prot · GN0929 · 1999-11-18 00:00:00 — Vi måste klara en rättvis och solidariskfinansiering av pensioner, vård och omsorg.Detta är att möta de goda tidernas utmaning.Svenska folket blir friskare och lever och läng-re. Det blir alltfler mycket gamla människor i Sveri-ge. Det är en stor framgång. Det är kanske det allrabästa tecknet på att vi i grunden har ett gott samhällesom utvecklar sig åt rätt håll.Men visst är det en stor utmaning att klara en rätt-vis och solidarisk finansiering av pensionerna, vårdenoch omsorgen, så att alla blir delaktiga i välfärden -alla, inte bara några.Sverige hör till de länder som har den absolutlägsta spädbarnsdödligheten i världen. har dub-belt så hög spädbarnsdödlighet, trots att man perinvånare har minst lika stora läkarresurser som vi har.Att så många barn dör i beror framför allt på attden amerikanska hälso- och sjukvården inte är till föralla på samma sätt som den är i Sverige.Moderaterna upprepar ständigt sin besvärjelse omatt inte har världens bästa välfärd. Det finnsmånga brister. Jag frågade : Vilket annatland vill ni hålla upp som föredöme när det gällervälfärden? Han svarade: . Visst finns det enhel del som är bra i , det ska erkännas. Mennog säger det en del om att de vill seSchweiz som ett föredöme för oss, trots att Schweizhar flera fattiga och en ojämnare fördelning av väl-ståndet, trots att ligger chockerande långtefter när det gäller jämställdheten, trots att Schweizhar högre spädbarnsdödlighet och trots att Schweizhar använt sig av gästarbetare och tillfällig arbetskraftpå ett sätt som aldrig skulle ha accepterats i Sverige.Vi ska också veta att när FN presenterar sina mät-ningar av den mänskliga utvecklingen i olika länderhamnar ofta långt efter oss.Mot socialdemokraternas syn på välfärd och soli-daritet står framför allt . Moderaternaanser att välfärdsstaten har tjänat ut, att välfärdsstatenska ge vika. Det står så i deras programskrift Land förhoppfulla. I stället ska marknaden lösa problemen åtoss. Skatterna ska sänkas, men i gengäld får vi räknamed nedskärningar, högre avgifter och allt störreutgifter för privata försäkringar.Moderaterna talar om frihet. Men vems frihet talarde om? I frihetens namn ska statens insatser för väl-färden hårt beskäras. I frihetens namn ska kommu-nerna vingklippas. I frihetens namn ska landstingenavlövas och avskaffas.Visst är marknaden ett viktigt instrument. Vi soci-aldemokrater tycker att marknaden är en bra tjänare,men en dålig herre. Vi ska betjäna oss av marknadse-konomin. Men vi ska inte skifta över till ett samhälledär det är marknaden som ställer och styr. Marknadentar inget socialt ansvar. Marknaden bugar sig alltiddjupare för de rikas pengar än för de mångas behov.Vi socialdemokrater vill vidga frihetens gränserför alla, öka alla människors frihet. Just därför sägervi nej till en politik som innebär att de ekonomisktstarka ökar sin frihet på bekostnad av de andra.Jag måste säga att jag är förvånad över att LenaEk i och i ärså välvilliga och överslätande när det gäller modera-ternas politik. harupphört att förvåna i det sammanhanget. Borde inteCentern och ha mer kritik mot det storaasociala experiment som vill genomfö-ra? I är ni pigga på pekpinnar. Men varförfår aldrig känna av pekpin-neliberalism?Karin försökte här avfärda kritiken motFolkpartiets budgetalternativ genom att säga: Detkommer kamerala synpunkter. Det är ingenting somTV-tittarna är intresserade av. Det får vi resonera omi ett annat sammanhang.Men, , jag tror faktiskt att de somlyssnar och som tittar på den här debatten är mycketintresserade av att det är ordning och reda i budgeten.Jag tror att många av dem minns hur det var en gång ibörjan av 90-talet när det inte var kameral ordningoch reda i budgeten, utan då en folkpartistisk finans-minister tappade greppet om den ekonomiska utveck-lingen.Jag tycker att ni i allvarligt ska funde-ra över hur det kommer sig att ert budgetalternativ årefter år är det sämsta och svagast utformade av deborgerliga partiernas alternativ. Jag har kanske anled-ning att kritisera de alternativen, och det är ingentvekan om att är det budgetalter-nativ som är det svagaste och det sämst genomarbeta-de. Det borde verkligen fundera allvarligtpå, i stället för att avfärda detta och säga att det baraär kamerala synpunkter som vi får ta i något annatsammanhang. En godekonomichef ska ha respekt för revisionsassistenten.En revisionsassistent kan göra en mycket värdefullinsats som ekonomichefen ska ta vara på.Centerpartiet och skriver ihop sig med detre andra borgerliga partierna om ett, måste jag säga,egendomligt särskilt yttrande. Jag vill fråga inte detta första gången i historiasom ni vill utfärda en dödsdom över alla kommunalaföretag i ? Varför skrev ni inte ett ord i ermotion om det som står i det särskilda yttrandet?Varför vill inte låta egnakommunalpolitiker avgöra hur de ska ha det med dekommunala företagen i sina egna kommuner?Lena Ek talade vackert om decentralisering. De-centralisering är nog bra så länge det inte drabbarmänniskorna ute i landet. Men ni vill inte ens låta deegna kommunalpolitikerna bestämma hur de ska hadet i sina egna kommuner.Jag vill också fråga om hennes förslag attinföra ett allmänt stopp för realt höjda anslag tillstatliga myndigheter . Först kan man ju undravarför inte följer den regeln själv. Man kanundra varför hon föreslår realt höjda anslag för flerastatliga myndigheter. Varför ger inga somhelst sakliga skäl till att en del andra myndigheter,t.ex. skogsvårdsorganisationen som är mycket viktig,då skulle bli utan de höjningar som regeringen harföreslagit?Mats kommenterade sjukvårdssituationen ivästra . Jag skulle vilja fråga omhan verkligen är beredd att säga att den borgerligamajoriteten i för en bra sjukvårdspo-litik. Är det som vi ser hända i braför dem som behöver vård?Vid den första budgetdebatten som vi hade här iriksdagen - jag tror att det var den20 september - sade debattörerna från alla sju riks-dagspartier nästan ordagrant samma sak: "Det går braför ", eller "går det bra för ". Mo-deraternas ville i varje fall då gärnasola sig i glansen av den goda ekonomiska utveck-lingen. Han menade att den delvis skulle bero på denborgerliga regeringens politik 1991-94. Tro kan manju alltid göra, det är tillåtet. Men kom ihåg att när niförra hösten felaktigt påstod att det skulle gå dåligtför var ni inte alls intresserade av att drafram något orsakssamband mellan den ekonomiskautvecklingen och den politik som ni bedrev förmer än ett halvt decennium sedan.I själva verket är det rätt avslöjande att jämföravad ni sade om svensk ekonomi och vadni säger nu i betänkande.Då talade ni om tillväxtfientlig politik. får nierkänna att tillväxten är hög.Då talade ni om jobbfientlig politik. får ni er-känna att alltfler får jobb.Då sade ni att varslen stod som spön i backen. Detvar som sade det. får ni erkänna attnäringslivet växer.Då talade ni om budgeten som ett falsifikat. Nufår ni erkänna att vi har klarat utgiftstakenoch budgetmålen.Då sade ni att sysselsättningsökningen snabbtskulle förflyktigas. får ni erkänna att sysselsätt-ningen fortsätter att öka.Då sade ni att det planerade överskottet i de of-fentliga finanserna snabbt skulle raderas ut. ser viatt ni gjorde en felräkning på inte mindre än 66 mil-jarder kronor - sextiosextusen miljoner - en magnifikfelräkning, även om ni inte slår era egna felräknings-rekord från perioden 1991-1994.I dag tog ny sats och startade enny omgång med svartmålningar. Han sade: Inga re-former. Det går dåligt för Sveri-ge. Det säger han alltså . Så sent som i septem-ber sade han att det går bra för . GunnarHökmark ska nog se upp så att han inte är på väg motett nytt stort magplask i felbedömningar.Jag fick just innan jag gick upp i talarstolen ettpressmeddelande från omderas bedömningar av utvecklingen på arbetsmarkna-den. Man konstaterar att det är en stark sysselsätt-ningstillväxt. , och räknar manmed att det blir 200 000 nya jobb. Man säger vidareatt det finns goda förutsättningar att sysselsättningenfortsätter att öka även därefter, och att det finns godaförutsättningar att nå regeringens mål att minst 80 %av människor i arbetsför ålder ska ha jobb, och att nådet målet tidigare än 2004.Jag vill passa på att tacka och Mil-jöpartiet för ett gott samarbete både i förhandlingarnaom budgetpropositionen och i utskottsarbetet.Till sist, herr talman, vill jag säga att en modernvälfärdsstat har ett ömtåligt skinn. Därför måste denständigt skyddas och ses om. Hoten finns där stän-digt: hoten om ökade klyftor, permanent arbetslöshetoch miljöförstöring. De hoten måste vi alltid varaberedda att slå tillbaka. Vi måste också vara bereddaatt bryta våldet och vanmakten och ge oss på utanför-skapet och den rotlöshet som har fått breda ut sig iskuggan av arbetslösheten och den ekonomiska kri-sen.Jag tycker att människor som har varit med om attbygga upp kan vara stoltaöver sitt verk. Vårt land har gjort en storslagen resafrån det gamla gistna Fattigsverige till informations-teknikens och mångfaldens Välfärdssverige. Men vikan naturligtvis inte nöja oss med hur ser ut när vi nu tar steget in i 2000-talet.Sverige måste besegra arbetslösheten. Vi ska tasteget in i kunskapssamhället. Vi ska värna och ut-veckla välfärden. Vi ska göra till ett före-gångsland i omställningen till ett hållbart samhälle,och vi ska utveckla vår demokrati så att alla kan blidelaktiga.Solidaritet är att leva sig in i andra människorsvillkor, och att visa omsorg och omtanke om varand-ra. Vi socialdemokrater vill att solidaritet ska varaSveriges väg att möta framtiden. Vi säger nej tillegoismens krassa marknadssamhälle, men vi vill varamed och bygga solidaritetens goda och gröna folk-hem.Jag yrkar bifall till finansutskottets förslag.(Applåder)Anf. 41 () replik:Herr talman! Jag gläds naturligtvis med JanBergqvist över att det går bättre försvensk ekonomi. Men det är ju ändå ett stort problematt vi nu har 70 svenska kommuner som står i kö tillregeringens kommunakut och att landstingen går medväxande underskott . De ökar år från år.Det är ett stort problem.Den positiva sysselsättningsutvecklingen får intevara en anledning till att luta sig tillbaka, JanBergqvist.Jag är lite förvånad över majoritetens bemötandeav oppositionens förslag om strukturella reformer,som även driver på, men somman inte lyckas få igenom. Jag har en fråga till JanBergqvist. Är han beredd att i den här rödgröna majo-riteten försöka motivera både sina egna ledamöter iden socialdemokratiska riksdagsgruppen och Väns-terpartiet och för behovet av sådanastrukturella reformer?Det ni nu kommer med mot vår politik är ju inteatt reformerna är onödiga. Vi summerar den kristde-mokratiska motionen. Där kritiserar ni två redovis-ningsfrågor, tre införandedatum för våra reformer, trebedömningsfrågor där utskottsmajoriteten inte heltdelar effekterna av våra reformer. Man har en politiskinvändning. Den handlar om familjepolitiken. Nianser att vi vill föra undan kvinnorna från arbets-marknaden. Det är fullständigt fantastiskt. Det är ettskott i foten, herr talman, att majoriteten tycker attKristdemokraterna vill föra undan kvinnorna frånarbetsmarknaden när vi vill skapa en valfrihet.Herr talman! Det vore bra om sva-rade på om det finns ett behov av strukturella refor-mer trots den positiva utvecklingen. Är det inte bra attta det tillfället nu innan det har gått ifrån oss?Anf. 42 () replik:Herr talman! Jag lutar mig inte bakåt utan jag troratt såg att jag lutade mig framåt i den härreplikväxlingen.Det finns oerhört mycket att göra för framtiden.Ett problem i den politiska debatten är att när de bor-gerliga för fram sina förslag sätter man rubriken de-strukturella reformer. När vi genomför förändringarkallas de aldrig för strukturella reformer i ert språk-bruk.Ett exempel på det är den helt gigantiska sats-ningen på att vi ska gå in i kunskapssamhället, medkunskapslyftet, nya högskoleplatser, med satsningenpå kompetensutveckling och kunnande. Det är enoerhört stor förändring som man mycket väl kan kallaen strukturell reform, även om jag själv ogärna an-vänder uttrycket strukturell eftersom det är så vagtoch luddigt. Det är en oerhört viktig förändring av detsvenska samhället för framtiden.Ett annat exempel är det arbete som vi nu gör medomställningen till ett ekologiskt och socialt hållbartsamhälle. Det är en oerhörd revolutionerande föränd-ring som vi ser framför oss.När ni från borgerligt håll säger att det inte finnsnågra strukturella förändringar, stämmer det inte medert eget språkbruk. Vi genomför mycket stora föränd-ringar. Att det sedan inte råkar vara just de föränd-ringar som ni borgerliga vill ha är en helt annan sak.Vi är fullt upptagna med ett intensivt reformarbete.Anf. 43 () replik:Herr talman! Visst förekommer det att saker ochting kallas strukturella reformer. En av dem som ståröverst på listan i konvergensprogrammet är införan-det av en maxtaxa i barnomsorgen. Så visst genom-förs det en del strukturella reformer även om de inteväsentligt lär påverka ekonomins funktionssätt.Vad det handlar om, , är trots allt lö-nebildningen som har varit största problemunder och som har gjort att vi harvarit tvungna att devalvera undan för undan. Dethandlar om arbetsmarknadens funktionssätt.De allra flesta oberoende ekonomer som inte äranställda av arbetsmarknadens parter - men ävenvissa av dem - de utländska instituten , IMFoch , pekar på arbetsmarknadensfunktionssätt och lönebildningen som akilleshälarnaför att den svenska ekonomin ska kunna fortsätta attvara positiv så att det inte går som förra gången, på1980-talet, då vi fick en kraftig uppgång som leddetill att vi fick en bubbla och en mycket djup lågkon-junktur.Det handlar om att förebygga detta, ni socialdemokrater beredda att exempelvis försö-ka genomföra utredningsresultat? Nuhar detta redan mer eller mindre skjutits i sank. Hurblir det med a-kasseutredningen? Är det saker som nitror är viktiga att genomföra, eller anser ni att detbara är någon sorts "borgerliga påhitt", som är upp-funna för att göra det sämre för folk? Det är mycketviktigt att socialdemokraterna ger besked på denpunkten.Anf. 44 () replik:Herr talman! På borgerligt håll talas det ofta omatt det är strukturella reformer som är nödvändiga.Tittar man sedan på vilka reformer det handlar om serman att det kan vara sådana saker som att försämraanställningstryggheten för de anställda eller att göraandra förändringar till nackdel för de sämst ställda.Det kallas strukturella reformer.Det tas utomordentligt stora grepp när det gällerden svenska framtiden, inte bara det som jag nämnde,med mycket stora grepp när det gäller kunskapssam-hället och omställningen till ett hållbart samhälle,utan också de förändringar som sker och som handlarom mångfaldens , hela den nya tekniken somtas till vara i både den offentliga och den privatasektorn och att vi utvecklas till ett informationssam-hälle. Det pågår alltså ständigt ett reformarbete, ochinte minst när det gäller välfärdssamhället byggs detut och förändras på ett mycket positivt sätt.Mats frågade förut om de kommuner ochlandsting som har ekonomiska problem, och jag villdå säga att det vore synd om det inte fanns någonkommunakut som kunde hjälpa till. I och med attkommunerna får ökade skatteintäkter - jag tror att detär 25 miljarder och ytterligare pengar sedan -skapas det dessutom bättre förutsättningar för kom-munerna att klara de utmaningar som de står inför. Viökar också anslagen till både kommuner och lands-ting.Om lönebildningen kan jag säga att förutsättning-arna för en bra lönebildning aldrig harvarit bättre. Det finns fortfarande en hel del problemsom vi har anledning att diskutera och saker som inteär lösta, men jag bedömer att förutsättningarna för attlönebildningen ska utvecklas positivt är bättre i dagän de har varit i ett historiskt perspektiv.Anf. 45 () replik:Herr talman! talade tidigare om attdet skulle ha varit en liberal finansminister som tap-pade kontrollen. Men det var ju gamlapartikamrater som skrev om historieböckerna. Viminns väl alla när tappade kontrollenöver statsfinanserna, när regeringen lade ett stoppa-ket, fick bakläxa på det och fick avgå. Det var då mantappade kontrollen över statsfinanserna, på grund aven felaktig politik, som många hade varit inblandade iunder 80-talet.Låt mig bara påpeka - jag har också varit här rättlänge - att det budgetförslag som stodbakom under de borgerliga regeringarnas tid varje århade ännu större underskott än det som regeringenlade. Det finns en mycket bra beskrivning av det här ide mindre politiska texterna i budgetpropositionen.Låt oss för skull inte skriva om historien utanlära oss av historien. Jag tror att vi alla tjänar mycketpå det.Bergqvists kritik mot är mycket bisarr.Han säger att budgetalternativ är detsämsta. Det är han själv som skriver det. Det är inteden egna revisorn som kommer med de här synpunk-terna, utan det är konkurrenternas revisor, så det ärinte så konstigt. Det som är anmärkningsvärt är inte har ett enda sakligt argument - jag har letat.Det finns en sorts antydan till sakargument som gälleren halv miljard, där man helt enkelt inte tycker att detär bra förslag. Men för alla övriga förslag är det justen typ av bisarra argument. Vi skulle kunna gå ige-nom dem alla.Det bästa beviset är att ni återkommermed besparingar som vi hade året innan och som nidå sade var orealistiska eller ogenomförbara. Det ärdet bästa beviset för att våra förslag inte är så dåliga.Jag tror att problemet för er är att ni inte vet vad rege-ringen planerar och därför inte törs gå emot i sak.Jag tycker att det skulle vara mycket mer intres-sant att få höra vad finansutskottets majoritet tyckerom regeringens förslag. Hur är det t.ex. med denskenande sjukförsäkringen, oredovisade statliga för-säljningar, det strukturella underskott som finns förvarje år, att balansen bara består av engångseffekteroch sådana saker? Det vore mycket bättre om vi dis-kuterade de stora frågorna, i stället för att dividera omvem som kan skriva elakast om vem i en majoritets-text.Anf. 46 () replik:Herr talman! Visst kan vi diskutera de frågornaockså, och det gör vi i en del andra sammanhang. Jagtycker att för egen del borde fundera pådet. När vi kritiserar de borgerliga partierna har viingen anledning att ge oss på just därföratt vi skulle tycka speciellt illa om . Mennär vi har jämfört de fyra borgerliga budgetalternati-ven, inte bara utan år , har vi konstateratatt har det sämst genomarbetade och sva-gaste alternativet. Det beror inte på att vi har ett horni sidan till just , utan det är den bedömningvi har gjort i finansutskottet.Man kan naturligtvis säga att det kanske inte är sålätt för ett litet parti som för ett stort, moderat parti attjobba med budgetfrågorna. Det ligger mycket i det.Men har vi fått ett budgetkontor som ska kunnahjälpa partierna, och mot bakgrund av de resursersom finns tycker jag inte att man kan ge godkänt åtFolkpartiets budgetalternativ. Det är för dåligt.Vi kan gärna diskutera historia. Jag var med iriksdagen 1990 då vi avgick därför att vi tyckte att viinte fick stöd för en tillräckligt kraftfullfinanspolitik. Vi har från socialdemokratiskt hållalltid värnat om en stark budget och en stark finans-politik.Anf. 47 () replik:Herr talman! Ni fick inte majoritet för ett stoppa-ket, där det var stopp för det mesta, inklusive strej-krätten. Efter det att regeringen hade avgått gjordeman i stället upp om ett finanspolitiskt paket, därFolkpartiet medverkade. Det är väl en mer korrekthistorieskrivning, om jag inte är helt felunderrättad.Allt det här finns att läsa i budgetpropositionen.Det finns också en väldig massa andra intressantasaker att läsa, som t.ex. att den berömda balansen istatsfinanserna består av engångseffekteroch att det finns ett strukturellt underskott.Jag tycker att det är ett mycket oroande faktum. Manhar också en skenande sjukförsäkring och oredovisa-de försäljningar av statliga företag. Man missar attsälja ut.En av era kritiska anmärkningar mot oss gäller attvi vill sälja statliga företag. Ni skriver: Erfarenhets-mässigt tar det tid att genomföra en bolagsförsäljning.Ja, det är den socialdemokratiska regeringens erfa-renhet. Vi får väl senare höra vad finansministernsäger, om han verkligen vill sälja ut företag. Dethandlar inte bara om att dra erfarenheter av ert bete-ende, utan också vad man verkligen vill genomföra.När det gäller vårt budgetförslag finns det ett antaldirekt felaktiga påpekanden från er sida. Det finnsfelaktiga siffror och olika bedömningar. Det finns ettantal kritiska punkter, där bl.a. säger attdet är orealistiskt att helt enkelt fatta beslut om ensak. Den mest intressanta kritiken är att ni säger attdet är omöjligt att säga nej till de lokala investerings-programmen. Men innan bläcket hade torkat på dentexten kom det ett pressmeddelande från Regerings-kansliet som sade att några sådana pengar skulle intebetalas ut . Då skulle det väl inte kunna varahelt omöjligt?Jag tycker att det vore bättre om häri kammare, inför det faktum att vi ska fattabeslut om budgeten, tog en diskussion om budgeten istället för att göra en massa bisarra kommentarer. Detär här och vi fattar beslut om budgeten. Debatterainte den i helt andra sammanhang!Anf. 48 () replik:Herr talman! Vi har haft debatter om Folkpartietsbudgetalternativ i många olika omgångar, och vidåtminstone något tillfälle har jag i detalj gått igenomde svagheter som fanns i det dåvarande budgetalter-nativet. Jag tror att de som läser protokollet måstesäga sig att ett budgetalternativ inte får vara så svagtutformat. Det är faktiskt så, vilket jag fortfarandetycker att skulle fundera över, att detråder bred enighet om att av de budgetalternativ somoppositionspartierna har presenterat har årefter år presenterat de svagaste alternativen.När det gäller historien har jag inte alls gjort enfelaktig historieskrivning. Regeringen avgick 1991,och sedan träffade man vissa överenskommelser medFolkpartiet, som mycket riktigt sade,som innebar förstärkningar av budgetpolitiken. Menvår utgångspunkt i budgetsammanhang är hela tidenatt det är oerhört viktigt för välfärdens skull att manhar ordning och reda i statsfinanserna.Anf. 49 () replik:Herr talman! Allra först vill jag påpeka att vi iCenterpartiet har en mycket pragmatisk hållning närdet gäller kommunala bolag. Det kanske är så närman har många duktiga kommunpolitiker. Verksam-heter som inte fungerar i regi bör säljas uteller avvecklas. Men det finns inget egenvärde i pri-vatiseringar. Egenvärdet finns i stället i väl fungeran-de verksamhet och i mångfald.När jag tänker på hur socialministern har uttalatsig om olika vårdalternativ och hurskolministern har uttalat sig om olika alternativadriftsformer för skolor , tycker jag att detär viktigt att påpeka att det också ska vara möjligt attdriva de här verksamheterna i privat regi. Det är jät-teviktigt för oss att man kan välja en alternativ möd-rahälsovård om man vill, att personal ska kunna drivavårdcentraler, som sker i olika delar av landet, elleratt man ska kunna behålla en mindre skola i ett litetsamhälle, t.ex. som friskola. Det är jätteviktigt attalternativen finns. Därav det gemensamma yttrandetmed de andra borgerliga partierna.Jag skulle vilja ställa några frågor till JanBergqvist. Det är nämligen så att vi i vårt budgetal-ternativ har lagt väldigt mycket pengar och kraft påatt förbättra för folkpensionärer och pensionärer medlåg ATP. När jag nu debatteratmed och har det visat sigatt de egentligen också hade velat lägga mer pengarpå just den här gruppen. undrar jag: Är det social-demokraterna som håller emot förbättringar till pen-sionärerna och ett höjt pensionstillskott? Vem är detegentligen i regeringsalternativet och i de förhand-lingar som pågår som sett till att det intesatsas på pensionärerna, när vi alla vet att det är enmycket svag grupp?Jan säger också att det faktum att män-niskor blir friskare är ett tecken på att vi har ett brasamhälle. Jag mötte en överläkare som sade att enfrisk person bara är ofullständigt undersökt.