prot · GM0962 · 1999-03-03 00:00:00 — TV-mediets stora genomslags-kraft är vi alla överens om, och därför är det så viktigtmed vilket innehåll vi fyller den.Public service, en radio och TV i allmänhetenstjänst, är det vi skall behandla. Det är en radiooch TV som har som mål det gemensammas bästa.Här finns folkbildningsmålet, att det finns programmed intresse för alla grupper i samhället, att pro-grammen är tillgängliga för alla, att innehållet äropartiskt och speglar samhället och kulturlivet i helalandet. Kort och gott en radio och TV med och föralla.Vänsterpartiet ser med stor oro på den kommersi-alisering som breder ut sig i etermedierna. Det är ,enligt vår mening, angeläget att åtgärder vidtas för attgarantera en icke-kommersiell verksamhet. Därför ärvi glada för att ett enigt utskott uttalat att förberedel-ser inför en ny tillståndsperiod för public service-företagen genomförs av en parlamentarisk beredningmed företrädare för samtliga riksdagspartier och att vii betänkandet skriver att de frågor som motionärernaberört kommer att behandlas av beredningen.Vänsterpartiet har två reservationer i betänkandet.Reservation 2 handlar om vikten av att Stockholms-dominansen i de rikstäckande kanalerna bryts, särskiltvad gäller nyhetsförmedling och kulturutbud. Denandra reservationen, nr 11, tar upp frågan om att iutbildningsradions regi inrätta en folkbildningskanal.Jag yrkar, fru talman, bifall till reservation nr 11.Vänsterpartiet har också i sin motion tagit uppfrågan om kryptering av de program som SVT skallsända i det digitala marknätet. Vi tror att en krypte-ring bunden till ett programkort i en förlängning kanmotverka betalningsviljan för TV-licensen. Under ettinledningsskede där tekniken prövas i försöksområ-dena finner vi dock ingen anledning att ordningen nubehöver ändras. Men när marksänd TVkan nås i hela landet bör inte SVT:s utsändningarvara krypterade. Det är viktigt, anser vi, att tillgäng-ligheten knyts till TV-innehavet, som det är i dag.Skrivningarna kring kulturell mångfald, där ut-skottet konstaterar att det inte föreligger några hinderför programbolagen att sända programmed och för homosexuella, ger en tydlig signal attingen skall behöva känna sig diskriminerad av inne-hållet i programtablån på grund av sexuell läggning.De skrivningar som gäller funktionshindrades till-gång till allmänhetens radio och TV har inte hellerföranlett Vänstern någon reservation, eftersom detenligt utskottets uppfattning i och med nästa till-ståndsperiod ingående bör diskuteras hur funktions-hindrades tillgång till medierna kan förbättras.Till skillnad från vill Vänsterpartietutveckla och ytterligare bredda public service. Vi serModeraternas förslag om begränsningar till en kanal iTV och utförsäljning av Utbildningsradion som etthot mot yttrandefrihet och demokratiska värden. Vianser att radiokoncessionsauktioner och privata TV-kanaler inte bidragit till mångfald, utan tvärtom haren enfald i medierna cementerats.Betänkandet rör också våld och möjligheterna förallmänheten att påverka innehållet i medierna. Väns-terpartiet tror att det behövs ett bredare samarbetemellan medier - privata och public service-medier -och mellan länder för att värna en god samhällsut-veckling. Vi tror på en samordnad mediemyndighetdär forskning och samarbete länder emellan etableras.Det räcker inte med att public service i harbra avtal eller att det finns en EU-lagstiftning, inte nunär vi lever i en globaliserad medievärld. De härfrågorna hör först och främst till utbildningsutskottetoch . Men det som kd skriver isina reservationer kan jag också hålla med om.Makten - dagordningen - måste finnas hos all-mänheten. Därför är public service-radio och TV iallmänhetens tjänst så viktig . Den behöver för-bättras och demokratiseras - inte stympas. Det får viväl höra lite närmare om när senare fårordet.Anf. 192 ():Fru talman! Respekten för människovärdet ärgrunden för ett gott samhälle. Demokratin undergrävsom inte människovärdet är en levande del i männi-skors tänkande. Människovärdet som demokratinsstöttepelare hotas om kränkning av människovärdetses som underhållning.Fru talman! Jag vill så här inledningsvis säga attvi kristdemokrater tycker att det är bra att utskottetuttalar att det är naturligt att förberedelserna inför enny tillståndsperiod för public service-företagen ge-nomförs av en parlamentarisk beredning med företrä-dare för samtliga riksdagspartier. Många frågor somberörts i olika motioner kommer att behandlas av ensådan beredning. Det är bra. Jag vill ändå lyfta framnågra områden som vi kristdemokrater tar upp i vårmotion. Jag vill också passa på att säga att det kännstrevligt att också delar Kristdemokra-ternas syn i en del av våra reservationer.Medvetenhet om barns fysiska behov finns i godutsträckning , medan kunskapen om barns psy-kiska och emotionella behov inte är lika god. Vårabarn påverkas inte bara av materiell standard. Vivuxna måste bli mer medvetna om att det i informa-tionssamhället krävs mer av det som skulle kunnakallas inre miljövård. Om vi i vuxenvärlden avstårfrån att skydda, förklara och ge positiva förebilderfylls våra barns sinnen av oro, otrygghet och det somförbereder våld.Televisionen har stora möjligheter att till barnförmedla olika former av kultur. televisionhar därför ett stort ansvar i detta sammanhang. Det ärangeläget att de program som visas, framför allt pro-gram för barn, har en god kvalitet och ett genomtänktpedagogiskt mål.TV-programmen påverkar barnet i hög grad, ochdärför bör våld av alla slag begränsas i barnprogram-men. Det är också viktigt att program med våldsin-slag inte visas de tider man kan förvänta sig att barnser på TV. Varken direkt före eller efter barnprogrambör våldsinslag få förekomma. De flesta rön tyder påatt tittaren på ett eller annat sätt omedvetet eller med-vetet påverkas av underhållningsvåld i medierna.För att vi skall få ännu mer kännedom om effek-terna av medievåldet är allsidig forskning nödvändig.Detta viktiga arbete utförs av bl.a. , som samlar upp en hel del viktig kunskapinom området. Det är bra att insatser görs påområdet och att dessa samlas inom institutioner för atten överblick skall kunna göras, men vi kristdemo-krater vill göra uppdraget ännu mer tydligt och anseratt det är värt stor uppmärksamhet av forskarsamhäl-let. Vi anser att det är angeläget att få klarhet i vilkaeffekter underhållningsvåldet har på tittarna, att un-dersöka om underhållningsvåld är mindre skadligt äns.k. nyhetsvåld och om vissa tittare är mer lättpåver-kade än andra. Det är också angeläget att forskningenkan visa på vilket sätt framför allt barn och ungdomarpåverkas. Vi menar att insatser bör göras från statenssida för att främja sådan forskning som syftar till attvi får mer kännedom om effekterna av medievåldet.Fru talman! Kunskapen om bildvåldets effekterhar ökat . Man har bl.a. kunnat kon-statera att våldsinslagen i medierna kan leda till ag-gressioner hos barn och att medievåldet ger upphovtill rädsla hos barn och ungdomar. kan detinnebära en tillvänjning av själva våldet. Vissa typerav våld upplevs som mindre skrämmande om man serdet gång på gång. I de rapporter som televi-sion skall ge till regeringen angående hurpublic service-uppdraget uppfylls bör utvecklingen avprogram som innehåller våldsinslag följas särskiltnoga. Svaret vi kristdemokrater får är att utskottetförutsätter att såväl som regeringen gör en sådan uppföljning. Vikristdemokrater vill höja ambitionen genom att riks-dagen tydliggör att och rege-ringen särskilt noga skall följa televisionsredovisning av hur företaget uppfyllt sitt public ser-vice-uppdrag då det gäller program och programin-slag med våldsinslag.Vi tog i vår kulturpolitiska motion upp nödvän-digheten av att public service-uppdraget ökar möjlig-heten till delaktighet för människor med funktions-nedsättning. Vad gäller frågor om funktionshindradestillgång till TV är det glädjande att kunna konstateraatt utskottet har enat sig i att det bör vara en förutsätt-ning för ett förnyat sändningstillstånd för SverigesTelevision att kraven på företaget i detta hänseendehöjs ytterligare i jämförelse med kraven i nu gällandetillstånd. Det kan t.ex. handla om att textremsan itextade program läses upp i en särskild ljudkanal föratt därigenom öka tillgänglighetför synskadade. Det kan också handla om att mangenom att sända TV-program över det digitalamarknätet möjliggör hörselskadades tillgång till TV-utbudet.Fru talman! Att ha tillgång till ett rikt språk därman kan uttrycka tankar, behov, åsikter och känslorär också ytterst en demokratifråga. Vilket språk vianvänder i samhället - i olika samtal, i kontakter medvarandra i olika situationer - visar vilken grundin-ställning vi har när det gäller alla människors likavärde och att respektera den enskilda, lilla männi-skan. Språkbruk är som bekant ofta avslöjande.I det sändningstillstånd som regeringen meddelatSveriges , ABoch finns en bestämmelse omatt respektive företag . I de sändnings-tillstånd som ges till andra företag finns däremotingen bestämmelse om god språkvård. För att olikaföretag skall behandlas likvärdigt vad gäller språk-vård bör detta anges i kommande sändningstillståndför och andra eventuellt tillkommande och TV skall göraen uppföljning av hur språkvården beaktas i den verk-samhet som public service-företagen bedriver. Dennagranskning bör intensifieras. Det är naturligtvis vik-tigt med språkvård även i kommersiella radio- ochTV-kanaler. Med hänsyn till frågans betydelse ochmediets genomslagskraft är det naturligtvis lika vik-tigt att reglerna om hög kvalitet kompletteras med ensärskild bestämmelse om språkvård.Vidare vill vi understryka att regeringen, medtanke på det särskilda ansvar som bl.a. journalisteroch etermedier har för språkets utveckling, vid denfortsatta beredningen av villkoren för den privatalokalradion bör förelägga förslag som in-nebär att svenska språket skall främjas och vårdas iden privata lokalradion.Vidare, fru talman, vill jag också kort nämna att viär överens med , om att man inte skall drabbas av ytterligarekostnader när digitala sändningar i marknätet inleds.Detta finns mer utförligt beskrivet i den gemensammareservationen.Jag ställer mig naturligtvis bakom våra reserva-tioner till betänkandet, men för att spara tid här ikammaren yrkar jag bifall endast till reservationerna4 och 7 vad gäller betänkandet 1998/99:KrU3.Jag vill också säga att det i sammanhanget finnsanledning att erinra om att Svenska språknämndenvåren till regeringen överlämnade ett förslag tillhandlingsprogram för att främja svenska språket.Programmet bestod av en hel del konkreta förslag omhur man skulle kunna vara med och stödja och främjasvenska språket. Förslaget till handlingsprogrambereds inom Regeringskansliet.Min fråga till socialdemokraterna blir - för dettorde väl vara de som främst kan ge ett svar, om inte så kanske sedermera i utskottet - hur långt dettaarbete har kommit, var man ligger i processen och omdet finns en tanke på att framöver presentera konkretaförslag vad gäller språkvård och att främja svenskaspråket.Anf. 193 () replik:Fru talman! När pratar om våldpå TV och underhållningsvåld i anslutning till barn-program och på tider då barn kan se på TV kan dettolkas som att public service inte följer sitt avtal ochatt inte fungerar på ett tillfreds-ställande sätt. Jag vill i stället säga att jag tycker attpublic service uppfyller sitt avtal väldigt väl och attGranskningsnämnden också klarar av att granskaSVT:s program.I en sådan här debatt blir det väldigt lätt samman-blandningar mellan kulturutskottets ansvarsområdepublic service, dvs. Kanal och , SVT, och dekommersiella TV-kanalerna. Det är viktigt att viförsöker hålla isär detta. Jag tycker också att under-hållningsvåldet är ett problem, men det är inte ett såstort problem inom public service. Det stora proble-met finns inom de kommersiella TV-kanalerna, ochfrågan är hur vi skall komma åt det. Detta är egentli-gen en fråga som vi i vårt utskott inte har att behand-la. Det handlar om frågor som rör radio- och TV-lagen, som behandlas i konstitutionsutskottet.Jag ville bara klargöra att det inte skall vara ensammanblandning här.Anf. 194 () re-plik:Fru talman! Det är alldeles riktigt att vi inte skallgöra en sammanblandning, . Jag har dock såsent som tagit del av en rapport där har tittat på hur många timmar per veckasom våldsinslag visas i . Man hardå lagt samman samtliga kanaler, dvs. de som liggerutanför public service-avtalet och de som ligger in-nanför detta. Det visade sig - nu har jag mitt pappernere i bänken - att det är runt rena våldsin-slag på TV i de olika kanalerna.Jag menar därför att vi från tydligt skallmarkera att vi tycker att det är viktigt att följa uppvilka kanaler som har våldsinslag. Det är helt rätt attKanal inte har mycket våldsinslag och inte hellerTV 2. har något mer. Man måste följa upp dettaoch noga titta på var det ligger och hur skeendena serut.Hur det kommer att se ut längre fram kan vi här iriksdagen inte veta. Vi vet inte exakt hur avtalen serut och vilka vi skriver avtal med. Men självklartmåste vi ha med oss detta i alla kommande diskussio-ner. Det är viktigt att programinslag med våld följsupp och att vi vet hur det ser ut.Vad vi också vill är att tydliggöra på vilket sättbarn påverkas av våldsinslag. Granskningsnämndenhar ett uppdrag där det är uppräknat precis vad manskall titta på. Även Nordicom i , som jobbarpå uppdrag av , vet på vilket sätt manskall arbeta. Vi vill specificera de områden där vi villha forskning mycket mera på hur barn påverkas ochinte bara ha de övergripande områden som man kanse i uppdraget.Anf. 195 () replik:Fru talman! Det är alldeles riktigt, . Det är viktigt att följa upp. Men problemet ärändå de parabolsändningar som förekommer därprogrambolag inte sänder från . har ju bara möjlighet att följa upp och gepåbud, så att säga, till kanaler som sänder från Sveri-ge. Jag har själv varit med om att via försöka anmäla Kanal . Det kan man alltsåinte göra. Skall man anmäla en sådan kanal måsteman göra det i det land varifrån kanalen sänder, i dethär fallet . Det är lite klurigt att som enskildmedborgare anmäla på ett annat språk till ett annatland.Därför menar vi i att det inte räckermed . Det räcker inte med deavtal och regler som vi har i . Vi förordar istället en mediemyndighet som täcker alla olika me-dier. Därigenom försöker vi vidga kunskapen omunderhållningsvåld och sprida de lagar vi har i Sveri-ge även till andra länder. Genom ett mellanstatligtsamarbete skall de bli norm även på andra ställen. Detär vår modell.Anf. 196 () re-plik:Fru talman! Det vi kristdemokrater vill göra är atthöja ambitionen genom att tydliggör attGranskningsnämnden och regeringen särskilt nogaskall följa hur företaget uppfyller just det som inne-fattar public service-uppdraget. Det kan vi självklartgöra enbart inom de kanaler som ligger inom publicservice-avtalet. Det är helt rätt. Men det hindrar inteatt är tydlig inom de områdena. Det ärangeläget att vi där vi har möjlighet att påverka ärtydliga om vad vill när det gäller hur utbu-det skall se ut, framför allt för våra barn och ungdo-mar.Det finns andra kanaler där vi inte kan på-verka. Men det jag säger är att vi också har en framtidsom väntar, och hur skall vi förhålla oss till de nyavärldar av erbjudanden inom medierna som kommermed stormsteg? Var kan vi sätta ned foten? Det är detvi måste diskutera för att minska underhållningsvål-det, framför allt för våra barn och ungdomar.Anf. 197 ():Fru talman! Jag tänkte utveckla de tidigare talar-nas inlägg när det gäller våld i mediesammanhang.Konsumentmakt tycker vi i är en an-gelägen fråga. är det så gott som omöjligt attvärja sig mot det du inte vill ta del av. ,morgon som kväll, översköljs jag och alla andrastockholmare som åker tunnelbana av en alltmeraggressiv och sexistisk reklam. Det går inte att blundanär man går i tunnelbanan. Vi utsätts för det här. Detär den allmänna kollektiva miljön som har tillåtits attsmutsas ned på det här extrema sättet.När jag är hemma i min egen bostad och vill se påTV kräver jag att få så pass mycket information omprogrammens innehåll att jag kan göra det val sompassar mig bäst. Det är konsumentmakt. Som det ärnu kan jag vara säker på att slippa reklam i allmänte-levisionen, och jag får en påannons om nyheternainnehåller bilder som är starka. Med glädje noterarjag att våldsinslagen i allmäntelevisionen har mins-kat.Men jag vill ha en bättre varudeklaration överfilminnehållet. Denna varudeklaration skall självklartockså gälla för de kommersiella TV-kanalerna. Idessa kanaler kan konstateras ett tilltagande och alltgrövre våld.Det löjliga pip som fr.o.m. enligtEU-direktiv skall höras före ett våldsamt inslag i TVräcker inte. Är det förresten någon som har hört någotpip ännu? Jag har då inte hört något. Det säger väl litegrann om efterlevnaden och seriositeten.Jag vill att vi i skall gå vidare och krävaen annan form av konsumentmakt, en möjlighet attspärra ut inslag och program som inte efterfrågas, etts.k. Metoden kräver kodning av program,vilket förutsätter en innehållsdeklaration. Men meto-den vinner allt större gehör i . SomTV-ägare kan jag då alltså själv avgöra om avhuggnahänder, utdraget närgående våld, porr, gruppvåldtäk-ter och reklam skall komma ut ur den egna TV-rutanin i vardagsrummet.Mina vänner! Den här möjligheten för oss konsu-menter är mardrömmen för de reklamfinansieradeTV-bolagen. Tänk om TV-tittarna själva kan be-stämma, hur skall då reklamintäkterna kunna säkras?Jo, genom att sanera utbudet, så att så många sommöjligt vill se det. Konsumentmakt ger inte bara migmakt, utan medför också generellt sett högre kvalitet isamtliga TV-kanaler. Jag tror att dagens 40 timmarvåld snabbt skulle minska.I EU diskuteras frågan ur ett barnperspektiv. Ochdet är ju i EU vi måste driva frågan. Där säger manatt vuxnas möjligheter att skydda minderåriga motskadliga bilder skall stärkas. Man arbetar vidare. Menjag tror också att vi vuxna skulle ha stor glädje av attsjälva mer direkt kunna besluta över bildutbudet.Våldsamma filmtrailers mellan program t.ex. är i dagsvåra att värja sig mot.Med det yrkar jag bifall till reservation 6 undermom. Påverkas barn av våld på TV? Påver-kas de olika om våldet utförs av tecknade figurer i enfilm eller om våldet utspelar sig i verkligheten pånyheterna? Hur påverkas barn av porr? Och när är ettbarn inte ett barn längre? Enligt barnkonventionengår åldersgränsen för barn vid och den har viantagit. Men 16-åringar kan hyra grova porrfil-mer utan några som helst problem, och de gör det.Kulturutskottet anser att det är angeläget att fåklarhet i vilka effekter underhållningsvåldet i medier-na har på tittarna. Vi anser också att det är angelägetatt undersöka om underhållningsvåld är mindre skad-ligt än nyhetsvåld och om vissa tittare är mer lättpå-verkade än andra. Mycket forskning pågår, har pågåttlänge och kommer att fortsätta att pågå, och forskareär oense. Att vi påverkas olika tycks dock de flestaforskare vara helt överens om. somforskning pågår kräver konsumentmakt.När det gäller allmäntelevision och tillgänglighetför synskadade och hörselskadade, fru talman, kon-staterar vi i utskottet att en av förutsättningarna för ettförnyat sändningstillstånd bör vara att kraven påföretagen i de här båda avseendena höjs i jämförelsemed nu gällande tillstånd.Till sist har vi miljöpartimotionen om mångfaldoch det mångkulturella samhället, vilket utgör tvåcentrala begrepp i nu gällande sändningsvillkor föralla tre programbolagen. Frågan är om homosexuellai dag räknas in i begreppet. Enligt utskottet finns detinget som hindrar programföretagen att sända pro-gram med och för homosexuella. Utskottet menar attden kommande parlamentariska beredningen är oför-hindrad att till diskussion ta upp frågan om särskildaprogram för olika grupper i samhället, som t.ex. ho-mosexuella. Från sida kan jag lova att vikommer att göra det. Det får inte finnas utrymme iavtalet för olika tolkningar i frågan.Tack!Anf. 198 ():Fru talman! Vi står nu inför situationen där riks-dagen skall bädda inför arbetet med att ge ett nyttsändningstillstånd, som det heter numera, till de trepublic service-företagen, SVT, ochUtbildningsradion. Det nu gällande avtalet löper utden . Då skall vi ha ett nytt avtal.Med det som utgångspunkt vill jag citera vad ut-skottet skriver i betänkandet:"Med tanke på public service-verksamhetens cent-rala betydelse för demokratiska värden och på depågående stora förändringarna av medielandskapet ärdet angeläget att bred politisk enighet kan uppnås ominriktningen av public service-uppdraget efter år2001, då nuvarande sändningstillstånd löper ut för detre programföretagen. "Jag vill gärna betona inför kammaren att vi frånSocialdemokraternas sida är beredda att lägga nedstor kraft på denna fråga. Vi anser det vara av centralbetydelse för de demokratiska värdena att nå bredenighet om spelreglerna för public service-företagen.Självklart står det beredningen fritt att behandlade områden den finner är angelägna inför det nyasändningstillståndet. I det förberedande arbete somutskottet har gjort har vissa frågor markerats somutskottet har funnit speciellt väsentliga. Några harredan nämnts av tidigare talare.Dessvärre är inte förutsättningarna för en totalenighet de allra bästa. Som vanligt när vi diskuterarradio och TV i kammaren kör sitt egetspår. Public service-uppdraget skall enligt Modera-terna snävas in. En av kanalerskall säljas ut. Det är bättre att den kommer i klornapå kommersiella intressen än att den blir en publicservice-kanal. Två av kanaler skallenligt privatiseras.Jag vill gärna slå fast att public service-kanalerskall enligt Socialdemokraternas bestämda uppfatt-ning i fortsättningen ha ett brett programutbud förhela landets befolkning. Därför säger vi nej till Mode-raternas tanke att begränsa public service-kanalernasuppdrag och att privatisera kanalerna. Moderaternasradio- och TV-politik är ett hot mot mångfalden. Denleder till att man stärker de kommersiella intressenapå bekostnad av public service-intressena. Det är intebra.I en reservation från moderat sida hävdar man attdet bör ställas krav på en utveckling av public ser-vice-uppdrag mot ökad kvalitet och fördjupning. Jagvill påstå att , ochUtbildningsradion står för kvalitet ochfördjupning. Företagen kan självklart göra mer. Menatt sådana ambitioner skulle stå i motsatsställning tillatt allmänheten erbjuds ett brett utbud har jag svårt attse.Moderaterna gör det enkelt för sig själva när desäger att och Radioskall satsa på kvalitet och fördjupning. Vem i dennakammare har en annan uppfattning? Det blir natur-ligtvis lite knepigare när börjar diskuteravad de inte skall syssla med i public service-företagen, nämligen de program som är attraktiva påen kommersiell marknad. De programmen skall inteSveriges Television få syssla med. Jag kan tänka migatt det skulle bli stopp för Rederiet, som är ett exem-pel på ett sådant program som har ett högt tittarvärde,eller . Vi vill inte ha sådana insnävningar ipublic service-verksamheten.Det är bra med en bred parlamentarisk enighet in-för nästa tillståndsperiod, men den får inte innebäraatt vi snävar in public service-uppdraget. Tvärtom!Det skall finnas en möjlighet att utveckla uppdraget.Vi vill gärna medverka till att det sker i bred enighet.Men inställning innebär att jag kommeratt misströsta på den punkten.Jag nämnde de funktionshindrades tillgång till ra-dio och TV. Det är ett exempel på vad jag betraktarsom en viktig demokratisk fråga. De synskadade ochhörselskadade skall få möjligheter att få bättre till-gång till radio och TV än - även om det redanfinns ett sådant uppdrag . Det är en viktig marke-ring som utskottet har gjort i det avseendet.Den stora nyheten inför den nya avtalsperioden -och som redan har påbörjats - är övergången frånanalog till digital teknik. Det har funnits mångaolyckskorpar - inte minst bland - somhar sagt att det är fråga om gammal teknik med digi-tala marksändningar.