörjning för med-borgarna och näringslivet i hela landet. Detta målpreciseras i fem delmål: ett tillgängligt transportsys-tem, en hög transportkvalitet, en säker trafik, en godmiljö och en positiv regional utveckling. Utifråndessa mål och det ekonomiska läget är regeringensförslag till budget inom utgiftsområde 22, Kommuni-kationer, väl avvägt.På en rad punkter har vi socialdemokrater flyttatfram positionerna i arbetet för att nå de transportpoli-tiska målen. Regeringen har föreslagit att ca 19 mil-jarder kronor ska avsättas för drift,underhåll och investeringar i vägar och järnvägar. Detgör det möjligt att genomföra drift och underhåll påungefär statlig väg och ca 11 500 kmstatlig järnväg. På vägarna bedöms av deteftersläpande underhållet kunna återhämtas underåren 2000-2002. Därmed kommer den befintligainfrastrukturen att kunna nyttjas för att bidra till attsäkerställa en samhällsekonomiskt effektiv och lång-siktigt hållbar transportförsörjning för människornaoch för företagen i hela Sverige.Under år 2000 kommer ett antal investeringsob-jekt att färdigställas och öppnas för trafik. Dessainvesteringar kommer att bidra till ökad tillgänglig-het, ökad trafiksäkerhet och ökad transportkvalitet.Investeringarna innebär också satsningar på regionalavägar och järnvägar och på fysiska trafiksäkerhetsåt-gärder. återkommer till vägarna litelängre fram i debatten, eftersom det här är ett områdesom har diskuterats väldigt mycket och tar upp andel av budgeten. Jag tycker att det med alltydlighet har framgått av diskussionen attvägarna är ett stort och arbetsamt område att diskute-ra, så den frågan återkommer till, ochjag hoppas att övriga ledamöter respekterar det också,så vi nu slipper ta den diskussionen två gånger.Under 1990-talet har antalet dödade och allvarligtskadade i trafiken minskat kraftigt, men denna positi-va trafiksäkerhetsutveckling har i stort sett avstannatunder . För att driva trafiksäkerhetenframåt lade regeringen fram sitt elva-punktsprogram för en ökad trafiksäkerhet. Ett led iarbetet för att förverkliga det här programmet är att400 under åren 1999-2003omfördelas från administration och sektorsuppgiftertill fysiska trafiksäkerhetsuppgifter.I april i år sattes den nya höghastighetsfärjan tillGotland i trafik. Det är en positiv åtgärd för Gotland.Senare har också regeringen diskuterat hur man skaklara vinterhalvåret. Vi kan se en passagerarökningoch även godsökning till och från . Därförföreslår nu regeringen att vi ska tillskjuta ytterligare21 för att göra det möjligt att ävenköra . Det här kommer att bidra tillatt säkerställa en samhällsekonomiskt effektiv ochlångsiktigt hållbar transportförsörjning för männi-skorna och företagen på och till och frånGotland - en positiv regional utveckling alltså.Regeringen har i budgeten också föreslagit attförutsättningarna för alternativa finansieringar avinfrastrukturprojekt bör utredas. Enligt regeringenkan alternativ finansiering ge lägre kostnader, ökadeffektivitet, bättre kvalitet och en bättre anpassningav service till kundernas efterfrågan. Erfarenheterfrån andra länder visar att det finns möjlighet att göraeffektivitetsvinster i storleksordningen vid al-ternativ finansiering. Regeringen anser därför att detär viktigt att man får utreda om dessa möjligheterfinns att tillvarata även i , vilket tillstyrks avett enigt utskott. är de enda reser-vanterna i den här frågan, och man vänder sig intemot principen. Däremot tycker man att det nu är dagsatt sätta i gång, och man vill sätta i gång med minsttio projekt. Därmed är ett enigt utskott överens omprincipen att jobba vidare.Av de 41 reservationer som har fogats till det härbetänkandet har inte en enda egen reser-vation. 13 gånger har man reserverat sig. Man hargjort det tillsammans med . Man harockså gjort det tillsammans med något annat av deborgerliga partierna. Hur ska man egentligen tolka dethär? Ska man tolka det så att inte harnågon egen trafikpolitik, eller är det så att Folkpartiethar blivit en än varmare moderatkramare än tidigare?Eller är det som svarade , att är ett så litet parti att man intehar orkat med det här med trafikpolitik? Jag ser attKenth Skårvik begär replik, så vi kanske får svar påfrågan.Men är inte riktigt ensamma om attvilja vara tillsammans med . Kristdemo-kraterna har också anslutit sig väldigt varmt. De harreserverat sig 19 gånger, och av dessa är 12 tillsam-mans med moderaterna.Centerpartiet däremot försöker slå sig fritt. Manhar fem reservationer varav två är egna, en tillsam-mans med , en med de borgerligapartierna och en med Vänstern och Miljöpartiet.Varför säger jag då allt det här? Jo, jag tyckerfaktiskt att det här ger en mycket intressant bild. Varfinns det borgerliga alternativet? För mig är detta ettsplittrat alternativ. Hur skulle det se ut om man skulleförsöka förena sig i en borgerlig trafikpolitik?Herr talman! Det moderata privatiseringsmantrat- bara vi privatiserar, bolagiserar och avreglerar löservi alla problem - upprepas av och Krist-demokraterna.Förra året gick längst i sin privatise-ringsiver, men har ställt sig tätt intill.De båda partierna vill privatisera , ,, SAS, flygplatsdrift,produktionsverksamhet, den kommunalahamnverksamheten och de kommunala flygplatserna.Dessutom vill de bolagisera anläggnings-och underhållsarbeten. Det vill bara privatisera Vägverketsproduktionsverksamhet och SJ samt bolagisera Ban-verkets anläggnings- och underhållsarbeten.När det gäller synen på privatisering av statligverksamhet finns en djup klyfta mellan oss socialde-mokrater och det s.k. borgerliga alternativet. För ossär statligt ägande ett medel att nå våra politiska mål.Det är ett medel bland många andra. I andra samman-hang kan lagstiftning vara det effektivaste medlet, iytterligare andra kan konkurrensutsättning, avregle-ring eller i vissa fall även privatiseringar vara det. Dekan vara de effektivaste medlen. Men de är medel,och de kan inte bli annat än medel eller verktyg, föratt nå de transportpolitiska och andra mål vi sätterupp. För de borgerliga är konkurrensutsättning, av-reglering och slutligen privatisering och utförsäljningdet ideologiska målet.