prot · GN0942 · 1999-12-08 00:00:00 — Detpåstås, men jag vet inte om det är sant, att Scaniasäljer av sina lastbilar till men attde säljer av reservdelarna till Västernorrland.Det kan möjligen ha något samband med hur vägnätetoch förutsättningarna ser ut.Järnvägsnätet har förutom standardbrister engenerellt lägre bärighet än i övriga landet, vilket in-nebär högre transportkostnader.Om inte mera resurser anvisas till drift, underhåll,bärighetshöjande åtgärder etc. så urholkas vägkapita-let, och vi vältrar över större kostnader på framtiden.När inte rätt åtgärder sätts in för att underhålla en vägblir det fråga om rekonstruktion, och det ärmycket dyrare än att sköta en väg kontinuerligt.Som framgår av betänkandet beslutade imars 1997 om en långsiktig inriktning för investe-ringar i trafikens infrastruktur. Beslutet innebar att190 miljarder kronor skulle användas under tioårspe-rioden för att åtgärder skulle genomförassom bidrar till tillväxt och sysselsättning i alla delarav landet, som leder till förbättrad transportkvalitetoch som ökar infrastrukturens miljöanpassning m.m.När vi nu kan se facit kan vikonstatera att blir utfallet lägre än vad som bestämdes i lång-siktsplanen. Denna eftersläpning har främst drabbatlänsplanerna runtom i landet, vilket framgår av denlarmrapport som jag tidigare refererade. Regeringenoch utskottets majoritet medger eftersläpningen menhoppas att man ska kunna ta igen detta med en "visstidsförskjutning".Men det skulle alltså enligt den rapport som jagtalade om tidigare behövas underde närmaste sex åren för att lyfta väg- och järnvägs-nätet i Norrlandslänen till en acceptabel nivå. Därförär det alltså mycket bråttom.Likartade problem finns dessvärre inte bara iNorrland utan också i . Vid ett besöksom jag gjorde i för sedan fick jaghöra av representanter där att man ansågsig klara bara drygt hälften av de behov av vägunder-håll som fanns.Centerpartiet arbetar för att hela ska gesgoda möjligheter att leva och utvecklas. Det är därförsom vi inte bara i retoriken utan också i praktikenavsätter inte tillräckligt med pengar men ändå bramycket mera pengar till vägar och vägunderhåll änvad regeringen och dess samarbetspartier gör. I vårtbudgetalternativ har vi mer änmajoriteten för drift och underhåll, men också för attpåskynda bortbyggandet av de värsta flaskhalsarna påriksvägar och Europavägar.I ett senare inlägg här i kammaren kommer vårrepresentant att ytterligare utvecklaCenterpartiets syn i dessa frågor.För att nå ett långsiktigt hållbart trafiksystem be-hövs det inte bara bättre vägar och järnvägar utanockså en bättre trafiksäkerhet och högre ambitionerför att miljöanpassa trafiksystemen. Jag kan i alltväsentligt instämma i det som har sagts frånJohnny och när det gällertrafiksäkerhet i största allmänhet.För att klara de miljömål som har ställtsig bakom måste användningen av fossila bränslenminskas. Och jag förutsätter att vi är eniga om detta iutskottet och i kammaren. Precis som nollvisionen påtrafiksäkerhetens område bör också, enligt vår me-ning, en nollvision för användningen av fossilabränslen upprättas.I innebär nu den allt intensivare trafi-ken att luftföroreningarna från vägtrafiken ger flerförtida döda än vad trafikolyckorna ger. Det framgårav en aktuell rapport från Världshälsoorganisationen.Det är alltså dags att utarbeta en plan för hur fos-sila bränslen successivt ska minimeras och till sistfasas ut och ersättas med förnybara, miljöriktigabränslen. Inför ordförandeskap i EU år 2001kan det vara lämpligt att anta utmaningen att utarbetaen tioårsplan för miljöriktiga drivmedel, en plan somdrar upp riktlinjerna för hur vi i och iett första steg kan halvera användningen av bensin,olja och diesel. Det skulle vara väldigt intressant atthöra vad och representanterna förmajoriteten tycker om den utmaningen, att ocksåförsöka forma en nollvision på detta område.Men det är också dags att tala klarspråk om attbilen, älskad och hatad, behövs och kommer att be-hövas tillsammans med bussar, tåg, flyg och båt föratt klara de fysiska förflyttningarna i framtidens allttransportintensivare samhälle. Men det ska vara tra-fiksäkra, miljöanpassade fordon med miljöriktigabränslen och låg energianvändning. Och bilen skafrämst användas där den behövs, på landsbygden ochi mindre tätorter där gång- och cykeltrafik eller kol-lektivtrafik inte är ett rimligt alternativ.Stockholm och andra större städer, som talade om, ska självklart ha den bästakollektivtrafiken. Den ska vara så bra att den är detnaturliga förstahandsalternativet för de allra flestasom bor i . Den ska vara modern,bekväm, punktlig och billig i jämförelse med att åkabil. Frågan om miljöstyrande vägavgifter för att däm-pa bilismen i citykärnorna, vilket inte tog upp, bör vara en möjlighet som re-spektive kommun ska kunna använda och fatta beslutom. Från sida hälsar vi med tillfreds-ställelse att miljöministern i denna fråga nu äntligentagit bladet från munnen, tyvärr inte i en propositionutan i en debattartikel i tycker vi inte att det är klokt att, som So-cialdemokraterna, , nuhöja dieselskatten och skrämma upp människor medutredningar som talar om en 50-procentig höjning avbensinskatten, som bensinpriset i dagarnaspränger 9-kronorsvallen. Det är inte särskilt kon-struktivt för alla de människor runtom i vårt land somär oerhört beroende av bilen och bussen.Löftet från regeringen om en skatteväxling på ni-vån har resulterat i en skattehöj-ning på energi utan motsvarande skattesänkningar.Resultatet av detta blir att alltfler människor ochföretag pressas allt hårdare.Det är mycket anmärkningsvärt att dessa partiersamtidigt varslar om att ta bort skattebefrielsen påbioddrivmedel. Tvärtom tycker vi att en systematiskstimulans och introduktion av biodrivmedel är ettmycket viktigt led i att minska de klimatförändrandegaserna och miljöanpassa transportsystemet.Centerpartiet är mot den höjda dieselskatten. Vislår vakt om skattebefrielsen på biodrivmedel ocharbetar för en systematisk introduktion av biodrivme-del. Vi tycker att det är ett viktigt led i att minska deklimatförändrande gaserna.Vi vet att det på många håll i landet pågår ett väl-digt ambitiöst arbete med att förverkliga de högtställda målen om att bli fossilbränslefria kommuner.Detta tycker vi är väldigt positivt. En uthållig sats-ning på biodrivmedel förutsätter skattebefrielse vadgäller dessa drivmedel.Sedan några ord om IT, som be-rörde.Sverige har faktiskt förutsättningar att bli världs-ledande i utvecklingen av den nya informationstekni-ken. Det behövs snabbt konkreta förslag för att gehela landet och alla medborgare tillgång till den nyatidens möjligheter - en digital allemansrätt, som vi iCenterpartiet säger.En av statens grundläggande uppgifter är att ga-rantera lika tillgång till infrastruktur för alla medbor-gare. Staten kan inte undandra sig ansvaret när detgäller den digitala infrastrukturen. Vi menar att detfinns stora vinster i att skapa världens bästa in-frastruktur för digitala kommunikationer och i attvara först med att skapa tillgänglighet till bredband åtalla. Staten bör därför stå som ägare till en heltäckan-de digital infrastruktur, byggd på fiber till hushåll ochföretag i hela landet.Kabel-TV-bolagen är de aktörer som är mestaktiva för att erbjuda bredbandskommunikation menderas kablar räcker inte för framtiden. De etablerardessutom lokala monopol som ger höga priser ochsom riskerar att bromsa utvecklingen.Konkurrens måste i stället skapas kring innehållet,vad som ska förmedlas via dessa kablar. För att gynnatillväxten av fler tjänsteföretag och operatörer börstaten garantera lika tillgång till den infrastruktur somfinns och tillförsäkra sig att ingen kan tillskansa sigmonopol på att leverera tjänster till hushåll och före-tag, vilket sker på många håll i storstadsområ-dena.Den starka position som har, främst närdet gäller ungdomars kunskaper om IT, bör vidareut-vecklas med insatser för att ge alla invånare i Sverigemöjlighet att bekanta sig med tekniken. börskapa ett kunskapslyft inom IT, med målsättningenatt alla människor ska ha förtrogenhet med den kon-taktyta mot andra tjänster som informationsteknikenutgör.Tyvärr är svensk lagstiftning ännu inte anpassadtill de stora omvälvningar som den tekniska utveck-lingen för med sig. Därför måste vi nu inleda en om-fattande översyn av detta. Jag förutsätter att detkommer som en del av den IT-proposition som jag,liksom och många andra, länge harväntat på.Sedan några ord om en liten, men viktig, sak,nämligen Gotlandstrafiken.För oss i , som har en stark strävanatt hela , inte bara fastlandet, ska leva, ärrättvisa villkor för Gotlandstrafiken en viktig fråga.För oss är det en självklar strävan att verka för attbåde person- och godstrafiken till och från Gotlandkan bedrivas på villkor som vore en del avfastlandet.Centerpartiet har varit pådrivande för att möjlig-göra åretrunttrafik med snabbfärjan. Vi välkomnar atten riksdagsmajoritet nu står bakom detta. Det innebäratt förutsättningarna för persontrafiken har förbättratsoch även förstärkt möjligheterna att utveckla turistnä-ringen på Gotland.När det gäller godstransporterna kvarstår dockbetydande problem att lösa. Den stegvisa avvecklingav Gotlandstillägget som inletts har lett till höjdafraktpriser - enligt vissa beräkningar . Detta har naturligtvis varit en nackdel för nä-ringslivet och skapat en osäkerhet och en oro kringvillkor och prisnivåer för framtiden.Dessutom har regeringen inte levt upp till riks-dagsbeslutet om att vidta åtgärder för att motverkanegativa effekter av neddragningen av Got-landstillägget. Detta är allvarligt. Det innebär attgodstransporter till och från har blivit dyrare.I dagens betänkande finns det välvilliga skriv-ningar men ingenting med riktig substans innebäran-de att man sätter ned foten och säger ifrån. Manskyfflar ifrån sig frågan till Rikstrafiken som skautreda - ett ord som gotlänningarna hört förut. Vi fåravvakta också denna utredning, säger majoriteten.Jag yrkar bifall till reservationnr 39 där vi slår fast att fraktkostnaderna omedelbartska återställas till den nivå som gällde före delav-vecklingen av Gotlandstillägget. Självfallet står jagbakom alla övriga reservationer där Centerpartietfinns med men för tids vinnande yrkar jag inte häroch bifall till dessa. 4 ():Herr talman! är ett modernt och högt ut-vecklat välfärdsland. Trots att många drabbas avbekymmer i form av arbetslöshet o.d. lever majorite-ten av invånarna under tillfredsställande former.För att välfärden ska kunna bibehållas och ut-vecklas också framöver krävs det ett väl utbyggt nätav infrastruktur i hela landet. Detta gäller delar avinfrastruktursektorn, vare sig det är vägar eller sjöle-der eller det är bredband som är kommunikationsvä-garna.Folkpartiet har under en rad år hävdat att trafik-politiken är och förblir samhällets ryggrad och blod-system. För oss liberaler är det den fria konkurrensensom ligger till grund för trafikpolitiken. Vi anser attendast med fri konkurrens tillgodoses den enskildesval av transportslag bäst, vare sig det gäller transportav gods eller det gäller personbefordran. Med frikonkurrens inom alla transportslag kan vi bäst uppnåen hållbar utveckling och ökad tillväxt.Ett kännetecken för trafiksektorn är tyvärr fortfa-rande att det är alltför mycket av regleringar ochmonopolbildningar eller tendenser till bristande kon-kurrens.Folkpartiet liberalerna vill främja konkurrensmellan olika företag för att konsumenternas behovska tillgodoses till rimliga priser. Som det ser ut i dagär priserna inom många transportgrenar, framför allttåg och flyg, alltför höga eftersom konkurrensen äreftersatt på grund av monopolliknande situationer dären aktör har alltför stort inflytande. Dessa höga priserinskränker allvarligt den enskildes möjligheter attanvända en transport på det sätt som individen självvill.De statliga affärsverken och bolagen inom områ-det bör möta mer konkurrens. Visserligen har deflesta områden, såsom telemarknaden, postväsendetoch järnvägen, öppnats för alltmer konkurrens mendet räcker inte. Förutom teleområdet är det fortfaran-de så att det statliga verket eller bolaget har alltförstort inflytande. På områden har vifortfarande de facto ett monopol. Det är viktigt attpåpeka att privatiseringar måste genomföras på ettsådant sätt att konkurrensen verkligen främjas. Ettuppbrutet statligt monopol får under inga omständig-heter innebära att ett privat monopol i stället uppstår.För att gå vidare förordar en utförsälj-ning av den svenska delen av SAS, SAS Sverige AB.Dessutom anser vi att och SJ måste mötamer konkurrens.Herr talman! Som jag redan antytt är transport ochkommunikation nödvändiga ingredienser i all eko-nomisk aktivitet var man än befinner sig på jordklo-tet. Att under det senaste århundradet haft enpositiv välfärdsutveckling kan till stor del kopplas tillökad handel och därmed ökade transporter och ökadkommunikation. Handel över gränserna samt männi-skors fria rätt att röra sig förutsätter att det finns godtillgång till transporter.Konkurrenskraften inom landet, och därmed enökad och tryggad sysselsättning och hänsyn till mil-jön, förutsätter både ökande och miljöanpassadetransporter.För enskilda människors välfärd är goda kommu-nikationer avgörande. Tillgång till bra kommunika-tioner underlättar arbetspendling och ökar därmedmöjligheterna att bo där man vill och att jobba pånågon annan plats.Svealands- och Mälarbanorna samt de s.k. västtå-gen mellan och är bra exempelpå att utbyggda kommunikationer ökar möjligheternatill pendling. En väl utformad trafikpolitik är därmedav allra största betydelse även i regionalpolitiskthänseende.Allt detta stämmer väl överens med Folkpartietsuttalande under en följd av år, att vi vill skapa ettsamhälle där människor, idéer och varor kan resa,förmedlas och transporteras snabbt och effektivt.Herr talman! Sedan det senaste årsskiftet återfinnstrafikfrågorna i . Det är både avgodo och av ondo. Det är bra att trafikfrågorna på ettintimare sätt förknippas med de politikområden somde hör ihop med, t.ex. näringspolitiken. Men samti-digt finns risken att dessa frågor försvinner i det"stora" departementet. Det bekräftas till viss del omman ser tillbaka och då upptäcker att detinte är många propositioner som släppts ut från de-partementet. Intresset från departementschefens sidahar inte varit det allra bästa när det gällt att hållagivna löften och inplanerade utbyggnader.Samtidigt vet vi att trafikfrågorna har stor bety-delse för en hel rad samhällsfrågor. Mot denna bak-grund bör ge regeringen i uppdrag att /01 lägga fram en ny plan för hur tra-fikpolitiken ska bedrivas under de närmaste tio åren.En sådan plan från regeringens sida skulle kunnabelysa vilken betydelse trafiken har ekonomiskt,näringsmässigt, bostadsmässigt och regionalpolitiskt.I samband med att den senaste stora trafikpolitiskapropositionen antogs beslutade riksdagenom olika transportpolitiska principer. Jag vill härpassa på tillfället att förtydliga inställ-ning till vissa av dessa principer.En av dessa principer är valfrihet. Det låter vis-serligen bra på papperet att det är de enskilda männi-skorna och företagen som ska välja hur de organiserarsina transporter. Jag vill emellertid påpeka att ettsådant tänkande måste kombineras med en avregle-ring och fri konkurrens för att principen ska kunnagenomföras och ge den effekt som regeringen påstårsig vilja ha och som länge har eftersökt.Att samhällsekonomisk prissättning ska råda inomtrafikpolitiken borde vara en självklarhet. Dessvärreär det svårt att genomföra detta i verkligheten. För ossliberaler är det av grundläggande betydelse att trafi-kanter och transportköpare ges en större individuellvalfrihet inom trafikområdet. Vi vill rensa i avadministrativa regleringar och låta transportbeslutenske i decentraliserade och marknadsmässiga former.Då måste staten ta sitt ansvar för att skapa rättvisakonkurrensvillkor. Transportsektorn måste känna ettriktigt kostnadsansvar beräknat på samhällsekono-miska kalkyler så att rimlig hänsyn tas till trafiko-lyckor, miljöskador och trängsel.Herr talman! Jag skulle också vilja ta upp en delfrågor om luftfart. Passagerarutvecklingen på flygetföljer i stora drag konjunkturutvecklingen. Vid hög-konjunktur ökar flygtrafiken medan den minskar vidlågkonjunktur. Den avreglering av flygtrafiken somFolkpartiet liberalerna varit pådrivande för har ökatflygets attraktionskraft. Dessvärre har konkurrenseninte fungerat tillräckligt bra. SAS har fortfarande enalltför dominerande ställning på många sträckor iinrikestrafiken och i utrikestrafiken till och från Sve-rige.Detta har lett till att biljettpriserna är orimligt hö-ga på de sträckor där man inte har konkurrens jämförtmed konkurrensutsatta sträckor. ser gärnaatt fler lågprisflygbolag etablerar sig i ochdärigenom sätter press på biljettpriserna. Det är ocksåviktigt att inte agerar konkurrens-hämmande genom att ge bättre start- och landningsti-der till SAS.En allt viktigare del inom luftfarten är flygsäker-heten. Jag lämnade själv en motion i detta ämne tilldet förra . Motionen har resulterat i att ut-skottet haft en hearing om flygsäkerheten, vilketkänns mycket bra.Vid en ytlig betraktelse är flygsäkerheten hög iSverige och i det svenska luftrummet. Inom linjefartoch charter inträffade den senaste olyckan med om-komna 1989. Inom tung luftfart inträffade den senastedödsolyckan . inträffade ingenolycka med dödlig utgång. Vid en internationell jäm-förelse av haverier med omkomna inom den tungaluftfarten står sig den norradelen av väl. Enligt har deländer inom som är fullvärdiga medlemmar iJoint Authority, vilket varit frånbörjan, ett betydlig lägre haveriutfall än övriga Euro-pa. JAA-länderna har även ett bättre säkerhetsläge änUSA när det gäller antalet haverier med omkomnaper en miljon flygningar.Av detta skulle det vara lätt att dra slutsatsen attdet svenska flygsäkerhetsarbetet bedrivs på ett sättsom garanterar det ökande antalet människor somflyger maximal säkerhet i luften. Bilden är dock merkomplex än vad haveristatistiken visar. En mer om-sorgsfull genomgång av statistiken visar att säkerhe-ten för passagerare, personal och övriga medborgarelämnar mycket övrigt att önska.Om man tittar på Statens ,, statistik över utredda flygolyckor blir bildendelvis en annan. har SHK ansett sig haftanledning att göra 50-100 utredningar . Krite-riet för att SHK ska starta en utredning av ett tillbudär att detta kunnat leda till att en allvarlig olyckainträffat.SHK:s statistik visar att antalet haverier i linjefart,charter, bruksflyg samt allmänt flyg i svensk luftfarthar minskat . När det gäl-ler skolflyget har dock antalethaverier räknat per mer än för-dubblats.Slutligen skulle jag vilja nämna något om vägarnaoch deras standard i min hembygd i och iSverige i stort. Samhället behöver ett väl fungerandevägnät av många skäl. Det kan synas självklart menmåste ändå fastslås. Alltfler larmrapporter inkommerom att standarden på vägarna runtom i landet är brist-fällig. Detta är ytterst allvarligt då ett välutbyggt ochvälunderhållet vägnät är av allra största vikt för attdet svenska samhället ska kunna fungera och utveck-las.Under den borgerliga satsades stora summor på att förbättra vägnätet.Detta var välkommet då vägarna länge hade efter-satts. Tyvärr måste man konstatera att efter Social-demokraternas återkomst till makten har ansla-gen successivt minskat igen trots fagra löften ommotsatsen.Ett allvarligt flaskhalsproblem är den bristfälligabärigheten hos många vägar som är av stor betydelsefrämst för skogsindustrins råvaruförsörjning menockså för exempelvis åkerinäringen. Underhållet ärav väsentlig betydelse i ett samhällsekonomiskt per-spektiv. Det är stora investeringar som görs i vägar,och därför ska vägarna vårdas väl så att de håller imånga år. En väl underhållen väg är också av storbetydelse för framkomligheten. Detta illustreras varjeår då problem med av-stängda vägar kan uppstå i hela och nedgenom till i Götaland.Vår förhoppning är dock att något görs föratt höja underhållet och standarden på de utsatta de-larna av vägnätet för att erhålla en bättre bärighetmed tanke på tunga transporter.En riksväg av särskild vikt och betydelse i minhembygd är som förbinder Tvåstad, Vä-nersborg och , med . Vägen taremot stora trafikströmmar österifrån i riktning motvästkusten och . Det är också betydandefordonstal från norrut via . Trafi-ken i motsatt riktning har nästan motsvarande volym.Under de senaste åren har ytterligare belastninglagts på denna väg när transporter till som kommer norrifrån på kör riks-väg 44 över och sedan E 6 ned mot Göte-borg. Givetvis lättar detta på den tunga trafiken ge-nom och söderut på , men ef-tersom är smal och krokig med högolycksfallsrisk är risken större för svåra olyckor pådenna väg. E 6 söderut från klarar dettagott och väl. Däremot kan problem uppstå vid pas-sage genom Tingstadstunneln vid infarten till Göte-borg.När det gäller vägarna i måste man ock-så nämna E 6, skam vore det annars. Vägen måstebyggas ut till motorväg genom hela . Dennautbyggnad är viktig inte minst ur trafiksäkerhetspers-pektiv, framför allt nu när äntligen bestämt sigför en utbyggnad. En tänkbar väg till snabbare ut-byggnad är att detta objekt omfattas av den alternati-va finansieringen, den s.k. PPP.Herr talman! För övrigt står vi givetvis bakom dereservationer som vi medverkat i, men jag yrkar intebifall till någon av dem just nu.Anf. 5 () replik:Herr talman! Jag vill gärna instämma i det KenthSkårvik säger om vägarnas tillstånd och behovet avatt satsa mer pengar på detta.Om jag har förstått saken rätt har i sittbudgetförslag inte föreslagit mer pengar till det härområdet. Jag ställer frågan mot bakgrund av att enEU-parlamentariker från ert parti har gått ut i nyhetsbrev och sagt att Folkpartiethar mer pengar till vägarna. Finns det mer pengarnågonstans som jag inte har upptäckt?Anf. 6 () replik:Herr talman! vet mycket väl attett litet parti som inte har så stor möjlighetatt påverka så värst mycket av besluten. Vi hoppasinnerligt att den sittande majoriteten i vår riksdag skakomma fram med förslag om hur detta kan göras. Idet läget kommer vi att se till att omfördela vårapengar så att vi kan vara med och bygga ut de vägarsom behövs. Det är det svar jag kan ge . Vi hardiskuterat den här frågan väldigt noga. Vi stöttar enombyggnad och mer pengar till dessa vägar.Anf. 7 ():Herr talman! Det vi debatterar är ett budget-betänkande. Jag skulle vilja lyfta debatten till en merprincipiell nivå. Det som ska styra såväl det årligabudgetbetänkandet som övriga betänkanden fråntrafikutskottet är det transportpolitiska beslutet från1998.Inom ramen för ett långsiktigt hållbart samhälleska följande delmål uppfyllas:- ett tillgängligt transportsystem,- en hög transportkvalitet,- en positiv regional utveckling,- en säker trafik,- en god miljö.Beträffande denna målformulering måste i varjefall ett begrepp preciseras för att fylla någon funktion.Det gäller hållbar utveckling. Ingen är mig veterligenför en ohållbar utveckling. Med hållbar utvecklingavses en utveckling som inte inskränker på komman-de generationers möjligheter att få sina behov tillgo-dosedda. Vägtrafiken i går till på fossilabränslen. Samma förhållande råder inom luftfarten.Eftersom dessa bränslen inte nybildas är situationenfullständigt ohållbar. Lufteffekterna av att förbrännafossila bränslen - klimathot, försurning, m.m. -äventyrar i hög grad kommande generationers livsbe-tingelser. För att åtgärda detta har Vänsterpartietmotionerat om en lagfäst tillgång till etanol på allamackar . Biträder dettakrav?Vad kan sägas om uppfyllandet av delmålen? Närman tänker på begreppet tillgänglighet i transport-sammanhang tänker man kanske spontant att ju störretransportmöjligheter, desto större tillgänglighet. Liteeftertanke säger emellertid att tillgängligheten är enfråga om hur lätt vi når våra mål. Den tid en familjanvänder för att handla dagligvaror har inte minskat,eftersom antalet livsmedelsbutiker kraftigt har mins-kat i antal. Utbredningen av vägnätet har lett till attmålet för vår färd blivit allt avlägsnare.