prot · GM09109 · 1999-06-14 00:00:00 — Detär ofta dessa statistikuppgifter som är vårt problem.Vi bedöms utifrån snittsiffror, inte efter bakomlig-gande orsaker och rörelser.Vi vet alla att den som har ena foten i kokandevatten och den andra i isvatten inte mår särskilt bra,men medeltemperaturen kan ändå vara rätt hygglig.Så är det ofta i våra storstadsbefolkningscentrum.Medeltalet kan verka högt och bra, men situationenkan vara svår.Låt mig visa på några siffror över problemet ge-nom att analysera befolkningsutvecklingoch en årlig befolkningsökning om 8 000 personer.Det är ju populärt att nu se till vad vårt århundradehar betytt. För har det inneburit en befolk-ningsökning från 313 000 invånare till 727 000 invå-nare. Det har ju skett och är väl intenågot att prata om, kan många säga, men om manbryter ned siffrorna till att avse ,malmarna, och ytterstaden , , och blir bilden annorlunda.Då har innerstaden minskat med 40 000 invånare ochytterområdet ökat med hela 457 000 från 12 000invånare. Det ger en helt annan och dramatisk bild änden första som jag gav.Anlägger vi ett annat perspektiv och tar tiden frånandra världskriget till , finner vi att innerstadenhar minskat med hela 90 000 invånare och ytterstadenökat med 240 000 invånare. Vi kan också jämföraStockholms högsta invånarantal med dagens siffra.Då finner vi att kommunen har minskat med 80 000invånare.Varje landstingsman och kommunalman förstårsäkert betydelsen av min redovisning: strukturellaproblem, skolor på fel ställen, äldre och yngre i olikastadsdelar. Genomsnittet kan verka vara bra, menstrukturförändringarna har varit stora.Någon kan förledas att tala om att jag har pratatom långa tidsperioder. Låt mig därför se vad somdöljer sig bakom en ökning om 8 000 invånare under1997. Nettoökningen är alltså 8 000 personer, men desom har flyttat i min hemkommun är hela 167 277personer . Vi är ensamma om att en så storandel av befolkningen rör sig i en kommun.Siffrorna visar att 7 140 har flyttat till utlandet,18 000 har flyttat ut från vårt län. 23 500 från detegna länet har flyttat in, och de som har flyttat ut tillutlandet är 6 168. 11 000 har flyttat till andra delar avlandet, och 23 000 har flyttat in från andra länsdelar.Bara inom kommunen har 78 000 personer flyttat.Det är alltså gigantiska omflyttningar som sker.Alla förstår nog problemen för en kommun med denhär stora omflyttningen. Det som jag har velat visamed dessa exempel är att det finns faktorer i stor-stadsregionerna som inte kan fångas upp i ett utjäm-ningssystem.Andra specifika problem är högre medelinkomstmen fler låginkomsttagare, dyrare boende och flertrångbodda, hög social utslagning, högre brottslighet,högre lokalkostnader - listan skulle kunna göraslängre.En metallarbetare i har lika inkomst,lägre skatt men mindre kvar att leva på än sin kollegapå en mindre ort.Stockholm bidrar i många utjämningssystem; försttill vårt inomkommunala för utjämning inom kom-munen, sedan till det regionala för att klara regionen,vidare till det statliga för att klara landet och slutligentill EU för att vara med om en fördelning i hela Euro-pa.Fru talman! Pröva våra problemöppet! Låt er inte luras av medelsnitt och statistik!Samma problem som vi har gäller också i andra stor-stadsområden och många av de storstadsområdenasgrannkommuner. Jag har velat visa på de problemsom ett sådant här system aldrig kommer att fångaupp och som det krävs förståelse från alla ledamöterfrån alla delar av landet för att man skall kunna lösa.Tack!Anf. 256 () replik:Fru talman! Jag vill först bara förundras över attinte den socialdemokratiska gruppen från Stockholmsstad och län ställer sig upp och instämmer i det häranförandet. Jag tycker att det var lysande anförandeav , som just pekar på många av deproblem som storstaden har.Sedan har jag en kommentar. att en metallarbetare har lika lön men mindrekvar att leva på i än i andra delar av lan-det. Ja, så är det, bl.a. på grund av de höga boende-kostnaderna. Det är bl.a. därför det kanske är rimligtatt skattesatsen är något lägre i än exem-pelvis uppe i eller , där jag har botttidigare. Detta visar att de enkla schablonargumentsom kommer fram i den här debatten inte alltid ärhållbara.Men jag tycker att höll ettmycket intressant föredrag. Jag vill gärna anmäla attjag instämmer till 98 eller i vad sade.Anf. 257 () re-plik:Fru talman! Jag är glad för detta instämmande.Det fattas ju . Jag får väl slåss för den.Låt mig sedan säga att och hansparti har bidragit till de svårigheter jag har att förklaraför landet i övrigt varför vi har våra problem. Hurskall jag kunna förklara för mina kolleger runtom ilandet att vi har problem när och hanspartikamrater sänker skatten? Hur skall jag kunnaförklara för mina kolleger ute i landet att vi har pro-blem när ni lösgör miljoner genom att sälja ut all-männyttan? Och kan kd, och för övrigt också Folk-partiet, förklara varför ni inte i något fall har ställt erupp när nu i sägeratt man skall privatisera socialbidragen? Vart har kdoch tagit vägen då?Om ni på område efter område ställer upp på denmoderata politiken och visar fram som omdet vore en guldgruva, hur skall vi då kunna få förstå-else för våra problem? Ni undergräver trovärdigheteni de argument som vi faktiskt har. Där gör ni en storbjörntjänst gentemot den här regionen.Anf. 258 () replik:Fru talman! Min avsikt var inte att förlänga de-batten ytterligare, men tvingar migändå att något kommentera vad han säger.För det första gällde det skattesänkningen. Jag kanhjälpa att argumentera genom attcitera honom själv: En metallarbetare i harlika lön som metallarbetare i andra delar av Sverigemen mindre kvar att leva på. Det kan väl vara ettargument att peka på: Det är annorlunda att leva iStockholm, och därför kanske också skattesatsenbehöver vara annorlunda än vad den är i en annan typav kommun.För det andra tänker vi kristdemokrater inte alls,och för den delen inte heller, sälja uteller privatisera hela . Myndighetsutöv-ningen kan aldrig lämnas ut på entreprenad. Däremotär det möjligt - jag kan det för dåligt - att det finnsvissa delar som man kan diskutera. Detta är dockingenting som har diskuterats i majoriteten i , utan det är fortfarande idéer från social-borgarrådet.Sedan har vi en grundläggande princip som jagtycker är ganska rimlig, nämligen att om människorvill äga sin bostad kan man också diskutera att säljadessa bostäder till människorna. Det handlar inte omatt sälja ut allmännyttan. Vi har inte gått med på någ-ra sådana uppgörelser, och det finns inte heller i denstyrande majoritetens program att sälja ut allmännyt-tan helt och hållet. Men att på olika sätt frigöra en delav det kapital kommunen har och kanske använda dettill investeringar i äldreboendet ser jag inte som spe-ciellt märkligt. Tvärtom verkar det vara en god om-sättning av stadens förmögenhet till fromma för vårdoch omsorg. Jag tycker kanske inte att det är någotproblem att argumentera för detta.Men om det nu är så att skattesänkningsdebattenär det svåra för måste hans slutsatsrimligtvis vara: Höj skatten, så kan vi tala om hurdåligt vi har det i och därmed få lättare atthäva våra intressen vid skatteutjämning!Höj skatten ännu mer, så skickar vi en signal om attdet är kris i och län! Är det vad vivill? Nej, det är ingen rimlig och riktig taktik ellerstrategi. Det viktiga är att bedriva verksamhet effek-tivt till fromma för medborgarna.Anf. 259 () re-plik:Fru talman! var Attefall över-ens med mig om att en metallarbetare i Stockholmhade mindre inkomst att disponera. Efter att ha hållitmed mig om det påstår han att denne skulle kunnaköpa sin bostad i innerstaden efter det att ni har för-sålt den. Hur i fridens namn skall han få pengarna tillatt kunna köpa den bostaden? Det är dyrt i Stockholmom man gör på det sätt som ni föreslår. Det är omöj-ligt för dem som har de lägsta inkomsterna att kommaåt de bostäder som finns. Det är alltså orimligt attgöra på det sättet.Stefan Attefall tar också upp det här med att vi harlägre skatt. Vi hade ju redan från början lägre skatt änlandet i övrigt när ni sänkte skatten i . Detvar ju inte så att ni sänkte från nivån hos en me-delskattekommun, utan det var egentligen en rendemonstration.Till sist: Jag har förstått det så att ni tar avståndfrån utspelet att privatisera socialbidragen.Anf. 260 () re-plik:Fru talman! Jag tyckte också att första inlägg var mycket intressant och belysan-de i den här debatten, eftersom han på ett bra sättpåvisade hur felkonstruerat det inomkommunalautjämningssystemet är. gjordetydligt att det finns en rad mycket påvisbara brister idet systemet.Egentligen skulle man ha kunnat tro att ett sådantanförande skulle utmynna i något annat än att mansedan tillstyrker det som socialdemokraterna i ut-skottet har anfört.Jag vill bara till kompletteramed att notera att debatten i förramandatperioden när man önskade få de olympiskaspelen till utgick från att om Stockholmsstad satsade på att få skulle man där-med få ökade skatteinkomster och ökad tillväxt. Enrad ekonomer uttalade sig och sade att så skulle detkunna bli. Jag noterar bara, , atthela den debatten utgick från föreställningen att detinomkommunala utjämningssystemet i så fall skullevara avskaffat. Som det fungerar skulle nämli-gen en sådan ekonomisk tillväxt i ome-delbart konfiskeras av systemet. Jag utgår från attIngemar av hela sitt hjärta tycker att ettsådant system är perverst och motverkar ekonomisktillväxt.Till sist, fru talman, har jag lite svårt att förstå hurIngemar kan tycka att det är felaktigt attsänka skatten för låg- och medelinkomsttagarna iStockholms stad och län.Anf. 261 () re-plik:Fru talman! Jag tar det sista först: Det är inte baraskatten som avgör vad jag får ut och vad jag kandisponera av inkomsten. Det är inte bara skatt, utandet är också avgifter. En rad avgifter höjs, vilket gördet svårare för låginkomsttagarna. En hel del av desociala förmåner som vi har dras också in, vilketockså gör det svårare för dem som har det sämstställt.Om följer med mig ut i Stock-holms förorter kommer han att få uppleva en verklig-het som han inte anar. Han kommer då att förstå attdet inte finns utrymme att sänka skatten.När det sedan gäller , fru talman,var det faktiskt så att staten var med och skulle ställaupp solidariskt på det. Det var inget projekt som vigenomförde bara i , utan det var ett projektsom hela landet skulle vara med på. Det tycker jag attvi skall ha i många sammanhang.Anf. 262 () re-plik:Fru talman! Min poäng var att det fördes en dis-kussion som om den vägen skulle fåökade skatteinkomster genom en ökad tillväxt. Ochdet kunde ju tyckas riktigt. Så skulle det säkert kunnabli, vilket skulle kunna betala en del av de kostnadersom staden skulle ha för de . Men,: Skulle de hahållits i och vi hade haft dagens inom-kommunala utjämningssystem hade ju den ekono-miska tillväxten tagits om hand av systemet ochStockholms stad hade inte fått några pengar.Detta belyser väldigt tydligt hur perverst helasystemet är. Jag har tidigare visat det utifrån förhål-landena i kommun i , i Väst-manland och i . Detta system ärtillväxtfientligt för hela landet, inklusive - självklart -stad.Anf. 263 () re-plik:Fru talman! Exemplet med Olympiaden är allde-les fel. Olympiaden var avsedd att användas i helaregionen. En rad tävlingar skulle förekomma på andraplatser i regionen än i . Det var ett spelsom var spritt över hela regionen, t.o.m. angränsandelän var involverade i Olympiaden. Jag var själv med ide här diskussionerna på både det ena och det andrasättet. Exemplet är taget helt ur luften för att varamed i den här debatten.Anf. 264 () replik:Fru talman! Den här debatten börjar handla omallehanda kommunalpolitiska frågor i allehandakommuner. Jag vill bara säga att vi i intebara hyllar det kommunala självstyret utan faktisktockså närhetsprincipen. Därför tycker vi att de härdebatterna skall föras i respektive kommun, kansket.o.m. av en och annan enskild person.Jag vet inte vem som har replik på vem eller vemsom har anförande, men som svar på frågeställning om att privatisera socialtjänstenvill jag säga att jag inte har någon som helst aning omdetta annat än vad jag råkat höra på radio, nämligenatt det moderata borgarrådet inte har föreslagit ochinte strävar efter att privatisera socialbidragen. Jagtycker att själva påhoppet var lite befängt. Jag har enkänsla av att den här typen av debatt skulle vinna rättmycket på att man åtminstone bemödade sig om attlyssna på vad de enskilda kommunalpolitikerna ellerför den delen riksdagspolitikerna föreslår.Jag skulle i stället vilja fråga sak. Anser att kostnadsutjäm-ningssystemet skall utjämna för strukturellt opåverk-bara kostnader, eller skall det vara ett system somkompenserar för olika hög skattesats? Såvitt jag harförstått gäller då: Ju högre skattesats, desto mer kom-pensation.Om det är så det är innebär det att ju lägre skattman har, desto mindre kostnadsutjämning skall manfå, ju högre skatt, desto mer. Hur kan det då kommasig att ni nu är nöjda med ett system som gör att denkommun i vårt län, , som har denallra högsta skatten faktiskt bara får per invå-nare i kostnadsutjämningsbidrag? Är inte det väldigtorättvist? Borde inte , som har såhög skattesats, få mycket mer? Men i så fall: Har viinte då kommit väldigt långt bort från de ursprungligaidéerna, nämligen att det här skall vara ett systemsom utjämnar för strukturellt opåverkbara kostnader?Anf. 265 () re-plik:Fru talman! När utspelet om socialbidragen komförsta gången gällde det helt klart att privatisera soci-albidragen. Det som jag förvånades över var inte attmoderaterna gjorde utspelet, utan att varken Folkpar-tiet eller kd snabbt tog avstånd från det. De har överhuvud taget inte varit med i debatten. Det är andrasom har tagit den debatten. Det var det jag påpekade.Mitt exempel, där jag använt mig av ,var mer för att visa på faktorer som kan vara svåra attfånga upp i ett utjämningssystem. Jag har fortfarandesynpunkter på den här typen av uppgifter om högreoch mindre, där man både har de bästa förhållandenaoch de sämsta förhållandena. När man får ett snittförefaller det som om allting är bra. Detta gäller väl-digt mycket i storstadsregionerna. Det är ingentingsom jag enbart säger , utan det har jag sagt underflera år. I både och , liksom i Stock-holm, har flera partier också försökt att påvisa dettagentemot staten. Där är det snarare så att vi inte inompartierna har problem, som vi kanske har mot andra,som har svårt att se igenom de problem som jag nuförsökt att belysa.Anf. 266 () replik:Fru talman! Det var inte det frågan gällde, utanfrågan gällde socialdemokraternas ständigt återkom-mande litanior om att det faktum att man har en lägreskatt eller att man väljer att försöka sänka skattenautomatiskt skall medföra att man skall få mindrekompensation för strukturellt opåverkbara kostnader.Det är det sambandet som jag tycker är så intressantatt höra er förklara.Skall det vara en utjämning för strukturellt opå-verkbara kostnader eller skall det vara en mer god-tycklig utjämning som är satt i förhållande till skatte-satser? Om det är den modellen, varför nöjer ni er dåmed att säga att nu skall få nedskärningar?Varför vill ni inte gå vidare och t.ex. lite godtyckligthöja kostnadsutjämningen till ,som har högre kommunalskatt?Anf. 267 () re-plik:Fru talman! Jag förstod faktiskt inte frågan. Detblev för motsägelsefullt på slutet.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 14 §. )13 § Utvecklingen inom den kommunala sek-tornFöredrogsFinansutskottets betänkande 1998/99:FiU24Utvecklingen inom den kommunala sektorn (skr.1998/99:97)Anf. 268 TALMANNEN:Vi går vidare till finansutskottets betänkandenr 24. Jag vill informera kammarens ärade ledamöterom att som vi nu ligger till i ärendehanteringen ärrisken påtaglig för att vi måste sätta ut ett extra sam-manträde för att hinna med debeslut som skall fattas . Jag vill därförvädja till kammarens ledamöter att medverka till attvi kan slutföra också detta ärende och den tidigareutsatta voteringen , som ett första steg på vägenför att undvika ett extra sammanträde.Anf. 269 ():Fru talman! Det ärende som vi nu övergår till attbehandla avser regeringens skrivelse om utvecklingeninom den kommunala sektorn. Den är en redovisningtill över tendenser inom olika områden.Tyvärr har det blivit så att den här skri-velsen har tenderat att bli lite grann en skönskrivningi många hänseenden. Man väljer att plocka ut det somman tycker är positivt, men man döljer negativa ut-vecklingslinjer, som borde diskuteras mer.Vi har från moderat håll av den anledningen väckten motion där vi har pekat på problemen inom skolan,inom sjukvården, inom äldreomsorgen och vad somborde göras på nationell nivå åt dessa problem, menockså som ett observandum, framför allt till de kom-munpolitiker som har ansvaret. Det är i regel även därsocialdemokratiska sådana.Det finns i betänkandet redovisningar av vad deolika fackutskotten har framfört i dessa hänseendenoch avvikande meningar, i regel från de borgerligapartierna. Jag skall inte uppehålla kammaren med attnärmare gå in på de frågorna, utan hänvisar till betän-kandet.Sedan har vi i motionen tagit upp problemen medatt man inte redovisar den kommunala sektorns om-fattning på ett korrekt sätt i och med att man frånregeringens sida undantar den verksamhet som be-drivs i de kommunala företagen från redovisningenav kommunsektorn. Eftersom det är så pass omfat-tande verksamhet i de kommunala företagen blir ensådan redovisning en något felaktig beskrivning avomfattningen av den kommunala sektorn.I en reservation har vi från , kd ochFolkpartiet pekat på att regeringen bör återkommaoch överväga de närmare formerna för en korrektareredovisning här.Men, fru talman, jag skall använda min återståen-de tid till att något beröra reservation 2, som rör denavancerade skatteplanering som bedrivs i mångakommuner genom olika kommunala bolag och kon-cernbildningar. Man kan tycka att det är märkligt attdet uppstår situationer där skattemyndigheterna liggeri tvist med ett stort antal kommuner angående derasskattesituation genom de kommunala bolagen.Skälet till att det är konstigt är att kommunalverksamhet i grunden ju är skattebefriad. De härskattetvisterna uppstår just genom att så myckenkommunal verksamhet bedrivs i bolagsform. Närsedan kommunerna försöker undgå beskattningen görman inte detta genom att återgå till förvaltningsfor-men, där man ju är skattebefriad. I stället har manägnat sig åt att bilda kommunala koncerner. Man hargjort diverse transaktioner med reverser, aktieägartill-skott, koncernbidrag osv. Den vägen försöker man dååstadkomma en fördelaktig skattesits.Det är naturligt att man från skattemyndigheternahar reagerat mot detta. Från bl.a. min egen hemkom-mun, , kan jag redovisa att det föreligger ettstort antal skattetvister. Men jag vet att sådant före-kommer på många håll i landet.Denna fråga aktualiserades ju bl.a. i en interpella-tionsdebatt . Då tog dåvarandeskatteministern upp frågorna. Han sade attinnebörden av arrangemangen om avancerad skatte-planering i kommunerna är att bolagsbeskattningensätts ur spel. höll med interpellanten om attförfaringssättet i kommunerna är oacceptabelt. Hanfortsatte med att säga att han för dagen inte var be-redd att lämna besked om vilka åtgärder som börvidtas för att stävja förfarandet. Svaret kräver ennärmare analys.Det är som svaret gavs.Det har inte kommit någon analys eller några åtgärderfrån regeringens sida. Problemen tas över huvud tagetinte upp av regeringen i sin redovisning till riksdagen.Vi har från moderat håll reagerat, och vi menar att detär ett otillfredsställande förhållande att man inte haråtgärdat dessa problem.Nu råkar jag mig anse att jag kan göra en djärvgissning att det är - som var kom-munminister under dessa år - som kan ha varit enperson som såg till att regeringen inte gjorde denanalys som ville genomföra. Det kunde finnaspersoner som tyckte att kommunerna borde kunna fåfortsätta att arbeta så. Det kunde vara intressant att fåhöra av senare i debatten hur hanvill förklara regeringens passivitet, men också hanspassivitet han satt i regeringen att inteingripa mot kommunernas avancerade skatteplane-ring.Fru talman! Även om jag står bakom samtligamoderata reservationer i betänkandet, nöjer jag migmed att yrka bifall till reservation 2 under mom. 3.Anf. 270 PER ():Fru talman! Jag yrkar bifall till reservation 1.Nu skulle jag kunna gå igenom område efter om-råde, men det gör jag inte. Jag stannar vid rättsord-ningen och den kommunala självstyrelsen.Konstitutionen innehåller grundläggande reglerför bl.a. statens befogenheter och verksamhetsformer.Det finns en hierarki, som innebär att all övrig lag-stiftning skall utövas i enlighet med konstitutionen.Vi har principer om den kommunala självstyrelsen,lokaliseringsprincipen, beskattningsrätten och var denkommunala verksamheten skall utföras. Vi har ocksåinom EU en central maktfördelningsprincip somkallas för subsidiaritetsprincipen. Jag lägger gärna utorden vid ett senare tillfälle.Under min korta tid i har jag slagits avatt man i ett antal propositioner inte tycks ta hänsyntill dessa konstitutionella principer som jag nyssnämnde. De tycks kunna åsidosättas när det behövs.Såväl Landstingsförbundet som Kommunförbundetkämpar för sina självstyrelsenivåer. I Kommunför-bundets verksamhetsplan för 1999-2003 läser viföljande citat:"Det är statsmakterna som sätter ramarna för denkommunala självstyrelsen. Regeringsformen under-stryker i sin första paragraf självstyrelsens betydelseför den svenska demokratin. Ändå är insikten omdenna betydelse ibland ganska klen. "Sedan fortsätter skriften, som skri-vit förordet till, med att beklaga hur självstyrelsen harbeskurits . Det låg en bred enig-het bakom detta.Socialdemokraterna - det statsbärande partiet -bör rimligtvis nu eller vid annat tillfälle principielltförsvara sitt och regeringens agerande. Förmodligenhar det med den rättsfilosofiska grundsynen att göra.Jag tycker mig ibland kunna skönja en tämligenpragmatisk s.k. rättspositivistisk inställning, dvs. attom den politiska viljan hindras av t.ex. konstitutionenär det snarare konstitutionen som är problemet änviljeinriktningen. Trots principerna, dvs. det som ärgrundläggande och det som skall värna rättssäkerhe-ten, vill ni gå dem emot. Det leder förklarligtvis rättsosäkerhet. Det är därför vi driver krav om enstarkare rättskultur med en författningsdomstol m.m.I våra reservationer yrkar vi bifall till kändaståndpunkter som att långsiktiga tillväxtförutsättning-ar kräver ett bättre företagsklimat. Vidare gäller detlägre skatter för låg- och medelinkomsttagare, omvårdnadsbidrag, om rättvisa inom barnomsorgen, omen rekonstruktion av sjukvården med en kraftig suc-cessiv ökning av antalet vårdplatser, om fler lärare iskolan osv.Nu prioriterar jag och ber be-svara några av mina tidigare bekymrade reflexioner.Jag har också en fråga om maxtaxan. Vad är avsikter-na med maxtaxan på daghem? Den kan tolkas som ettingrepp riktat mot den kommunala självstyrelsen.Finns det någon avsikt att göra förskolaoch/eller daghem till obligatoriska delar av denkommunala servicen? Man kan ju ana något. Detfinns tillfälle att klarlägga detta.Anf. 271 ():Fru talman! Årets skrivelse från regeringen omutvecklingen inom den kommunala sektorn andas atttillståndet i landsting och kommuner är gott. Så ärinte fallet enligt min mening. Här finns två stora pro-blemområden.Det första handlar om kommunernas ekonomi ochde stora framtidsproblem som ingen verkar vilja ellerförmå ta itu med. Det andra stora problemområdethandlar om hur regeringen mer och mer vill påverkaden kommunala ekonomin.35 % av budgetutrymmet i den kommunala sek-torn är redan nu statligt reglerat, och utrymmet ökar.Den underliggande "Perssonplanen" för kommunalutveckling verkar handla om att bestämma själv, dvs.att eller regeringen skall bestämma själv. Jagskall ge några exempel.1. har kammaren diskuterat "Perssonplanen",dvs.