prot · GN097 · 1999-09-23 00:00:00 — I väldigt många av de länder somräknas upp, som , och , finnsen mängd privat sjukvård som är privatfinansierad.Jag tror att vi i det resonemanget måste våga ta medvad som händer om man inte låter privata initiativ blifinansierade med offentliga medel. Finns det då riskför att vi får privata sjukhus som finansieras privat?Jag undrar om det över huvud taget skulle te sig gör-ligt att i så fall lagstifta mot en sådan verksamhet.Tyngdpunkten ligger på att det ska vara offentligtfinansierat.Sedan sägs det att det behövs spelregler. Det låterprecis som om vi som vill släppa in fler initiativ intevill ha spelregler. Det är klart att det fordras spelreg-ler, ordningsregler eller kvalitetsregler - vad vi nuvill kalla det. Det är också klart att det finns kostnads-regler.Det vore väl dåligt om myndigheter, politiker ochallt vad vi kallar oss inte har någon möjlighet att hållai detta. Vi vet ju att vi som producenter blirinvolverade i det som sker och gärna också försvarardet, även om det finns kritik att ge. Sådana är vi ju.Det saknas faktiskt 20 000 sängplatser. Så myckethar det skurits ned. Den som tror att det bara går atthämta de platser som behövs från den offentliga sek-torns medel må göra det och då förmena att ta inpengar utifrån. Det är oklokt mot patienten.(Applåder)Anf. 14 ():Fru talman! Jag ställde två frågor till socialminis-tern. Den första frågan var: Vilka signaler ger den härdebatten för entreprenörsandan? Jag fick inget svar.Mitt svar är att den ger fel signaler. Den andra fråganvar: Vad är den principiella skillnaden mellan pri-märvård och slutenvård när det gäller möjligheternatill fler alternativ? Jag fick inget svar där heller. Jagoch ser ingen principiell skillnad.Vi lägger ut vårdcentraler på entreprenad i vissalän. Vi skriver avtal med företag om laboratorieverk-samhet i t.ex. s-styrda , vilket räddar verk-samheten. Vi sluter avtal med företag om att drivat.ex. Det diskuteras avtal medföretag om att driva i i lokalersom hyrs av . Jag ser intenågon skillnad principiellt.Självfallet ska vi ha klara spelregler. Det är heltnödvändigt för att verksamheten ska fungera i ettoffentligt system. Men debatten är inte initieradav det skälet. Den är initierad därför att det föreliggerett hot om en lag för stopp av vård med vinstintresse.Det är dessutom en retroaktiv lagstiftning, vilkettorde vara grundlagsvidrigt.Till sist, fru talman, vill vi från vär-na hälso- och sjukvården och omsorgen. Då ska viinte låsa möjligheterna för regioner, landsting ochkommuner att hitta sina egna lösningar. I stället ska vibejaka mångfalden, konkurrensen och nya alternativ.Vi måste våga förnyelse.Vi har möjligheter att öka tillgängligheten ochmångfalden. Låt oss gemensamt ta till vara de möj-ligheterna. Upp till kamp för ökad mångfald, social-ministern!Anf. 15 ():Fru talman! Ingen på den borgerliga sidan vill ensförsöka analysera de frågeställningar jag tog upp. Vadhänder om vi har ett ränteläge i där avkast-ningskraven är ? Vad händer med sjuk-husvården när avkastningskraven ökar där också?Man måste väl åtminstone analysera frågorna? Vadhänder med forskningen och rätten till den? Manmåste väl ändå veta vad man håller på med och intefastna i ideologiska resonemang som bygger på enväldigt nyliberal grund?Det är klart att det behövs spelregler även när detgäller ägande. Det är alldeles solklart. Vill Folkpartietoch och andra att stora transnationellaföretag ska ta över den del av infrastrukturen somsjukhus utgör? Ja eller nej? Jag vill veta det. Om maninte vill det behövs det spelregler.Dessutom hör jag att de borgerliga partierna - inteminst , som har dragit i gång denna debatt- talar om god vård och vikten av god vård. är också expert på det. I stället för att satsade pengar som finns i kommuner och landsting pågod vård sänker ni skatten. När vi försöker föra överpengar till landsting och kommuner för att just höjakvaliteten i skolan, omsorgen och vården sänker ni istället skatten. Så var det med det.Spelregler är viktiga. Regelverk för ägandeformerär nödvändiga.Varsamhet om demokratin är också nödvändig.Vill man sälja ut den del av infrastrukturen som sjuk-hus innebär måste det enligt vår uppfattning under-ställas två beslut i med val emellan.Jag tror att det är viktigt med spelregler och var-samhet. När vi till det lägger också mångfald har viett grönt koncept - ett bra koncept. Vi har inte ett röttdogmatiskt, och inte ett blått nyliberalt, utan just ettgrönt koncept.(Applåder)Anf. 16 Socialminister ():Fru talman! påstår att de borger-liga partierna vann valet i , Västra Göta-land och på ett program om att sälja ut sjukhu-sen. Jag har inte sett något sådant gemensamt pro-gram före valet. Jag skulle vilja fråga kristdemokra-terna, som är alldeles speciellt intressanta ur dennasynpunkt, om det fanns någon kristdemokrat somsade att skulle säljas till ett börsföretag.Fanns det någon som sade det före valet ?Anf. 17 TALMANNEN:Får jag påpeka att det bara är som harytterligare talerätt.Anf. 18 Socialminister ():Fru talman! Då får jag fråga om känner någon kristdemokrat som sade detföre valet.Vad är ett sjukhus? Detintressanta är att det inte har ansetts behövasnågon alldeles tydlig definition i den svenska hälso-och sjukvårdslagen. Även om man läser noggrantkommer man inte längre än att man ser att det sägs attsjukhusen ska svara för den slutna vården. Det är ioch för sig en ganska god utgångspunkt när mandiskuterar problemställningen. Det är sannolikt just islutenvården som marknaden inte kan fungera. I öp-penvården är det annorlunda. Det finns möjlighet tillmedvetna val. Det finns möjlighet att bygga upp enmångfald. När det gäller slutenvården fungerar detoftast som monopol, och därmed ställs det helt andrakrav.I den lagstiftning som vi kommer att föreslåkommer vi också att precisera definitionen ytterliga-re. Det är nödvändigt. Vi kommer inte, som KennethJohansson har inbillat sig, att ha en retroaktiv lag-stiftning. Men den lagstiftning som beslutarom kommer naturligtvis att gälla för framtiden, ochden kommer att påverka utvecklingen för sjukhusen iframtiden.Vi kan inte ingripa mot de förhandlingar som försnu eller stoppa dem. Det är bara tidningarna som troratt man kan göra det. Vi har däremot sagt myckettydligt att vi kommer att utarbeta ett förslag och gemöjlighet för riksdagsbehandling under nästa år.Så skulle jag ändå vilja upplysa om de alldelesgrundläggande frågeställningarna. När man diskuterari , som jag påpekade, handlar det om dengrundläggande etiska och moraliska frågan om hurden sjukhusvård som står utanför marknaden skabedrivas. De som kommenterar den undersökningsom presenterades är oroliga över att maninte förstår att det finns delar av livet som måste hål-las borta från kommersen och att sjukhusvården är förvärdefull, för intim och för lätt att manipulera för attöverlåtas till marknaden.Det är intressant att konstatera att kristdemokra-terna, exempelvis, alldeles okritiskt säger att det inteär några problem om man överlåter detta till det pri-vata. Vart har etiken och moralen tagit vägen? Vad ärdet för fel på tanken att sjukhusen ska drivas enbartutifrån det gemensamma ansvaret och den samaritiskatraditionen?Var befinner sig ? Jag ska gärna uppre-pa den fråga som har ställt. Är det såatt kan acceptera att multinationella läke-medelsföretag driver svenska sjukhus? Om inte får vigemensamt sätta oss ned och diskutera hur man skareglera ägarfrågorna. Är sjukhus till salu till vem somhelst?Anf. 19 ():Fru talman! Det finns mycket klara spelregler omhur svensk sjukvård ska bedrivas. Landstingen harenligt hälso- och sjukvårdslagen ansvaret för en godvård i sitt område. Om de med sitt politiska mandatvill köpa den vården från privata vårdgivare har de den rätten. svarar för tillsyn av allvårdverksamhet som bedrivs i detta land. Det finnsspelregler, men det finns naturligtvis inget förbud motvinstdrivande verksamheter, eftersom det har visat sigvara ett mycket värdefullt tillskott och en inspira-tionskälla i det totala vårdutbudet.Ingrid talar om personalens löner - enmycket viktig aspekt. Pengarna ska gå till löner - intetill vinst. Då kan jag tala om för att detråkar vara så att den privatanställda personalen harbättre löner än den landstingsanställda personalen.Det kanske tycker är trolleri, men detär trots allt den statistik som jag har fått från fackför-bunden på detta område.Vi behöver en utveckling av svensk vård därföratt problemen på det området är enor-ma. Vi ska vara tacksamma för att det finns exempelpå förnyelse. Man behöver inte alls vara privatan-ställd för att ha arbetslust och vara kreativ, men erfa-renheten visar att de hierarkiskt uppbyggda landsting-en inte har varit tillräckligt duktiga på att släppa frampersonalens kreativitet. Just därför behöver vi andrainslag. Just därför är detta hot om en död hand påförnyelsen ett så allvarligt hot mot svensk sjukvård iframtiden.(Applåder)Anf. 20 Socialminister ():Fru talman! Av alla de inlägg som jag lyssnade tillgjorde inlägg mig förbryllad ochen smula bekymrad.Jag vet att i grunden har sammauppfattning som oss när det gäller behovet av att satsapå primärvården, att bygga ut psykiatrin och att ökaden medicinska medverkan i äldreomsorgen. Jag vetatt vi gemensamt har en hållning som innebär att viska satsa på förnyelse och mångfald i primärvården.Det är alldeles sant att har påver-kat mig i dessa stycken. Vi resonerade länge i vårasom just den här hållningen. Och möjligtvis står jagför ett slags förnyelse också inom den socialdemo-kratiska traditionen. Jag tycker att det är viktigt att visatsar på detta.Det som förbryllar mig är att har förstått att det inte är en automatisk förbin-delse mellan att göra en vårdcentral privat och attsälja ett stort sjukhus till ett multinationellt företag.Det är just bristen på insikt om att det finns en sådangräns som gör mig bekymrad. Jag tycker att Centernska fundera igenom sin hållning lite noggrannare.Det är viktigt att satsa på mångfald i primärvårdenoch öppenvården. Men för att skapa trovärdighet närdet gäller våra ambitioner på det området och för attge rätt signaler till såväl personalen som patienternaoch medborgarna måste vi också tala om att det finnsområden som kommersen kommer att hållas utanför.Vi ska garantera trygghet i den framtida vården. Detär för att utveckla mångfalden, ge patienterna enbättre vård och för att se till att vi kan erbjuda denbästa sjukvården i världen som vi har inlett samarbe-tet.Tack!Överläggningen var härmed avslutad.2 § Justering av protokollJusterades protokollet för den 16 september.3 § AvsägelserTalmannen meddelade att () an-hållit om att bli entledigad från uppdraget som riks-dagsledamot fr.o.m. den 1 oktober 1999.Kammaren biföll denna anhållan.Talmannen meddelade att () av-sagt sig uppdragen som ledamot i valbe-redning, som ledamot i krigsdelegationoch som ledamot i finansutskottet.Kammaren biföll dessa avsägelser.Talmannen meddelade att () avsagtsig uppdragen som ledamot i , somledamot i krigsdelegation och som supple-ant i utrikesutskottet.Kammaren biföll dessa avsägelser.Talmannen meddelade att () av-sagt sig uppdragen som ledamot i skatteutskottet ochsom suppleant i finansutskottet.Kammaren biföll dessa avsägelser.Talmannen meddelade att ()avsagt sig uppdraget som ledamot i kulturutskottet.Kammaren biföll denna avsägelse.4 § Anmälan om kompletteringsval till vissautskott, m.m.Talmannen meddelade att Moderata samlingspar-tiets riksdagsgrupp på grund av uppkomna vakanseranmält Per som ledamot i valbe-redning efter , som leda-mot i efter , som ledamot i krigsdelegation efterCarl Bildt och som ledamot i finansutskottet efterLars , som ledamot i riksdagenskrigsdelegation efter , ledamot i skatteutskottet efter , RoyHansson som ledamot i kulturutskottet efter GunnarHökmark, som suppleant i finansut-skottet efter och som suppleant i utri-kesutskottet efter samt suppleant i skatteutskottet efter förklarade valda tillledamot i valberedningPer ()ledamot i (m)ledamöter i krigsdelegationGunnar ()()ledamot i finansutskottetGunnar ()ledamot i skatteutskottetCatharina ()ledamot i kulturutskottetRoy ()suppleant i finansutskottetLars ()suppleant i skatteutskottetMargareta ()suppleant i utrikesutskottetLars ()5 § Anmälan om företrädare i talmanskonfe-rensenMed stöd av 1 kap. 7 § och 7 kap. 12 § förstastycket riksdagsordningen hade Moderata samlings-partiets partigrupp till talmannen anmält Per Unckelsom partiets företrädare i talmanskonferensen ochBeatrice som suppleant.Talmannen förklarade () utsedd tillpartiets företrädare och () till supple-ant i talmanskonferensen för tiden till dess nästariksmöte börjar.6 § Anmälan om inkomna faktapromemoriorom förslag från Europeiska kommissionenTalmannen anmälde att följande faktapromemori-or om förslag från Europeiska kommissionen inkom-mit och delats ut till kammarens ledamöter:Gemensam strategi för modernisering av socialtrygghet KOM (99) 347Mot ett för alla åldrar KOM (99) 2217 § Hänvisning av ärenden till utskottFöredrogs och hänvisadesProposition1999/2000:4 till socialförsäkringsutskottetMotioner1999/2000:K1 och K2 till konstitutionsutskottet1999/2000:L1-L6 till lagutskottet1999/2000:Ju1 till justitieutskottet1999/2000:K3-K12 till konstitutionsutskottetAjourneringKammaren beslutade att ajournera för-handlingarna till då utbildningsministerThomas skulle lämna information om ett re-formerat studiestödssystem.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 13.30.8 § Information från regeringen om ett refor-merat studiestödssystemAnf. 21 Utbildningsminister ():Fru talman! Det är med stor glädje som jag nu in-för utnyttjar möjligheten att presenteraregeringens förslag till ett reformerat studiestödssys-tem. Förslaget bygger i sina huvuddrag på de tankarsom fördes fram i bred politisk samsyn av den parla-mentariska studiestödskommittén . Genomdet framgångsrika ekonomiska saneringsarbete somgenomförts har vi nu nått de ekonomiska förutsätt-ningar som gör det möjligt att genomgripande refor-mera studiestödet. Förslaget innebär att vi lever upptill löftet i regeringsförklaringen: "Studenternas eko-nomiska situation ska förbättras genom att studiestö-det reformeras. "Regeringens förslag har utarbetats i uppskattadsamverkan med och Miljöpartiet.Studiestödet i form av bidrag och lån är en viktigdel av utbildningspolitiken och ska också bidra till attförverkliga målen för utbildningspolitiken. Studiestö-det ska verka rekryterande och därmed bidra till etthögt deltagande i utbildningen. Det ska ha en utjäm-nande verkan mellan individer och grupper i befolk-ningen och därmed bidra till ökad social rättvisa.Sammantaget kommer förslagen i propositionenatt tillföra studiemedelstagarna ca 4,1 miljarder kro-nor.En mycket stor förändring är att bidragsdelen istudiemedlen nu blir pensionsgrundande. Det innebären merkostnad för staten på ca 1,8 miljarder kronor.Varför är det då nödvändigt att reformera studi-estödssystemet?Vi behöver ett enklare studiestödssystem. Dagenssystem är alldeles för splittrat. Det finns studiemedel,särskilt vuxenstudiestöd och särskilt vuxenstudiestödför arbetslösa. Olika villkor i olika delar av systemetgör att det blir svåröverblickbart för den enskildestuderande.Vi behöver ett generösare studiemedelssystem föratt locka och rekrytera fler till att gå vidare i utbild-ning.Vi behöver ge mer frihet till de enskilda studeran-de att själva bestämma över möjligheten att arbeta vidsidan av utan att drabbas av nedtrappningar tidigt idet skedet.Vi behöver också strama upp återbetalningsdelen.Vi har ett system som inte längre betraktas somett lån, eftersom mycket stora avskrivningar väntarvid pensionsåldern.Totalbeloppet i studiemedelssystemet, som i dagär under normalt cirka nio måna-der, kommer att gälla för alla studerande.Stödet ska bestå av bidrag och lån. Det bedöms somtillräckligt för att täcka rimliga levnadsomkostnader.För grundskole- och gymnasiestudier införs enprioriterad bidragsnivå om av totalbeloppet,dvs. ett bidrag på och ett lån på perstudiemånad för dem som är . Ett begränsatantal personer, inledningsvis ca 70 000 , kom-mer att kunna få del av denna mycket höga bidrags-nivå.Förändringen innebär kraftiga förbättringar förvuxenstuderande med låg tidigare inkomst. För vux-enstuderande vars ersättningsnivå i a-kassan är överca innebär förslaget ett lägretotalbelopp. Det kan kompenseras med ett s.k.tilläggslån. Studerande ges möjlighet attunder vissa förutsättningar få ett tilläggslån om högst1 i max . De får därmed etttotalbelopp som motsvarar högsta dagpenning i a-kassan efter skatt.För högskolestudier samt för andra eftergymnasi-ala studier och självfallet även för studier på grund-skole- och gymnasienivå införs en ny generell bi-dragsnivå på av totalbeloppet, dvs. ett bidragpå och ett lån på . Det är en rejälhöjning från dagens knappa 28 %.Fribeloppet, dvs. den inkomst man får ha under ettår utan att studiemedlen reduceras, som är54 , höjs kraftigt till per år.Vid inkomster över detta belopp reduceras studie-medlen i likhet med av överskjutandebelopp. Detta ökar de studerandes möjligheter attförstärka sin ekonomi genom arbetsinkomster utan attstudiemedlen reduceras. Studiemedlen ska räcka tillutan att man arbetar vid sidan av, men vi vet attmånga studerande vill ha en ökad handlingsfrihet ochsjälva bestämma i vilken utsträckning de jobbar vidsidan av.Återbetalningsreglerna för studielånet stramasupp. Lånet ska i princip betalas tillbaka fullt ut underi allmänhet en . Årsbeloppen vid återbe-talningen kommer att vara ungefär lika stora, dvs. ettannuitetsliknande system, men något lägre i början avåterbetalningsperioden.Systemet blir mer förutsägbart för den enskilde.Eftersom återbetalningen kopplas till skuldens storlekförbättras möjligheten att taansvar för och planera sitt skuldåtagande. En snabba-re återbetalning gör också att de sammantagna kost-naderna för den enskilde blir lägre. En förbättradstudieplanering leder också till mer effektiva studieroch en bättre genomströmning i utbildningssystemet.För att förhindra att återbetalningskraven blir förhöga ett enskilt år införs också trygghetsregler kopp-lade till låntagarens inkomst. En låntagare ska framt.o.m. det år då låntagaren fyller efter ansökankunna få nedsättning av årsbeloppet, så att det inteutgör av inkomsten. Efter kannedsättningen erhållas så att årsbeloppet inte uppgårtill av inkomsten. I åldrarna tasäven viss hänsyn till förmögenhet. Det sker genom atten andel av förmögenheten exklusive bostaden läggstill inkomsten och därmed ingår i beräkningsunderla-get när återbetalningsbeloppet ska fastställas. Vid 67års ålder avskrivs den skuld som resterar.Utformningen av trygghetsreglerna som utgår frånden enskildes faktiska betalningsförmåga förväntasge den effekten att studerande inte ska uppleva åter-betalningen så betungande att de avstår från studier.Det är angeläget för att bidra till en jämnare socialrekrytering till studier. Systemet med trygghetsreglerinnebär att studielån även i fortsättningen är väsent-ligt mycket förmånligare för den enskilde än vanligabanklån.Studier på högskolenivå kan pågå ,dvs. 12 terminer eller motsvarande studier. Pågymnasial nivå kan de pågå , dvs. tre år.På grundskolenivå gäller högst , dvs. två år.För den som behöver extra färdighetsträning i läsningoch skrivning gäller högst , dvs. två ochett halvt år. För den som redan har någon form avgrundskolekompetens eller motsvarande finns möj-lighet att läsa på den nivån ytterligare högst 40 veck-or, ett år.Även i fortsättningen kommer det att bli möjligtatt få avskrivning av lån för kompetensgivande studi-er på grundskole- och gymnasienivå om man fortsät-ter att studera på högskola eller annan eftergymnasialutbildning.Avskrivning ska kunna ske med en sjättedel avlånet för varje godkända 40 poäng som ingår i enexamen. Man kan få avskrivning med upp till halvalånebeloppet.Studiebidrag ska få lämnas t.o.m. det kalenderårdå den studerande fyller . Det ska dock varamöjligt att i vissa fall bevilja bidrag även för den somfyllt om det finns särskilda skäl. Det kan t.ex.vara fråga om stöd för en utifrånarbetsmarknadsbehov yrkesinriktad utbildning.För rätt till studielån kommer det maximala anta-let veckor, låneterminer, att begränsas successivtfr.o.m. Den som är ska kunna lånatill upp till studier.Ca 480 000 studerande kommer att få det gene-rella bidraget på . Av dem finns ca 110 000inom vuxenutbildningen. Det högre bidraget på 82 %beräknas drygt 70 000 personer kunna få.Det mycket uppskattade särskilda utbildningsbi-draget, UBS, ingår som ni alla vet som en del i kun-skapslyftet. UBS kommer att finnas kvar vid sidan av det samordnade stu-diestöd som föreslås införas. kommer att isärskild ordning kunna ta ställning till det fortsattaanvändandet av UBS.Regeringen föreslår att det nya studiestödssystem-et införs . Pensionsrätt för studiemedelkommer att tillgodoräknas ända från den 1 januari1995.De som återbetalar studielån enligt dagens systemhar rätt att fortsätta sin återbetalning i det systemet.Beslut i ärenden om tilldelning eller återkrav avstudiestöd ska kunna överklagas. En sär-skild överklagandenämnd kommer att inrättas. Besluti ärenden om återbetalning av studielån ska som hit-tills få överklagas till allmän förvaltningsdomstol.Studiestödsadministrationen ska även i fortsätt-ningen vara en statlig myndighetsuppgift och handhasav Centrala studiestödsnämnden.Fru talman! Jag är övertygad om att det studi-estödssystem som regeringen har beslutat omoch som överlämnas till kom-mer att ge förbättrade möjligheter att förverkligamålen för utbildningspolitiken.Jag har också glädjen att meddela att regeringenpå måndag även överlämnar propositionen Per-sonskadeskydd för studenter. Det förbättrade per-sonskadeskyddet avses ske genom att det tecknas enför högskolorna gemensam personskadeförsäkringsom börjar gälla . Därmed föreslåsockså denna gamla och viktiga fråga få en bra ochtillfredsställande lösning.Fru talman! Det nya studiestödssystemet blir ettviktigt verktyg i utbildningspolitiken för att förverkli-ga idén om ett lärande samhälle.Anf. 22 ():Fru talman! Jag kan identifiera väldigt många po-sitiva svar på de frågor som jag har mött när jag talatmed studerande. Därför är det tillfredsställande atthöra statsrådet beskrivning av den kommandepropositionen.Utöver huvuddragen skulle jag vilja ställa ett parkompletterande frågor som inte blev berörda i före-dragningen. Det gäller en fråga som kanske är mindremen som ändå är principiellt viktig, nämligen att EU-anställda som bor i inte behöver betala av påsina studielån. Över huvud taget gäller det att ha enbalans mellan dem som efter studierna väljer att verkai och dem som väljer att göra sin arbetsinsatsi ett annat land. Det är viktigt att man från båda grup-pernas sida känner att man omfattas av ett återbetal-ningssystem som är rättvist.Anf. 23 Utbildningsminister ():Fru talman! När det gäller vissa typer av anställdaber jag att få återkomma med besked, gärna i form avett skriftligt svar på en fråga från det gäller själva huvudprincipen delar jag heltåsikten att det är bra om människor rör på sig ochäven bor utomlands under korta eller långa perioder.Men ett återbetalningssystem ska förstås gälla ävenför dem som väljer att bo utomlands, och det är ut-gångspunkten i den här propositionen.Anf. 24 ():Fru talman! Jag ställde frågan därför att jag harsökt efter information om detta i det tidigare system-et, men det har inte funnits statistiskt underlag för attfå grepp om den här frågan. Det är ju, precis somstatsrådet säger, väldigt ofta en önskvärd utvecklingatt man rör sig över gränserna, men i och med dettauppstår det naturligtvis effekter som vi dels borde hagrepp över, dels borde ha någon strategi för att möta.Att det här är ett växande problem hör man när manmöter studenter och dem som har lämnat sinastudier.Anf. 25 Utbildningsminister ():Fru talman! Just detta att stimulera inte minstunga människor att ge sig ut i omvärlden är en väldigtviktig del av utbildningspolitiken. Det tolkas iblandsom att det skulle vara ett nederlag för .