prot · GN097 · 1999-09-23 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1999/2000:7Torsdagen den 23 septemberKl. 12.00 - 13.59Det justerade protokollet beräknas utkomma ---------------------------------------------------------------------1 § Aktuell debatt: Inslagen av privata alterna-tiv i sjukvårdenAnf. 1 ():Fru talman! har många problem. Förmycket nytänkande inom vården är inte ett av dem.Dagligen kommer krav på att regeringen ska agera,men ingen har krävt att regeringen ska ingripa motprivata inslag i sjukhusvården.Patienterna i centrum, säger vi från alla håll ihögtidliga sammanhang. Men i den kommande lag-stiftning som vi nu ska diskutera gäller inte det. Detspelar ingen roll om patienterna får bra vård ochmänskligt bemötande. Det spelar ingen roll om per-sonalen känner sig uppskattad och beslutsvägarna ärkorta, för nu gäller inte patienterna i centrum, utanprinciperna i centrum.Vi har begärt den här debatten för att försöka för-må socialministern att byta fokus. Patienterna är vik-tigast. Personalen är viktig. Principerna, särskilt desom verkar hämtade från ett SSU-program , då var ordförande där, är mindreviktiga.I har vi en solidariskt finansierad sjuk-vård. Det är en viktig princip. Den ska vi slå vakt om.En vårdgivare som låter vinstintresset gå ut övervårdkvaliteten riskerar för det första att hamna i tid-ningen och förlora alla sina patienter, för det andra attbli prickad av och för det tredje att fåsitt avtal med uppsagt. Kort sagt: Det gårinte att bedriva vård med en krona i vinst om maninte ger patienterna en bra vård och personalen en braarbetsmiljö; och om man lyckas med det, vilka har dågjort de stora vinsterna?Statsrådet har ett inlägg på sig.Använd de minuterna till att tala med patienten icentrum, till att välkomna nya grepp och driftformeroch till att släppa det förilade förslaget med att hotaprivatvården!(Applåder)Anf. 2 Socialminister ():Fru talman! publicerades i USAen vetenskaplig studie som väckt stor uppmärksamheti det amerikanska samhället och som lett till en efter-tänksam debatt om villkoren för framtidens sjukvård.Studien publicerades i den internationellt mest ansed-da medicinskt vetenskapliga tidskriften och handlar om de eko-nomiska effekterna av sjukhusvård som drivs medprivata vinstintressen. Studien är den hittills mestomfattande utvärderingen av olika ägarformer ochomfattar mer än 3 400 sjukhus.Forskarna, , har studerat sjukvården i tre olikaslags sjukhusområden för att kunna bedöma inteenbart de enskilda sjukhusens kostnader utan desamlade sjukvårdskostnaderna. De har således stude-rat områden där det enbart finns sjukhus som drivsmed privata vinstintressen, områden där det enbartfinns sjukhus som drivs utan privata vinstintressenoch områden där det finns sjukhus av båda kategori-erna, och de har jämfört kostnader och kvalitet vid tretillfällen: 1989, 1992 och 1995.Resultatet av studien är på samma gång sensatio-nellt och tänkvärt. Sjukvårdskostnaderna per capita ärväsentligt högre i de områden där alla sjukhus drivsmed privata vinstintressen än i de områden där samt-liga sjukhus drivs utan vinstintressen. Dessutom visarstudien att kostnaderna ökat mest i de områden därsjukhusen övergått från att vara utan vinstintressentill att drivas med privat vinstintresse. Forskarna kanockså konstatera att de högre kostnaderna inte följtsav någon högre kvalitet, utan tvärtom. Höga kostna-der har följts av sämre vård.I en redaktionell kommentar till den vetenskapligaavhandlingen skriver och , båda forskare i , följande: Mark-nadens medicinska dogm att vinstintresse optimerarvården och minimerar kostnaderna tycks inte berörasav alla bevis som motsäger den. harstudier visat att vinstdrivande sjukhus är 3-11 %dyrare än icke vinstdrivande sjukhus; ingen jämfö-rande studie har visat att vinstdrivande sjukhus ärbilligare, skriver de. Och de fortsätter: De flesta tidi-gare studier har fokuserat på patientkostnaderna, menSilverman och hennes medarbetare ställer en bredarefråga: Påverkar sjukhusen som drivs med privatavinstintressen också vårdkostnaderna utanför sjukhu-sen? Deras noggranna studie visar att i områden därsjukhus med vinstintressen dominerar är kostnadernahögre, inte bara för sjukhusvården utan också förhemsjukvården och vård i annan form. Och så skriverde: Om samtliga sjukhus i hade drivits medprivata vinstintressen skulle sjukvårdskostnaderna havarit högre 1995 än om allasjukhus drivits utan privata vinstintressen.I tidskriften drar man slutsatsen att sjukhusvårdlämpar sig dåligt för marknaden. För det första, skri-ver man, är sjukhusen ofta naturliga monopol. För detandra är den informerade konsumentens medvetnaval, som ju är den teoretiska förutsättningen förmarknaden, en illusion i sjukhusvården. För det tredjeär det varken patienten eller arbetsgivaren som stårför merparten av vårdens kostnader; det gör samhäl-let. Och man avslutar med följande kommentar: "Vårhuvudinvändning mot privat vinstintresse i sjuk-husvården är emellertid inte att det förspiller skatte-betalarnas pengar, inte heller att det erbjuder en säm-re kvalitet.Det allvarligaste problemet med den typen av vårdär att den förkroppsligar ett nytt värderingssystem,som skär av rötterna till det gemensamma ansvaretoch till den samaritiska traditionen, gör läkare ochsjuksköterskor till verktyg för privata investerare ochser patienten som en handelsvara.I vårt samhälle finns det delar av livet som måsteutvecklas bortom kommersen. Sjukvården är förvärdefull, för intim och för lätt att manipulera för attkunna överlåtas till marknaden. "Detta är, , inget citat ur . Det är ett citat ur den mest ansed-da vetenskapliga tidskriften på det här området frånden 5 augusti 1999.Varför är de här erfarenheterna så viktiga för Sve-rige? Jo, till skillnad från många andra länder saknarSverige regler för i vilka ägar- och driftsformer somden offentligt finansierade sjukvården ska bedrivas.Eftersom den offentligt drivna vården varit helt do-minerande har en sådan reglering inte ansettsnödvändig. När vi nu vill utveckla mångfalden, geökade möjligheter för anställda att bli entreprenöreroch öppna för fler ideella, kooperativa eller privataföretag i primärvården bör vi i i likhet medandra länder som präglas av mångfald i vården, så-som t.ex. och , ange i vilka delar avsjukvården det privata vinstintresset inte får varastyrande.Regeringen anser inte att det finns skäl att särskiltreglera företagsformerna i den öppna sjukvården.Däremot behövs tydliga regler för sjukhusvården.Och motiven är de samma som redovisas i den ame-rikanska debatten: Ökade anspråk på sjukvårdenförutsätter att vi har kontroll på kostnaderna. Med-borgarna finansierar solidariskt hela verksamheten,och landstingen är ansvariga för att det finns en sjuk-vårdsorganisation. Det är därför rimligt att resultatenav förbättringar och nya arbetsmetoder kommer verk-samheten och medborgarna till del.Forskningen och utbildningen inom hälso- ochsjukvården är naturligtvis ett samhällsansvar. Mycketav forskningen sker på våra sjukhus. Man kan intebortse från att en kommersialisering av sjukhusen kanleda till att nya forskningsresultat och behandlings-metoder blir privat egendom och inte kommer helasjukvården till del. Sjukhusvård är till sin karaktäringen marknad.Fru talman! Svensk hälso- och sjukvård har under1990-talet mött flera stora utmaningar. Den ekono-miska krisen i ledde till en kraftig ekonomiskpress mot hela den offentliga verksamheten. Sjukvår-den utgjorde inget undantag. Besparingarna blev enstark kontrast till årtionden av tillväxt. Sedan 1990har personalstyrkan reducerats , och antaletvårdplatser har halverats.Trots detta har det varit möjligt att upprätthålladen medicinska kvaliteten. De ekonomiska begräns-ningarna har således lett till en kraftig utveckling avnya arbetsmetoder, där fler behandlingar sker i öp-penvård och dagverksamhet. Många slags operationerutförs i allt större antal nu än . Alltflerfår vård och behandling. Men medborgarnas efterfrå-gan stiger i takt med den medicinska utvecklingen.Därför växer köerna.Hälso- och sjukvården har vid sidan av kravenfrån ekonomin även berörts av stora organisatoriskaförändringar. En del har varit mer befogade än andra.Det är lätt att förstå att läkare, sjuksköterskor, under-sköterskor och andra som arbetar inom vården kännerfrustration och trötthet.Svensk hälso- och sjukvård håller trots svårighe-terna generellt sett en mycket hög kvalitet. Inom vissaområden är fortfarande världsledande. Vi harockså mycket väl utbildad personal.När det ekonomiska trycket nu lättar kan vi for-mulera djärva mål för nästa årtionde:· Vi ska återföra hela den svenska hälso- och sjuk-vården till ledande världsklass.· Vi ska skapa en patientfokuserad vård som erbju-der god tillgänglighet och högsta kvalitet till för-svarbara kostnader.Det kräver ökade resurser, men det kräver ocksåomprövning, nytänkande och modernisering.I budgetpropositionen föreslår regeringen attsjukvården tillförs med start år 2001.Förslaget har sin grund i den överenskommelsesom träffades mellan Socialdemokraterna och Cen-terpartiet och som innebar att 8 miljarder kro-nor ska föras över från försvarsanslaget till vårdenunder en treårsperiod med början . De bådapartierna var överens om att tre områden ska priorite-ras, nämligen primärvården, äldreomsorgen och psy-kiatrin, samt att särskilda satsningar ska ske på perso-nalutveckling och på att andelen privata, kooperativaoch ideella vårdgivare ska öka inom primärvården.I budgetförhandlingarna har regeringen kommitöverens med och om attsatsa ytterligare en miljard på vården från år 2001.Som ett led i förnyelsen av sjukvården har rege-ringen påbörjat arbetet med en nationell handlings-plan som ska presenteras för under nästa år.Regeringens strävan är att handlingsplanen ska utar-betas i största möjliga samförstånd och kunna beslu-tas om med bred politisk majoritet.Det föreslagna resurstillskottet kommer att inord-nas i det generella statsbidraget till kommuner ochlandsting. Avsikten är att staten ska träffa utveck-lingsavtal med och , där den närmare inriktningen läggs fast.Regeringens strävan är också att varje landsting skagöra egna utvecklingsprogram där de utifrån regio-nala förutsättningar preciserar primärvårdens upp-drag, utvecklar samarbetet inom äldreomsorgen medkommunerna och förbättrar den psykiska vården.Så, fru talman, utvecklar vi en modern sjukvårdsom kan leva upp till de grundläggande kraven påallemansrätten:· att det ingenstans i vården ska finnas skyltar därdet står: "Privat område. Obehöriga äga ej tillträ-de",· att alla ska ha rätt till en god vård,· att vården ska vara gemensamt och solidarisktfinansierad,· att vården ska bygga på ett gemensamt ansvarsta-gande och grundas på en demokratisk organisa-tion.(Applåder)Anf. 3 ():Fru talman! Socialministerns inledning gjorde migän mer bekymrad för det som är på gång.Den intellektuella grunden visar sig vara en forsk-ningsrapport om amerikansk sjukvård, såvitt jag för-står. Men den är ju inte solidariskt finansierad! Där ärdet ju plånbokens tjocklek som avgör. Det är klart där får helt andra resultat vid utfallet än man fårdär själva utgångspunkten är att man lever i ett landdär alla, oberoende av ekonomisk ställning, har rätttill en bra sjukvård. Det är ganska sorgligt att manhämtar inspiration från kritik av ett amerikanskt sys-tem. Vad jag vet finns det knappast någon viktig krafti som vill ha ett amerikanskt system för sjuk-vårdens finansiering här.Jag är en flitig läsare av tidningen . Där förekom ett reportagefrån en socialdemokratisk konferens för kommunal-politiker. Där stod:"När deklarerade sin motviljamot privata entreprenörer inom vård och omsorgapplåderades han livligt. Då hade (utan applåder) just markerat en öppenhet för privataalternativ. "Jag konfronterade med dettacitat före valet, och hon sade gång pågång: Nej, det där är ingen fara. Jag är vallokomotiv.Jag anger vad socialdemokraterna tycker.Men kom Kommun-Aktuellt med ettnytt nummer. Där var rubriken .Det är förstås i detta perspektiv man måste se vadni nu håller på med. Varje steg mot ökad öppenhetmot privata entreprenörer inom vården och på andrahåll inom omsorgen har ni motarbetat. Så var det medlex Pysslingen. Jag kommer ihåg när på 70-talet talade om fried children,och om hur barnomsorgen skulle bli en löpande-band-princip där barnen skulle fara illa. har vi enbetydande privat barnomsorg, som håller hög kvalitet.Ni har tvingats till reträtt, men ni har hela tidensatt käppar i hjulet. Så sent som drevsocialdemokrater i igenom ett nej tillprivat primärvård.När ni säger: Jo, vi är öppna för privata alternativ,men ska vi lagstifta mot dem inom sjukhusen! ärni inte trovärdiga. Detta är nämligen bara ännu ettinslag i en lång rad av attacker mot den privata vår-den.Varför är då detta så viktigt? Låt mig ta några ex-empel.För många år sedan startade här i enprivat verksamhet som hette . Det varinnan vi fick en mer reglerad etableringsrätt på områ-det. talar som om det inte skulle finnasregler för etableringar av sjukvård i . Ingen-ting kan vara felaktigare - det är ett mycket regleratområde. Men innan de s.k. Dagmarreglerna komstartade . Det fick en väldig påverkan pålandstingens primärvård.Nu hyllar primärvården i Väst-manland. Den ska bli förebilden för socialdemokra-ternas husläkarsatsning. Varför är husläkarvården iVästmanland bra? Jo, i svenskhistoria då vi hade husläkarlagen, då läkare ficketablera privata allmänläkarmottagningar, fick etable-ringarna i en sådan omfattning att unge-fär halva husläkar- och familjeläkarvården nu är iprivat regi. hyllar detta som enförebild.Jag såg att t.o.m. det socialdemokratiskt domine-rade utdelade ett kvalitetsprishärom till det privata som driver en kli-nik som heter Citykliniken i . Man skriver attden kan vara en förebild för andra kliniker i Sverige.Ja visst! Det är ju just därför vi behöver nya grepp ivården. Det finns nämligen ett enormt behov av ny-tänkande.Jag antar att socialministern får ungefär sammavittnesbörd som jag från vårdens verklighet. Vårdkö-erna är långa och adderas till varandra. Det är kö tillspecialisten, kö till röntgen, kö till labb och kö tilloperation. Det är stress, bristande omvårdnad osv.Journaler kommer bort, och personalen känner sigpressad och är utbränd.Var man kommer hör man frågan: Var är de extrapengar som det talas om på TV?Resurser behövs, men ni har inte förstått att allaextra pengar försvinner i ett svart hål om man intesamtidigt gör något åt alla beslutshierarkier, all bris-tande samordning, alla brister när det gäller att ta varapå personalen och all toppstyrning. Det är där deprivata alternativen kommer in. De har många gångervisat att det finns andra lösningar än landstingens.Det är därför de ska välkomnas, inte motarbetas. Detär därför det är så tragiskt att vi har en socialministersom ser som sin uppgift att lägga en död hand påförnyelsen av svensk sjukvård.(Applåder)Anf. 4 ():Fru talman! Det är alltid köer när Socialdemokra-terna styr sjukvården. Enligt står över100 000 människor i kö och väntar på vård. Mångafar oerhört illa i väntan på behandling och operation.Särskilt svårt är det för barnen och de gamla.Kommer ni ihåg att det var precis likadant i slutetpå 80-talet? Köerna växte lavinartat då också, ochmänniskor dog t.o.m. i väntan på operation. Så komvalet , och den borgerliga regeringen tillträdde.Vi införde en vårdgaranti. På många håll ändradesockså organisationen i sjukvården så att patienter ochpersonal fick större inflytande över vården, ochlandstingspolitikerna och landstingsbyråkraternamindre. Förbättringarna i sjukvården kom väldigtsnabbt. I mitt eget landsting, lands-ting, gick vi från 30 000 människor i kö till nästaninga köer alls på mindre än två år.Så här skrev : Vård-köer utan slut och korridorer överfulla med patienter.Det var bilden av svensk sjukvård i valrörelsen 1991.Nu är köerna nästan borta.Efter regeringsskiftet när Socialdemokrater-na kom till makten dröjde det inte länge förrän manställde till det för patienterna igen. Politiska beslutoch byråkratiska regleringar styrde återigen vården istället för personalen och patienterna. är vi därigen, 100 000 sjuka i kö.Men det är inga köer till anställning i vården. Närman söker personal i landstingen är det väldigt svårtatt få folk. Man vill helt enkelt inte jobba i landsting-en. Fler och fler söker sig t.o.m. bort därifrån. Närlandstingen nu söker personal vågar man inte skrivaatt landstingen är arbetsgivare. I stället säger man attSödersjukhuset söker 20 nya sjuksköterskor. Så långthar det gått att man inte ens vågar säga att det ärlandstingen som är arbetsgivare.Om vi ska klara sjukvården i måste vi setill att de som vill ta initiativ, de som vill vårda, ocksåfår chansen att göra detta.För några veckor sedan ställde vi moderater enfråga till svenska folket. Vi gjorde det med hjälp avopinionsinstitutet . Vi frågade om svenska folkettrodde att fler vill arbeta i vården om det finns bådeprivata och offentliga arbetsgivare. Det visade sig attåtta av tio svenskar tror att fler vill arbeta i vården omdet också finns privat sjukvård. Man tror att privataarbetsgivare skulle betyda bättre möjligheter för per-sonalen att utvecklas. Man är också övertygad om attkvaliteten skulle bli bättre även i landstingssjukvår-den om det fanns mer privat sjukvård. Svenska folkettycker helt enkelt att det är bra med privat sjukvårdoch att det också är bra för landstingens sjukvård.I valet fick vi moderater, tillsammans medvåra borgerliga bröder och systrar, ansvaret för vår-den i de delar av landet där det hade gått som längst,där svårigheterna var som störst och där kravet påförändringar också var väldigt stort, nämligen i Väst-ra , i och i . Dethandlar om nästa halva befolkning. Beske-det från väljarna var entydigt: Sjukvården måste blibättre. Vi vill slippa köa. Vi vill få vård när vi behö-ver den och med den kvalitet som vi själva avgörgenom att vi själva kan välja bort dålig vård och sökaoss till den goda vård vi behöver.Nu har vi i de borgerligt styrda landstingen på-börjat det mödosamma arbetet att förbättra sjukvår-den. Vi inför vårdgarantin igen och kortar köer. Allamänniskor har rätt att få vård . , efter bara ettår, kan man i se att köernanästan är borta på de gamla vårdgarantiområdena. Viöppnar för mångfald och valfrihet, ökar inflytandetför personalen och minskar landstingsbyråkratin. utrymme för ökad flexibilitet, entreprenörskapoch nya kanaler när det gäller efterfrågan på ochutbud av vårdtjänster. Detta gör vi för att se till attvarje krona som satsas på sjukvården används på allrabästa sätt.Vad gör då den socialdemokratiska regeringen?Deras sjukvårdspolitik kan sammanfattas i några fåord. Det är: Usch, fy, nej, stoppa, hindra och förbjud.I rädsla att förlora makten över sjukvården är det.o.m. beredda att lagstifta mot sjukvård.Fru talman! Egentligen handlar det om att man ärrädd för att den borgerliga politiken i landstingen skalyckas och att vi ska få en sjukvård med framtidstroför personalen och valfrihet och trygghet för patien-terna. Det är den snäva partitaktiken som styr Social-demokraterna i denna fråga, inte omtanken om sjukaoch gamla.Jag tycker att för en gångs skullskulle försöka bortse från den kortsiktiga partitakti-ken och ta bort de socialistiska skygglapparna och istället ansluta sig till oss som ser sjukvårdens pro-blem och som försöker göra någonting åt dem. Jagoch alla andra vill inte vara oroliga för att våra gamlaföräldrar ska bli sjuka och hamna i en kö. Vi vill attde ska få vård när de behöver den och kunna väljaden vård som passar dem bäst. Det vore bra om LarsEngqvist i den här debatten kunde lova att han inteska lägga sin kraft på att förhindra sjukvård utan atthan i stället ska ta vara på alla de goda krafter somvill vara med och utveckla den svenska sjukvården.(Applåder)Anf. 5 ():Fru talman! Bakgrunden till dagens debatt är attansvarigt statsråd för sjukvården har uttalat sig kri-tiskt mot den nu pågående privatiseringen. Självtycker jag att det är bra att landets socialminister tarbladet från munnen i ett läge där den svenska sjuk-vården och den generella välfärden är hotade. Jagtycker att landets socialminister har tagit ansvar.Debatten om privatisering av svensk sjukvårdkommer sig givetvis av att det finns reella problem ivården och av att starka kapitalintressen upptäckt attvården kan bli en intressant marknad att tjäna pengarpå.Vi i menar att sjukvården i huvud-sak ska bedrivas i offentlig regi. Våra gemensammapengar, skattepengarna, ska gå till sjukvård och om-sorg och inte till vinster i privata fickor. Visst behö-ver vården omorganiseras, men de eventuella effekti-vitetsvinster som då uppstår ska återföras till sjukvår-den för att höja kvaliteten.Det finns stora problem med den långtgående pri-vatisering som borgerligheten vurmar för. Privatise-ringar påverkar prioriteringarna inom sjukvår-den. Vinstintresset tillåts påverka avgörandet omvilken vård patienten ska ha. Dessutom kommer re-surser för den förebyggande vården och de långsikti-ga åtgärderna i skymundan.Det blir också svårt att upprätthålla en kostnads-kontroll. Alla erfarenheter visar att privata vårdsys-tem där sjukvården säljs på en marknad inte klarar avjust kostnadskontrollen. Jag tycker att visat det på ett väldigt bra sätt när han redovisadehur sjukvården ser ut i . Om man tittar på denprivata sjukvårdens förlovade land, , visar detsig att där är sjukvårdens andel av BNP jämförtmed . Den högre kostnaden återspeg-las inte i ett bättre hälsoläge i , tvärtom. Visser-ligen har valfriheten för de välbeställda ökat - det ärde rika i som konsumerar sjukvård. Fattiga står imånga fall utanför de privata sjukvårdssystemen.Det här är ett avskräckande exempel. I stället ärdet helt andra lösningar som krävs för att komma tillrätta med sjukvårdens ohälsa. harsjukvården rustats ned med stora personalminskning-ar som följd. har det reella behovet av vårdökat. Den utvecklingen har inte gått ihop. Sjukvårdenbehöver utökade resurser. Det ska inom den offentli-ga driften finnas ett stort utrymme för mångfald. Låtoss pröva många olika driftsformer där personalens,patientens och medborgarnas inflytande stärks.Vi anser att det är tre inflytandenivåer som skasäkerställas i den sjukvård som ska utformas för attmöta framtiden. Det handlar för det första om attpersonalen måste få utökat ansvar och inflytande.Lösningen ligger i att bryta ned organisationen ochföra beslutande, inflytande och ansvar nedåt i organi-sationen.För det andra måste patienterna få utökat inflytan-de. Traditionellt kallas detta att stärka patientens rätt.Ett sätt är att föra ned befogenheter och ansvar i or-ganisationen, så att den personal som patienten fak-tiskt möter också kan fatta beslut och informera.För det tredje måste medborgarna få ett större in-flytande över sjukvårdens struktur. I den renodlatprivatiserade modell som borgarna förespråkar ärsjukvården en marknad, där patienterna är kundersom utövar inflytande genom att köpa sin sjukvård.De väljer helt enkelt med plånboken, som på allaandra marknader.Men i en solidarisk och offentlig modell, som viförespråkar, är sjukvården en del av den offentligainfrastrukturen. Vi planerar och deltar i beslut omsjukvårdens utveckling även när vi inte är patienter.Begränsar man inflytandet till en marknad, där manenbart som patient har möjlighet att påverka vårdensutformning, undergräver man också principen om engod vård med lika villkor över hela landet.När det här är sagt vill jag påpeka att vi inte alltiddelar uppfattning då han jämför sjuk-vården med den svenska allemansrätten. Vi menar attsjukvården inte kan begränsas på det sättet. Alle-mansrätt innebär enligt ordlistan vars och ens rätt attbeträda annans mark. Vi menar att det inte räcker attge människorna rätt att använda sig av sjukvården. Vivill också ge människorna rätten att bestämma översjukvården. Då räcker det inte med allemansrätt, utandå måste man också gemensamt äga sjukvården.