prot · GM09110 · 1999-06-15 00:00:00 — Vidaregäller det inkomstprövningen av änkepensioner osv.Inte nog med att vi skall finansiera skattesänkningar.Vi skall också finansiera utgiftsökningar som ni fak-tiskt staplar på varandra här. Det vore nog bra om vikunde få ett svar från på fråganom hur detta skall gå till. Eller tror i det här fallet att det löser sig?Anf. 92 () re-plik:Fru talman! Det är inte så att man sänker skattenoch har en motsvarande utgiftsreduktion exempelvis.Vi har en helt annan filosofi.Sveriges stora bekymmer är det höga skat-tetrycket - ett skattetryck som försätter oss i en svårkonkurrenssituation gentemot omvärlden och somhindrar oss att få den export till marknader som vieljest skulle få. Det skapar arbetslöshet i ochen stor kostnad i statsbudgeten. Det rör sig om i stor-leksordningen 100 miljarder kronor.Den onda cirkel vad gäller de höga skatter somläggs på överallt i produktionen vill vi försöka ändra ismå, försiktiga steg så att vi genom strategiska skatte-sänkningar kan vända på cirkeln; detta för att få lägrekostnader för vår produktion och vår export och föratt få fler i arbete och fler som betalar skatt på lägrenivåer. Då får vi ett samhälle som fungerar. Det ärden vägen som vi vill börja beträda. Då får man intestirra sig blind på bara budgetposter. Man måste fak-tiskt tro på den filosofin.Anf. 93 () re-plik:Fru talman! Det var intressant att få ta del av Hol-ger skattesänkningsönskelista. Det var 21miljarder i skattesänkningar redan första året, 33miljarder andra året och 36 miljarder tredje året. Pro-blemet är, som alltid, hur detta skall finansieras. Nutycks vifta bort detta med att detgäller att ha rätt inställning så ordnar sig det hela. Detär intressant med en sådan trosvisshet.Problemet är alltså finansieringen. Det enda viegentligen har hört om finansieringen är karensdagen,och den ger i bästa fall 200 miljoner. Det är en knapphundradel av den inkomstminskning som dessa skat-tesänkningar skulle innebära. Jag skulle vilja ha enredovisning av ytterligare besparingar för att vi skallha råd med de här skattesänkningarna.Anf. 94 () re-plik:Fru talman! Jag har redogjort för vår syn när detgäller skattepolitiken och vikten av att förändra detskattesamhälle som vi har. Vill man se ytterligare enlång rad finansieringsförslag får man läsa vår skatte-motion. De är så många att jag inte kan stå här ochräkna upp dem - det skulle vara helt ogörligt.Våra skattesänkningar är helt finansierade. Vi harockså ett utrymme för att betala av på statsskulden.Vi har inga problem i det sammanhanget.Anf. 95 () re-plik:Fru talman! har samma pro-blem som hade att redovisahur det här skall gå ihop. Det är kardinalproblemetmed de borgerliga budgetarna att de inte hänger ihopekonomiskt.Nu hänvisar till sin syn, mendet räcker inte att ha en syn för att få en statsbudgetatt gå ihop. Det är väl det som är den avgörande skill-naden mellan den rödgröna majoriteten och den bor-gerliga oppositionen, att vi tar ett statsfinansiellt an-svar för vår politik.Anf. 96 () re-plik:Fru talman! Vi har inte lagt nå-got förslag utan att det har varit finansierat till sistakronan. Man kan lita på att det är på det sättet. Att visedan har en övertygelse om att skattetrycket i Sveri-ge är ett stort bekymmer som vi måste ändra på är ettlogiskt tänkande, som jag hoppas att flera här i kam-maren skulle kunna omfatta. Då skulle vi gemensamtkunna diskutera en framtid som är bättre.Jag kan förstå av de två sista frågorna som har ta-gits upp här att det är bekymmersamt för regeringen.Jag kan se i den propositionstext som regeringenskriver, som jag själv har citerat ur, att regeringeninser detta bättre än dess stödpartier, som inte harnågon förståelse för skatteproblematiken. Därför harvi också en död hand över svensk skattepolitik i dag.Det bekräftar vad jag har sagt i mitt anförande om attregeringen bör se sig om efter andra samarbetspartneroch allianser i det här sammanhanget.Anf. 97 ():Fru talman! Regeringen och regeringsunderlagethar - av allt att döma till stor del beroende på internaspänningar - hamnat i en situation som kännetecknasav prat, prat, beslutsvånda och mera prat, prat. Detgäller framför allt inom närings- och skattepolitiken.De enda konkreta skatteförslag man har kunnatsamla sig till i vårpropositionen är förlängningar avredan gällande tillfälliga förslag. Därutöver angerregeringen ett antal inriktningar utan konkretiseringoch hänvisar till pågående skattesamtal.Därmed bidrar regeringen och dess samarbetspar-tier ytterligare och återigen till den osäkerhet påskatteområdet som rått . Det signalsys-tem som regeringen tillämpatpå skatteområdet kan knappast beskrivas på annat sättän som förvirrande.Före valet gav regeringspartiet besked attnågot utrymme för skattesänkningar inte fanns i sikte.Efter valet ändrades beskedet till att det finns ettsådant utrymme för skattesänkningar. Så startadeskattesamtalen , och på nyåret var beske-det från finansministern att det finns ett skattesänk-ningsutrymme - men inte , och det är osäkert närett sådant utrymme kan förväntas uppstå.Tala om olika och förvirrande besked undermycket begränsad tid! Lägg därtill att försågs vi med olika besked på skat-teområdet från olika företrädare för regeringen.Så får man inte hantera enskilda individer, somför planering av sin egen och andras framtid är bero-ende av något så när klara besked och signaler.Även genomförandet av de nu halvårsgamlaskattesamtalen har präglats av valhänthet och beslut-svånda. Det finns ingen tidsplan, ingen struktur, ingeninriktning på arbetet. Jag har då vivarit samlade till skattesamtal under detta år påtalatdenna fundamentala brist på effektivitet och framåt-syftning av arbetet.Här förtjänar regeringen stark kritik för sitt sätt -eller snarare brist på sätt - att driva samtalen framåt.Nu har den nye finansministern beslutat övergeseminarieformen för överläggningar och i stället föraöverläggningarna med varje parti för sig. Det kanvara en väg till effektivisering och att öka tempot,men det förutsätter att man inte enbart byter metodför samtalen. Det förutsätter också, och framför allt,att man från regeringens sida bemödar sig om attsystematiskt och målmedvetet driva frågan framåtunder samtidig öppenhet för synpunkter från övrigapartier.Fru talman! Vi kommer att från si-da konstruktivt medverka i dessa överläggningar medsikte på ett brett skattepaket med brett stöd i dennakammare. De frågor vi kommer att driva i dessaöverläggningar tar framför allt sikte på att sänkaskattetrycket och att förbättra förutsättningarna för enstabil och långsiktig tillväxt och en förbättrad miljö.Dessutom skall skattesänkningarna ges en förbättradfördelningspolitisk profil. De skall ske under enmycket viktig restriktion, nämligen den att samhälls-ekonomin skall fortsatt vara i balans, att överskotts-målet om skall ligga fast och att dessa överskottskall användas för amortering på statsskulden.De i närtid mest angelägna åtgärderna för oss äratt sänka inkomstskatterna för låg- och medelin-komsttagare och att sänka arbetsgivaravgifterna fram-för allt för småföretagen. Båda dessa åtgärder är i höggrad tillväxtbefrämjande. Sänkta inkomstskatter ökarköpkraften och därmed omsättning och sysselsättningi samhället. Sänkta arbetsgivaravgifter minskar kost-naderna framför allt för de företag som, generellt sett,har störst växtkraft och därmed växande arbetskrafts-behov.Vi kommer att driva frågan om en successiv av-veckling av förmögenhetsskatten. Den har spe-lat ut sin roll som fördelningspolitiskt instrument ochhar närmast motsatt effekt. Mycket stora förmö-genheter undgår helt beskattning, medan mycketmåttliga förmögenheter i t.ex. en villa eller banktill-godohavande förmögenhetsbeskattas. Det första ste-get bör vara att avskaffa sambeskattningen av förmö-genheter. Det är en kvarleva från en förgången tidsom borde varit utmönstrad för länge sedan.Utöver sänkningen av arbetsgivaravgifterna börbeskattningen av de små företagen och av dem somdriver företagen underlättas. De diskrimineranderegler som går under beteckningen fåmansföretags-reglerna måste i allt väsentligt rensas bort.Särskilt utsatta småföretagarbranscher när detgäller konkurrensen med kolleger i andra länder ärt.ex. åkerinäringen, jordbruket och yrkesfisket. Det ärnu hög tid att leva upp till de löften och de förvänt-ningar som dessa löften lett till genom att lägga framkonkreta förslag som också kan leda till konkretabeslut.Är det inte generande, , att gångefter annan ge småföretagare i olika branscher löftenom förbättringar som sedan inte infrias i form avkonkreta åtgärder? Ta jordbruket som ett exempel!Där har funnits utredningsför-lag till hur man skall komma till rätta med problemen.Olika regeringsföreträdare har helt eller delvis anslu-tit sig till dessa förslag. Men ännu har icke någotkonkret förslag lämnats till . Det är ett slå-ende bevis på regeringens oförmåga att komma tillskott i angelägna och viktiga frågor. Under tidenminskar sysselsättningen, inte bara i jordbrukspro-duktionen utan också i den efterföljande och mersysselsättningskrävande livsmedelsförädlingen.Ett annat slående bevis på regeringens obenägen-het att komma till beslut är energibeskattningen. Härhar aviserats ett samlat energiskatteför-slag som står i överensstämmelse med energiöverens-kommelsen. Det har lagt en förlamandehand över hela energiskatteområdet. Det gör t.ex. attvi alltjämt har högre fordonsskatt för nya miljövänli-gare dieselbilar än för äldre och mera miljöskadligabilar. Detta är återigen ett exempel på felaktiga ochotydliga signaler som dessutom retar medborgaregenom sin inkonsekvens och ologiskhet och somminskar skattesystemens legitimitet. Här krävs ocksåhandling och besked - snart!Fru talman! Sammanfattningsvis är vi nu i ettskede där vi har ett extremt behov av konkreta förslagtill och åtgärder för skattesänkningar. Vi behövermindre prat och mer resultat. Av allt att döma förmårinte det nuvarande regeringsunderlaget att åstad-komma detta. Att komma till resultat kräver alltsåendera samarbete av bredare slag eller ett regerings-skifte. Vi kommer att positivt pröva samarbetsvägen,men vi kommer långsiktigt att verka för ett regerings-skifte.Avslutningsvis vill jag yrka bifall till reservatio-nerna nr 21 och 31.Anf. 98 () re-plik:Fru talman! Jag kan instämma i , att det har gått för långsamt med skatte-samtalen. Det är då en strävan från regeringens sidaatt få så bred uppslutning som möjligt kring föränd-ringar i skattesystemet. Men inom den rödgröna ma-joriteten är vi ense om grunddragen i en förändring avskattesystemet, vilket också redovisas i vårproposi-tionen.Vi vill alla tre partier ha sänkta inkomstskatter,främst för låg- och medelinkomsttagare. Vi aviserarockså energiskattelättnader för jordbruket som skallfinansieras genom motsvarande höjning av andraenergiskatter. Vi aviserar också en skatteväxling sombl.a. innebär sänkta arbetsgivaravgifter, något somRolf Kenneryd efterlyste.Det är glädjande att se att det tycks finnas en sam-stämmighet mellan den rödgröna majoriteten ochCenterpartiet medan straffar ut siggenom den här typen av omfattande önskelistor.Anf. 99 () replik:Fru talman! Jag inser självfallet komplikationernamed att driva överläggningar med så många inblan-dade parter. Jag har också respekt för att det behöverta . Men jag har inte respekt för att man intevisar ambition att verkligen driva överläggningarnaframåt så att man från varje tillfälle till nästa tar vik-tiga steg fram mot det som överläggningarna syftartill. Det har inte heller från början eller under över-läggningarnas gång redovisats vilket syfte och vilkentidsplan dessa överläggningarna har.Jag hoppas att vi nu skall kunna gå in i ett sådantmer konstruktivt skede.Anf. 100 ():Fru talman! Så närmar vi oss ett sommaruppehållefter ett riksdagsår, det första för den nu sittanderiksdagen. Vi som haft förmånen att arbeta medskattefrågor har dock inte haft ett särskilt konkret år.Regeringen har bjudit in till utdragna samtal om enbred skatteuppgörelse. Det är bra så, men det måstevara mer konkret. prioritering är solklar,som framhöll och som liberaleralltid har framhållit: De mest skadliga skatterna måstesänkas först!Diskussionen om våra framtida skatter förs motbakgrund av att det svenska skattesystemet utsätts förett starkt tryck, dels från verkligheten, dels från kraft-fulla intresseorganisationer som vill ha sänkt skatt påmer eller mindre specificerade områden. Inte minstbörjar några klarsynta socialdemokrater i andra EU-länder att alltmer aktivt driva på för sänkta skatter påarbete och investeringar i alla former. Detta påverkarsjälvfallet också Sverige.När det svenska skattesystemet byggdes upp un-der var trycket utifrån på en-skilda skattebaser relativt litet. har globaliseringgenom ny teknik, bättre kunskap och ökad rörlighetgjort att det finns mycket få säkra och stabila skatte-baser i vårt land. Fastigheter, föda och fattigt folk ärenligt en del det enda som kan beskattas hårt,vilket vi också dessvärre gör. Problemet med dessaolika skattebaser är bara att vi av olika anledningarkanske inte vill beskatta dem hårt, vare sig ur rättvi-seperspektiv eller ur fördelningsperspektiv.Men på de områden som vi i skatteutskottet be-handlar har det under riksdagsåret inte hänt så särskiltmycket trots de snabba omvärldsförändringarna. Låtmig bara ge två exempel ur högen på senfärdighet.De förenklingar för företagande som har utlovatshar skjutits . Senast är det slopandet avde s.k. stoppreglerna för fåmansföretag och dessägare som har skjutits på en helt obestämd framtid.Redan våren 1997 lade den snart legendariska Småfö-retagsdelegationen fram förslag om slopade stopp-regler, men ingenting händer. Det säger sig självt attett sådant agerande minskar förtroendet för riksdageni allmänhet och för regeringen i synnerhet. Det kanman väl leva med, men fortsätter före-tagsklimatet för småföretagandet att vara dåligt.Lättnaden i dubbelbeskattningen, som infördes1997 för utdelning och reavinst på aktier i onoteradebolag, har enligt färska undersökningar endast haft enliten inverkan när det gäller ökade investeringar. Omdet har haft en viss inverkan har denna gällt de någotstörre bolagen. De riktigt små företagen har fortfa-rande svårt att få fram riskkapital och därmed svårtatt få förutsättningar att växa.Folkpartiet har med glädje deltagit i de rekord-långsamma skattesamtalen. Vi har dock förbehållitoss rätten att kritisera den lösa och slappa formen.Folkpartiet och andra har i denna kammare underriksdagsåret efterfrågat några konkreta utgångspunk-ter från socialdemokraterna. Vilka skatter pratar viom? När kan det bli aktuellt med en sänkning? Dettainnebär således något mer än att skattesänkningarnaskall finansieras och skapa förutsättningar för tillväxt- det kan knappast någon vara emot. Med en vissenvishet har socialdemokraterna hänvisat Folkpartietskrav på redovisning av utgångspunkter till att samta-len pågår. Så kan det inte fortsätta här i kammaren tillhösten.Samtal skall förhoppningsvis alltid pågå för att viskall finna breda uppgörelser om förbättringar i vårtskattesystem. Det är en av våra ständigt pågående ochmycket viktiga gemensamma uppgifter i riksdagen.När verkligheten förändras måste skatterna ses över.Men en förutsättning för att vi skall kunna ha en dis-kussion är att vi alla redovisar våra åsikter och ställ-ningstaganden samt vilka fördelar och nackdelar dehar - för sådana finns det med alla skatter eller bristpå skatter.Fru talman! Det övergripande problemet för vårtland, och därmed för våra medborgare, är det samladehöga skattetrycket. Det drabbar såväl företagandetsom oss enskilda individer. Det spelar faktiskt rollvilket skattetryck vi har. Det samlade skattetrycketleder till s.k. skattekilar som gör att det inte lönar sigatt arbeta eller att driva företag. Dessutom leder trans-fereringssystemen ofta till orimliga marginaleffekteroch fattigdomsfällor för stora grupper.Den första fråga man måste ställa sig i en sådanhär avslutande debatt är om det hosregeringen och dess underlag i finns någotsystematiskt tänkande om sambandet mellan beskatt-ning och tillväxt och därmed sysselsättning. Det ärfaktiskt svårt att veta. På regeringsnivå finns ingaklara reflexioner inför den allvarliga industriella emi-gration som har inletts i ganskastor skala. De flesta statsråd som har med ekonomi,handel och tillväxt att göra har här i kammaren förstlovat kraftfulla åtgärder, sedan hävdat att allt är braoch sedan tystnat.Ledarskapet för att åter göra till en starktillväxtnation är inte överdrivet starkt, för att varaironisk.När skall säljas internationellt är det dockmed låga lönekostnader för duktigt folk och med lågbolagsskatt. Det visar sig av Invest in Agen-cys alster för läsning i utlandet. Sannolikt har alltsåen viss insikt om kostnadslägets betydelse för inves-teringar i vårt land infunnit sig. Om inte regeringenvill ha ännu lägre löner är det faktiskt bara lägreskatter på arbete, företagande och investeringar somåterstår.Fru talman! har som sagt prioriterat isin budgetmotion. Vi vill i skattesammanhang - i ettläge med kanske världens högsta skatter - först ochfrämst sänka de skatter som är mest skadliga för ar-bete, sparande och risktagande. finns det signalerom att den internationella konjunkturen är ganskastark och att det gynnar . är rätta tiden förstrukturreformer, både i allmänhet och framför allt påskatteområdet.Till de nödvändiga strukturella skattesänkningar-na hör sänkt skatt på sparande, investeringar ochrisktagande. Detta skall ske parallellt med sänktaarbetsskatter och ett successivt införande av ett s.k.förvärvsavdrag. Till detta vill vi foga en del mindreoch strategiska skattesänkningar för bl.a. kompetens-konton.Detta är de prioriteringar som har gjortoch redovisat. Hur fort det kan gå, framför allt förförvärvsavdraget, beror på den statsfinansiella ut-vecklingen. Meningen är att man skall invänta dyna-miska effekter. Vi tillhör nämligen dem som tror attsänkta skatter kan ge högre skatteintäkter.Såsom den extrema fördelningsretoriken har ut-vecklats i och befästs i maktför-delning är det knappast möjligt att avvecklavare sig dubbelbeskattning, värnskatt eller förmögen-hetsskatt - tyvärr. Det är allvarligt. Jag önskar attföreträdare för majoriteten i skatteutskotttar sommaren som tillfälle att fundera över hur vi ivårt land skall få mer sparande inom landet, ökadeinvesteringar och fler som vågar satsa sitt riskkapital iföretagande. Det är den enda rimliga långsiktiga vä-gen till ökat företagande och fler nya jobb. Det är såvi kan öka våra medborgares makt över sina egna liv.Framför allt gäller det dem som är arbetslösa.Tanken att den som tar risker och arbetar hårt i ennäringsverksamhet skall få mer pengar i plånbokensom tack för sitt bidrag till tillväxt och fler nya jobbär dock svår att smälta. Men vi menar att det är nöd-vändigt med slopad dubbelbeskattning på aktier ochpå sikt ytterligare sänkning av kapitalskatterna för attstimulera de långsiktiga drivkrafterna för företagandeoch jobb. Detsamma gäller förmögenhetsskatten. Denhar spelat ut sin roll och leder sannolikt till attännu fler människor placerar sina pengar i andra delarav världen, med eller utan skattemyndigheternas godaminne.För att behålla välutbildade medborgare i vårtland i en alltmer globaliserad värld är det viktigt attutbildning faktiskt lönar sig. Därför är det viktigt attden nya värnskatten avskaffas - av pragmatiska skäl,men även av principiella skäl. Det är helt enkelt interimligt att betala av sin löneinkomst iskatt.Fru talman! De välståndsskapande krafterna ar-bete, sparande, investeringar och utbildning måstelöna sig bättre. De ger ökad tillväxt och fler nya jobbi vårt land - något som vi verkligen behöver.Anf. 101 () re-plik:Fru talman! efterfrågar regeringensoch dess samverkanspartiers syn på sambandet mel-lan skatter och tillväxt. Jag kan väl säga någontingom och min syn på detta.Jag och anser att sänkt arbetsgivarav-gift är viktigare för ökad tillväxt än avskaffad dub-belbeskattning. Sedan, , finns det juandra samhällsmål att sträva efter än ökad tillväxt,t.ex. minskade ekonomiska klyftor i samhället. Då ären vettig åtgärd att sänka inkomstskatten för låg- ochmedelinkomsttagare. En mindre vettig åtgärd är attavskaffa värnskatten och slopa dubbelbeskattningenpå aktier.Anf. 102 () replik:Fru talman! Jag tillhör dem som tycker att vi haren för hög och hård beskattning på företagande i alladess led. Man kan ju inte bara se till bolagsskatten,även om vissa käckt försöker lyfta fram att den rela-tivt sett är numerärt låg. Det är ju andra delar i ägan-det som också beskattas. Detta är ett problem, ochdärför bör dubbelbeskattningen slopas.Det här med ökande klyftor är någonting somoroar mig mycket. Men den absolut största orättvisani vårt land är den mellan de människor som har arbeteoch de som inte har arbete, de som av strukturellaskäl på lång sikt är utestängda från arbetsmarknaden.Detta är den största orättvisan och det största fördel-ningspolitiska problemet.Det är ju inte antalet rika i det här landet som ärett problem utan antalet fattiga, Matz.Anf. 103 ():Fru talman! Med talmannens tillåtelse tänkte jagbörja mitt anförande i denna skattedebatt i en annanände än den som brukar vara det vanliga. Samtidigtvill jag avisera, fru talman, med hänvisning till riks-dagsordningen och till alla de frågor jag får här, attjag inte är säker på att jag kan hålla min tid. Jag skalldock göra så gott jag kan.Jag tänkte börja - och det är ungefär samma in-fallsvinkel som hade - med att för-söka beskriva det vi kallar det goda samhället. Skäletär helt enkelt att det är detta goda samhälle som vi ihuvudsak vill finansiera med skatter.Vad menar vi då med det goda samhället? Jo, vivill ha ett samhälle där alla, inte bara några, får chan-sen till det goda. Men vi tycker inte att det räcker attalla, inte bara några, får chansen bara en gång, att allafår starta från samma utgångsläge. Vår bakgrund,våra förutsättningar och vår sociala situation gör att vitid efter annan behöver lyftas upp, få en ny chans, fåen möjlighet att göra en omstart och få känna att vi ärlika mycket värda som andra. Vi vill att detta skalltillkomma alla, inte bara några.För att klara detta vårt mål, som naturligtvis i vis-sa avseenden är det brukade kalla enprovisorisk utopi, vill vi ha en välfärd som kommeralla, inte bara några, till del - en hälso- och sjukvårdför alla på lika villkor, en skola för alla våra barn, enutbildning för barnen som inte är beroende av hurpass välfylld föräldrarnas portmonnä är. Det är inteheller bara de rika som skall få den bästa sjukvårdennär de blir sjuka. Det skall alla få. Det finns faktisktett egenvärde i, som , längstestatsminister i flera avseenden brukade säga, att di-rektören och metallarbetaren ligger på samma sjuksalnär de blir sjuka.Fru talman! Jag vill berätta om tre människor, treverkliga människor som jag känner, för att förklaralite mer konkret vad jag menar med det goda sam-hället.Den första är en kvinna som jagmötte för sedan vid ett besök på ett gruppboen-de för utvecklingsstörda. Hon berättade för mig, medhjälp av personalen på gruppboendet, att hennesstörsta intresse i livet var att få dansa gammaldans.Hon kunde inte åka på dans själv, hon klarade sig intesjälv på bussen, därför lade de anställda på gruppbo-endet om sina arbetstidsscheman så att de i varje fallen gång kunde åka med henne pådans. Hennes ögon strålade när hon berättade dettaför mig, och hennes strålande ögon gjorde mitt hjärtavarmt.Den andre är en man, en byggnadsarbetare, mel-lan 45 och . Han hade varit arbetslös närhan fick chansen att delta i kun-skapslyftet. Han hade i sin ungdom gått i skolan i åttaår. fick han möjlighet att repetera det han hadelärt sig då och kanske till en del hade glömt. Han ficklära sig nytt och han fick lära sig mer. Efter jobb nu isommar - det har blivit bättre på byggnadsområdet -väntar gymnasiet.Den tredje är också en man, småbarnsfar. fick han reda på att han hade en mycketsvår sjukdom. Barnen var tre och ett och ett halvt år.Frun studerade.