prot · GM0953 · 1999-02-10 00:00:00 — Blyetförstör alltså barnens hjärnor och möjligheten förbarnen att utvecklas.Det finns också ett krig som äntligen har nåttut till europeiska massmedier, nämligen kriget mellanEritrea och , ett område där vi vet att detfinns stora grupper av föräldralösa barn som driveromkring i ökenområdena. De hjälpinsatser som görsnår inte dessa grupper, och utökade truppinsatserkommer att drabba dessa grupper av barn myckethårt.Vi har problem med vattenbrist, för att ta ett annatexempel. FN konstaterar att från att det var132 miljoner människor som levde i områden medvattenbrist, kommer det att vara 650-900 miljonermänniskor år 2025.Fru talman! Det finns alltså väldigt många områ-den där inte bara utvecklingssamarbetet utan ocksåutrikespolitiken behöver ha ochdess grundläggande rättsregler som plattform förutrikespolitiska ställningstaganden från svensk sida.FN:s High commissioner for Human Rights harönskat sig att alla FN:s medlemsstater skall plockafram ett nationellt handlingsprogram för förverkli-gande av mänskliga rättigheter. Det har också Cen-terpartiet yrkat i en motion.Varför ett nationellt handlingsprogram? Vi ratifi-cerar ju olika konventioner i parti och minut. Så fortde kommer upp på en agenda, så är vi där och skriverunder. Men det handlar om att vi behöver få ett sam-manhang mellan olika områden, inrikespolitiskt ochutrikespolitiskt.Jag noterade att utrikesministern - som inte orkateller hunnit vara kvar här längre och som förmodligenhar en överbelastad agenda - här i kammareninledde med att tala om överlastade kärror med kvin-nor och barn på flykt, om en krigsmaskin som dödar,slår sönder och terroriserar, om etnisk rensning, omoförsonlighet och lögn som politikens redskap, omkrypskyttar och massgravar.Detta är en bra beskrivning av hur situationen ärpå fortfarande. Vi har kosovoalbanskabarn i som mår otroligt dåligt. De lider avkrigssyndrom av olika slag, psykiska skador av entyngd som vi inte har sett i sedan andravärldskriget.Vi behöver alltså väva ihop utrikespolitik, asylpo-litik, hälso- och sjukvårdspolitik med ett gemensamtmål att garantera uppfyllandet av de mänskliga rättig-heterna, särskilt när det gäller barn. Därför hoppasjag, fru talman, att vi kan nå en politisk enighet omatt få fram dels en överenskommelse om att barnkon-ventionen bör styra också utrikespolitiken, dels ennationell handlingsplan för förverkligandet avmänskliga rättigheter i grunden.Anf. 43 () replik:Fru talman! Jag har inte begärt replik för att po-lemisera mot i denna angelägna fråga utanför att understryka den stora enighet som råder om attvi måste ha ett barnperspektiv i utvecklingssamarbe-tet och i utrikespolitiken. Själv ägnade jag mitt anfö-rande åt att tala om hur viktigt det är att ha överens-stämmelse och samverkan mellan utrikespolitikensalla olika instrument. Detta tycks vara ett tema fördagen som jag vill instämma i.Sverige var ju drivande för att få till stånd barn-konventionen. Det är den antogs, ochvi skall fira tioårsjubileet av den. var ocksådet första landet som lämnade in en plan för hurbarnkonventionen skulle uppfyllas till gransknings-kommissionen i . Jag skulle vilja påstå att vihåller flaggan högt, och jag är glad att vi kan göra detgemensamt.Anf. 44 () replik:Fru talman! Det är väldigt roligt att höra dennauppslutning kring barns rättigheter. Jag hoppas att viockså kan vara överens om den maktplattform Sveri-ge som stat kommer att ha som ordförandeland i deneuropeiska unionen och som en av de tre staterna itrojkan. Där har vi, om vi bestämmer oss för att nuföra in barnens rättigheter i EU-arbetet, ett strålandetillfälle - ett tillfälle som har efterlyst i många,många år.Jag tror att när EU nu aktiverar sig på den utrikes-politiska arenan, som man faktiskt gör, är det viktigtatt engagemanget styrs av barns rättigheter.Anf. 45 () replik:Fru talman! har naturligtvis rätt i att vimåste formera oss också i de utrikespolitiska samar-betsorganisationer som vi är medlemmar i.Inför EU-ordförandeskapet kunde det vara lämp-ligt att vi gör en gemensam satsning över partigränserför att försöka att åstadkomma någonting som ärmycket konkret, nämligen att se till att åldern förbarnsoldater höjs till . Barntoppmötet kommeratt äga rum då har ordförande-skapet i EU. Jag tror att vi måste vara målmedvetnaoch fokusera på några förbättringar för att vi skalluppnå resultat just inom dessa områden. Frågan ombarnsoldaters ålder är en sådan fråga. Jag tror att vimycket effektivt skulle kunna driva den också genomEU och få stöd där.Anf. 46 () replik:Fru talman! Frågan om barnsoldaters ålder är väl-digt viktig. Svenska Röda korset har ju inom ramenför Internationella Röda korset drivit denna frågaväldigt tufft . Det är klart att de får enväldig hjälp i sitt arbete om vi kan ha den gemen-samma ståndpunkten att åldersgränsen för barnsol-dater bör höjas till . Jag tror att det är bra attfokusera på denna fråga, men jag tror också att det ärmöjligt att fokusera på som inter-nationellt instrument. Det är nämligen en del teknisk-rättsliga problem som behöver lösas för att den skallkunna fungera som en plattform också i EU:s utrikes-politik. Jag tycker inte att det är anständigt att denskall vara någonting annat än just en plattform, engrundpelare, både i EU:s utvecklingsarbete och iEU:s utrikespolitik.Anf. 47 PER ():Fru talman! Mänskliga rättigheter måste alltid va-ra ett av de viktigaste områdena i utrikespolitiken.Brott mot mänskliga rättigheter sker så gott somöverallt i världen just . Just nu torteras människorihjäl. Just nu mördas människor. Just nu svälter barn.Just nu våldtas kvinnor. Detta sker alltid och så gottsom överallt i världen. Vi måste uppmärksammadessa problem. Vi måste alltid sätta mänskliga rättig-heter högst på agendan.Jag tänkte ta upp ett av alla dessa länder där dessabrott mot mänskliga rättigheter ständigt pågår, nämli-gen det lilla landet . Jag tror att det var LiselotteWågö som tog upp detta för en stund sedan.Tibet förtrampas totalt. Man har tagit ifrån männi-skorna deras identitet och språk. Människorna flyr tillIndien. Dubbelt så många flydde som tidi-gare år. Barnen kastas i fängelse. De som har en bildpå får fängelsestraff. De som skriver "ettfritt " får fängelse. Nunnorna och mun-karna torteras och mördas.Det är en fruktansvärd situation i . Av alla deländer som har det oerhört svårt menar jag att Sverigemåste ta sitt ansvar för detta land. Vi måste göra alltvad vi kan genom vår utrikespolitik för att försökahjälpa människorna i landet och försöka få möjlighetatt skapa rättigheter för detta folk. Det kan vi göra iFN och i andra sammanhang.Det är väldigt viktigt att få ihop exilregeringen iTibet till diskussioner med ledningen i . Det ärviktigt att vi kräver att barnen får lämna fängelsernaoch att vi kan inspektera fängelserna. Alla politiskafångar måste släppas i Tibet.Sedan, fru talman, skulle jag vilja nämna någraexempel på enskilda personer som jag tycker att detär viktigt att lyfta fram när det gäller mänskliga rät-tigheter. Det är framför allt iIsrael. För er som inte kan historien skall jag snabbtrekapitulera den.Mordechai Vanunu var kärntekniker vid denkärntekniska anläggningen Dimona. Det var han somavslöjade det israeliska kärnvapenprogrammet 1986 ien artikel i . Vad som hände sedan varatt han kidnappades, sövdes ned och fördes till Israel.Där ställdes han inför domstol anklagad för brott motstaten , förräderi och spioneri. Han dömdesockså till fängelse i isoleringscell.Detta var alltså 1986. Han har suttit i den därcellen . Alla försök, alla upprop och allamöjliga internationella påtryckningar, har inte givitnågot resultat kan man säga. Det har från EU:s sidavarit flera resolutioner. Man har bildat organisationerför att skapa möjligheter dels för att han skall få detlättare i själva fängelset, dels förstås för att han skallbli frigiven.För hans brott var inget brott. Det han skrev iSunday Times visste alla som var någorlunda insatta ide här problemen redan om. Det var känt att Israelhade ett sådan här kärnvapenprogram. Icke destomindre blev han alltså dömd till . Och han sitterdär , i Ashkelonfängelset. fick hanmöjlighet att komma ut ur sin isoleringscell, som ärtvå gånger . fick han alltsåmöjlighet att komma ut ur cellen och få vistas blandde andra.I övrigt har han inte fått några lättnader. Han fårvisserligen träffa sina advokater och sin bror, menman gör allt för att trakassera honom och se till atthan inte får den kontakt utåt som han vill ha. Skullehan få en dator, som han har begärt, har man sagt attförutsättningen är att man får ta hand om hårddiskenoch disketterna. Dem får han alltså inte spara. På dethär sättet trakasseras han hela tiden.Men fick han som sagt möjlighet att kom-ma ut och röra sig lite grann. trodde många avoss som kämpar för Vanunus frigivning att Israelsfemtioårsjubileum skulle innebära att man frigavhonom. För egentligen stod det ju klart att allt hanvisste för länge sedan var förlegat. Det finns ingastatshemligheter att röja längre. Så skedde dock inte.Han sitter fortfarande kvar.Som jag ser det är det enda problem man har i Is-rael att den dag han blir fri får vi också reda på vemdet var som låg bakom och hur det gick till när hankidnappades. Det är säkert väldigt komprometterandeför vissa personer. Allt annat är bara prat när detgäller statshemligheter och vad han vet som ingenannan vet.Så jag vill vädja till den attfortsätta att göra så mycket det bara går för att fåMordechai Vanunu fri. Det är det enda som gäller: enfrigivning.Den andra personen är . Det ärungefär samma sak där. Han avslöjade den storamiljökatastrofen i när det gällerradioaktiviteten. Han fängslades, han häktades febru-ari 1996 . har han haft kom-munarrest, och kommer hans ärende upp idomstolen. Det är den federala underrättelsetjänstensom tillsammans med en åklagare försöker få honomfälld. Då gäller det eller dödsstraff. Detlustiga med detta är att de lagparagrafer man går efteri stort sett är hemliga militära dekret som har till-kommit dels före och dels efter hans häktning.Just har fattat ett be-slut. Det är där hans ärende ligger. Detta beslut inne-bär att man kräver in mer förundersökningsmaterial.Man kan helt enkelt inte döma honom. Detta visar inte kan döma en människa för spioneri för atthan har avslöjat ett stort miljöbrott.Anf. 48 () replik:Fru talman! Jag tycker att Per ger skräm-mande exempel på brott mot de mänskliga rättighe-terna, och jag håller verkligen med om det som PerLager säger. Men jag kan ändå inte låta bli att undraom det inte finns en motsättning. Vi har en möjligheti att delta mycket aktivt, inte bara kräva utanäven agera, för att skapa en gemensam handlingskrafti den europeiska gemenskapen mot bl.a. det förtryckav mänskliga rättigheter som har ägt rum i f.d. Jugo-slavien. Där har vi t.ex. sett hur serbisk milis har gåttin i FN:s säkerhetszoner, tömt dessa på delar av be-folkningen och massavrättat dem. Där menar jag attdet måste finnas en motsättning mellan Per Lagersengagemang och denna ovilja att agera kraftfullt ochgemensamt i den europeiska gemenskapen förmänskliga rättigheter.Anf. 49 PER () replik:Fru talman! Jag vill definitivt säga att vi inte me-nar att man inte skall arbeta för mänskliga rättigheterinom EU. Det är en självklar sak, tycker jag, inomEU. Men jag menar också att det är väldigt viktigt attföra upp den här frågan och de här speciella perso-nerna på FN:s dagordning. Men inte bara så att manför upp det där - jag vill också att ide bilaterala överenskommelserna med ochIsrael ständigt tar upp frågan och ställer det som ettvillkor att man redovisar hur man lever upp till demänskliga rättigheterna. För de här länderna har juskrivit under på dessa.Anf. 50 () replik:Fru talman! Jag instämmer med Per i attSverige bör agera så. Men jag tycker att det är tråkigtatt vi frånhändar oss möjligheten, om vi följer PerLagers EU-politik, att inte bara kräva utan ocksåagera och vara med om att utforma en gemensampolitik visavi mänskliga rättigheter och demokratiinom den europeiska gemenskapen.Anf. 51 PER () replik:Fru talman! Inom EU skall vi arbeta för mänskli-ga rättigheter. Det har aldrig sagt någotannat om. Det är självklart att vi skall arbeta för detockså inom EU. Det har inget att göra med vår övrigapolitik, att vi som parti vill att skall lämnaEU. Så länge EU finns skall vi självklart arbeta förmänskliga rättigheter också inom EU.Anf. 52 ():Fru talman! FN:s generalsekreterare som vi vet uttalat sig om att han vill se mänskli-gare företag. De globala storföretagen utmanades attkomma överens med världsorganisationen om ettfördrag med värdering av principer som skulle kunnage den globala marknaden ett mänskligare ansikte.FN:s generalsekreterare föreslog i sitt tal i attföretagen skulle förbinda sig att följa FN:s deklara-tion om mänskliga rättigheter, , den internatio-nella arbetsrättsorganisationens, deklaration omgrundläggande principer för arbetsrätt och Riodekla-rationen om miljön.Kofi Annan sade vidare att initiativet behövdeseftersom globaliseringen fortfarande hänger på enskör tråd. Om inget görs kan den globala ekonomin,och särskilt multilaterala handelsförbindelser, hotas.Hotet kommer från ett antal ismer, sade dem som lyssnade på World Economic Forum.Det gäller t.ex. protektionism, populism, nationalism,etnisk chauvinism, fanatism och terrorism. Gemen-samt för ismerna är enligt FN-chefen attde utnyttjar osäkerhet och fattigdom hos människorsom känner sig hotade av den globala marknaden.Det går att lägga många aspekter på behovet avmänskligare företag. Några har jag tidigare tagit upppå annat sätt, men här skall jag koncentrera migpå barnen. Jag har kunnat konstatera att utrikesmi-nistern talade väldigt mycket om barnens situation iden utrikespolitiska deklarationen, och även fleraandra talare har tagit upp barnens situation.Fru talman! I min barndom gavs två vitt skildabilder av barnens villkor genom barnvisans värld. Detvar i visa:När kom till jorden,det var när göken gol,sa mamma att det lyste av vårgrönt och av sol.Och därför säger mammaså är jag glad:jag tycker hela livet är som en solskensdag.Men i barnboken fanns ocksåAnna-Lisa lilla piga med:I Kungens granna slotts stora, stora kökdär fanns en liten, liten piga.Hon alltid har så brått, för där finns så mycketstök,och jämt skall hon för alla niga.Och bannor utav alla hon måste ta emotför jämt är lilla näsan så rysligt svart av sotoch tidigast av alla hon stiger ur sin säng,och sen går lång uti ett enda fläng.Och så går den lilla pigans dag till hårt arbete.Fru talman! Även om få vågar hävda attbarnarbetare som Kungens lilla piga trots allt knogvar på strålande humör och glada, så vet vi att allde-les för många, och även , förbluffandenog tvekat i att ta avstånd från barnarbete.Jag önskar att alla barn kunde välkomnas och gesall den kärlek som i visan möttes av. Men för attden lilla pigans villkor inte skall omfattas också avmånga av morgondagens barn så måste frågor ombarn och barns villkor bli än mer politiskt centrala.Vi som är politiker får inte låta talet om barnpers-pektivet stanna vid vackra ord eller väja för att kopplaihop frågan om barnarbete med FN:s generalsekrete-rare tal om behovet av mänskligareföretag. Barnpolitik tycks, som väl är, vara på väg attockså bli storpolitik.FN:s konvention om barnens rättigheter stadgar:att barn har rätt till skydd mot ekonomisk exploa-tering, mot arbete som är farligt eller förhindrar derasskolgång, som skadar barnens hälsa eller förhindrarderas fysiska, mentala, själsliga eller sociala utveck-ling.Händer det då något inom EU? Ja, EU:s handel -detaljhandel, grossister och importörer - har enligtuppgift lovat att ta ett större social ansvar. Mångahandlare är beredda att skriva avtal med leverantörersom lovar att varorna inte tillverkas av barn ellerslavarbetare. Kontrakten skall också göra klart förbåda parter att köparen har rätt att när som helst ochutan förvarning genomföra kontroller på plats.En rekommendation som har antagits av handelnseuropeiska intresseorganisation, Eurocommerce, ochsom även den svenska branschorganisationen, SvenskHandel, har varit med om att ta fram är bra. Rekom-mendationen är den första i sitt slag, och den täckerhela EU.Tanken med EU-rekommendationen är att denskall utgöra ett stöd som är en miniminivå för han-delsföretag som vill ta fram egna uppförandekoder.EU-rekommendationen täcker förbud mot barn- ochtvångsarbete med direkta hänvisningar till . har som organisation sedan 1992mer aktivt arbetat med ett projekt för att eliminerabarnarbete. Dagens konvention är dessutom ratifice-rad av för få länder och har för hög minimiålder. ILOuppskattar att det 1990 fanns 78,5 miljoner ekono-miskt aktiva barn. Även siffran 250 miljoner barnar-betare nämns i officiella sammanhang, vilket även hargjorts här i dag.Det finns enskilda företag som gått längre än dennya europeiska rekommendationen. Men även försvenska företag med egen uppförandekod kvarstårfrågetecken, inte minst när det gäller vad som skerlängst ut i kedjan av företag och underleverantörer.Det blir lätt hyckleri att teckna avtal om inspektionerom barnen utnyttjas av de underleverantörer som intenås av några kontrollanter.Fru talman! Vi har i somhar gett ut en liten skrift som beskriver barnarbeteoch alla dess komplikationer. Vi har Hennes & Mau-ritz som har tagit fram en Code Of Conduct. Vi harIkea som har tagit fram riktlinjer. Detta är positivt,och det kan vara en ingång till att göra mer på dettaområde, både för dem själva och för andra företag.Ikea har katalog en barnbilaga. Jagtycker att man skulle kunna komplettera den till år2000 och lägga till en uppförandekod när det gällerbarnarbete till den information som man har i frågaom sitt miljöengagemang.För att ge perspektiv på dagens debatt om barnar-bete bör vi veta att den italienska statsstaten barn att arbeta . Nu600 år senare brottas fortfarande med frågan,och det känns ju lite pinsamt.I dag handlar det i mindre om att grannensbarn utnyttjas för arbete och mer om vad grannensbarn har för kläder på sig och vilken matta de har påbarnkammarens golv.Jag tycker också att det är pinsamt att vi harverktyg som vi avstår från att använda. Då menar jagupphandlingsinstrumentet. Jag vill därför uppmanautrikesminister och UD att de i fortsätt-ningen kommer att göra uppköp endast av företagsom inte utnyttjar barn.I en global ekonomi med konkurrens över grän-serna och ett rörligt kapital ökar ansvaret för oss attkräva mindre vidriga villkor för barn och att varaextra uppmärksamma på att inte alltfler barn dras in iarbetskraften.Fru talman! FN:s generalsekreterare talar ju väl-komnande om mänskliga företag. Låt oss ytterligaredriva på den utvecklingen genom att ställa konkretakrav på företag vid upphandling i kommun, landstingoch stat på samma sätt som vi har gjort i min hem-kommun . Vi kan inte fortsätta undvikaupphandlingen som instrument och vårt moraliskaansvar, detta som komplement till de engagerandeinsatser som görs via biståndet samt såväl internatio-nella som nationella initiativ på så många andra om-råden.Europeiska kommissionen har klarlagt att om maninom unionen vid offentlig upphandling kan ta hän-syn till sociala och arbetsmarknadspolitiska målsätt-ningar så skall man också få göra det. Upphandlings-direktiven tillåter således att anbudssökande elleranbudsgivare som brutit mot gällande lagstiftning påområdet utesluts, dvs. att de fortsättningsvis inte fårlämna anbud.Kommissionen har också påpekat att offentligupphandling kan utgöra medel för att påverka eko-nomiska aktörers agerande samt uppmanat medlems-länderna att använda sitt inflytande som inköpare tillatt fullfölja sociala och arbetsmarknadspolitiska mål.Jag tycker också att man kan tillägga att det är väldigtviktigt för konkurrensneutralitetens skull att mandriver på den här frågan ytterligare.Den har naturligtvis inte ställtsig avvisande till att använda socialt hän-synstagande inom svensk upphandling - tvärtom.Men ordet bör bytas ut mot fr.o.m. . Ochjag hade hoppats och önskat att jag hade mött dessasynpunkter bland andra politiska företrädare tidigaremen inte minst här i dag.Anf. 53 ():Fru talman! säkerhetspolitik har underlång tid formulerats mycket noga i såväl utrikesdekla-rationer som i utskottsbetänkanden och i tal av stats-råd i skilda sammanhang. Så verkar det inte riktigtvara längre. Det är som i ett annat sam-manhang uttryckte det i den18 : Det är de verkliga situationernaoch de konkreta ställningstagandena som räknas.Det kan tyckas vara lite synd i ett land som förrhar hållit hårt på den säkerhetspolitiska exegetikenmen kanske ändå en naturlig följd av oförmåga attompröva gamla sanningar. Det är ju lättare att hittamajoritet för gamla säkra kort än för nya formule-ringar hur obsoleta de än har blivit i ljuset av EU-solidaritet, säkerhetssamarbete i närområdet och bi-lateralt militärt bistånd till de baltiska länderna. AttSverige skulle stå neutralt i händelse av krig i vårtnärområde kan väl inte teoretiskt uteslutas, men var-för göra den minst sannolika av optioner till dogm?Att såväl som ilinjetal har valt andra uttryckssätt har jag sett sompositiva tecken. Men i dagens utrikesdeklarationtrillar man dit igen. Och varför sedan försöka kläjulgranen med i det närmaste löjeväckande attribut?Alliansfriheten uppges minska spänning och ökasäkerheten i vår del av . På vilket sätt då, till-låter jag mig att fråga. Stabilitet och säkerhet i vår delav världen säkras av integration, inte av utanförskap.Det är inte vår alliansfrihet utan utbyggnaden av decivila och militära säkerhetsstrukturerna som ökarsäkerhet och minskar spänning. utanförskapgör förvisso ingen skada, annat än för osssjälva som drabbas av ett begränsat inflytande, mennyttan är mycket begränsad.Är den option som anges i portalmeningen - denfolkrättsliga neutraliteten i händelse av att t.ex. våraEU-bröder och inom enrelativt snar framtid och , alla i detnärområde som beskrivs i portalmeningen, angripseller hotas av våld - då en trolig och tänkbar option,att vi skulle ställa oss neutrala? Hur skulle det kunnavara förenligt med den grundläggande solidaritetenmellan medlemsländer i unionen? Skulle vi accepteraett sådant förhållningssätt gentemot oss själva i hän-delse av att vi råkade i olycka? Vart tar i så fall detsäkerhetspolitiska plus, som vi tämligen enigt kon-staterat att medlemskapet innebär, vägen?I närområdet har vi då kvar , , och . Är det troligt eller ens möjligt attSverige väljer neutralitet som förhållningssätt omdessa länder utsätts för hot eller dras in i ett krig? Närdet gäller och de baltiska länderna är alternati-vet, som jag ser det, oerhört långsökt. samar-betar vi ju nära med också militärt vad gäller freds-främjande insatser och viktiga materielprojekt ochLettland respektive ger vi militärt bistånd ifred. Vad talar för neutralitet i krig? Det skulle väl iså fall vara om hamnade i konflikt medKina eller andra fjärran grannländer. Men behöver dethypotetiska fallet täckas av den enda syftningen iportalmeningen i det som kallas vår doktrin?I stället för denna kvarleva - klok för sin tid -borde vi anstränga oss att hitta en formulering somverkligen täcker och beskriver det viktiga faktum somde flesta partier är tämligen överens om i säkerhets-politisk handling. Det är entydigt samverkansspåretsom gäller. ligger öppen i alla avse-enden och utan begränsningar.Till regeringens förtjänster får man väl säga attfördröjningsdjupet är stort fram till de stadganden iWashingtonfördragets artikel 5 som återkommandeformuleras som definitionen på dagens alliansfrihet.Sverige kan göra i det närmaste allt tillsammans medalla innan den av regeringen självpåtagna begräns-ningen vid ömsesidiga säkerhetsgarantier inträder.Det är bra men det aktualiserar ännu en frågeställ-ning.FN-stadgan utgör ju en av de grundvalar somsvensk säkerhetspolitik vilar på. För ett litet land ärfolkrätt och internationella avtal viktiga vapen i kam-pen mot övergrepp och godtycke.