prot · GM0997 · 1999-05-20 00:00:00 — står man med enorma ekonomiska be-kymmer och kan inte hantera sin personalsituation.Det är viktigt att vi vet vem som har ansvaret ochatt vi riktar kritiken åt rätt håll.Skattefrågorna i EUAnf. 87 ():Herr talman! Jag har en fråga till av frågorna här går ut på att konstatera oenig-het och på att den ene är bättre än den andre. Minfråga syftar snarare till motsatsen, att konstatera att vikanske är lika bra och eniga.Vi i tycker att man inom EU behö-ver ha minimiskatter på kapital, företag och miljöstö-rande verksamhet, så att det inte blir en osund kon-kurrens. Jag hoppas att finansministern är överensmed oss i om detta och att även Soci-aldemokraterna vill att vi skall behålla en nationellbeskattningsrätt. Det får inte vara överstatlighet, mendet är viktigt med tvingande minimiskattesatser.Är vi överens?Anf. 88 Finansminister ():Herr talman! Vi har ju arbetat hårt inom EU föratt undanröja skadlig konkurrens när det gäller skat-ter, och det tycker vi är oerhört viktigt. Vi har därförlagt stor vikt vid att använda EU som ett instrumentför att nå resultat i skattepolitiken. Jag är glad omLars uppskattar att vi kan använda EUsom ett instrument i det här läget. Det vore naturligt-vis en väldig frontförflyttning till det positiva, omLars kunde sluta upp i EU:s arbete ochkunde se det positiva i EU:s arbete i skattefrågorna.Anf. 89 ():Herr talman! Vi var alltså överens. Det hade varitenkelt att säga: Ja, vi är överens.Jag vill då bara fråga: Tycker regeringen att deträcker med diskussionen om uppförandekoden? Vitycker inte att det räcker. Vi vill ha tvingande mini-miskatteregler. Är vi överens om detta, och vad tän-ker regeringen i så fall göra på regeringskonferenseroch ministermöten för att få igenom detta? Det ärviktigt att regeringen gör något aktivt i stället för attdiskutera den oerhört lätta uppförandekoden. Den ärinte något bra instrument. Vi behöver minimiskatte-satser som är tvingande. Skall vi jobba tillsammansför det?Anf. 90 Finansminister ():Herr talman! Jag delar uppfatt-ning att det naturligtvis inte räcker med enbart uppfö-randekoden utan att vi också behöver göra mångaandra saker när det gäller skattepolitiken inom EU. Viarbetar med ett stort antal sådana frågor som handlarom den illojala skattekonkurrensen.Men det vore naturligtvis ännu bättre om vi fickett stöd för detta från alla politiska partier, alltså ävenfrån . Ett utträde ur EU skulle ju intevara något stöd för en utveckling inom EU. Jag hälsaralltså med tillfredsställelse om villbidra till att stärka EU på den här punkten.Unga civilingenjörerAnf. 91 ():Herr talman! Från mitt yrkesliv vet jag att det ärväldigt nyttigt att röra på sig och få nya erfarenheter.Nu finns det uppgifter som säger att våra civilingen-jörer är ena riktiga stugsittare och att de inte rör sig ilandet och i världen på ett sådant sätt att de kan samlanyttiga erfarenheter. Därför vill jag fråga handelsmi-nistern hur han ser på detta.Anf. 92 Statsrådet ():Herr talman! Jag har stuckit ut hakan i debattengenom att klaga på våra unga civilingenjörer att derör sig för lite. Det allmänna tonläget i är attalla civilingenjörer flyttar utomlands. Men när jagtittade närmare på siffrorna fann jag att det enda manundersökt om detta var hur många nyexamineradesom hade flyttat utomlands , tror jag det var.Det var bara 75 av 3 000-4 000, dvs. Det tycker jag är för lite. De skall ut ochröra på sig, lära sig språk och lära sig arbeta med helavärlden som marknad.Tvärtom mot vad som framhålls från en del av deK-märkta dystergökarna på ochandra är det bra för om våra unga civilin-genjörer åker ut och rör på sig. De borde göra det iökad omfattning. Men jag tycker inte att det är en sakför mig att se till att driva ut dem ur landet eller attstimulera det. Jag tycker att den ungdomliga nyfiken-heten skulle räcka en bra bit på vägen.Anf. 93 ():Herr talman! Jag tycker att det är en vettig linjesom handelsministern har intagit i den här frågan. Jaghoppas att handelsministern driver det vidare ochspeciellt diskuterar det med Industriförbundet.KommunismenAnf. 94 (m):Herr talman! ställdejag en fråga till vice statsminister regeringen avsåg att satsa på ett upplysningspro-jekt om kommunismens brott i världshistorien. Jagfick då det rätt naiva svaret att kommunismen i prin-cip var död.Det var lite naivt med tanke på att det kom från envice statsminister och tillika f.d. utrikesminister. Nugår i stället min fråga till statsministern. Är statsmi-nistern beredd att satsa på en upplysningskampanjmotsvarande den som gällde för nazismens brott attavse även kommunismens brott?Anf. 95 Statsminister ():Herr talman! Vi har diskuterat den saken nogapartierna emellan och inte riktigt kommit överens.Det var några som ville ha en statligt finansieradkampanj om denna idéfråga. Det var andra som villebedriva det utanför statens regi. tog ex-empelvis initiativet till en stiftelse.Sedan var det åter andra som tyckte att detta in-gick i det normala politiska arbetet. Det är ett arbetesom exempelvis vi socialdemokrater har bedrivitunder årtionden i stenhård kamp mot det antidemok-ratiska uttryck som kommunismen är och har varit.Jag är i och för sig glad att också den svenska hö-gern börjat aktivera sig i den frågan på senare tid.Men med den diskussionen skildes vi från fråganefter partiledaröverläggningar. Det fanns inget stödför att med hjälp av staten bedriva en kampanj i denhär frågan.Det är upp till Järrel, upp till er andra här i kam-maren och upp till våra respektive partier att varhelstvi ser kommunismens fula tryne sticka fram ta de-batten, tala om mänskliga rättigheter, tala om frihetoch demokrati och ta avstånd ifrån dessa tankegångarsom har skapat så mycket olycka och så mycket dödoch plåga i världen.Anf. 96 (m):Herr talman! Jag är lite överraskad av att intestatsministern kan ta steget fullt ut. Det är lika moti-verat som att satsa på en informationskampanj omnazismens brott att tala även om kommunismens. Jagvill påstå att det inte är något nymornat intresse frånde borgerliga krafterna att tala emot kommunismensverkningar runtom i världen. Det är inget nytt, GöranPersson.Jag hade väntat mig att som ändåförsöker att engagera sig lite i t.ex. -som ju har kommunistiska rötter, och även andrarötter, religiösa, etniska och andra - hade tyckt att detmed ett krig så nära våra gränser vore lämpligt attpåminna om att detta kan bli följden av kommunistis-ka härjningar även hos oss om vi inte ser upp.Anf. 97 Statsminister ():Herr talman! Denna upplysning har Järrel, jag ochandra i kammaren anledning att ge . Detskall vi inte ha en statlig kampanj för. Det finns i denstatliga kampanjens färdriktning ett problem som jagtycker att Järrel skall fundera över. Det är just dettaatt genom majoritetsbeslut här i kammaren - det varså det var när vi inte hade total enighet i den här frå-gan - skulle besluta att driva ideologiskopinionsbildning mot en viss rörelse.Det är en farlig utveckling, skrämmande nära densom kommunisterna själva praktiserade, och som juupplysningen egentligen skulle avse att belysa. Seupp lite när ambitionen att informera går så långt inte håller isär vad som är rimligt att göra!Vi är antikommunister både Järrel och jag. Vi haruppgiften och plikten i våra respektive partier ochvarhelst vi finns i samhället att ta den debatten. Menvi skall inte använda samhällets resurser, såvida intealla är totalt eniga, som vi var när det handlade omupplysningen om Förintelsen, Förintelsens offer ochidéerna bakom Förintelsen, nazismen.E 4:an genom länAnf. 98 ():Herr talman! Jag skulle också vilja ställa en frågatill statsministern. Det är en något närmare fråga somberör vårt land, men som man kunde tänka sig ocksåberör Europa.Sommaren står för dörren. I mitt hemlän är detfortfarande en väldig otålighet och en irritation överEuropaväg 4, som är under all kritik i länet. Jag vetatt ärendet ligger på regeringens bord.Anledningen till att jag ställer frågan är att jagfick svaret av att regeringen skullekomma med ett svar om hur det skulle bli med E 4:angenom län innan sommaren.Jag tror att statsministern kan dela min åsikt attsommaren verkligen står för dörren. Kommer svaretnu?Anf. 99 Statsminister ():Herr talman! Sade vilken som-mar han tänkte på? Jag vet inte hur han formuleradesvaret. Jag kan väldigt lite om E 4:ans planeradeinvesteringsaktiviteter inom län. Jag har åktdär , så jag vet att de finns där.Jag kan förstå upprördheten. Jag tycker att det ärbra att den här typen av frågor tas fram vid frågestun-der. kan det tyckas futtigt, men det är oerhörtviktigt för de människor som bor efter vägen att få detåtgärdat. Över huvud taget är norrut i Sverigepå många ställen i ett skick som faktiskt kräver insat-ser.Men en gör ingen sommar! Med detfår jag just nu säga att jag skall söka upp meteorolo-gen i fråga för att höra hur han har tänkt sig fortsätt-ningen på detta vägbygge. Sedan får tillbaka när han finns här bland de svarandesskara.Anf. 100 ():Herr talman! kanske det klarnar hemma varfördet inte kommer något svar. Såvitt jag förstår talarinte statsministern och de övriga ministrarna medvarandra. Det tycker jag är lite beklagligt. Jag hoppasändå på att en gör en sommar för E 4-frågan och att statsministern verkligen tar E 4-fråganpå allvar. Den berör inte bara mitt hemlän, utan denberör hela Sverige.Man åker från över södra delen ända upptill norr. Jag tror att av tolv stoppljus mellan Lissabonoch ligger åtta i , eller någonting iden storleksordningen. Det är en stoppkloss. Detmedför dessutom stora trafikolyckor. Jag puffarverkligen för att ministern nu måste ta till sig den härfrågan. Åk gärna den vägen fler gånger!Anf. 101 Statsminister ():Herr talman! Denna koncentration av stoppljus iUppsala län skall vi naturligtvis ta allvarligt på. Menstatsråden har att hantera sina frågor. Även om det avoch till i medierna framstår som att jag skulle be-stämma allt i regeringen har jag när det gäller sträck-ningen av genom län ännu inte varitinne och petat i den frågan. Jag tänker också avståfrån att göra det. Men jag tycker att testas nästa gång han sitter här. Han hinner svaraföre den sommar som vi alla nu hoppas är i antågan-de. Han vet, som sagt var, hur stoppljusen i Uppsalalän skall hanteras. Det vet inte jag.Dysleximottagningen i LundAnf. 102 ():Herr talman! Vi är några ledamöter från Skånesom har engagerat oss i dysleximottagningen vidLunds lasarett, som servar hela . Jag tän-ker ställa en fråga till socialministern, trots att det ärett område som i grunden berör skolministern.En liten kille vill ta livet av sig. Han villinte fortsätta att leva. Han blir mobbad i skolan för atthan inte kan läsa och skriva. Han får ingen hjälp iskolan. Han mår dåligt. Det är verklighet.Dyslexi och specifika läs- och skrivsvårigheter ärSveriges och västvärldens största och vanligaste han-dikapp. Men det går inte att enbart sätta in resurser iläs- och skrivinlärning om ett barn inte får stöd ochhjälp med sin självkännedom, sin självkänsla och sittsjälvförtroende. Konsekvenserna av att skolan fortfa-rande i så hög grad misslyckas med att hjälpa barnoch ungdomar med specifika läs- och skrivsvårigheterär stora psykiska och sociala svårigheter för den en-skilde och således ökade kostnader för samhället.Beviset för kostnaderna är alla de unga killar ochtjejer som är placerade i § 12-hem, där uppemot50 % av dem är grava dyslektiker.Dysleximottagningen vid lasarettet i är ettypperligt exempel på att unga killar och tjejer i daghar fått hjälp med att komma till rätta med sin pro-blematiska situation. Under 1994-1997 finansieradesverksamheten just av statliga medel. säger man attverksamheten skall upphöra den 30 juni.Min fråga är alltså: Är socialministern beredd attagera för att motverka nedläggningen av dyxlexi-mottagningen vid Lunds lasarett, där , Lands-krona och är huvudman?Anf. 103 Socialminister ():Herr talman! Det är klart att jag är.Anf. 104 FÖRSTE VICE TALMANNEN:Får jag erinra om att frågor och svar får vara högsten minut. Det senaste inlägget fyllde detta mått.Anf. 105 ():Herr talman! är det 120 barn som står påväntelista till den här mottagningen. Jag pratade se-nast med verksamhetschefen där, och honkommer alltså att föreslå att hela verksamheten skallläggas ned. Fram till dess att man kommer att byggaupp en verksamhet, som hon tror, ute i kommuneroch i de andra sjukvårdsdistrikten kommer det alltsåinte att finnas någon hjälp för de här barnen. Hittillshar över 430 barn fått stöd och hjälp vid dysleximot-tagningen i Lund.Jag undrar återigen om ministern är beredd attagera för att dysleximottagningen skall kunna fort-sätta att hjälpa de här barnen, så att de inte återigenhamnar i skottgluggen där de en gång har misslyck-ats.Anf. 106 Socialminister ():Herr talman! Jag skall vara lite utförligare . Jagsvarade mycket kort därför att det är rimligt att allasom över huvud taget har kontakt med verksamhetenverkar för att den skall fortsätta.Det gäller på det här området som på andra områ-den att vi klargör vem som har ansvaret. Det ärkommunerna och , eller regionen, sommåste klara att hantera problemet. Det går inte ens engång på det här området att säga att staten får gå inoch ta ansvaret. Här finns det skäl att vi, gärna ge-mensamt, riktar en vädjan till de ansvariga politikernai regionen och i berörda kommuner att se till att verk-samheten kan fortsätta. Det är mycket angeläget.AlkoholpolitikenAnf. 107 ():Herr talman! Även om socialministern och jagskall ha en debatt kring drogfrågorna om ett parveckor skall det också komma en alkoholpolitiskproposition. Jag skulle vilja resa frågan om socialmi-nistern redan nu har en tydlig ambition att se till attalkoholpolitiken kan få en så tydlig social profil att viundkommer en del av det som är det stora bekymret , t.ex. den tidiga debuten för unga människor närdet gäller alkoholfrågan. Många får sådana sviter attde får både skolproblem och svårigheter att komma inpå arbetsmarknaden. En del slår tidigt sin framtid ispillror.Därför är det viktigt att vi ser det här inte barasom en servicefråga utan också framför allt som socialpolitisk fråga. Det skulle vara bra om soci-alministern kunde flagga för att det nu tas nya tag,som går betydligt längre i ambition än vad som varitfallet under de år som ligger bakom oss.Anf. 108 Socialminister ():Herr talman! Regeringens avsikt är att inom någraveckor presentera en alkoholpolitisk proposition. Vifår möjlighet att diskutera den när den skall behandlasi . Jag vill gärna redan nu slå fast någraviktiga principer, som jag har upplyst allmänheten omi den offentliga debatten.Den svenska alkoholpolitiken ligger fast och skallligga fast i den meningen att den har till syfte attförhindra alkoholskador och att hålla nere alkohol-konsumtionen. Det vi försöker reda ut i propositionenär på vilka områden vi behöver skärpa samhälletsansvar och insatser, exempelvis när det gäller denillegala försäljningen och produktionen av alkohol, påvilka områden vi kan skärpa insatserna för folkhälso-arbetet och -upplysningen, men naturligtvis också påvilka sätt vi kan kombinera detta med att se till att vislår vakt om Systembolaget som monopol och utrederbolagets förutsättningar att i större utsträckning ocksåsvara för service till sina kunder. Den här balans-gången är svår.Det viktiga målet är att alkoholpolitiken liggerfast, att vi skall ta ansvar för det sociala perspektivetoch att vi skall föra en hälsoinriktad alkoholpolitik iframtiden.Anf. 109 ():Herr talman! Jag är tacksam för beskedet från so-cialministern att alkoholpolitikens bästa delar skallligga fast. Möjligen skulle man kunna säga att detgäller att vi inte sitter fast. Här behövs nämligen ock-så förnyelse, eftersom situationen förändras, framförallt när debutåldern har gått ned så kraftigt. Det vardärför jag kände det angeläget att sända med de ordenpå vägen att alkoholpolitiken bör få den inriktningen.Det finns frågor som redan nu är framme ordent-ligt, t.ex. om ett ökat öppethållande. Framför alltborde det begränsas när det gäller krogarnas öppet-hållande . Det är en fråga som socialmi-nistern bör ta med. När det gäller lördagsöppet påsystemet har jag den principiella inställningen, att sålänge arbetsförmedlingen har stängt och socialbyråninte håller öppet kan också systemgrinden vara ned-dragen på lördagar.Anf. 110 Socialminister ():Herr talman! Hur den alkoholpolitiska propositio-nen kommer att se ut i detalj får vi tillfälle att redovi-sa.Vad jag fann anledning att klargöra, med tanke påhur debatten förs i medierna, var att det från regering-ens sida inte finns och aldrig har funnits några ambi-tioner att bryta det centrala i den svenska alkoholpo-litiken. Det betyder att totalkonsumtionsmodellenskall ligga fast och att vi skall föra en restriktiv alko-holpolitik. Sedan gäller det att hitta former för attgöra detta i ett delvis förändrat landskap, med växan-de svartspritsmarknad och växande illegal marknad,och hitta instrument som gör att vi kan föra det bästaav svensk alkoholpolitik vidare i framtiden.Projektet . 111 ():Herr talman! sedantog statsministern initiativet till det som senare harkallats projektet . Jag vet att det harutvecklats väldigt bra, och väldigt många barnfamil-jer har fått boken ...om detta må ni berätta...Skulle statsministern vilja lägga ut texten - på denminut som tydligen står till förfogande - om hur dethar gått här hemma i men framför allt i andraländer. Jag har förstått att detta också har väckt ettstort internationellt intresse. Kan statsministern säganågonting om det?Anf. 112 Statsminister ():Herr talman! Jag är fulladdad med siffror omkringdenna verksamhet som beskriver vilket enormt gen-svar den har fått. Jag skall bara ta en siffra för att visadetta.Boken ...om detta må ni berätta... är nu tryckt iöver 1 miljon exemplar. De allra flesta har rekvireratsoch beställts av föräldrar, lärare och andra vuxna,som tillsammans med barn och ungdomar vill disku-tera mänskliga rättigheter och hur vi förhåller oss tillvarandra i ett samhälle som vi kallar , så att viinte skall glömma och så att det inte upprepas igen mördar ett helt folk.Internationellt har vi rönt stor uppmärksamhet. Idagarna bjuder jag på regeringens vägnar in till enkonferens i med historiker, utbildare ochmänniskor som är engagerade i demokratiska fri- ochrättigheter och mänskliga rättigheter omkring hur viskall fortsätta att sprida informationen över världen.Det svenska initiativet har starkt stöd frånUSA:s regering, , den tyskaregeringen och också från . Fler villvara med. Vi kommer att se hur detta utvecklas till enverksamhet där vi får anledning att också internatio-nellt säga: "Om detta må ni berätta".SenapsgassaneringAnf. 113 ():Herr talman! Jag har en fråga till statsministern.Jag vet att statsministerns hjärta klappar för Östersjö-samarbetet och även, hoppas jag, för yrkesfiskarna iBohuslän. Jag besökte ett årsmöte som Skärgårdsrå-det hade. Där kom upp problem när det gäller senaps-gassanering.Det finns en rädsla hos Östersjöfiskarna frånde baltiska länderna för att det inte skall finnas möj-ligheter till sanering. Det gäller också våra egna fis-kare.I har man möjlighet att sanera under da-gen. Det är inga handläggningstider när det gällerersättningar, och det går fort. I har vi proble-met att det tar att få ersättning och att bered-skap för sanering inte alltid finns.Min fråga är om statsministern är beredd att ar-beta för den frågan både när det gäller ochÖstersjön.Anf. 114 Statsminister ():Herr talman! Jag tror att vi har diskuterat dennasak förut vid en frågestund. Det var inte samma frå-geställare, men samma fråga. Min hållning är den-samma nu som då. Detta är självklart någonting somockså bekymrar mig. På samma ordentliga sätt somfrågeställaren beskrev det skulle jag också kunnabeskriva det. Jag skulle kanske lägga till ytterligareen aspekt som visar hur svårt detta är.Det är en sak när senapsgasen fastnar i näten ochman får upp den till ytan och får den ombord. På såsätt uppdagas hela faran. Men vi vet ju att det påbottnarna runtomkring finns rester av detta slag. Omvi börjar leta efter dem aktivt kan det i sin tur utlösaandra miljöproblem.Vi sitter i ett läge där vi vet å ena sidan att bekym-ren finns och å andra sidan att vi också kan lösgöraannat ur bottnarna som kommer att tillföra skada om vi går fram för snabbt ochär för aktiva.De som drabbas av det skall självklart ha hjälp såsnabbt som möjligt. Jag hoppas att det inte är någonskillnad mellan fiskare i och i västerhavet.Vi får hjälpas åt. Brister det har vi all anledning att seöver våra rutiner.Anf. 115 ():Herr talman! Jag visste inte om att frågan hade ta-gits upp på frågestunden tidigare. Jag tackar statsmi-nistern för svaret och hoppas att vi kan följa upp deproblem som finns när det gäller handlägg-ningstider för ersättning och snabb och enkel sane-ring.Citytunneln i MalmöAnf. 116 ():Herr talman! Jag har en fråga som anknyter till detRigmor tog upp tidigare, nämligen de storabehov som finns av att satsa på vägar och järnvägarruntom i vårt land. Jag bor själv en bit längre upplängs och vet hur stora behov vi har där uppe.Trafikutskottet, där jag sitter, överhopas närmastav uppvaktningar, skrivelser och rop på mera pengartill att klara framför allt drift och underhåll av våravägar, men även angelägna nysatsningar, inte minstför att bygga bort dödsfällor och få en säkrare trafik.I måndags och tisdags var trafikutskottet nere iMalmö, som är statsministerns hemmadomäner nu-mera. Det är möjligtvis statsministern som kan svarabäst på denna fråga. Vi fick en redovisning om dens.k. där nere, som det togs beslut om här iriksdagen . Då planeradesden att kosta . har kostnadernaskenat i väg till . Vi fick bekräftatatt de kalkylerna är de som gäller för dagen. Det serut att både ekonomiskt och miljömässigt bli ytterliga-re ett sådant högriskprojekt som jag hoppas att vi harhaft nog av i detta land.Jag undrar nu hur regeringen ser på denna fråga.Skall projektet till varje pris fullföljas? Vem skall i såfall ta kostnaderna? Vilka angelägna vägprojekt runt-om i landet skall vi stryka för att få plats med dennagökunge? Jag hoppas att regeringen liksom Center-partiet är angelägen om att prioritera drift och under-håll av angelägna vägprojekt runtom i landet.Anf. 117 Statsminister ():Herr talman! Jag håller inte med om beskrivning-en att detta är en gökunge. Vi har olika typer av pro-blem med vår trafikföring i olika delar av landet. I gårsatt jag med halländska politiker och gick igenomsamtliga vägar från kusten in mot . Vikunde konstatera att det var dåligt i dalgångarna ochvid åarna. Man ville ha förbättringar. Det är ett pro-blem som ligger nära det som ofta brukarbeskriva.Sedan har storstäderna sina bekymmer. Vi som nubor i en stor stad - dit får man väl ändå räkna Malmö- vet att livet skall levas på ett drägligt och bra sättockså där. Då måste man lösa trafikproblemen på ettrimligt sätt.Vad vi från statens sida nu gör i är att viser till att den spårbundna trafiken definitivt blir kon-kurrenskraftig gentemot bilarna. Vi ser till att bronöver sundet - denna fantastiska bro som byggs -också kommer att få en tågtrafik som gör att resandetmellan och blir attraktivare medtåget än med bilen.Jag är av den bestämda uppfattningen att alltingsom gynnar tågtrafiken på bilismens bekostnad istorstadsområdena definitivt inte är några gökungar.Det är framsynt. Det är klokt. Det är naturligtvissådant som skall fullföljas. Det skall inte ske till vil-ket pris som helst, men med rimliga samhällsekono-miska kalkyler.Anf. 118 ():Herr talman! Jag hoppas att det är som statsmi-nistern säger att projektet inte är någon gökunge. Jagär också överens med statsministern om att det ärangeläget att satsa på spårbunden trafik.Men det som är så motbjudande med detta är attdet inte presenterades någon samhällsekonomiskkalkyl innan vi gick till beslut. Det presenteradesingen miljökonsekvensbeskrivning innan vi gick tillbeslut. Det var så att man mörkade de kostna-der man ändå kunde ana för att få ett beslut om pro-jektet.Projekt visar sig bli miljarder kronor dyrare änvad som har beräknats.