prot · GM0996 · 1999-05-19 00:00:00 — 172 ():Fru talman! Jag skall inte ta någon lång debatt.Det enda fallet jag ser är att var medpå reservationen om § 34 . Då var det inte nå-gonting om att det inte går att bara bestämma. Det varandra tongångar - vi kan se i protokollet.Jag tror att man bara kan bestämma. Det är frågaom att överta kostnadsansvaret för staten. Det är enstatlig angelägenhet att internerna får sin fortsatta§ 34-vård även efter fängelsetiden.Anf. 173 (mp):Fru talman! Vi har ingen dispyt där. Jag hållerfullständigt med, och det tycker vi fortfarande.Men frågan gäller hur det hela skall utformas ochvad som har hänt på den fronten, och det behövsnaturligtvis en utredning. Vi förväntar oss att denskall bli klar vid den angivna tidpunkten.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )12 § betänkande 1998/99:TU10YrkestrafikAnf. 174 ():Fru talman! Svenskt näringsliv är beroende av ettväl fungerande transportnät. Goda kommunikationer,effektiva och snabba transporter, krävs för att såvälinsatsvaror som färdiga produkter skall finna sin vägfrån tillverkning till konsument.I dagens betänkande TU10 avhandlas frågor kringyrkestrafikens villkor i allmänhet och åkerinäringenskonkurrenssituation i synnerhet. I åtta motioner frånflertalet partigrupper uttrycks samfällt en oro för denutveckling den svenska åkerinäringen för närvarandebefinner sig i.Klimatet för svenskt näringsliv har de senaste årenhårdnat alltmer på snart sagt alla områden, och mestutsatt är småföretagen. Ökade lönekostnader, höjdaskatter och höjda avgifter pressar redan snäva margi-naler till en nivå där lönsamheten är klart hotad. Detfria cabotaget som ger svenska åkeriföretag rätten attfritt konkurrera på den europeiska marknaden gersamtidigt utländska åkeriföretag samma möjlighet attkonkurrera på den svenska transportsektorn.Denna nya konkurrenssituation är positiv förkostnadsbilden totalt sett, och med hjälp av ny teknik,förbättrade transportlösningar och bättre logistik, kantransportköparna erbjudas tjänster till priser som realtär lägre än vad som gällt tidigare. Sammantaget ökarsvenskt näringsliv sin konkurrenskraft mot omvärldengenom att dessa kostnader kring dessa tjänster kanpressas.En fri och öppen marknad förutsätter dock att allaparter deltar på lika villkor. Så är tyvärr inte fallet,utan svensk åkerinäring möter sina utländska konkur-renter med ett ekonomiskt handikapp på en nivå somär totalt oacceptabel. Långsiktigt riskerar detta attleda till en utslagning av en gren i den viktiga trans-portnäringen, nämligen åkeribranschen.Fru talman! En lång rad utredningar visar entydigtpå att den svenska kostnadsstrukturen missgynnaråkerinäringen. Senast har det i en SIKA-utredningfastlagts att det verkligen är kostnadsskillnader mel-lan svensk och europeisk åkerinäring. I tabell eftertabell framgår tydligt den högre kostnad på lönesidansom genom skatter och avgifter belastar den inhems-ka näringens konkurrenskraft. På bränslesidan jäm-förs svensk miljödiesel prismässigt med en sämreoljekvalitet som tillhandahålls i övriga . Dettager en snedvridning av prisbilden.På bränslesidan har svensk miljöpolitik lett till attsvenska åkare uteslutande använder diesel avmiljöklass 1 för att därmed minimera utsläppen avmiljöfarliga ämnen. Detta skulle medföra endastmarginellt högre kostnader för svenska åkerier. Menmed den sänkning av dieselskatten som vi förordarskulle kostnadsbilden förbättras, och det skulle dess-utom leda till att utländska fordon vid transport iSverige undviker att köra på den olja av betydligtlägre kvalitet som man tankar med i respektivehemländer.Med vårt förslag skulle två positiva effekter kunnauppnås, nämligen bättre konkurrensneutralitet ochmindre utsläpp av skadliga ämnen. Regeringen bör,enligt vår mening, vidare utreda och aktivt driva påfrågan om en harmonisering av bränsleklasserna föratt därigenom minska miljöutsläppen även i övrigadelar av Europa.Fru talman! I den för moderater, kristdemokrater,centerpartister och folkpartister gemensamma reser-vationen nr 1 tar vi upp den situation som den svens-ka åkerinäringen befinner sig i. Denna ogynn-samma konkurrenssituation leder till att svenska fö-retag flaggar ut till andra länder och att svenska jobbförsvinner till utlandet. Det är inte endast det högrekostnadsläget som missgynnar näringen och snedvri-der konkurrensbilden, utan även många utländskaåkares brist på efterlevnad av det regelsystem somomger verksamheten. Polismyndigheterna konstateraratt utländska transportörer i stor omfattning brytermot yrkestrafiklagstiftningens regler om kör- ochvilotider. Polisens kontrollresurser är tyvärr alltförbegränsade, och påföljderna är ringa i förhållande tillden besparing regelöverträdelserna medför.Från moderat håll föreslår vi bättre övervak-ningsmöjligheter och ökad kontroll över att utfärdadeböter verkligen drivs in. Svenska chaufförer som påutlandsuppdrag begår motsvarande överträdelserdrabbas oftast av betydligt strängare straff. Svenskaregeringen bör därför på EU-nivå verka för att ettgemensamt regelverk upprättas och att det efterlevspå ett effektivt sätt.Fru talman! Även företrädare från regeringspartiethar uppmärksammat näringens situation, och i enmotion har och ,båda s, tydligt uttryckt den oro de känner för den"prekära situation vad gäller kostnads- och konkur-rensvillkor" som branschen befinner sig i. I slut-klämmen av denna s-motion säger motionärerna: "Föratt undvika en situation liknande den som redan drab-bat svensk sjöfartsnäring, måste åtgärder nu skynd-samt vidtagas i syfte att stärka den svenska åkerinä-ringens konkurrens- och utvecklingsmöjligheter.Åtgärderna måste omfatta ovan berörda områden,dvs. samhällsekonomin i stort, skattevillkor, vägav-gifter, momsindrivning etc., miljö, trafiksäkerhet ochefterlevnad av det nationella och internationella re-gelverket. "Fru talman! Inte ens en moderat kan uttrycka dettatydligare än vad dessa båda motionärer har gjort. Detkänns angeläget att understryka varje ord.Såväl utredningen från som den idagarna presenterade visar påtydliga skillnader mellan svenska och utländska åke-riföretags kostnader för likartade verksamheter. Mendenna fråga, liksom så många andra, utreder rege-ringen och ställer i utsikt att förändringar eventuelltskall kunna ske. Konkreta ställningstaganden somverkligen leder till förbättringar saknas här likavälsom på många andra politikområden. Hur mångasvenska åkeriföretag, hur många svenska jobb skallrulla ut ur landet, , innan rege-ringen skall ta sitt ansvar och övergå från prat tillhandling?Fru talman! Småföretagsdelegationen, , ,m.fl. instämmer i de kravpå förändringar som vi har framfört och alltjämtframför här i . Sänkta sociala kostnader,lägre fordonsskatter, sänkt energiskatt på dieselolja,effektivisering av kontroll- och sanktionssystemetoch en ökad svensk insats inom ramen för EU-samarbetet krävs för att ge svensk åkerinäring enrimlig chans att utveckla i stället för att avvecklaverksamheterna i Sverige.Fru talman! I reservation nr 3 tar vi moderater till-sammans med och uppfrågan om en förenkling av de regler som omgerföretag som arbetar med biluthyrning. Utskottsmajo-riteten följer sin traditionella linje att motverka för-enklingar på näringslivssidan. Jag beklagar detta ochnöjer mig med att notera att allt tal om att med för-enklade regelverk medverka till att fler och nya före-tag skapas i olika branscher inskränker sig till ettallmänt pratande. Även här saknas en progressivinställning till förändringar.Fru talman! Vi står naturligtvis bakom de två bor-gerliga reservationer som finns i betänkandet. Jag villavslutningsvis yrka bifall till reservation nr 1.Anf. 175 ():Fru talman! Jag vill säga några ord om taxinäring-en. Liksom många andra näringar har taxinäringenavreglerats. Det officiellamotivet var att skapa konkurrens för att på så sättpressa priserna nedåt. Konkurrensen var också tänktatt leda till nytänkande och kreativitet, men kostnad-seffektivitet var det överordnade motivet. Risken attbli utkonkurrerad skulle befordra detta. Det finnsobestridligen en viss logik i resonemanget. Men hurblev det konkreta utfallet?Kommunikationskommittén hade bl.a. i uppdragatt utvärdera trafikpolitiken. I betänkandet konstaterasatt utbudet av taxibilar i glesbygd har minskat, vilketär dåligt eftersom möjligheterna till buss- och tågre-sor är begränsade. I städerna blev det däremot månganya taxiföretag, men med fallande avkastning. Mångataxichaufförer med brottsbelastning kom in i taxinä-ringen, och taxififflet ökade. Taxinäringen har delviskommit att förknippas med brottslighet, vilket lett tillatt många taxikunder upplever taxiresor som otrygga.Den ekonomiska brottsligheten i samband medyrkestrafiken har uppskattats till 10 miljarder kronor.Sammanfattningsvis har alltså taxibilarnas antal ökat,men det finns ingen konstaterad ökning av resandet.Produktivitetsförlusten har resulterat i sänkta lönerför taxichaufförerna. Effektiviteten kan knappastsägas ha ökat vare sig för kunderna, taxiföretageneller samhället i stort.Betänkandet skrevs , men situationen har inteblivit mycket bättre . Försämringarna fördem som åker med färdtjänst är väl dokumenterade,vilket i och för sig delvis beror på de försämradeersättningarna till färdtjänsten. Sammantaget medtaxinäringens pressade situation i övrigt har resultatetblivit att servicen till dem som är i störst behov avtaxi har försämrats.Sverige har påtagit sig den tveksamma rollen somföregångare vad gäller avreglering. Det är bara NyaZeeland som har avreglerat taxinäringen lika dras-tiskt. Kanske kommer att bli föregångareäven när det gäller att återbörda det inflytande mantidigare avhänt sig.Helsingborg var bland de första kommunerna attlägga ut omsorgen om äldre på upphandling. harskandalerna blivit tillräckligt många för ett beslut omatt återta ett större offentligt ansvar. Detta behövsäven inom taxinäringen. I sammanhanget kan nämnasatt i ökade skatteinbetalnings-frekvensen vid införandet av en s.k. Hyr-vognnämnd.Obligatorisk anslutning till en beställarcentralökar servicen för oss som åker taxi. Dit kan manringa för att fråga om priser och annat. Kvarglömdaägodelar kan spåras, och det finns någon att riktaeventuella klagomål gentemot. Det är en trygghet förtaxis kunder.Avregleringen av taxi har inte bidragit till en ökadtrafiksäkerhet. Tvärtom, det finns inte tid att under-hålla vagnparken på samma sätt. Minitaxi är ett sättatt minska kostnaderna, där kostnaderna vid eneventuell trafikolycka blir mycket allvarligare jämförtmed om vanliga bilar är inblandade. Tempot i trafi-ken med många stressade yrkeschaufförer ökar ocksårisken för olyckor i trafiken.Jag yrkar bifall till reservation nr 2 från Vänster-partiet. I den kräver vi att anslutning till en beställar-central blir obligatorisk i alla län. Skulle så bli falletsaneras branschen från några av dem som inte harrent mjöl i påsen. Vi kräver också att det införs av-giftsfinansierade yrkestrafiknämnder i alla län. Dessaskall ha till uppgift att legitimera beställarcentraler,tillståndsinnehavare och förare. De skall också kunnaåterkalla legitimationer, svara för utbildning ochfortbildning.Fru talman! Jag vill också passa på att kommente-ra den borgerliga reservationen om svensk åkerinä-ring. Jag yrkar avslag på reservationen.Vi kan vara överens över partigränserna om hår-dare tag gentemot de utländska åkerier som vid kör-ning i inte efterlever gällande miljö- ochsäkerhetsregler. Däremot tror jag att föregående talaremissuppfattat slutsatserna av åkerirapport.Jag citerar följande från s. 37: "Det material vi hartillgång till ger inte underlag för antagandet att olik-heter i beskattningen av företagen skulle vara orsakentill observerade kostnadsskillnader. Den genomgångvi låtit göra visar att företagsbeskattningen är likartadi de studerade länderna med i stort sett likartade reg-ler för avskrivning och reserveringar. Om något ärföretagsbeskattningen något förmånligare i Sverigeän i andra länder. "Dessutom vill jag påpeka att det fria cabotagetförvisso har lett till att fler utländska åkerier får kör-ningar i . Man glömmer i det avseendet attden svenska åkerinäringen har tagit större marknads-andelar utomlands än den har förlorat i . Jagtycker att man i stället skall koncentrera sig på detsom åkerinäringen själv har tagit upp, dvs. näringenvill bidra till den miljöanpassning av transporternasom behövs för att samhället skall bli hållbart.Anf. 176 () replik:Fru talman! tar först upptaxifrågorna och ondgör sig över att avregleringen harmedfört för stor konkurrens där det finns ett stortresandebehov och för liten eller utebliven konkurrensi glesbygderna. Det kan naturligtvis upplevas så. Menlåt oss konstatera att vi har fått full uppslutning frånnäringen som sådan när det gäller att leva med deregler som har fastställts. Det finns ingen som helstönskan från näringens sida om att åter reglera verk-samheten. Den har funnit sin form, må vara att detfinns en och annan brist som skall rättas till. Men dettror jag näringen själv är beredd att ta itu med.Karin målar upp en bild av last-bilsåkeribranschens situation som skulle tyda på attsvensk åkerinäring är på frammarsch. Det är tråkigtatt inte några av företrädarna här kan spegla verklig-heten. Jag skulle vilja ställa en motfråga till KarinSvensson : Hur kommer det sig att svenskaåkeriföretag väljer att flagga ut i ett klimat som, enligtden beskrivning som lämnades från talarstolen nusenast, skulle vara sämre än klimatet i ? Jagber om ursäkt om jag misstänkliggör de slutsatsersom lästes upp. Men de stämmer dåligt överens medden verklighet åkerinäringen lever i.Anf. 177 () re-plik:Fru talman! När det gäller taxinäringen tycker jagatt man skall se till samhällets och kundernas behovoch inte enbart till näringens. Det är klart att vi skalllyssna på näringen också. Utbudet av taxi i glesbygdhar minskat. Trafiksäkerhetsproblemen har ökat ochfifflet har ökat. Det leder oss till att ställa krav påobligatorisk anslutning till beställarcentral. Det ärmånga inom taxinäringen som är överens om det.Vi kan inte enbart gå på vad näringens officiellaorganisationer säger. Vi måste ta ett vidare grepp änså.När det gäller åkerinäringen var det faktiskt intemina egna privata slutsatser. Jag har ingen personligsakkunskap i frågan. Det jag citerade ur är en utred-ning från ,som vi har fått oss tillsänd alldeles . I sam-manfattningen konstaterar man, som jag sade tidigaresade, att det är lite lägre beskattning hos ossjämfört med andra länder när det gäller företagsbe-skattning.Vi lever i en rörlig värld. Det är många utländskaföretag som satsar här i , och svenska företagsatsar utomlands. Det jag sade var att sammantagethar marknadsandelarna för svenska åkerier ökat merutomlands än vad man har förlorat inom . Jagtror att vi måste leva med det. Så länge vi lever i enöppen värld är det så det sker såväl inom åkeribran-schen som inom andra branscher.Anf. 178 () replik:Fru talman! Låt oss hålla oss kvar vid taxifrågornaoch inledningsvis konstatera att vi kan vara gladaöver att den politik, de regler och de skatter som harföreslagits av det parti som inte har blivit verklighet. Då hade det intevarit enklare att driva taxiverksamhet eller att överhuvud taget driva verksamhet som är baserad pådrivmedelskostnader. Dem har ni föreslagit ständigaoch permanenta höjningar av. Låt oss vara glada överatt det inte har förverkligats.När det sedan gäller åkerier på frammarsch kanjag, utifrån den insikt jag trots allt har skaffat mig ibranschen, konstatera att den ökning av svenska åke-riers verksamhet som i och för sig kan vara riktigtredovisad bygger på att man i stället för att bygga utsina flottor i , som ju vore det mest naturliga,väljer att låta den nyetableringen ske i andra länder.Ett stort antal åkerier, framför allt i , harvalt den lösningen. Det har man gjort därför att manhar lättare att få den lönsamhet som är fullständigtnödvändig för att hålla liv i den verksamhet man skallleva av.Om det ger utslag i att man hävdar sig väl på endel av kontinenten skall vi vara glada över det.Svensk åkerinäring är livskraftig om den ges de förut-sättningar som vi från vårt håll företräder.Anf. 179 () re-plik:Fru talman! Jag tror också att svensk åkerinäringär livskraftig. Därför tror jag nog också att de klararav att tåla de åtgärder som behövs framför allt när detgäller drivmedelskostnaderna för att vi skall kunna nåde miljömål som den här har beslutat om.Det var också, tycker jag, det budskap vi fick oss tilllivs när vi i trafikutskottet besökte åkerinäringen. Jagtror att man klarar av att bidra till miljöanpassningen,att överleva och att leva på en internationell marknad.Jag är övertygad om att man klarar det.Anf. 180 ():Fru talman! Hit till lär det levereras cir-ka post . Någon transporterar dettahit, och det lär varken ske med tåg eller flyg. Ävenom är en ö så misstänker jag attinte heller sjöfarten är aktuell som transportslag idetta fall. Lastbilen och åkarna är viktiga för att detsamhälle vi har skall fungera. Den svenska åkerinä-ringen är ambitiös vad gäller miljöfrågor, säkerhetoch transportkvalitet. Tyvärr har man i intesamma villkor att konkurrera på som i en del andraländer i vår omgivning. Det är bl.a. detta som trafi-kutskottets betänkande handlar om i dag.Två saker beklagar jag verkligen. För det förstabeklagar jag att inte regeringen har gjort någontingför att effektivisera påföljdssystemet för fordonsföra-re som bryter mot gällande regler. Detta är en orsaktill snedvriden konkurrens, och hemställdeför om en översyn av detta. Det är an-märkningsvärt att regeringen inte har reagerat pådetta. Inte bara jag, utan hela trafikutskottet förutsät-ter att näringsministern tar itu med dennaöversyn.För det andra beklagar jag att inte regeringen velatta åkerinäringens problematik på allvar. Åtgärdernafrån en samlad opposition beskrivs i reservation 1,och de är väl kända för regeringen. I stället för attgöra något hänvisas till skattesamtal och utredningar.Nu kom ju utredning , där man påregeringens uppdrag utrett kostnadsstrukturen ochkonkurrenssituationen för den svenska åkerinäringen.Tyvärr bekräftas de värsta farhågorna när det gällerskillnaden mellan förutsättningarna för svenska åkareoch för övriga åkare, såsom de danska, tyska ochnederländska. Det är t.o.m. värre än vad man tidigaretrott. Jag citerar här från utredning, s. 27:"Kostnadsbilden för de danska och nederländskaåkerierna är intressant. Totalkostnaden ligger 18respektive /mil lägre än den svenska men också11 respektive nära /mil lägre än den tyska. Bådedet danska och det holländska åkeriet slår det svenskaåkeriet (och även det tyska) rejält. Det holländskaåkeriet är ungefär lika mycket bättre på tre posternämligen den km-beroende kostnaden, lönekostnadenoch företagskostnaden. Bilden är likartad för detdanska åkeriet med undantag för att lönekostnads-skillnaden är mindre. "När man jämfört tre större, internationella åkerieri vart och ett av dessa länder, har man funnit att Sve-rige visserligen i något avseende har lägre kostnader,men den samlade bilden gör att totalkostnaden permil hamnar på i , i ,78,i och i . Även medreservation för osäkerhet är trenden tydlig. Frågan ärdå om vi vill göra något för att behålla de jobb somfinns inom åkerinäringen i och kanske t.o.m.rädda hem några nya arbeten till landet. I så fall börmajoriteten lyssna på oppositionens förslag och age-ra. Men det är svårt att tro att vill förstär-ka lastbilsåkarnas konkurrensmöjligheter av ideolo-giska skäl. Det är lika svårt att se ställaupp på detta. Och Socialdemokraterna är som sagtberoende av dessa två stödpartier.Men om det nu är miljöproblemen som anförssom skäl för att inte stötta svensk åkerinäring så blirju inte miljön bättre av att utländska åkare tar övertransporterna, tvärtom. Enligt harSverige högre marknadspriser på diesel än bådeDanmark och . ligger faktiskt någraören dyrare, medan det i nästan är två kronorbilligare att tanka. Lägger man då till att i särklass bästa dieseln, miljöklass 1, och förmo-dar att utländska lastbilar tankar fullt på andra sidangränsen - i , eller - så släp-per man ju ut en oerhört större mängd svavel när mankör i än om man köpt sin diesel här i landet.Dessutom hade ju faktiskt skatteintäkterna ökatom man hade tankat här. Det är mot bakgrund avdetta vi kristdemokrater föreslagit en sänkning avdieselskatten på miljöklass 1-diesel och även finansi-erat densamma i vårt budgetförslag.När kommer något besked från socialdemokrater-na? När kommer besked från regeringen och de be-römda skattesamtalen? För ärlighetens skull skallsägas att den jag har citerat ur somslutsats inte har föreslagit några skattelättnader pådetta område, utan man menar att kostnadsskillnader-na kan överbryggas genom produktivitetsökningar.Jag frågar mig bara hur. Skulle svenska åkare struntai att köra med vinterdäck? Skulle svenska åkare stres-sa sina förare mera? Nej, den slutsats som hardragit verkar tyvärr mindre genomtänkt. Svensk åke-rinäring väntar på en signal från regeringen: Vill manha jobben kvar i ? Säg det i så fall, men gördet snabbt.Fru talman! Jag vill också nämna något om mo-tion N326, om biluthyrning.Här har chansen att tillmötesgå ettav Småföretagsdelegationens alla förslag, nämligenatt göra det enklare att starta biluthyrningsföretag.Men utskottets majoritet hänvisar endast till vad mantyckte . Jag undrar vad småföretagarnatycker om det.Fru talman! Jag yrkar bifall till reservation 3.Anf. 181 () re-plik:Fru talman! Anledningen till att kommer tillslutsatsen att man inte skall sänka skatterna för åkeri-näringen kan delvis sökas i att det, om man tittar påden samlade kostnadsbilden, uppstår en del intres-santa sammanhang.I flera av länderna inom EU finns det såväl väg-tullar som försäkringsskatt. Detta saknar vi i Sverige.När det gäller fordonsskatt och försäljningsskatt lig-ger vi lägre än de andra länderna. Detta måste man hamed i sammanhanget. Jag tror nog att åkerinäringenklarar detta och att de också klarar att bidra till attanpassa transporterna till de miljömål som riksdagenhar beslutat om.Jag skulle vilja fråga vad han harför recept för att sänka miljöskatterna och samtidigtnå miljömålen. Har ni någon särskild trollformel,eller?Anf. 182 () replik:Fru talman! har kommit.Man hade ju önskat att den hade presenterats någotinnan trafikutskottet skulle skriva sitt betänkande.Som sagt står jag fast vid kritiken mot deras slut-satser. Man anser nämligen att några åtgärder intebehöver vidtas utan hänvisar till produktivitetsök-ningar. Jag anser att svensk åkerinäring har gjortbetydande produktivitetsökningar under de senasteåren. Åkerinäringen är, som jag tidigare sade, ambiti-ös på miljösidan. Men konkurrenssituationen är interättvis.Som jag sade i mitt anförande skulle man genomatt sänka skatten på miljöklass 1-diesel kunna få ef-fekten att flera utländska åkare skulle köra med rena-re diesel i . Då skulle vi få lägre utsläpp ochökade skatteintäkter. Det är ingen trollformel, utandet är enkel logik.Övriga förslag som vi har i reservation 1 tillsam-mans med , och ärsänkta sociala kostnader, lägre fordonsskatter, eneffektivisering av kontroll- och sanktionssystemetoch en mer aktiv svensk insats inom ramen för EU-samarbetet.Anf. 183 () re-plik:Fru talman! När det gäller de utländska åkeriernakan vi vara överens. Men när det gäller de svenskaåkerierna har de själva en strävan att försöka anpassasin verksamhet till hållbar utveckling, och det kan deinte göra om man sänker kostnaderna för det sombelastar miljön. Jag hörde inte något annat förslagfrån till hur den svenska åkerinä-ringen skall kunna klara målen för en hållbar utveck-ling.Anf. 184 () replik:Fru talman! Jag håller med att den svenska åkerinäringen säkert kommer attklara målen, för som jag tidigare sade är den mycketambitiös.