prot · GM09110 · 1999-06-15 00:00:00 — Låt inte effek-ten föregå det förslag som skall leda till den.Vad är det för konkret i er politik som gör att mankan ta bort 2 100 miljoner från arbetsmarknadspoliti-ken?Anf. 14 () replik:Fru talman! Det är bra att jag får svara på just denfrågan.För det första pratade jag alldeles om möj-ligheten för människor att studera. Det ger framtidoch nya jobb. Förändra studiemedelssystemet, som viföreslår, så har även de som går i vuxenutbildningmöjlighet att fortsätta med utbildning och slipper gåarbetslösa.Sänk skatten i tjänstesektorn, som vi har sagt. Görsom i , ge människor möjlighet att betalasmåföretagare för hjälp i stället för att det görs svartajobb. Det ger 50 000 nya jobb. Om jag hade lite merän på mig skulle jag t.o.m. kunna plockaihop fler än de 400 000 nya jobb som en annanmycket uppskattad centerledare pratade mycket om,nämligen . Det är inga problem förvår del.Smit inte undan frågan, : Varförväljer ni att inte arbeta med mindre piller och att inteförändra Apoteksbolaget och strukturen i ?I stället lägger ni hela bördan av de ökade läkemedel-skostnaderna på dem som har det värst. Det är de sominte har i slutet på månaden och dessutom ärsjuka.Politik är att välja och prioritera. Vi har redovisatvåra förslag mycket klart och tydligt. Du har hört migprata om dem i vår här i kammaren, LarsBäckström. Därför är det närmast larvigt att du ställerfrågan. Våra förslag finns, och de är finansierade.Varför lägger ni bördan på dem som har det värst?Anf. 15 () replik:Fru talman! Vi lägger bördan därför att vi måsteklara utgiftstaket. Det är vårt problem. Det var ettutgiftstak vi ärvde från en annan majoritet, Socialde-mokraterna och . Om det hade funnit en litestörre budgeteringsmarginal, hade vi tagit ur den.Men den hade de andra två partierna tyvärr redanförbrukat. Det var lite synd. Detta är svaret.Vi tror att vår politik skall ge nya jobb, att vi skallfå ned arbetslösheten. Men vi kan inte inteckna verk-liga utgifter för arbetsmarknadspolitik med hopp omatt vi får 50 000 nya jobb på grund av sänkttjänstebeskattning. Det var det som ledde fram tillbudgetmoraset när var med i regeringen, tecknade in förväntade positiva effekter somfinansiering. Så kan man inte göra.Sådant gjorde man inte på den gamla tid,tecknade in utgifter med förväntade positiva effekter.Först skall man se till att få effekten, riktiga pengaratt betala med. Det är så ni måste göra, förslag, som gäller 2 100 miljoner, kommer attdriva ut oerhört många människor i öppen arbetslös-het. Ni tar de pengar som skall användas för att pressaned arbetslösheten i storstädernas invandrarområden.De pengarna sopar ni bort. Det kommer att få ödes-digra sociala konsekvenser i de områdena. Det är detni missar. Ni måste också se storstadsproblemen, somvi måste lösa, även om ni är ett landsbygdsparti.Glöm inte det, grunden har ni en del positiva saker i ert förslag.Ni är inte som de blå löftesgivarna, som bara blåserupp ballongen. Ni försöker att hålla en närmare kon-takt med jorden. Det är bra i er politik. Men ni stårliksom i spagat, ni vet inte riktigt om ni står på väns-ter eller höger ben. Det är ert klassiska dilemma. har många positiva saker. Vi kan lyssna på er. Menakta er, dåligt sällskap fördärvar, som mamma sadetill mig en gång. Håll er till en jordnära politik förjobb.Anf. 16 () replik:Fru talman! Jag vet ingen som kan prata runt icirklar på så som . Den endasom i debatten har nämnt storstadsområdenas pro-blem över huvud taget är faktiskt jag. pratade jag t.ex. om den ödesdigrabostadsbristen i , som drabbar så mångavanliga människor. Det nämnde du inte ett ord om iditt anförande, de arbetslösa handlar det om att hitta en vägut ur problematiken. Vi har pengar för att finansieraersättning till de arbetslösa som behöver det. Men demåste också se en väg ut, som ger hopp om framti-den. Vi har bra förslag som går att genomföra snabbt,som i våra grannländer med ungefär liknande villkorbevisligen har gett nya jobb. Dessutom har vi förslagsom handlar om hur man skall kunna finansiera enutbildning även för de vuxenstuderande. Vi pratarockså om hur viktigt är och vilkenbefrielse det har varit för många människor. Innan harde inte sett någon väg för att få en högre utbildning.Vi lägger också extra pengar på att kunskapslyftetskall kunna utvecklas. Det finns både förslag ochfinansiering.Centerpartiet är ett borgerligt parti. Vi har gått tillval på att byta regering, och det står vi för. Men vikombinerar det med ett socialt ansvar. Det är det somgör oss till ett mittenparti. Vi skulle aldrig kunnatänka oss att höja högkostnadsskyddet för de männi-skor som har det som mest besvärligt. Det gör att vikonkret står med båda fötterna på jorden och är mersanningsenliga än t.ex. Hos Vänster-partiet handlar det mycket om retorik.Anf. 17 ():Fru talman! Vi liberaler har en vision om ett sam-hälle där människor får bestämma mycket mer självai sina liv och i sin vardag. Det handlar mycket omjobb och ekonomi. Man skall ha jobb och därmedegna pengar. Den ekonomiska politiken måste ledatill välstånd. Hur vi hanterar ekonomin har mycketstor betydelse för om människor i sin vardag kanbestämma mer själva.Människan är alltings mått. Det måste vara män-niskan, inte systemen, som är det viktiga. Med nyatider kommer nya problem men också nya lösningar.Då kan man inte bita sig fast i det gamla och tycka attsystemen är viktigare än de människor som till slutkanske misshandlas i systemen.Vi liberaler tycker att det är viktigt att hela Sveri-ge skall växa. Så är det inte . Klyftorna växer ivåra storstäder, mellan city och förort, mellan välbär-gade områden och invandrartäta betongförorter.Klyftorna växer mellan stad och landsbygd, mellannorr och söder, mellan avfolkningsbygd och tillväx-tregioner. Vi vill framför allt förbättra villkoren förjobb och företagande och egen utveckling. Vi tyckeratt det är dags att gå från lokaliseringspolitik ochbidragstänkande till en mobiliseringspolitik med ettmöjlighetstänkande.Ett annat viktigt område för att människor skallkunna bestämma själva är jämställdhetspolitiken.Efter 132 år med liberalt jämställdhetsarbete harmycket förändrats. Kvinnor är myndiga och har röst-rätt. Vi har rätt att arbeta även när vi är gifta, och vikan välja vilket yrke som helst. Vi kan t.o.m. få de-battera ekonomisk politik, ifall vi inte har valt ettsocialistiskt parti förstås. Män har rätt till föräldrale-dighet och kan forma sina liv mer än vad dekunde . Men mycket återstår att göra.För oss är det viktigt att man använder genusglas-ögonen i det politiska arbetet och ser till att skapamöjligheter. Många av våra förslag handlar just omdet.Vi föreslår slopad sambeskattning för förmögen-het. Kvinnor och män skall betala skatt själva, inteefter vad den andre har för inkomster eller besparing-ar.Vi föreslår att man återinför barntillägget i vuxen-studiestödet. Det gör att många fler kvinnor har rådoch möjlighet att komplettera sin utbildning. Vi före-slår t.ex. förbättringar i rättshjälpen, som främstkommer att gynna kvinnor i civilprocesser, t.ex.vårdnadstvister.Ett tredje viktigt område är miljöpolitiken. Denkristna förvaltarskapstanken är liberaler-nas utgångspunkt i miljöarbetet. Den enes frihet fårinte inskränka andra människors frihet i framtiden.Därför har vi som lever nu ett ansvar för miljön införkommande generationer. Vi har rätt att bruka meninte förbruka.Det är viktigt att vi ser att miljöförstöring intekommer med automatik. Det är en produkt av vilkasystem vi väljer att bygga upp och vilka system män-niskor verkar i. Vi är övertygade om att demokratioch marknadsekonomi är den bästa garanten, både förökat välstånd och utveckling men också för att ut-vecklingen kan ske i samklang med naturen. Vi skallanvända marknadsekonomin och demokratin för attskapa vettiga styrmedel.Staten skall göra det som marknaden inte gör bätt-re, som vi skriver i vår motion. Den skall skydda denhotade änglamarken, som ingen äger men alla älskar.Därför skall staten självklart sätta av pengar för attskydda unika biotoper och ekosystem och köpa inmer skog.Fru talman! befinner sig i en relativt godekonomisk situation. Den svenska ekonomin gårbättre än väntat just . BNP-ökningen går fortare änvad prognoserna har visat. Tillväxten ärfortfarande hög i . Den återhämtar sig i Asien.Utvecklingen inom går också mycket bra.T.o.m. i har den ekonomiska konjunkturenblivit bättre under våren.Sammantaget betyder det att prognoserna harkunnat skrivas upp igen. Men man skall komma ihågatt det görs från den nivå som de skrevs ned till undervintern. De prognoser vi har är fortfarande intetillbaka på samma nivå som de prognoser regeringenutgick från när man lade fram den budget som vilever med just nu.Slutsatserna för oss liberaler är inte att vi baraskall leta rätt på det dåliga. Slutsatserna är inte heller,som de tycks vara för regeringen, att man skall sättasig ned på rumpan och bara vänta in de goda tiderna.Slutsatsen är att det är nu det finns möjlighet att göraviktiga reformer. Det är nu det finns möjlighet attgöra viktiga förändringar.Sverige har fått mycket beröm av olika internatio-nella utredningar. Senast var en delegation från IMFhär, och man pekade på mycket bra reformer som vihar gjort i Sverige.Detta är någonting som vi har gjort under 90-talettillsammans över blockgränserna t.o.m. i vissa fall,men den borgerliga regeringen började att genomföraen lång rad strukturreformer. Socialdemokraterna ochden borgerliga regeringen gjorde tillsammans vissaförändringar gemensamt över blockgränserna. Densocialdemokratiska regeringen har sedan fortsatt attgöra ett bra saneringsarbete.Vi har anmärkningar på hur man har genomförtdetta med för mycket skattehöjningar och en del be-sparingar som vi tycker har varit orimligt utformade.Men i grunden har vi dragit åt samma håll, och detskall vi vara stolta över . Men vi skall inte sätta ossned och säga att vi är färdiga, utan vad vi skall göraär att se till att bädda för framtiden på ett mycketbättre sätt än tidigare.Alla vet att efter goda tider kommer dåliga. 80-och 90-talens erfarenheter visar att svängningarna ide offentliga finanserna bara blir starkare och starka-re. Uppgången går fortare, men nedgången blir destokraftigare. Vi måste reformera det sätt som densvenska ekonomin fungerar på för att den skall blihållbarare för konjunktursvängningar och för attmänniskor även i lite sämre tider skall kunna behållasina jobb och tjäna egna pengar. Vi skall inte behövatillgripa drastiska, ibland panikartade, nedskärningaroch skattehöjningar.Socialdemokraterna brukar ju tala väldigt mycket- vi har ju just haft Europaparlamentsval och kanskefortfarande är inne i den diskussionen rätt mycket -om de socialistiska regeringarna som styr runt om iEuropa. Särskilt vill man ju gärna spegla sig i denframgångsrike några dagar sedan kom det en stor nyhet omatt och , de kanskefrämsta europeiska socialistiska ledarna, har gjort ettgemensamt utspel. Men där ingick inte de svenskasocialdemokraterna, konstigt nog. De kallar det Eu-rope, the third way, die neue Mitte. På något sättkänns begreppen igen, men de får alltid ett nytt inne-håll. Man argumenterar just för låga skatter och av-regleringar, att man måste ha ned de offentliga utgif-terna. T.ex. skriver man så här: Overall the taxationof hard work and enterprise should be reduced. Dåskall man komma ihåg att dessa länder har ett skatte-tryck som ligger väsentligt under det svenska. Vidareskriver man: Public expenditure as a proportion ofnational income has more or less reached the limitsof acceptability. Då ligger man alltså underSveriges nivå.Jag skulle ha sagt det till om hanhade varit här, men jag kan säga det till JanBergqvist: Se nu till att ni inte bara försöker att foto-grafera er tillsammans med de europeiska socialde-mokraterna, utan gör som brukarsäga till er: Lär av Blair!En viktig sak som ni behöver lära er är att budge-teringsmarginalen måste vara betydligt större ochanvändas bara för oförutsedda utgifter. Som LarsBäckström påpekade här förut är budgeteringsmargi-nalen förbrukad för olika typer av hastigt påkomnareformer. Det har inneburit att man för att kunnabehålla utgiftstaken har behövt använda ganskamärkliga metoder, vad man på vardagsspråk skullekunna kalla för att man har behövt tokspara. Det härvisar dels att man måste ha bättre framförhållning, som de duktiga husmödrarna måste ha en reservför oförutsedda utgifter, dels att man behöver minskakonjunkturkänsligheten i statsfinanserna.Vi föreslår därför från liberalerna enutgifts- och inkomststrategi som vi kallar för minus.Vi måste få ned utgiftskvoten och skattekvoten för attvi skall bli mindre känsliga. Men vi måste också,precis som IMF, och kollegerna i EU:sministerråd säger, genomföra strukturreformer.Därför föreslår vi en skattereform. Det skall lönasig att arbeta. Vi föreslår en socialförsäkringsreformsom handlar om att människor skall kunna lita på sinasocialförsäkringar, att det som man försäkrar verkli-gen skall vara försäkrat när den dagen kommer. Vill-koren för människor på arbetsmarknaden som blirsjuka skall vara sådana att de fungerar bra, men detskall också alltid löna sig att arbeta. Vi föreslår re-former för förenklat företagande, för arbetsmarkna-dens funktionssätt och för lönebildningen. Vidareföreslår vi reformer som vi sammanfattar med be-greppet rent spel på marknaden. Men det handlarockså väldigt mycket om konsumentmakt. Vi männi-skor skall inte bara ha inflytande som väljare. Vi skallha ett stort inflytande i vår vardag genom helt egnabeslut men också i vår egenskap av konsumenter. Viskall jaga skattefifflare, inte de som vill betala skatt,och vi skall se till att det lönar sig att vara hederliggenom många typer av förbättrade konkurrensvillkorpå marknaden.Fru talman! Vi folkpartister vill alltså genomföraen skattereform. Det är det många som vill. Det talasväldigt mycket om att det pågår skattesamtal. Dettalas också någon enstaka gång vid dessa skattesam-tal. Vi vill att inriktningen skall vara att det skall lönasig att arbeta, spara och ta risker. Egentligen skullejag inte behöva säga mer, för det här är ju något somär väl känd liberal politik . Som AnneWibble brukar säga: Vi prioriterar att sänka de mestskadliga skatterna först.Vi har också ett förslag om ett förvärvsavdrag. Vitycker att det är ett konstruktivt förslag med tanke påde låsningar som finns i debatten om utformningen avskattesänkningen för låg- och medelinkomsttagaresom kompensation för de extra utgifter som egenav-gifterna har betytt, men också för att kunna genomfö-ra skatte- och avgiftsväxlingen. Det är mycket intres-santa kommentarer som finansutskottets majoritet hartill detta. Om man jämför vad finansutskottets leda-möter skriver under avsnittet där de kommenterar vårtförslag till skattereform och där de själva redovisarsin egen skattepolitik, ser man att de uppenbarligeninte har skrivit om de olika sakerna på samma dag.Detta kanske vi kan återkomma till i några replik-skiften.Vi har också i vårt förslag till skattereform skissatpå vad vi vill göra med de överskott som regeringennu igen har förutspått och som verkar mer sanno-lika än när de förutspåddes . Vi tyckeratt det är viktigt att tala om ungefär vilken inriktningman vill ha på ett sådant arbete.Man kan lära sig mycket av EU-valrörelsen, menen sak som jag tycker att vi verkligen har fått bekräf-tat är att raka besked och tydlighet är någonting sommänniskor uppskattar.Det pågår diskussioner om låg- och medelin-komsttagare, och socialdemokraterna ger löften. Viredovisar vad vi vill göra i det arbetet. Det kallar niför ofinansierat. Ni själva lovar ut skattesänkningar,men ni talar inte om hur de skall gå till. När vi talarom vad vi vill göra, kallar ni det för ofinansieradeförslag. Vi kallar det för varudeklaration. Väljarnakan ju själva tala om vilket de föredrar.Ett annat viktigt område, fru talman, är barnfa-miljerna. Barnfamiljerna diskuteras ganska myckethär. Barnfamiljernas marginaleffekter och fattig-domsfällor är någonting som det talas mer och merom.Vi säger nej till maxtaxa och ja till reformeradebostadsbidrag. Jo, först och främst därför attbostadsbidragen är det stödsystem som ger de margi-naleffekter som staten ansvarar för. Vi tycker att dennaturliga arbetsfördelningen enligt närhetsprincipen,som vi gillar och hyllar, är att staten tar hand om detsom staten har hand om och att kommunerna tar handom det som kommunerna har hand om. Det är ocksåså att bostadsbidragen ger höga marginaleffekter förmänniskor med väldigt låga inkomster. Med maxtax-emodellen måste man först sänka marginaleffektenmed mycket stora belopp för människor med väldigthöga inkomster innan man kan göra någonting förmänniskor med låga inkomster.Detta är alltså vad vi vill. Vi tycker att det vorebra om fler anslöt sig till detta. Vi minns väl alladebatten för om just bostadsbi-dragen då det blev återkrav. Det visade sig då tydligt isvart på vitt vilka effekter inkomstprövade bidrag har,inte behovsprövade utan inkomstprövade.Skamligt, ministern, sade . Det harvi väl inte glömt. Då trodde ju alla att detta var endebatt som skulle leda till att man ville genomföra enreformering av bostadsbidragssystemet. Men rege-ringen återkom med någonting som inte ens är attbenämna som en tummetott. Och ,som man då trodde helt skulle ändra sig och lägga omstil, föreslår mer inkomstprövning. Skamligt, minis-tern, sade och kom tillbaka med ännumer av samma sak.Mer fattigdomsfällor och mer statligt förmynderidär man inte kan förbättra sin ekonomi - det är möj-ligt att det är etik, men det är ingenting som jag ficklära mig i söndagsskolan i alla fall.Fru talman! Det finns ett antal andra områden iden här budgeten som jag skulle vilja lyfta fram.Politik är inte bara att vilja. Det är också att välja. Närman med en ekonomisk inriktning som skapar förut-sättningar har lagt grunden för en bättre ekonomi, ettbättre välstånd, måste man också inom ramen för deoffentliga utgifterna våga välja de viktiga verksam-heterna. Vi satsar på att det som kommuner ochlandsting har hand om när det gäller vård, äldreom-sorg, skola och utbildning är det som kommuner ochlandsting också måste använda sina pengar till. Demåste se till att göra rätt saker på rätt sätt. Då får vibetydligt mer valuta för våra skattepengar, och vibehöver inte ta ut så mycket i skatt. Det tycker jag ären viktig grundläggande poäng.Vi måste också på den statliga sidan satsa mer påhögre utbildning, på fortsatt utbildning efter dengrundläggande skolan. Då handlar det både om kva-litet i den högre utbildningen och vuxenutbildningenoch om att skapa möjligheter för människor. Vi villdärför minska omfattning, för attdärmed få bort de stora kvalitetsproblemen. Men vivill också se till att genomföra ett rättvisare studi-estöd. handlar i väldigt stor utsträck-ning om att människor som har bra a-kassa kan stude-ra utan att få sin ekonomi försämrad. För dem somdäremot inte har bra a-kassa, eller som inte har någona-kassa alls, är studiestödssystemet betydligt sämre.Vi vill återinföra barntillägget och ha en delvisegen finansiering för alla. På så sätt kan vi förbättraför dem som verkligen behöver fortsatta studier. Medett nytt utbildningskonto och möjlighet till friår mitt ilivet kan vi också skapa möjligheter för förkovran påhögre nivå senare under livet.Fru talman! Det finns ytterligare ett antal budget-poster som jag skulle vilja peka på. Det gäller bistån-det. Debatten har varit mycket hård . Vilägger mer pengar på biståndsanslaget. Jag sade förut att vi behöver genomföra ensocialförsäkringsreform. Är det någonting som in-dragningarna i änkepensionen visar är det just det.Människor måste kunna lita på sina försäkringar ävennär staten är inblandad. Jag tycker att Vänsterpartiethar mycket att svara för där.En tredje sak är högkostnadsskyddet. Varför ärdet de gamla och sjuka som skall betala när medicin-kostnaderna springer i väg? Varför genomför meninte strukturreformer så att de som faktiskt kan taansvar för kostnaderna också får göra det?Det fjärde området är människor med handikapp.Vi vill återställa assistansreformen. Det kan låta somom det handlar om teknikaliteter, men vad det hand-lar om är att de allra mest utsatta människorna, somäntligen fick den frihet och värdighet som den per-sonliga assistansen innebar, skall kunna veta att det ärnågot som också gäller. Den friheten och värdighetenskall vi politiker inte ta ifrån dem.Fru talman! Ekonomi är inte bara pengar. Det ärju människor det handlar om. Men ekonomin skaparmöjligheter. Ekonomin är ett medel. Och vi vill skapamöjligheter för människor att bestämma mer själva.Då måste man vårda de välståndsbildande krafterna.Det är det som är inriktningen på vår ekonomiskapolitik.Fru talman! Jag yrkar bifall till reservation 3 ochreservation 17.Anf. 18 () replik:Fru talman! Det är genomgående för de tre bor-gerliga partierna, och även frånFolkpartiet, att man talar länge och väl om den sänktaskatten. Sedan fyller man på med de trevliga refor-merna. Men hur får ni detta att gå ihop? Då sparar nipå annat, säger ni. Men berätta då, som jag ocksåuppmanade , om månens baksida. Be-rätta hur era besparingar slår.Ni skall spara på bostadspolitiken. Ni skall sparain på räntebidragen. Hur på-verkar det hyresgästerna, hyresnivåerna? Ni skall ta in påatt låta något slags försäkring ta över trafikskadorna.Det är en jättelik systemförändring ni skall genomfö-ra. Den är oerhört tekniskt komplicerad. Där rakar niin - geschwint. Ni skall ta in2 på att minska arbetsmarknads-politiken. Vad händer med alla arbetslösa som då intefår sin utbildning? Det blir ökade kostnader för soci-albidrag och a-kassa.Ni trollar ju! Ni häller, som jag sagt tidigare, sexliter vatten i en femlitershink. Det är ett oerhört akt-stycke. Ni förvandlar hundringen till tre femtiolappar.Berätta hur detta fungerar! Hur skall det teknisktgenomföras med den här trafikförsäkringen? Tror niverkligen själva att man kan genomföra en sådanreform ? Tror ni att man kan förhandlafram detta?Ni pratar om FINSAM, att man skall samordnaoch lägga samman. Ni vill ju ha en uppspaltning avförsäkringssystemen, ett ännu krångligare system dären skall gå på den försäkringen och en annan på denandra. Det är motsatsen till vad ni annars säger. Nihar oerhört mycket att förklara. Men försök att förkla-ra era besparingar, hur de slår. Då kanske väljarnakan ta ställning till er politik.Anf. 19 () replik:Fru talman! Vårpropositionen handlar om denekonomiska politikens inriktning och beslut om ut-giftstaken. För att komma fram till vilket utgiftstakman föreslår visar man vilka ramar man har för re-spektive utgiftsområde. Jag skall gärna redovisa be-sparingar. Men väldigt mycket av det som omnämns ivåra motioner är ju sådant som vi har haft i partimo-tioner tidigare. Det borde därför vara någorlunda välkänt vad det går ut på.Vad gör är att han begär av oppo-sitionen att vi i våra budgetmotioner skall vara betyd-ligt mycket mer detaljerade, och ha konkreta förslagmed genomförandeplaner och allt, än vad regeringenoch majoriteten är. Varför skall oppositionen i sinamotioner ha sådana texter som man inte kräver attmajoriteten, regeringen, skall ha? Det är klart att detfinns underlag. Men i den här vårbudgeten är det intetänkt att man skall redovisa allting. Vi har talat omdetta i utskottet. Jag kan bara säga att är det så detskall vara kan vi självklart göra det. Då kan vi ha denallmänna motionstiden i stället för på hös-ten.Vi föreslår att människor inte skall gå på likamycket av arbetsmarknadsutbildningar. Jag tror attdet är ganska väl underbyggt nu från alla möjligaolika rapporter att det är den rätta vägen att slå in på.Ni själva skär ju ned en del där. Vi skulle däremotkanske vilja veta på vilket sätt ni har tänkt er att sparalångt över en miljard på väganslaget - något som intestår nämnt med så mycket som ett halvt ord i vårpro-positionen.Att FINSAM skulle vara genomförbart är välganska självklart med tanke på hur väl genomarbetatdet är. Så det förstår jag inte heller vad har för problem med.