prot · GM0986 · 1999-04-27 00:00:00 — Då finns det fler bränslesortersom också har en kostnadsfördel. Det argumentethåller inte på något sätt.Finansministern tycker tydligen ändå att det intevar ett perfekt beslut. Det tar jag som ett erkännandeav det jag sade om att detta inte var ett perfekt beslutoch att man förmodligen måste göra någonting.Jag drar då den slutsatsen, som all industri draroavsett om det är skogsindustri, kemisk industri ellerannan industri, att man måste sänka energiskatternatotalt sett. Man kan inte fortsätta att lappa och laga pådet här sättet. Det är alltså bara energiskatterna somär skälet. Det framgår också av propositionen, och detsägs i klartext i finansministerns svar, att det är dehöga energiskatterna som har gjort att vi kommit dit.Att säga att råtalloljan hade en kostnadsfördel närden eldades är helt felaktigt. Då måste man säga attandra biobränslen också har det. Man trodde sig alltsålösa ett problem genom att den kemiska industrinskulle få tillgång till råtallolja till ett hyggligt pris.Man lade sig alltså i marknaden genom att ta det härbeslutet. Det var det man gjorde från regeringenssida. Man flyttade konkurrenskraft från en in-dustrigren till en annan. Jag tycker inte att man skallanvända den beslutande makten till att göra på det härsättet, utan det måste marknaden klara av själv.Överläggningen var härmed avslutad.AjourneringKammaren beslutade på förslag av tal-mannen att ajournera förhandlingarna till kl. 18.00.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 18.00.12 § Svar på interpellation 1998/99:258 omförmögenhetsskattenAnf. 60 Finansminister ():Fru talman! har frågat mig omjag kommer att ta initiativ till ett förslag om slopadförmögenhetsskatt.Mellan regeringen och övriga riksdagspartier försför närvarande diskussioner om skattesystemetsframtida utformning. Jag vill därför inte nu ta ställ-ning till frågan om förmögenhetsskattens framtid.Anf. 61 ():Fru talman! Jag tackar för svaret. Men jag är intenöjd med det, för även här hänvisar regeringen ge-nom finansministern till skattesamtalen. Man är inteberedd att ha en offentlig åsikt heller i denna skatte-fråga. Detta tycker jag är djupt otillfredsställande.Debatter med argument för och emot bl.a. förmö-genhetsskatten måste ju föras offentligt, och denmåste föras . Det finns flera skäl till detta.Ett skäl är att vi har en skriande brist på arbetsgi-vare. Många av småföretagarna är . Jagtycker att det är viktigt att bevaka att de unga tyckeratt det är värt mödan och risken att starta företag ochatt göra det i . Det är ju inte utflyttningen avstorföretagen som är det största problemet, utan det ärflytten av tiotusentals små företagare som antingenhar flyttat eller överväger att lämna . Andelenegenföretagare inom är lägst i , och vihar sett siffror på att nyföretagandet återigensjunker från en redan mycket låg nivå.Ett annat skäl är att beroendet av storföretagen ivårt land är mycket stort. De många utländska upp-köpen är dessutom till stor del fråga om sammanslag-ningar och rationaliseringar. Vad vi behöver är alltsåväxande småföretag som kan ta över det tomrum somstorföretagsflytten lämnar.Det finns också en flod av vittnesmål från företa-gare - även långtidsutredningen pekar på det - om attmajoriteten av företagsledningarna i tyckeratt företagsklimatet är sämre i än i mångaandra länder. Kunskapen om villkoren i andra länderär ju mycket större och mycket mer spridd, förtack vare Internet, mediernas bevakning och allt vårtresande känner vi till hur det står till i andra länder.Bl.a. vet vi att förmögenhetsskatten har tagits bort imånga länder, t.ex. , , , , osv. Men i vårt land har socialdemo-kratin lagt extra höga skatter på entreprenörskapetoch det produktiva sparandet.Ett annat mycket viktigt skäl är att vi bevittnar enutflyttning av människor och kapital som är annor-lunda än . Det råder det absolut ingen tvekanom. Av en årskull på drygt 3 000 civilingenjörerflyttar . När det gäller hela gruppenav högskoleutbildade flyttar tre gångar så många som i början på 90-talet.I tidningen hade man för ett tag se-dan en artikel där man just skrev att om regeringeninte gör någonting, kommer företag och kunnigapersoner i att fortsätta att rösta med fötterna.Detta bekräftas också av en rad internationella under-sökningar som mäter ländernas förmåga att behållavälutbildad och kvalificerad arbetskraft. pla-ceras här långt ned på listan tillsammans med Colom-bia och Filippinerna.Att regeringen ändå ser faran med förmögenhets-skatten tycker jag klart framgår av det ganska prin-ciplösa förhållande som råder, nämligen att storaägare på A-listan är befriade från förmögenhetsskatt.Mot bakgrund av detta och vad jag harsagt vill jag fråga finansministern: det verkligenrimligt att ha ett sådant förhållande? Tycker inte fi-nansministern att förmögenhetsskatten är ett problemrent generellt när det gäller utflyttningen av kapital,människor och företag från ?Anf. 62 Finansminister ():Fru talman! har ställt en frågatill mig om förmögenhetsbeskattningen. Hon har fåttett tydligt och konkret svar. Att hon sedan inte gillarinnehållet i svaret må vara en sak.I svaret åberopar jag de skatteöverläggningar somskall ske. Jag antar att om vi före skatteöverläggning-arna hade preciserat regeringens politik på alla punk-ter och i alla sammanhang hade talat om exakt vadsom skulle ingå i det skatteförslag som kan kommaatt diskuteras, hade förmodligenhaft det omvända argumentet att man inte vill ha endiskussion med övriga partier. Jag ger inte mycket fördet argumentet.Jag tycker inte att det finns skäl att i det här lägetägna tid åt att gå igenom hela ekonomi.Sverige hade 1998 en oerhört stark tillväxt. Det varett av de främsta sysselsättningsåren sedan många årtillbaka, kanske , med 58 000nya arbetstillfällen och en utomordentligt god tillväxti företagen i vårt näringsliv. Det kontrasterar mycketskarpt mot den mycket mörka och felaktiga bild somCatharina ger.Anf. 63 ():Fru talman! Jag frågade finansministern om hantänkte lägga fram ett förslag om ett slopande av för-mögenhetsskatten. Min fråga gällde ju inte exakt hurhela skattepaketet kommer att se ut, för jag förstår attfinansministern har svårt att lämna besked om det . Men jag tycker att det vore rimligt att få hörafinansministerns syn på förmögenhetsskatten.Jag för gärna en debatt. Det är ju inte alls så att vimoderater inte tycker om att ta debatt i dessa frågor,utan vi tycker att det är viktigt att höra vad våra mot-ståndare i många fall tycker i dessa frågor.Jag måste säga att finansministerns beskrivning avhur det ser ut i kontrasterar väldigtstarkt mot min och många andras uppfattning. Denkunskapsflykt vi ser är ju väldigt allvarlig, intebara för att det försvinner skattepengar genom attkapital flyttar ut från landet, som är allvarligt i sig,utan även sysselsättningen på kort sikt, vilket ocksåär allvarligt. Men det värsta är den kunskap och denentreprenörsanda som flyttar ut i och med att det är deduktigaste personerna som flyttar ut. Effekterna avutflyttningen tror jag inte att man kan se på kort sikt.Det värsta är att tillväxten och utvecklingen i Sverigekan komma att bli mycket sämre än vad den annarshade varit. Jag tror inte alls att dessa människor väl-digt lätt kommer tillbaka, för de kommer att vänja ett mycket bättre klimat både när det gäller väderoch vind men även när det gäller skatter och annatutomlands.De människor som flyttar ut gör det inte föratt arbeta i svenska dotterbolag utomlands, utanmånga av dem som flyttar ut gör det för att kanskearbeta i ett amerikanskt företag i eller i ett tysktföretag i , så de är ju oerhört internationella.Därför är banden med mycket svagare än vadde var . De som jag tycker mest synd om är ju intede som flyttar utan de som blir kvar, för det är desvagare som blir kvar.Svårigheten i den här debatten är att bevisa skad-ligheten med utflyttningen. Jag inser väldigt väl attdet är svårt att bevisa den. Men jag tycker att det ärväldigt allvarligt och att man måste ta till sig detta,även om det är svårt att ha konkreta bevis just i dag.De företagare som flyttar är företa-gare i de expansiva branscherna IT, data och telecom.Tröskeln för dem att flytta är ju väldigt låg. De ungamänniskorna är insiktsfulla, de är lättfotade och de ärrationella. De flyttar därför att villkoren är bättre iandra länder. T.ex. är tillgången på riskkapital mycketbättre i andra länder, därför att där beskattas interiskkapital på samma sätt som i . Kravet påavkastning på riskkapital är inte lika stort där som detär i , för i tar ju staten en del av risk-kapitalet i form av förmögenhetsskatt.Jag tror att det är viktigt att vi inte förlorar mertid, utan vi måste verkligen inse faktum och göranågonting åt detta väldigt snart.Jag tycker också att förmögenhetsskatten är enorättfärdig skatt, för den innebär egentligen att in-komsterna beskattas . Dels betalar maninkomstskatt, dels skatt på avkastning på kapital ochsedan förmögenhetsskatt tredje gången.Den låga avkastning som aktiemarknaden har och de låga räntorna gör dessutom att förmögen-hetsskatten är konfiskatorisk. Den tarlångt av avkastningen. Bl.a.Skandia funderar nu på att gå till Europadomstolenmed dessa frågor för att se om det kan vara rimligt attvi har det på det viset.Jag tycker också att förmögenhetsskatten ger felsignal. Man uppmuntrar inte sparande, utan manuppmuntrar snarare till att slösa. Det tycker jag är attge fel signal.Jag beklagar djupt att finansministern inte ens villdebattera förmögenhetsskattens verkningar i Sverige.Finns det ingen möjlighet att få något uttalande närdet gäller finansministerns syn på förmögenhetsskat-ten?Överläggningen var härmed avslutad.13 § Svar på interpellation 1998/99:262 omtjänstesektorn och dess skattereglerAnf. 64 Finansminister ():Fru talman! har i en interpellationbl.a. frågat om regeringen avser att snabbt se överskatte- och avgiftsreglerna för tjänster inom service-sektorn och om regeringen är beredd att frågekomp-lexet tas upp i de nu pågående skatteöverläggningar-na.Den privata servicesektorn är en viktig branschsom kommer att växa med eller utan subventioner.Det största hindret för en expansion har varit denekonomiska krisen och den nedpressade privata kon-sumtionen. Det hindret är nu undanröjt. Aktuellabedömningar visar på en kraftig expansion av denprivata tjänstesektorn.Elver hävdar att den informella ekono-min, särskilt den svarta marknaden, växer i Sverigeoch att den höga skattekvoten bidrar till detta. Jag vetinte vilka undersökningar som grundardenna bedömning på. De analyser som gjordes avKommittén för utvärdering av skattereform() visade inte på någon trendmässig ökning avden svarta sektorn i . Internationella jämförel-ser - låt vara att dessa är svåra att göra - visar inteheller att den svarta sektorn skulle vara större i Sveri-ge än i andra länder med lägre skattekvot. Det finnstvärtom exempel på motsatsen. I en (KOM(98)219) redovisas bedömningar om att deninformella sektorn uppgår till av BNP i deskandinaviska länderna, , och Neder-länderna men till i och Grekland.Övriga länder hamnar mellan dessa två grupper.Detta innebär inte att förekomsten av svarta ar-betsmarknader inte skulle utgöra något problem. Ettav problemen tar själv upp, nämligenden snedvridning av konkurrensen som uppkommermellan företag med god moral och de företag somopererar på den svarta marknaden. Det finns emeller-tid inte några enkla samband mellan förekomsten avsvartarbete och skattetryckets höjd.Elver frågar också om regeringen avseratt ta upp frågan om hushållsnära tjänster i de pågå-ende skattesamtalen mellan de politiska partierna. Iöverläggningarna deltar samtliga riksdagspartier.Regeringen kommer att ha en öppen attityd till ochlyssna på alla förslag som syftar till att stärka tillväx-ten och sysselsättningen. I detta sammanhang fårfrågan om beskattningen av hushållsnära tjänsterprövas i relation till andra åtgärder med samma in-riktning.Huvudlinjen från regeringens sida är brett inrikta-de justeringar av skatteuttaget på förvärvsinkomster isyfte att stimulera arbetsmarknadsdeltagande, arbets-utbud, sysselsättning och utbildning och där det - närdet föreligger ett offentlig-finansiellt utrymme - gäl-ler att reducera såväl genomsnittsskatter som margi-nalskatter. Ambitionen är, liksom den var i arbetet på1990/skattereform, att åstadkomma förbätt-ringar där skattereglerna bör vara så enkla, neutralaoch likformiga som möjligt.Anf. 65 ():Fru talman! Först vill jag tacka för svaret och häl-sa välkommen i ämbetet. Vi har jusetts i andra sammanhang. Finanser och arbete liggernära varandra. Dessa områden går sällan på skildaspår. De hänger samman.Låt mig börja med det som är positivt. Finansmi-nistern avslutade med något av en programförklaring,att huvudlinjen skall vara att man söker sig tillbakatill intentionerna bakom 1990/skattereform.Det skall vi hålla finansministern räkning för. Hansäger också att han vill stimulera arbetsmarknadsdel-tagande, arbetsutbud, sysselsättning och utbildningetc.Problemet har varit att vi har fjärmat oss från deni och för sig förnämliga skattereformen. Vår nuvaran-de regering har närmast ökat på skatterna, så att vi harkommit för långt ifrån skattereformen. Vi har dess-utom ett antal skadliga skatter. Med skadliga skattermenar jag, fru talman, de skatter som hindrar nyajobb.När finansministern var nytillträdd AMS-chef ha-de jag tillfälle att nämna att bemanningsföretagen varde som ökade starkast. De hade en mycket kraftigexpansion. Det finns ett tryck på att öka tjänstesek-torn. Det är bra. Det finns ett sådant behov. När in-dustrisektorn har sjunkit så kraftigt och ser ut attminska ytterligare är det viktigt att vi kan vidga ar-betsmarknaden. Det gäller i stor utsträckning service,turism, miljövård, kultur- och landskapsvård, hushåll-snära tjänster - som jag också har nämnt. Det sist-nämnda är ett område som skulle öppna för kvinnor-na. Det har t.o.m. varit näst intill yrkesförbud förkvinnor. De områden där kvinnor dominerat har varitstarkt monopoliserade.Nu säger finansministern att man vill ha en öppenattityd och lyssna på alla förslag som syftar till attstärka tillväxt och sysselsättning. I den mån regering-en gör allvar av det är det ett hoppfullt besked.Problemet har varit att regeringen har haft såmånga olika bud. Jag vet inte om finansministern kanavslöja om regeringen har samordnat sig och kommitfram till en åsikt om att det är viktigt att släppa framt.ex. Biträdande näringsminis-tern har varit mycket positiv till det, medan förrearbetsmarknadsministern nuvarande jordbruksminis-tern har varit kraftigt emot. På fackligt håll har detfunnits motstånd. I det sammanhanget är det intres-sant att LO i skrev till Näringsdeparte-mentet för inte så länge sedan och begärde en omfat-tande försöksverksamhet i länet med rabatteradehushållstjänster. Det är viktigt för att få jobb till ståndmen också för att många kvinnor är företagare inomden sektorn. Det skulle vara angeläget med en signalfrån regeringens sida att man är beredd att hjälpafram dem. Dessa företag växer , trots svårigheter, iStockholm, , , och vardet kan vara. Det finns två skäl att gynna detta företa-gande. Det ger nya jobb och gynnar dessutom kvinn-ligt företagande. Det är ingen dålig ambition, om detkan förverkligas.Fru talman! När det gäller den informella svartasektorn ber jag att få återkomma. Jag har ytterligareen del synpunkter.Anf. 66 ():Fru talman! hade jag en interpella-tionsdebatt med näringsminister frågade då vad han avsåg att göra för att vi skullefå fler arbetstillfällen i . Jag vill inte säga attjag fick speciellt mycket besked.När jag läser vår nye finansministers interpella-tionssvar måste jag säga att regeringen är fullständigtklar över att man inte ger några besked. Det finnsinga som helst besked i svaret när det gäller ElverJonssons interpellation.Vi har noterat att det finns olika åsikter om hus-hållsnära tjänster hos och . Men vad anser vår nye finansminister, somborde komma med lite nya idéer utifrån? Jo, skvattingenting. Han säger i svaret att frågorna om beskatt-ningen av hushållsnära tjänster prövas i relation tillandra åtgärder med samma inriktning.Har man inga åsikter i regeringen om någontingöver huvud taget? Vi vet att tjänstesektorn gerjobb. Vi behöver jobb. Finansministern borde, somgammal AMS-chef, veta att det behövs jobb. Vi be-höver minska arbetslösheten. Sysselsättningen i denprivata sektorn i har i stort sett stått still se-dan medan den i exempelvisUSA och har ökat. Där har också arbetslöshe-ten minskat.Vi vet att en ökning av tjänstesektorn ger färresvarta jobb. Vi vet att barnfamiljer kommer att få mertid tillsammans, om de kan köpa hushållstjänster.Samma sak gäller för pensionärer. Jag hoppas attministern har hört talas om ett projekt i ,Humlan. Det har givit en hel del jobb. Utgångspunk-ten för projektet, som var ett EU-projekt, var attminska arbetslösheten. Man valde då ut hushåll-stjänster som en projektidé. Med det menades föns-terputsning, lättare trädgårdsskötsel, tillfällig hjälpmed barn osv.Man kan konstatera att efterfrågan på dessa hus-hållstjänster har varit stor. av hushålleni har varit beredda att betala för hjälp medhushållstjänster. Det intressanta är att man har varitberedd att göra detta oberoende av vilken inkomstman har haft. De två grupper som har varit mest in-tresserade av detta har varit personer mellan 25 och45 år som har barn och pensionärer. Detgäller som sagt oavsett vilka inkomster man har haft.Vi vet också att detta kommer att ge fler jobb. Dåär frågan: Varför kan vi inte i denna kammare fånågot som helst besked? Det är ingen ny fråga. Denhar varit uppe. Vad är det som regeringen så förtviv-lat funderar på? Vad är det som gör att man i varjeläge är så handlingsförlamad? Vad är det som gör attregeringen över huvud taget inte kan ge några förslag,trots att det finns internationella erfarenheter somvisar att detta kan ge jobb?Jag måste säga att jag blir förvånad. Jag måsteockså säga att jag är lite besviken på att finansminis-tern tyvärr följer näringsministerns exempel när detgäller framträdanden i denna kammare och låter bliatt ge några som helst besked. Men finansministernhar ytterligare ett par repliker, så det kanske kommernågra besked.Anf. 67 Finansminister ():Fru talman! Interpellanten har ställt två frågor omhuruvida regeringen avser att snabbt se över skatte-och avgiftsreglerna för tjänster inom servicesektornoch om regeringen är beredd att ta upp diskussionenom detta frågekomplex i de pågående skatteöverlägg-ningarna. Jag har lämnat svar på båda dessa frågor.Det går naturligtvis att vidga debatten till att avsehela skattepolitiken, men såvitt jag förstår var det interiktigt det som var interpellantens avsikt. Därförtycker jag att det finns skäl att stanna vid det somgäller den ursprungliga interpellationen.Jag kan hålla med när han säger att1990/skattereform kom att utvecklas på ettannat sätt än man hade föreställt sig. Det beror på denoerhört kraftiga lågkonjunktur och den oerhört risigaekonomi som råkade ut för via det regeringsskifte som skedde 1991. Detgjorde att det blev helt andra förutsättningar för skat-tereformens genomförande än vad konstruktörerna avskattereformen hade utgått från.Utifrån den utgångspunkten finns det skäl att i dekommande diskussionerna om hur man kan hanteratjänstesektorn i skattereformen försöka uppnå desyften som fanns bakom den förra skattereformen omatt stimulera arbete, tillväxt och företagsamhet och seom enkla, konkreta och strukturerade skattereglerockså kan bidra till dessa syften. Jag tror inte att detfinns skäl att , när samtalen pågår, stängadörrarna och säga att vi inte kan tänka oss att diskute-ra det eller det i fortsättningen. Jag tycker att det skallfinnas ett öppet visir och ett öppet sinnelag för ensådan fortsatt diskussion.Anf. 68 ():Fru talman! Vi är ändå överens om att vi har fjär-mat oss alldeles för mycket /skattere-form. Det är en hygglig utgångspunkt att vara överensom det. Jag uppskattar också att finansministern valdeatt först nämna den svåra lågkonjunkturen - denstörsta i modern tid - som en viktig orsak.Sedan kan vi ha lite olika synpunkter på hur våramotståndarregeringar sköter verksamheten, men omjag i all försiktighet påminner om att par-tikamrater praktiskt taget sade nej till samtliga bespa-ringsförslag visar det hur tungt det kan vara. Där nuvarande regeringen det något enklare. Det skallväl finansministern ändå känna en viss glädje över.Så till frågorna, som finansministern vädjar om attvi skall hålla oss till. Det gäller denna informellasektor. Finansministern polemiserar först lite mot migoch undrar vad jag har för undersökningar. Jo, skat-temyndigheten hävdar att det rör sig om en hel del.Finansministern själv säger att det är ca 5 %.Men det är inte småpengar i statens kassa. Det ärkanske en 70-80 miljarder. Det är kanske 10 à 20miljarder i förlorade skatteintäkter. Då är vi uppe i enhalv försvarsbudget. Det är inte snuspengar vi talarom längre.Sedan rättar finansministern sig själv när han sä-ger att han ändå är bekymrad. Det är väl så man skalltolka den sista meningen på den första sidan i svaret.Finansministern är också angelägen om att påpeka attsnedvridning av konkurrens som kan uppkommamellan företag med god moral och företag som opere-rar på svarta marknaden är ett bekymmer.Jag tror att vi, utöver det vi rent fiskalt och lag-stiftningsmässigt skall hålla efter, också skall bedrivaen opinion om att detta skall vara en vit sektor. Vägentill en vit sektor går också över att tjänsteföretagen,som efterfrågas så oerhört starkt, får förutsättningaratt fungera. Vanligt folk skall kunna efterfråga derastjänster. Jag tror att det är väldigt viktigt att slå fastdet. Det är inte en önskan bara från höglönehushåll,som speciellt skulle ha råd att hålla sig med dessatjänster. Det gäller även vanligt folk. När män ochkvinnor i samma hushåll är ute i förvärvsverksamhetoch i egna karriärer är det viktigt att ha möjlighet attefterfråga tjänster som skulle underlätta ett deltagan-de i det allmänna arbetslivet. Det är därför som jagser det som så viktigt att tjänstesektorn får detta ut-rymme, nu när industrisektorn har minskat så kraftigträknat i antalet arbetstillfällen.Som jag sade är det intressant att se den föränd-ring som sker inte minst i det socialdemokratiskapartiet. Delar av regeringen är ganska positiv. har en annanhållning sedan ordföranden var i . Finans-ministern skulle kanske göra om den resan, för det ärmöjligt att det kunde förlösa en del. i endel distrikt säger också att man vill pröva detta i enbredare omfattning.Den viktigaste poängen med allt detta är att detger nya jobb. Det ger en bredare skattebas, och detger en smalare utgiftssektor när det gäller socialbi-drag och annat. Jag tror att detta skulle kunna hjälpatill att få fram de många nya arbetsplatser som rege-ringen och vi från sida är angelägna omatt få fram. Vad vi behöver nu i är fler män-niskor i arbete och en breddad skattebas, som jagsade.Anf. 69 ():Fru talman! Det kom inte ett ord, såvitt jag kundeförstå, om hur man skulle kunna öka den privatatjänstesektorn - framför allt kring hushållsnära tjäns-ter - från finansministern. Han skriver så här i sittsvar: "I detta sammanhang får frågan om beskatt-ningen av hushållsnära tjänster prövas i relation tillandra åtgärder med samma inriktning. "Men vad tycker finansministern? Är detta ett brasätt att få fler människor i arbete? Jag konstateradetidigare, när jag tog fram Humlanexemplet, att detenligt en undersökning har visat sig att det ger fleratiotusentals jobb. Men här får vi inte höra ett enda ordfrån ministern om att hushållsnära tjänster kan ge flerjobb, och vi får inte höra någon som helst åsikt. Mansäger i vanlig ordning att man skjuter på denna fråga.Jag vill säga att det är lite förvånansvärt att maninte tar denna fråga på mer allvar och att man inte serdet som viktigare att få ned arbetslösheten i Sverige.Det är ingen tvekan om att alltför höga skatter bi-drar till en ökning av de svarta jobben.