prot · GM0950 · 1999-02-04 00:00:00 — Dessutom har virapporteringskrav på dem. Jag är faktiskt övertygadom att våra myndigheter är ganska lyhörda. Dessutomär jag övertygad om att polismyndigheterna när detgäller den här frågan är mycket engagerade. Så jagkänner inte samma oro för att detta skulle vara enfråga som på något vis behandlas långdraget hospolismyndigheterna.IrakAnf. 38 (m):Fru talman! Detta är en fråga till statsrådet rör den humanitära situationen i . Man kanväl utan att överdriva säga att det är något av en hu-manitär tragedi som äger rum inne i när detgäller befolkningens möjligheter att försörja sig,utbilda sig och ha normala levnadsomständigheter.Jag ser det som ett stort moraliskt dilemma omman liksom skall plåga ihjäl ett folk därför att de haren diktator över sig som de inte själva har valt. Detbörjar , tycker jag, bli tid att försöka ompröva poli-tiken något - utan att därvid gå ifrån FN:s resolutio-ner rörande . Man kan se att FN:s sätt att fungeranär det gäller food-for-oil-programmet inte alltid är sådär väldigt konstruktivt. Har tänkt sig attompröva sin politik och sin hållning i den här frågan?Det finns lite olika uppfattningar även inom säker-hetsrådet.Anf. 39 Statsrådet ():Fru talman! När satt i säkerhetsrådet i fjolmedverkade vi till - vi tog faktiskt initiativ till - skulle utöka den kvot av försäljning av olja frånIrak som sedan kan användas för att skaffa medicineroch livsmedel för befolkning. Det är den vägenvi tycker att vi skall gå, att som vi hållerfast vid sanktionsvapnet mot regimpå andra sätt försöka lindra befolkningens lidande.Det är klart att det är väldigt svårt när man vidbrott mot sanktionsresolutionerna utövar krigiskahandlingar eller straffhandlingar att civilbefolkningenockså drabbas och att vi ser detta på bildskärmen.Sveriges politik är att på alla sätt medverka till att fåSaddam att följa säkerhetsrådets resolutionereftersom innehav av massförstörelsevapen ärhot mot omvärlden. Men skall vi göra vadvi kan, och vi gör rätt mycket - liksom även Gustafvon genom sin närvaro ibland i norra - förcivilbefolkningen.Anf. 40 (m):Fru talman! Jag tycker också att man skall gå denväg som statsrådet anvisar. Men jag tycker att FN:smandat när det gäller den humanitära hjälpen är försnävt och fyrkantigt. Man tvingas alltså köpa spann-mål och sådant utanför gränser och sedan förain och dela ut. Man gör ju hela folket till bidragstaga-re till slut i stället för att försöka få i gång något slagsinkomstgenererande verksamhet inom landet medhjälp av egna pengar, som det ju är fråga omeftersom det är deras egen olja. Här tycker jag att FN,och det vill jag direkt säga mycket klart och öppet,har ett felaktigt handlingssätt. Man gör ju hela Iraktill bidragstagare på det här sättet. Och vad händersedan? Den frågan vågar man ju ännu inte ställa, förman ser ännu inget "sedan".Anf. 41 Statsrådet ():Fru talman! Det kanske är lite svårt att diskuteravilka krafter som skall generera tillväxt och socialvälfärd när man befinner sig i denna situation avstenhård diktatur där man bryter mot FN-sanktionernaoch därigenom underförstått hotar omvärldens fred.Men det som tar upp, civilbefolk-ningens lidande, står mycket i centrum för vår Irak-politik. Vi kommer tillsammans med enskilda organi-sationer och andra att fortsätta försöka lindra dettalidande som befolkningen oförtjänt utsätts för avSaddam i . 42 ():Fru talman! Jag vill ställa en fråga till utbild-ningsminister . gavregeringen klartecken till byggandet av Fysikcentrumi . Det är ett centrum som syftar till attsamordna den utbildning och forskning inom ämnetfysik som bedrivs vid Kungliga tekniska högskolanoch . , som är ettviktigt tillskott i den högre naturvetenskapliga utbild-ningen, kan ta emot 1 700 studenter varje år.Det har varit en utdragen process med flera rätts-liga prövningar som startade . Många blevglada över regeringens beslut . Detgäller forksnings- och utbildningsvärlden och inteminst Byggettan i , som har en hög ar-betslöshet. Byggandet av skulle ge 400jobb.Nu finns en ansökan om ny rättsprövning somskapar osäkerhet. Min fråga lyder: Är utbildningsmi-nistern beredd att påskynda byggandet av Fysikcent-rum när den rättsliga processen är avslutad?Anf. 43 Utbildningsminister ():Fru talman! Naturligtvis kan jag inte ge mig in iden process som har satts i gång med ett nyttöverklagande. Det vore alldeles för oförsiktigt avmig. Men ur ett utbildningspolitiskt perspektiv ser jagju byggandet av ett som väldigt angelä-get för och för Kungliga tek-niska högskolan. Det gäller möjligheterna att sam-ordna institutioner och att också innehållsmässigt fåsaker och ting att hända i och med att man kommer inärheten av varandra.Regeringen har fattat sitt beslut, men pågår denprocess som måste pågå när vi har fått det överkla-gande som har kommit. Jag hoppas att det slutar påett bra sätt för , för och förutbildningspolitiken.Anf. 44 ():Fru talman! Jag får tacka för det positiva svaret.Den rättsliga processen har sin gång, och självklartkan inte ministern gå in och påverka den. Men det ärviktigt att det blir tydligt för forsknings- och utbild-ningsvärlden att utbildningsministern anser att dettaär ett angeläget bygge.DjurrättsaktivisterAnf. 45 ():Fru talman! Jag har en fråga till justitieministern.Det är mycket oroande att alla de brottsliga handling-ar - olaga hot, förföljelser och stora egendomsskador- som utförs av militanta djurrättsaktivister ökarruntom i vårt land. Vi har ju konstaterat att både per-sonal och många företagare lever i ständig oro ochpress. En del ger upp sitt företagande.En grund för den här verksamheten är ju bl.a. ansöker hos omverksamheten. Min fråga är: Kan ministern tänka sigatt pröva frågan om att sekretessbelägga de handling-ar som gäller ansökan till de försöksetiska nämndernaför att om möjligt minska dessa tragedier runt om ivårt land? Jag känner personligen mycket väl tilldem.Anf. 46 Justitieminister ():Fru talman! Jag delar helt upp-rördhet, för jag tyckte att jag kunde uppfatta att detfanns en sådan bakom, över den typ av aktivitetersom en del djurrättsaktivister ägnar sig åt. I mångafall är det fråga om mycket grov kriminell verksam-het som inte bara riktar sig institutioner utan ocksåmot enskilda människor. Det har lett till personligatragedier för många. Jag vill dessutom passa på attsäga att jag beklagar att inte alla partier i riksdagenhar intagit samma entydiga ståndpunkt; att vi inteaccepterar denna typ av aktiviteter.När det gäller den väldigt specifika frågan somÅke ställer måste jag gå tillbaka och sehur sekretessreglerna är utformade när det gäller dentypen av ansökningar och om det är så att det intefinns möjlighet att av t.ex. säkerhetsskäl ha ensekretessbeläggning av handlingar som vid utläm-nande kan leda till säkerhetsrisker. Om så inte ärfallet kan det finnas anledning att fundera över omdet är en åtgärd som kan vidtas för att skydda männi-skor som utsätts för denna typ av brottsliga handling-ar.Anf. 47 ():Fru talman! Jag tackar för svaret och hoppas på enfortsatt positiv utveckling av just denna fråga.Utbyggnad av små universitet och högskolorAnf. 48 ():Fru talman! Jag har en fråga till utbildningsmi-nister . Den gäller satsningarna på desmå universiteten och högskolorna och satsningen påatt hela skall leva.I de delar av landet som inte har något stort uni-versitet inpå knutarna har det byggtsupp ett antal små universitet och högskolor. Det harvisat sig att de har en mycket positiv och betydelse-full roll för bygdens utveckling. Jag kommer självfrån och har med egna ögon kunnat se hurhögskolan är en motor för utvecklingen.Jag undrar om statsrådet delar den här uppfatt-ningen och i så fall om han kommer att driva på den-na utveckling.Anf. 49 Utbildningsminister ():Fru talman! Jag tackar för frågan. Jag måste sägaatt jag helt delar utgångspunkter.Det som vi gör, nämligenatt bygga ut högre utbildning över hela landet, har satti gång oerhört spännande processer. I regioner i Sve-rige som har haft mycket dystra framtidsut-sikter börjar det hända saker kring högskolan, intebara i högskolan utan också i näringslivet kring hög-skolan. är ett bra exempel. Starten av enhögskola där - en långsiktig satsningfrån statens sida - ger effekt i form av en högskola avmycket bra kvalitet men också ett näringsliv kringhögskolan där kopplingen till högskolan är mycketstark. Det är alldeles klart att den utvecklingen ochden satsningen kommer att fortsätta. bygger vi uthögskolan med 16 000 platser. bygger vi utden med lika många platser. Vi är alltså mitt inne i enmycket spännande utveckling på högskoleområdet.Anf. 50 ():Fru talman! Jag tackar för det. Det är bra att vi äreniga om det. Flera av dessa högskolor har i dagerfarenhet av denna positiva utveckling. Som statsrå-det säger gäller det ju inte bara högskolan själv utaninte minst samhället runt omkring. Men det skullekunna vara bra att ta vara på dessa positiva erfaren-heter och att hitta positiva exempel. Jag undrar omdet finns någon sådan tanke hos regeringen att ta varapå de positiva erfarenheter som finns och se vilkafaktorer det är som är avgörande för att man skall få igång denna positiva utveckling.Anf. 51 Utbildningsminister ():Fru talman! Vi följer utvecklingen mycket noga ilandets alla regioner och ser vilken betydelse hög-skolan har. Vi ser också till att förstärka utvecklingengenom att, som under den förra mandatperioden, setill att alla högskolor nu också har en del fasta forsk-ningsresurser, så att de också blir en intressant mot-part i regionen för samarbetsprojekt med näringslivetoch andra. Den utvecklingen följer vi mycket nogaoch ser till att förstärka den genom att bygga ut anta-let utbildningsplatser.I alla landets regioner har vi ett oerhört stort in-tresse riktat mot högskolan, och det är en styrka förhögskolepolitiken. Inte har alla ställt uppså mycket för högskolan i regionerna.Sedan har vi politiskt väldigt olika åsikter, och dethar ju varit skillnader i kammaren mellan dem somtycker att man skall bygga ut i regionerna som vi hargjort och ni har gjort och dem som håller emot ochtycker att man bara skall satsa på de stora traditio-nella universiteten. I fråga om detta finns det en poli-tisk konflikt som naturligtvis kommer att märkasunder mandatperioden.Nordiskt samarbeteAnf. 52 ():Fru talman! säger jag i denna talarstol iriksdagen att det är sämre att bo i glesbygden än istorstaden . I ett fall skall jag ändra mig.Jag ställer frågan till kulturministern.Jag kan gå in på mitt rum här i ochse CNN och se vad som sker i , i och ihela världen. Men om jag skall se vad som sker iNorge eller i , då ser jag ingenting. Våranordiska länder finns inte representerade i husets TV-anläggning och nästan inte i hela landet. När jagkommer hem till kan jag slå på norsk TVdirekt via taket och dansk TV via min parabol. Vartär det nordiska samarbetet på väg när det gäller in-formationen mellan de olika länderna? När vi talarom försvar, utbildning eller något annat här i huset såtalar vi om nordiskt samarbete, men vi vet inte ensvad som sker i våra nordiska grannländers parlament.Anf. 53 Kulturminister ():Fru talman! Detta har ju varit en fråga i det nor-diska samarbetet som har stötts och blötts ,och det har varit väldigt svårt att komma framåt. Vihar också haft en särskild utredning se-dan som leddes av den förre Osloambassadören och som lade fram ett antal mycketintressanta förslag som dock juridiskt har varit myck-et svåra att realisera.Det som hjälper oss och som gör att vi slutli-gen kommer att nå ända till är teknikut-vecklingen, därför att digitaliseringen kommer ganskasnart att innebära att till att börja med delar av landetoch förhoppningsvis hela landet skallkunna se grannlands-TV. Det finns mycket långtgå-ende förberedelser bl.a. i i samband med att dedigitala TV-sändningarna kommer i gång där senareunder året.Anf. 54 ():Fru talman! Tack för svaret. Det var intressant.Norsk TV finns redan i . Det som jagsade var att jag skulle vilja ha det till Stockholm.Anf. 55 Kulturminister ():Fru talman! Jag tror att tekniken kommer att inne-bära att också stockholmare kommer att få se det.Unga akademikers flytt från SverigeAnf. 56 ():Fru talman! dräneras på nyckelpersoner.Så löd rubriken i tisdagens . Jag villdärför ställa en fråga till utbildningsministern medanledning av detta.En färsk undersökning visar att av de nyut-bildade akademikerna lämnade 1998. Densiffran var 1990. Tendensen verkar alltså varaklar. Framför allt högutbildade naturvetare lämnarlandet i allt större utsträckning som alltfärre återvänder.Fru talman! Jag vill därför fråga utbildningsmi-nistern följande:Delar ministern min oro för utvecklingen, och vil-ka förändringar i den svenska politiken vill ministernrekommendera ministerkollegerna för att motverkaden negativa strömningen?Anf. 57 Utbildningsminister ():Fru talman! Jag ger mer än gärna rekommenda-tioner och råd till mina ministerkolleger, så får vi seom vi kan få en intressant diskussion i regeringen.Vi har ju en utveckling på högskoleområdetsom innebär att vi utbildar väldigt många inom natur-vetenskap och teknik, och vi ser en utveckling på t.ex.civilingenjörssidan som är formidabel i form av vilkasom kommer ut. har antaletutexaminerade civilingenjörer ökat . Underkommande år har vi en ökning igen. Sam-tidigt har vi bakom oss då vi har upp-muntrat unga människor att söka sig ut i världen föratt skaffa sig erfarenheter, lära sig språk och ta enpositiv del av internationaliseringen. Det ser vi nu iform av att ungdomar är mer rörliga och vill prova påatt vara utomlands för att få praktik, jobb eller ut-landsstudier. Det ser jag som i grund och botten enfördel för ett land som som har byggt sittvälstånd på internationella kontakter och internatio-nell handel.Det är klart att vi skall ha villkor i somgör att människor vill bo, leva och utbilda sig här. Jagtror att vi i huvudsak har väldigt bra villkor i Sverige.Men det är klart att en internationell utveckling somförändrar förutsättningarna också kommer att få åter-verkningar på politiken. Men domedagsprofetior trorjag inte alls stämmer in på den verklighet som vi ser idag.Anf. 58 ():Fru talman! Jag blir lite orolig när utbildningsmi-nistern inte ser att det är ett problem när tusentalsvälutbildade ungdomar lämnar landet somstora företag flyttar utomlands. Detta måste ju i san-ning vara ett bekymmer. Därför vill jag trots allt frågaministern:Finns det inte en koppling mellan hög utbildning,stor studieskuld för individen och hög beskattningoch därmed låg nettoinkomst? Kan det vara ett skältill förändring?Anf. 59 Utbildningsminister ():Fru talman! Jag tror absolut att människor vägerin väldigt många saker när de funderar på vad de villgöra av sitt liv och om de skall vara utomlands enperiod eller inte. Men det stämmer ju inte när riks-dagsledamoten säger att tusentals ungdomar lämnarlandet som om det vore en flykt på gång. Det som viser är att unga människor som har skaffat sig en brautbildning, och som kanske jobbar i en koncern somfinns i men också har sin verksamhet i mångaandra länder, under av sitt liv också jobbarutomlands.Det är klart att vi måste ha ett samhällssystemsom är konkurrenskraftigt i förhållande till omvärl-den. Det gäller då skatter och välfärd. Men människortittar också på helhetsbilden och ser till vad man fårför de skatter som betalas in.Det är också viktigt för oss att se till att vi har ettutbud, att vi har välutbildade människor, som stäm-mer överens med näringslivets efterfrågan. Detta äroerhört viktigt om vi skall få ett sprudlande närings-livsklimat framöver. Men när det påstås att det i Sve-rige finns en flykt av välutbildade människor utåt föratt slippa och det system som vi harmåste jag säga att det inte är sant. Vad vi ser är en delav internationaliseringen som, tror jag, i grund ochbotten är positiv för och för många andraländer.UppehållstillståndAnf. 60 ():Fru talman! Jag skulle vilja ställa en fråga tillstatsrådet . Den lag som trädde i kraft ijanuari 1997 gör det svårt för föräldrar till invandrarei att få uppehållstillstånd om det har gått merän barnen fick permanent uppehållstill-stånd. Jag är medveten om att statsrådet inte kansvara på frågor om enskilda utvisningsärenden. Menär det rimligt att invandrade barn som etablerat sig iSverige - kanske fem barn i en barnaskara på sju -inte skall få möjlighet att ta hand om sina gamla sju-ka, senila föräldrar på grund av att de inte får uppe-hållstillstånd i ?Anf. 61 Statsrådet ():Fru talman! Regeln är att familjen skall hållassamman. Där ingår föräldrar och barn upp till 18 år.Jag känner inte till så många fall där man förvägrarmänniskor att förena sig med sina familjer.Anf. 62 ():Fru talman! Jag vill inte dra in enskilda ärendenmen den här problematiken har varit ganska uppen-bar. Det har varit svårt för invandrade etableradesvenskar att efter kanske få sina gamla för-äldrar till . skall "synnerliga skäl" anges,vilket i praktiken betyder att det är så gott som omöj-ligt. Jag undrar om det inte borde ske en lagändringtill särskilda skäl. Är statsrådet beredd att se över denfrågan?Anf. 63 Statsrådet ():Fru talman! Det pågår en översyn ochprövning av vår lagstiftning. Det som har att göramed familjeåterförening är också föremål för sådantarbete, så det kan vi gott tillgodose.SolidaritetsfonderAnf. 64 ():Fru talman! Jag har en fråga till finansministerÅsbrink. Vi hade här i kammaren en debattom tillväxten som inte innehöll några förslag som varspeciellt spännande. Jag tycker att det finns andraförslag som är mer spännande i debatten - förslagsom inte var uppe och som intetagits upp i denna kammare mer än från min sida. Detgäller då de solidaritetsfonder i som har bil-dats av LO:s motsvarighet där. Det har blivit en posi-tiv respons även från näringslivet.Detta är ett sätt att skapa jobb i nya branscher ochatt på så sätt bidra till tillväxten i landet. Sådant härfinns också i . Det finns även spännande exem-pel på engagemang i . Det är alltså inte barafråga om en metod som vi i västvärlden använder.Såvitt jag vet har frågan inte kommit upp i deöverläggningar som sker mellan regeringen och delarav näringslivet och fackföreningsrörelsen. Jag tyckeratt det här är mycket spännande. Det handlar natur-ligtvis om moral och etik och om hur man skall för-verkliga sina ideologier även i fråga om penninghan-tering. Det här är också en mycket viktig tillväxtfrågasom jag nog tycker borde tas upp från finansminis-terns sida.Anf. 65 Finansminister ():Fru talman! Jag tycker att det här är en mycketviktig fråga. Själv tog jag upp den i ett anförande förnågra dagar sedan. Jag pekar där på vikten av att vikan mobilisera ett nationellt kapital, ett sparande iSverige, som vi kan använda för att äga företag. Detär inte så att vi motsätter oss alla förändringar ävenöver nationsgränserna när det gäller ägande och verk-samheter. Vi skall ha ett tillräckligt stort nationelltägande så att vi även kan ha ett starktinflytande över företag som är verksamma i ,ibland också på andra håll.Då gäller det inte bara skattefrågor, som man villgöra gällande från en del håll - de kan spela en roll;det vill jag inte förneka. Men det är också viktigt atttitta på de regler som ibland kanske är onödigt re-striktiva när det gäller möjligheter att använda befint-ligt kapital för ägande i våra företag.Jag har pekat på AP-fonden som jag menar kring-gärdas av ålderdomliga restriktioner. Där ser jagkanske större möjligheter nu att komma fram jämförtmed hur det var . Jag har ocksåpekat på de begränsningar som gäller försäkringsbo-lag och banker. Det är en viktig debatt som vi måsteföra. Jag välkomnar att tar upp denfrågan.Anf. 66 ():Fru talman! Jag måste säga att detta är bland detmest glädjande som jag varit med om i denna kam-mare. Det vore verkligen mycket spännande och enriktig framtidssatsning om vi kunde komma i gångmed det här arbetet. Det som sades här är alltså väl-digt positivt. Finansministern säger att han tidigarehar tagit upp detta i ett anförande men det gäller ju attockså gå vidare och ta upp frågan med de parter somdet handlar om.Jag vet att man i , som jag anfört som ettbra exempel, också från statens sida har varit bereddatt göra vissa skattejusteringar. Man kan koppla dettatill det regionalpolitiska stödet och jämföra de härsakerna med varandra. Är finansministern beredd attta ytterligare steg och överväga vad man i det härhänseendet kanske kan göra rent skattemässigt frånstatens sida om det är ett nollsummespel med utgif-terna?Anf. 67 Finansminister ():Fru talman! De forum som jag bäst kan överblickagäller bl.a. skatteöverläggningarna, där möjlighetennaturligtvis finns att ta upp olika slag av skatteföränd-ringar som kan påverka ägandesparande i Sverige.Det kommer säkert upp där men det är lite för tidigtatt säga vad resultatet blir.Som en utlöpare av pensionsreformen för vi dis-kussioner om vilka placeringsregler som skall gällaför AP-fonden. Där ser jag att den mycket hätskadebatt som vi tidigare hade nu kanske är ett passeratstadium. Därmed kan vi mera pragmatiskt föra dis-kussioner om att även AP-fonden fårspela en större roll.På samma sätt kommer frågan att aktualiseras närdet gäller försäkringsbolagen. Jag har där aviserat attregeringen återkommer när det gäller den nuvaranderestriktionen för försäkringsbolag som jag tycker ärotidsenlig. Frågan har också aktualiserats när detgäller banker eftersom nu harlagt fram ett förslag om att lätta på de nuvarandesnäva reglerna.Jag tror alltså att det finns möjligheter att kommafram här och ser fram emot en livaktig debatt och attvi mer kan öppna för svenskt kapital i framtiden.Skuldsanering för världens u-länderAnf. 68 ():Fru talman! Jag har en fråga till statsrådet . Just nu pågår i 80 länder världen över ennamninsamling för en skuldavskrivning 2000. Det här kommer att överlämnas vidG 8-mötet i . Hur ser den svenskaregeringen och dess företrädare på möjligheten för att göra en engångsskuldavskrivning?Anf. 69 Statsrådet ():Fru talman! Vi stöder skuldavskrivningar när detgäller de allra fattigaste länderna. har skrivitav alla sina bilaterala skulder vad gäller de fattigastesamarbetsländerna. Vidare vill vi, och gör det också,medverka till multilaterala avskrivningar - skuldersom man har till internationella banker etc. Senastdeltog vi i en stor skuldavskrivning för ochNicaragua som ju drabbades av orkanen . 70 ():Fru talman! Jag noterar tacksamt svaret här ochhar förhoppningar om att intar en opinions-bildande roll i när det väl är dags.Det är en oroväckande utveckling att i bistånd tillförs , samtidigtsom de avlövas genom amorte-ringar och räntor. Detta är naturligtvis en ohållbarutveckling.Jag välkomnar om statsrådet och den svenska re-geringen kan vara på arenan och bedriva ett opinions-bildande arbete i nämnda riktning.Anf. 71 Statsrådet ():Fru talman! är i högsta grad med där.Inom EU, i FN och på andra håll driver vi hårt fråganom att fattigdomen är den främsta fienden till fred,utveckling och demokrati.MotköpsaffärerAnf. 72 (m):Fru talman! Jag skulle vilja ställa en fråga till för-svarsministern. Vid försvarsindustribeställningar iutlandet tecknas avtal om s.k. motköp - företag ileveranslandet förbinder sig att köpa både militäraoch civila produkter hos företag i beställarlandet;detta för en summa som ungefärligen motsvarar hu-vudaffärens ordervärde. Detta är affärer som är vikti-ga för små och medelstora företag, inte minst i un-derleverantörsledet.I är motköp aktuellt i fråga om bl.a. des.k. Men motköpen av civilaprodukter i den affären går anmärkningsvärt trögt.Detta är också i hög grad aktuellt i JAS-affären iSydafrika.Som jämförelse kan jag nämna att i våra grann-länder och kräver man motköp vid allaupphandlingar över 50 miljoner - i t.o.m.över 25 miljoner.Det har länge hävdats från Näringsdepartementet- även från Försvarsdepartementet, somnu tycks ha tagit över frågan om motköp - att enmotköpspolicy håller på att utarbetas. Jag undrar omförsvarsministern till äventyrs har någon uppfattningom när denna policy skall föreligga.Anf. 73 Försvarsminister ():Fru talman!