prot · GM0948 · 1999-02-02 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1998/99:48Tisdagen den 2 februariKl. 14.00 - 15.01Det justerade protokollet beräknas utkomma --------------------------------------------------------------------1 § Justering av protokollJusterades protokollet för den 26 januari.2 § Ny riksdagsledamot, m.m.Upplästes och lades till handlingarna följande frånValprövningsnämnden inkomnaBerättelse om granskning av bevis för riksdagsle-damot och ersättare för riksdagsledamöterTill har från inkommit bevis om att (),, utsetts till ny ledamot av riksdagenfr.o.m. sedan ()avsagt sig sitt uppdrag som riksdagsledamot. har också inkommit protokoll angå-ende utseende av ersättare i detta fall.Valprövningsnämnden har denna dag granskatbeviset för den nya ledamoten och protokollet angå-ende ersättare och därvid funnit att de blivit utfärdadei enlighet med 19 kap. 11 § vallagen.Stockholm den 1 februari 1999Staffan /§ Anmälan om ersättare för statsrådTalmannen anmälde att ()fr.o.m. skulle tjänstgöra som ersättareför statsrådet § Meddelande om ändring i kammarenssammanträdesplanTalmannen meddelade att skulle utgå.5 § Meddelande om frågestundTalmannen meddelade att vid frågestunden skulle följande statsrådnärvara:Justitieminister , finansministerErik , statsrådet , kulturministerMarita , försvarsminister utbildningsminister § Anmälan om fördröjda svar på interpella-tionerTill hade inkommit följande skrivelser:Interpellation 1998/99:113Till riksdagenInterpellation 1998/99:113 av omindividens rättssäkerhet.Interpellationen kommer att besvaras fredagenden 19 februari 1999.Skälet till dröjsmålet är arbetsanhopning och ut-landsresor.Stockholm den 29 januari 1999Laila FreivaldsInterpellation 1998/99:127Till riksdagenInterpellation 1998/99:127 av Tom omSchengen.Interpellationen kommer att besvaras fredagenden 19 februari 1999.Skälet till dröjsmålet är arbetsanhopning och ut-landsresor.Stockholm den 29 januari 1999Laila FreivaldsInterpellation 1998/99:136Till riksdagenInterpellation 1998/99:136 av omrättsväsendet.Interpellationen kommer att besvaras fredagenden 19 februari 1999.Skälet till dröjsmålet är arbetsanhopning och ut-landsresor.Stockholm den 29 januari 1999Laila FreivaldsInterpellation 1998/99:123Till riksdagenInterpellation 1998/99:123 av Skånberg omde låga födelsetalen.Interpellationen kommer att besvaras tisdagen den16 februari 1999.Skälet till dröjsmålet är arbetsanhopning.Stockholm den 29 januari 1999Lars EngqvistInterpellation 1998/99:124Till riksdagenInterpellation 1998/99:124 av barntandvården.Interpellationen kommer att besvaras tisdagen den16 februari 1999.Skälet till dröjsmålet är arbetsanhopning.Stockholm den 29 januari 1999Lars EngqvistInterpellation 1998/99:131Till riksdagenInterpellation 1998/99:131 av hälso- och sjukvården i hela landet.Interpellationen kommer att besvaras tisdagen den16 februari 1999.Skälet till dröjsmålet är arbetsanhopning.Stockholm den 29 januari 1999Lars Engqvist7 § Svar på interpellation 1998/99:109 om kri-minalitet bland invandrarungdomarAnf. 1 Justitieminister ():Fru talman! har frågat mig omvilka åtgärder jag är beredd att vidta för att motverkakriminaliteten bland framför allt invandrarungdomar.Arbetet mot brottsligheten måste föras på mångaolika nivåer och med olika metoder, eftersom brotts-ligheten är ett komplext och mångfacetterat fenomen.Hur gärna vi än vill, finns inga enkla lösningar. Jagvill därför varna för att bygga problembilder ellerförslag till åtgärder på tidningsreportage. Inte minstmot bakgrund av den satsning som regeringen gjortpå det brottsförebyggande arbetet är jag övertygadom att alla åtgärder måste bygga på en gedigen kun-skapsgrund.Sten har inget stöd för sina påståendenatt det är just invandrares kriminalitet som är det storaproblemet eller att kriminaliteten särskilt bland in-vandrarungdomar ökar. Den stora majoriteten av allabrott i begås av svenskar. Detta gäller såvälvuxnas som ungdomars brott. Av de särskilda studiersom gjorts av invandrares brottslighet framgår ingensärskild ökning för invandrare eller invandrade ung-domar, jämfört med svenskar.Jag vill också betona att mindre än en femtedel avde personer som misstänks för brott ärungdomar . Dessutom är det så att majo-riteten av de brott ungdomar misstänks för är mindreallvarliga brott som t.ex. snatteri. Bara en liten del avde ungdomar som dömts för ett brottutvecklas till grova brottslingar. Brottsligheten ärdärmed inte huvudsakligen ett problem som har medungdomar, och ännu mindre med invandrade ungdo-mar, att göra. Majoriteten av alla de vardagsbrott somdrabbar den svenska befolkningen begås av äldreständigt återfallande svenska brottslingar.Dessa faktum hindrar dock inte att regeringen an-ser att det är en mycket viktig uppgift att förebyggaatt ungdomar börjar begå brott. Vi vet att de somfastnar i en kriminell karriär ofta har börjat begå brotti tidig ålder. Regeringen har här tagit ett antal initia-tiv. Den stora satsningen på lokalt brottsförebyggandearbete som påbörjades under den förra mandatperio-den med presentationen av regeringens nationellabrottsförebyggande program, Allas vårt ansvar, ochmed tillsättandet av arbete, fortsätter och byggs ut under denna man-datperiod.Som vi alla vet begår ju ofta ungdomar sina brott idet område där de bor och tillsammans med andrasom också bor där. Det lokala brottsförebyggandearbetet har därför en oerhört stor möjlighet att påver-ka just ungdomsbrottsligheten och särskilt den sombegås i gäng liksom också nyrekryteringen till brotts-liga gäng. I de lokala brottsförebyggande råd som nubyggs ut över landet samverkar olika myndigheter,t.ex. polis och socialtjänst. Detta har också stor rele-vans för just ungdomsbrottsligheten. Brottsförebyg-gande rådet har i uppdrag att stödja det lokala brotts-förebyggande arbetet och har också fått ekonomiskamedel till sitt förfogande för att utöka denna verk-samhet.Särskilda medel har avsatts också för brottsföre-byggande arbete i storstadsområdena, och jag vet attBrottsförebyggande rådet prioriterar satsningar påsådana områden i storstäderna som har problem,liknande dem som man har med ett ungdomsgäng i enförort till Malmö.Hur påföljdssystemet för unga lagöverträdare ärutformat är självklart också viktigt: att samhället, föratt förhindra återfall, reagerar med lämpliga och till-räckliga åtgärder när ett brott begåtts. Påföljdssys-temet för unga har förändrats. harpå regeringens förslag beslutat att unga lagöverträda-re även i fortsättningen i första hand skall vara enangelägenhet för . De straffrättsligtmotiverade kraven på förutsebarhet, konsekvens ochproportionalitet har dock getts ett större utrymme.Domstolen kommer vid sin bedömning av lämpligpåföljd att ha tillgång till mer information om vilkensorts stöd eller behandling den dömde kommer att fåfrån . Domstolen har också fått möjlig-het att förena påföljden överlämnande till vård inomsocialtjänsten med en föreskrift om ungdomstjänst.Fr.o.m. är det också möjligt fördomstolarna att döma unga personer som begått all-varliga brott till påföljden sluten ungdomsvård. Av-sikten är att denna nya påföljd, som administreras avStatens institutionsstyrelse, nästan helt skall kunnaersätta fängelsestraffen för personer som begått brottföre . En särskild utredare undersökerockså hur de nya regler om handläggning av ung-domsmål som trädde i kraft hartillämpats och om de fått de effekter som avsågs.Regeringen har vidare beslutat om en stark sats-ning på medlingsverksamhet för unga lagöverträdare.En särskild utredare har fått i uppdrag att utreda ochanalysera frågan om medlingens roll i rättssystemet.Utredaren skall även belysa frågan om familjerådslag.Brottsförebyggande rådet har också fått regeringensuppdrag att inleda försöksverksamhet med medlingoch att samordna och följa de projekt som omfattasav försöksverksamheten samt utvärdera verksamhe-ten. Medlingens syfte är dubbelt: att minska skade-verkningarna för offret och ge en viss kompensationsamt att ge brottslingen en förståelse för det lidandeoch de skador offret upplever liksom att förhindraåterfall.De redovisade åtgärderna utgör en del av detlångsiktiga, tålmodiga och uthålliga arbete som krävsför att motverka att ungdomar faller in i en kriminelllivsstil. Jag vill också påminna om att kriminalpoliti-ken måste ses som en integrerad del av vår allmännavälfärdspolitik. Att ge barn och ungdomar en trygguppväxt och goda utvecklingsmöjligheter är det cent-rala på detta område.Anf. 2 ():Fru talman! Först kan vi klara av det här med de-finitionen av ordet svenskar. Min definition är följan-de: Icke-svenskar är invandrare som har kommit hitoch som har fått medborgarskap samt deras barn.Därför blir den här statistiken lite missvisande.Det vore tacksamt om statsrådet inte pådyvlademig åsikter som jag inte har i min interpellation. Jagsäger ingenting generellt om invandrare, utan jag talarom det ökande problemet avseende invandrarungdo-mars oroväckande höga brottslighet.Jag har inget stöd för mina uppgifter, säger stats-rådet. Men i en uttalade sig häromda-gen namngiven polis och socialarbetare: Det är dagsatt vi talar klarspråk. Det finns ett stort problem. Vimåste angripa just problemet med att de här gängentill en oroväckande stor del består av invandrarung-domar.Nu är det en ny trend i . Man rånar svenskarikemansbarn på kläder och mobiltelefoner. I fjolskickade TT ut ett telegram där man säger att de ung-domsgäng som finns runtom och som ärkriminella domineras av invandrare.I ett morgonprogram i TV kunde vihöra en kvinna säga att det är dags att tala klarspråk.Hon uttalade sig inte som privatperson, utan hon varfrån en myndighet.Närpolisen i säger att man trott att manskulle kunna börja jobba förebyggande, men att man måste jobba akut. Jag känner många poliser iMalmö och de säger att de är trötta på att köra små-ungar ut och in, fram och tillbaka.En polis i säger: Hade samma brott be-gåtts av svenskar mot invandrare, så hade det blivit enenorm verbal kalabalik i medierna. är det närmasttyst.Statsrådet säger i svaret: Som vi alla vet begåsbrott av ungdomsligorna i de områden där de bor.Detta vet inte alla, framför allt inte poliser, så detskall jag tala om.Jag har pryat på fängelset i och sett detklientelet. Vidare får jag samtal från nämndemän ochfrån åhörare vid domstolar. De delar min uppfattning.Nu kommer jag till det sista: Jag förutsätter attstatsrådet, när hon ställer sig bakom ett sådant härsvar, vet vad hon svarar. Det måste väl ändå vara såatt justitieministern, som är ansvarig för de här frå-gorna, har goda människor som lämnar uppgifter tillhenne.Jag erkänner att jag har förlorat den här debatten.Jag kan inte vidimera det här mer än jag har gjort.Statsrådet har helt klart mycket mera tyngd än jagmen jag lovar en sak: Jag skall kontrollera de häruppgifterna. innan sista interpellationsdageninträffar , 1999, tänker jag återkom-ma. Jag är alltså inte helt övertygad om att statsrådethar rätt när det gäller det som hon säger i sitt svar häri dag. Jag återkommer således.Överläggningen var härmed avslutad.8 § Svar på interpellation 1998/99:75 om mom-sen på spelarköpAnf. 3 Finansminister ():Fru talman! har frågat statsrådetUlrica om hon är beredd att stödja åtgärderför att se över den regel som medför att skattemyn-digheter har ansett att föreningar skall betala momsvid köp av spelare från annat land. haräven fört fram frågan om hur ideella föreningar be-handlas i momshänseende jämfört med om motsva-rande verksamhet skulle bedrivas av ett aktiebolag.Arbetet inom regeringen är så fördelat att det ärjag som skall svara på interpellationen.Jag är väl medveten om de förhållanden som PeterPedersen uppmärksammar i denna fråga. Tolkning avgällande lagstiftning är dock en uppgift som åliggerdomstolarna. Vad gäller de beskattningsärenden somPeter refererar till kan jag därför inte underen pågående skatteprocess kommentera skattemyn-digheters och domstolars tillämpning av gällandemomslagstiftning.Jag avser att tillsätta en utredning som har tillsyfte att se över vissa centrala begrepp i momslag-stiftningen. Målet med utredningen är att momslagensbegrepp ytterligare skall anpassas till motsvarandebegrepp i EG:s sjätte momsdirektiv. Som en följd avarbetet med anpassningen av dessa begrepp kommeräven momsreglerna för ideella föreningar att behövases över. Den nu uppkomna frågan om moms påspelaröverlåtelser visar att nuvarande momsregler kanvara svåra att tillämpa både för de ideella föreningar-na och för myndigheterna. Den nämnda utredningenbör därför bl.a. ha som mål att göra momsreglerna förideella föreningar enklare och mer förutsebara.Vad gäller frågan om skillnader i momsreglernastillämpning på verksamhet bedriven i bolagsformrespektive i formen av en ideell förening är självklartinte syftet med skattelagstiftningen att ideella före-ningar skall missgynnas. Jag anser dock inte att det ärfel om reglerna i vissa fall skiljer sig åt mellan enideell verksamhet som bedrivs utan vinstintresse tillförmån för medlemmar och en verksamhet som be-drivs av ett aktiebolag, vars syfte är att bedriva nä-ringsverksamhet. Även denna problematik kommerutredningen självklart att få beakta vid arbetet medöversynen av momsreglerna för ideella föreningar.Anf. 4 ():Fru talman! Jag vill tacka finansminister för svaret på min interpellation avseende momspå köp av spelare från utlandet.I ochsvensk idrott (Ds 1997:27) behandlas bl.a. mervärdes-skatten i ett avsnitt. I rapporten lyfts två områdenfram som speciellt intressanta från momssynpunktrörande sport och idrott. Det gäller dels entréavgiftertill sport- och idrottsevenemang, dels avgifter förtillhandahållande av anläggningar m.m. för utövandeav samma aktiviteter.Huvudregeln i EG-rätten är att verksamhet på id-rottsområdet skall vara skattepliktig. Med undantagfrån detta får medlemsstaterna övergångsvis fortsättaatt undanta t.ex. entréavgifter från skatteplikt ellertillämpa en reducerad skattesats. Jag tror att den nuligger på 6 %.En idrottsförening utgör normalt en sådan ideellförening som inte anses bedriva yrkesmässig verk-samhet, varför den före anpassningen till EG-reglernainte blir skattskyldig för moms. Eftersom idrottsföre-ningar normalt inte blir skattskyldiga för moms får deheller ingen avdragsrätt för ingående moms på kost-nader som de har.I det här avsnittet nämner man över huvud tagetinte problemet om moms på spelarköp, vilket jagtycker är mycket märkligt. Frågan har ju väldigt storbetydelse för många ideella idrottsföreningar som harvärvat, eller som kommer att värva, spelare från ut-landet.Fru talman! Min interpellation handlar alltså omförvärvsbeskattning avseende moms vid svenskaidrottsföreningars köp av spelare från utlandet. Detgäller alltså frågan om den ersättning som utbetalasfrån den svenska föreningen till den säljande före-ningen skall beläggas med svensk moms eller inte. Entjänst skall beläggas med moms i det land där den äromsatt. I vissa fall är det inte säljaren av tjänsten somblir skattskyldig för moms utan förvärvaren av tjäns-ten. Knäckfrågorna är om det här rör tillhandahållan-de av en tjänst, var tjänsten i så fall skall anses omsattoch, slutligen, vem som då blir skattskyldig.Ett uppenbart bekymmer rent principiellt, som jagser det, är att en svensk idrottsförenings köp av spela-re från annan svensk idrottsförening inte leder tillmomsplikt. Vid transaktioner mellan två svenskaparter eller föreningar kan alltså förvärvsbeskattninginte komma i fråga. I stället blir det svensk momsendast om säljaren uppfyller de krav på yrkesmässig-het som ställs i mervärdesskattelagen - med andraord: om man bedriver näringsverksamhet för vilkenman är inkomstskyldig.Men i 4 kap. 8 § i mervärdesskattelagen anges attverksamhet som bedrivs av allmännyttig ideell före-ning inte är yrkesmässig momsmässigt om föreningenär frikallad från skattskyldighet enligt 7 § 5 mom. ilagen om statlig inkomstskatt. Svenska idrottsföre-ningar har, såvitt jag vet, sådan frikallelse från in-komstskatt. Dessutom har köp och försäljning avspelare en naturlig anknytning till föreningens ända-mål och bör alltså inte betraktas som yrkesmässigenligt mervärdesskattelagen.Men den tolkning man nu använder sig av lederalltså till att det blir momsmässigt dyrare att köpa enspelare från utlandet jämfört med att köpa en spelarefrån . Jag undrar: Är det i enlighet med Rom-fördragets principer att vi inte skall diskriminera vidköp av varor och tjänster, oavsett om vi köper i Sve-rige eller från annat land?Anf. 5 Finansminister ():Fru talman! Som jag redan sagt är jag inte bereddatt nu tolka gällande skattelagar med hänsyn till attdet pågår processer just kring dessa frågor.Såvitt jag vet har de pågående processerna ännuinte resulterat i något lagakraftvunnet beslut av dom-stol. Innan ett sådant beslut är fattat kan man inteuttala sig om huruvida det slutligen kommer att stäl-las skattekrav på de ideella föreningarna. Det är inteheller möjligt att bedöma i vilken omfatt-ning spelarövergångar skett som är av sådan art att dekan medföra skyldighet för föreningen att betalamoms.Slutligen kan man inte förutse i vilken om-fattning skattemyndigheterna kan komma att föratalan avseende spelarövergångar som har skett undertidigare år.Mot bakgrund av att det föreligger oklarheter i enrad olika avseenden vill jag inte nu spekulera i even-tuella åtgärder från regeringens sida. Men som jag harsagt avser jag att tillsätta en utredning som skall seöver dessa frågor, däribland att om möjligt förenklalagstiftningen, göra den mer begriplig, men också attse över momslagstiftningens tillämpning på ideellaföreningar kontra aktiebolag. Avsikten är inte, somjag sade, att ideella föreningar skattemässigt skallmissgynnas jämfört med aktiebolag.Anf. 6 ():Fru talman! Jag tycker att det är välgörande attmellan raderna kunna utläsa att finansministern seroch erkänner att det finns vissa oklarheter. Jag harockså stor förståelse för att vi inte kan gå in påenskilda fall.Principiellt kan man bara konstatera att det fak-tiskt är så att om en svensk förening, t.ex. AIK, skallköpa en spelare från för 1 miljon kronorkostar det 1 miljon. Skulle man köpa samma spelarefrån t.ex. skulle det kosta 1 250 000kr. Då måste man hävda att det missgynnar den ut-ländska föreningen och att vi tillämpar olika typer avbetalningssätt beroende på varifrån spelaren kommer.Jag tycker att det skulle vara mycket pinsamt om vi såatt säga skulle bli knäppta på näsan av EU-domstolenför att vi bryter mot principer om vadsom skall gälla.Men jag finner det som sagt var positivt att fi-nansministern vill tillsätta en utredning som har tillsyfte att se över de här begreppen i momslagstiftning-en och att målet sägs vara att vi skall anpassa dem tillde direktiv som finns samt att reglerna skall bli tydli-ga, enkla och mer förutsebara för ideella föreningar.Jag blev dock lite fundersam på finansministernsavslutning av interpellationssvaret: "- - - är själv-klart inte syftet med skattelagstiftningen att ideellaföreningar skall missgynnas. Jag anser dock inte attdet är fel om reglerna i vissa fall skiljer sig åt mellanen ideell verksamhet som bedrivs utan vinstintressetill förmån för medlemmar och en verksamhet sombedrivs av ett aktiebolag, vars syfte är att bedrivanäringsverksamhet. "Om jag har förstått det rätt får inte en ideell före-ning bedriva verksamhet med vinstintresse. Då upp-hör den att vara en ideell förening och blir en ekono-misk förening, ett handelsbolag eller ett aktiebolag.Just nu pågår en ganska intensiv debatt inom id-rottsrörelsen, och kommer även här i riksdagså småningom, om vad bolagisering av idrotten fårför konsekvenser för statligt stöd, skattelagstiftningosv. Man kan säga att den nuvarande lagstiftningengynnar den förening som går över till bolag. Då slip-per man betala moms på samma köp, man kan lyftamomsen.Man får intrycket av finansministerns svar att de-lar av den svenska idrottsrörelsen är bola-giserad vad gäller rent idrottsliga verksamheter. Detär inte fallet. I princip all svensk idrottsverksamhetbedrivs i ideell regi. Jag tycker att Riksskatteverketstolkning är olycklig. Man driver detta ganska hårt viasina länskontor, i vissa län även retroaktivt, medanman i andra verkar ligga lågt. Det här har en väldigtstor betydelse för svenska idrottsföreningars ekono-miska status.Jag hoppas att man kan uttolka finansministernssvar på det sättet att om man skulle komma fram tillfällande domar är finansministern beredd att se överoch hitta ändringar i lagstiftningen som på ett annatsätt faktiskt gynnar fortsatt ideell verksamhet inomden svenska idrotten.Överläggningen var härmed avslutad.9 § Svar på interpellation 1998/99:82 om kasi-nonAnf. 7 Finansminister ():Fru talman! har frågat mig vilkaåtgärder jag är beredd att vidta i syfte att efterkommabeslutet om att skyndsamt förelägga ettförslag om kasinon i baserat på internatio-nella regler. har också frågat vilkaspelformer jag är beredd att stoppa, om regeringeninte är beredd att framlägga förslag om internationellakasinon, mot bakgrund av att dessa, i logikens namn,också påverkar spelberoendet negativt.Sten och jag debatterade så sent som ivåras frågan om kasinospel med internationella reg-ler. Jag sade då att regeringen hade för avsikt attåterkomma till hösten 1998.Det är nödvändigt att alla aspekter av internatio-nell kasinoverksamhet analyseras och utreds mycketnoga. Om denna spelform skall införas i Sverigemåste det ske under betryggande former, med effektivtillsyn och kontroll och så att eventuella sociala ska-deverkningar så långt möjligt kan motverkas ochförhindras. Mot den bakgrunden är frågan fortfarandeunder beredning.Jag har inga planer på att stoppanågon spelform utifrån det resonemang som StenAndersson för. Däremot är det naturligtvis viktigt attfrågan om spelberoende tas på allvar. disponerar anslagsme-del för forskning om spelberoendet och dess socialakonsekvenser. På förslag från regeringen har riksda-gen beslutat att dessa medel skall fördubblas och användningsområdet vidgas till attutveckla olika former av förebyggande arbete.Anf. 8 ():Fru talman! Jag har motionerat i den här fråganunder , inte därför att det är någon direkt storfråga för mig, men det är en principfråga att männi-skor själva skall få lov att bestämma var och om devill spela med sina skattade pengar.År 1997 biföll motionen och sade meden unik skrivning att regeringen skulle skyndsamtåterkomma med ett förslag avseende internationellakasinon i . Sedan tyckte jag att det gick liteväl - men tid är alltid relativ - så jag frågadestatsrådet igen vad som gällde. Han sva-rade att på grund av arbetsbelastning hade dennafråga nedprioriterats. Men han skulle återkomma tillhösten med ett förslag. I de medieintervjuer somgjordes i samband med den debatten uppfattade jagstatsrådet som positiv till den här frågan.Nu läser vi i bladen och ser i medierna att fråganän en gång lagts på is. Socialdemokraternas riksdags-grupp har satt ned foten, samma socialdemokratersom begärde att regeringenskyndsamt skulle återkomma med förslag. Jag villbetona att just ordet skyndsamt är ganska unikt närriksdagen begär någonting från regeringens sida. Jagmenar att den här frågan faktiskt är färdigutredd. Denhar stötts och blötts i utredningar tidigare och vi be-höver inte ha nya utredningar nu.Med tanke på den spelflora som förekommer i daghar jag frågat statsrådet om han i logikens namn kantänka sig att se över vissa av de spelen, som enligtmin och mångas uppfattning faktiskt innebär störrerisk för spelberoende. Jag skall ta två exempel. Detena är Triss, där man kan köpa lotter i sådan takt attinte någon enarmad bandit kan åstadkomma sammahastighet. Man har något som kallas Lottoexpress ivarenda totomatbutik. Där har man dragning varfemte minut och spelarna sitter och följer detta helatiden. Det måste väl vara ett klockrent exempel på hurman skapar ett spelberoende. Detta vill statsrådetbehålla.Kasinon har en fin stämpel kring sig. Det är förfint för .