prot · GM09110 · 1999-06-15 00:00:00 — Utöver dessa exempel vill jag uppmärksam-ma kammarens åhörare på det märkliga som haruppstått, nämligen den retroaktiva lagstiftningen sombetänkandet behandlar.Det är inte acceptabelt med en lagstiftning somunder har skapat osäkerhet vad be-träffar företagsbeskattningen. Att man därefter dess-utom skall drabbas av ännu en stopplagstiftning ärhelt enkelt inte acceptabelt. Det kan inte uppfattassom ett orimligt krav med fasta, långsiktiga skatte-regler. Att de dessutom borde vara så konstruerade attföretagsamhet gynnas i ser jag som en själv-klar grundbult i svensk lagstiftning.Kristdemokraterna vill uppmärksamma regeringenoch dess stödpartier på kraven från näringslivet omstabilitet i företagsbeskattningen. Jag nämner dettaför formens skull. Det skulle förvåna mig mycket ominte detta önskemål från näringslivet redan vore välbekant för vår regering.Skattelagstiftningen måste vara så konstruerad attden i första hand uppmuntrar till produktion och inte,som det ofta blir, till konsultation. Kristdemokraternahar i sitt programarbete arbetat fram tydliga signalerom att produktion är mycket viktigare än konsulterskonsultation. Svenskt näringsliv skall byggas på pro-duktion av tjänster och varor, och företagarna skallvara trygga i lagstiftningen så långt att det möjliggören långsiktig planering.Utskottet skriver i sitt betänkande om skattesam-talen som eventuellt kommer att fortsätta. Kristdemo-kraterna utgår från att dessa samtal skall återupptasinom kort. Det är troligtvis en av få konkreta åtgärderför att förbättra företagsklimatet i på ett sta-bilt och väl förankrat sätt.Avslutningsvis, fru talman, vill jag uttrycka minoch önskan om att justeringar ilagtext och lagparagrafer skall ske med god framför-hållning. Skattelagstiftningen skall vara så enkel attverksamhet blir det viktigaste för våra små och me-delstora företag. behöver flera stora företag.För att dessa skall trivas i vårt land måste lagstift-ningen vara enkel att tolka och leva efter. Vinsterskall inte behöva döljas på ett eller annat dunkelt sätt.Låt oss vara öppna för klara och enkla regler som ärtill hjälp och stöd för en positiv företagsamhet i Sve-rige.Anf. 216 ():Fru talman! I det betänkande som vi nu skall de-battera och fatta beslut om tillstyrker utskottet rege-ringens förslag till justeringar av skattereglerna vidomstrukturering. Utskottet föreslår dock att det for-mella ikraftträdandet flyttas fram från tillden . Skälet till förslaget är att reglernaför omstrukturering av företag som infördes vid års-skiftet kunde utnyttjas för att uppnå omotiveradeskatteförmåner. Lagstiftning som korrigerar detta ärdärför nödvändig. Förändringarna gäller två delar.Det gäller en bestämmelse i lagen om uppskov medbeskattning av handelsöverlåtelser inom koncerneroch en bestämmelse i lagen om statlig inkomstskatt.Fru talman! Till detta betänkande har två reserva-tioner fogats. Den första heter Skatteuppskov vidfusion och är framlagd av , . Den andra heter Tillkänna-givande om stabila skatteregler m.m. och är framlagdav och Kristdemokraterna.I reservation 1, Skatteuppskov vid fusion, fram-läggs förslaget att fusioner som påbörjats skall un-dantas från tillämpningen av de nya reglerna. Vi iutskottsmajoriteten anser att de skärpningar somregeringen föreslår är motiverade för att hindra att ettuppskov med beskattningen kan omvandlas till endefinitiv skattelättnad. Om reglerna inte ändras skullede kunna utnyttjas för att uppnå betydande skattelätt-nader som inte varit avsedda. Reservanterna vill intebara att fusioner som har genomförts före den20 skall undantas från de skärpta reglerna.De vill att alla fusioner som har påbörjats i den me-ningen att en fusionsplan har registrerats före dentidpunkten skall undantas.Vi i utskottsmajoriteten anser att regeringens be-dömning är riktig. Det är rimligt att även fusionersom påbörjats före omfattas av denya reglerna. Härmed tillstyrker vi regeringens för-slag om ändrade skatteregler för koncerninterna han-delsöverlåtelser i samband med fusioner.Utskottsmajoriteten tillstyrker också de ändringari omstruktureringsreglerna och de rättelser som före-slås i propositionen. Med hänsyn till den korta tidenmellan beslut och utgivandet av lagänd-ringar i SFS föreslår vi att det formella ikraftträdandetför samtliga lagändringar flyttas fram till den 15 juli1999.I reservation 2 föreslås ett tillkännagivande omstabilare skatteregler m.m. Från utskottsmajoritetenssida vill vi påminna om att skattereform varämnad att bidra till ett stabilt regelverk på skatteom-rådet. De omfattande ändringar i kapitalbeskattningoch företagsbeskattning som ägde rum efter rege-ringsskiftet har dock i mångt och myckethaft en motsatt effekt. Vi anser självklart att det ärviktigt med tydliga, över tiden stabila och noggrantförberedda regler.Vi anser därför inte att det finns något skäl för ossi att rikta ett uttalande med denna innebördtill regeringen. Av regeringens redovisning av skatte-politikens inriktning på lång sikt framgår att enklaoch stabila regler är en viktig utgångspunkt för rege-ringens arbete för att främja tillväxt och rättvisa. I ochmed de skattesamtal som regeringen har tagit initiativtill finns det också en plattform för partierna att finnalösningar som kan bidra till en ökad stabilitet i skatte-systemet.Vi vill också framhålla att s.k. stopplagstiftningmed hjälp av en skrivelse till bara skallanvändas i särskilda undantagsfall. Förfarandet haranvänts tidigare för att snabbt stop-pa skatteundandragande innan en lagändring är fär-digberedd. Enligt vår mening används detta tillväga-gångssätt med stor urskiljning såsom är förutsatt iregeringsformen.Vi delar inte reservanternas uppfattning att de ret-roaktiva ingrepp som har gjorts i samband med dennya omstruktureringslagstiftningen skulle motiveraett uttalande från sida om ett restriktivtanvändande av s.k. stopplagstiftning. Denna möjlig-het har använts under lagstiftningsarbetet för attblockera vissa utstuderade transaktioner som skullekunna leda till stora inkomstbortfall för det allmänna.När skattereglerna kan utnyttjas på ett sätt som deinte har varit avsedda för måste regering och riksdagkunna ingripa mycket snabbt.Fru talman! Jag yrkar bifall till hemställan i be-tänkandet och avslag på reservationerna.Anf. 217 () re-plik:Fru talman! Jag skulle vilja fråga den ärade leda-moten från , som jag med stort intresse harlyssnat på, om det här med hur man definierar tydli-ga, över tiden stabila och noggrant förberedda regler.Nu är det ju så att vi fick en ny lagstiftning i decem-ber 1998. Sedan ungefär efter detta får vien ny stopplagstiftning. Över tiden stabila regler - tremånader är då tydligen en tidsperiod under vilkensvenska företag åtminstone skall kunna vara säkra påatt det inte blir några förändringar. Är det den tidsramsom socialdemokraterna och utskottsmajoritetentycker är acceptabel?Och är det så att man kan anse att manuppfyller kraven på noggrant förberedda regler närman först efter elva månaders tidsfrist skapar en nylag och sedan, efter bara tre månaders giltighetstid,säger: Nej, den lagen var inte bra utan vi måste ändraden? Uppfyller detta de kriterier som utskottsmajori-teten själva säger sig stå bakom?Anf. 218 () re-plik:Fru talman! Alla skulle vi naturligtvis önska attreglerna höll . Men jag och andra frånskatteutskottet var på en hearing där vihörde om, och diskuterade, storföretagens allt aggres-sivare skatteplanering. De kan med sina stora resurser- det gäller framför allt de stora företagen - skaffasig möjligheter till sådan kompetens att de kan grans-ka vartenda ord, varenda mening och vartenda kom-matecken som finns någonstans för att försöka ut-nyttja de eventuella luckor som kan finnas.Det var naturligtvis så, kan jag tänka mig, att riks-dagen ansåg att den lagstiftning som trädde i kraftden skulle gälla och att man inte skullekunna komma undan skatt. Sedan finner vissa företagatt det finns en möjlighet tack vare att de kan skaffasig en kompetens för att se de här hålen. Naturligtvisskall då ingripa och täppa till hålen med engång - och även retroaktivt.Anf. 219 () re-plik:Fru talman! Det är kanske så att det finns ett visstsamband mellan företagens agerande och det totalaskattetrycket i landet. Det är alltså direkt lönsamt attförsöka betala lägre skatt. Och det är ju fullt legitimt.Men då kanske man skall ställa sig frågan, om mansitter i en majoritetsställning, om det inte är så att detär fel på hela skattetänkandet, att man beskattar felsaker, att man beskattar produktion och produktivitetoch därmed grunden för tillväxt och sysselsättning.Det står här i utskottsmajoritetens text att om maninte skulle göra detta nu - man säger alltså nej till vårmotion - skulle det leda till stora inkomstbortfall fördet allmänna. Jag är intresserad av att veta hur storainkomstbortfall det skulle röra sig om. Har den äradeledamoten från någon direkt uppfattning omstorleksordningen på detta?Anf. 220 () re-plik:Fru talman! Den ärade ledamoten från harnaturligtvis ingen exakt uppfattning om det. Jag varmed på samma information som fick veta att det kunde röra sig om stora belopp.Men några exakta belopp fick ju varken han eller jagreda på.Men naturligtvis är det så, och jag är övertygad attden allmänna opinionen är med oss, att när vi upp-täcker att en lagstiftning ger möjligheter att krypaundan att betala skatt skall hålen täppas till med detsnaraste.Anf. 221 () replik:Fru talman! Då skulle jag vilja spä på med fråge-ställningar i samma ämne som harberört. Jag skulle vilja fråga hursocialdemokraterna och regeringen ämnar arbetaframöver. kan vi ju se tillbaka på hur det blev. Dethöll och sedan var den lagstiftning-en ur världen. Hur bereder man frågor framöver så attvi inte skall få ett upprepande av dylika aktiviteter iframtiden?Anf. 222 () re-plik:Fru talman! Naturligtvis skall vi fortsätta det sompåbörjats i och med diskussionen med Industriför-bundet. Vi skall fortsätta diskussionen med och andra berörda - och säkert mångafler - för att vara övertygade om att det vi gör verkli-gen blir det rätta och riktiga.Anf. 223 () replik:Fru talman! Det var dessutom så att vi på nämndahearing fick en hel pärm med oss. Ett antal overhead-blad i densamma var ju ganska tydliga i sin informa-tion när det gäller hur man skulle kunna agera för enlägre beskattning vid transaktioner inom en koncern.Kommer regeringen att ta detta till sig? Hur kommervi i så fall att uppleva det med tryggheten, och vadskall vi meddela till de auktoriserade advokaterna ochrevisorerna och till företagsledarna så att det finns enlagstiftning som är ganska tydlig?Anf. 224 () re-plik:Fru talman! På samma hearing uttalades en saksom jag är övertygad om att regeringen tar till sig.Industriförbundets direktör uttalade att har enfantastiskt bra företagsbeskattning, vilket jag ärövertygad om att man tar till sig. Sedan ser man na-turligtvis till att man kanske kan göra den ännu bättre.Det tycker jag att man skall göra tillsammans i desamtal som pågår mellan partierna och försökahitta fram till det som är det allra bästa som man kanvara överens om. Dessa möjligheter finns ju . Jagtycker att även skall ta den chan-sen.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 12 §. )12 § Sammanslagning av betänkande 1998/99:NU14Sammanslagning av (prop.1998/99:99)Anf. 225 PER ():Fru talman! betänkande 14 omen sammanslagning av den största företagsaffären i nordisk histo-ria. Jag beklagar att den får behandlas sent på kvällenpå näst sista dag. Den hade förtjänat enstörre uppmärksamhet i och med att den är av centralbetydelse för fortsatta näringspolitiska ut-veckling.Telemarknaden är en nyckelindustri för iframtiden. Det råder ingen tvekan om detta. I om-vandlingen av från ett basindustriland till ettkunskapsindustriland är det teleområdet som tveklöstgör till ett av de mer utstickande länderna därdet finns betydande potential för nya företag med nyavälbetalda arbetstillfällen.Sverige har en unik position på telemarknadenmed skickliga teleoperatörer som ligger långt fram-me, vilket är världsunikt. Vi har en väl utveckladteleinfrastruktur, som vi har bolag somproducerar en del av de teleutrustningar som ligger påden absoluta världstoppen. Till yttermera visso kan visäga att motsvarande utveckling finns även i våragrannländer, vilket gör att vi närmast tillhör ett klus-ter där vi kan ha förutsättningar för att bli en av deabsoluta spetsarna på detta område i världen.När telemarknaden dessutom utvecklas inte baranär det gäller att överföra taltelefoni utan också tilldominerande del redan nu när det gäller överföring avdata, innebär det även för många av världens störstabolag, typ Microsoft, ett av de intressantaste område-na. Därför är fusionen mellan , attden går rätt och att den blir framgångsrik, central förSveriges fortsatta ekonomiska utveckling.Det handlar om att försöka få en fusion somkommer att fungera för framtiden. Vi har en unikförutsättning i utifrån ganska besvärliga eko-nomiska förhållanden att kunna utveckla teleområdet,dataområdet och IT-området. Vi har en användningav Internet som tillsammans med den amerikanskavästkusten ligger på den absoluta världstoppen. Vihar en användning av persondatorer som är den ab-solut största i världen. Och likaså ligger vi i topp ivärlden när det gäller användning av mobiltelefoner.Vi kan se att har gått från mycket storaekonomiska problem till att bli ett land med stor ochstabil tillväxt som skapar 300 000 nya jobb per må-nad. av dessa nya jobb är jobb med högre lön änsnittlönen, och hela nettotillväxten av nya jobb i USAligger inom den s.k. kunskapsindustrin och servicenä-ringarna, där även och finns.Fru talman! Jag beklagar att inte har gått tillmarknaden tidigare. Jag tycker att det är en tragedi attvi inte har utnyttjat det försprång som harhaft som en av de mest och tidigast avreglerade tele-marknaderna till att låta expandera mer på ut-landsmarknaderna och därmed kunna stärka sin posi-tion, skapa fler arbetstillfällen i och stärkaden kunskapsbas som vi har inom teleområdet. Jagtycker att detta i princip är ett mycket skandalöstförhållande som tyvärr inte bara har lidit underutan även som har en motsvarande unikteknik- och kunskapsbas som inte tillåts utvecklas påett sätt som det väl förtjänar.I dag har vi en situation inom teleområdet ochbland teleoperatörerna och dem som tillhandahållerinfrastrukturen att det finns en hel del av gemensam-ma plattformar inom informationsteknologin som göratt det finns stora skalfördelar för stora bolag. Avdessa skäl anser vi moderater att vi måste ta hänsyntill företagets bästa i nuvarande position även om viär utomordentligt kritiska till missbruket av somett statsägt bolag som borde ha privati-serats tidigare. Vi måste utgå från Telias förutsätt-ningar att skapa bästa möjliga läge. Av denorsaken har vi ställt oss positiva i sak till en fusionmellan och att uppbygga en större kri-tisk massa på teleområdet och därmed skapa förut-sättningar för fortsatt utveckling.Men det råder heller ingen tvekan om att det hadevarit en bättre situation om både och Telenorhade varit marknadsnoterade bolag och därmed vär-deringarna av respektive bolag funnits klara och intekunnat ifrågasättas. Tyvärr är det nu i stället två rege-ringar som tvingas förhandla om både värderingaroch ägarförhållanden mellan bolagen och som jagvågar säga inte är särskilt bra, och det riskerar att blivissa nationalistiska övertoner i samband med sådanafusioner, som värderingarna alltid kan ifrå-gasättas då någon marknadsvärdering inte finns idetta sammanhang.För mig hade det varit naturligt att de två parternasom gör denna fusion, den svenska och den norskastaten, hade skrivit ett aktieägaravtal som hade ga-ranterat fortsatt privat ägardominans i dessa bolagefter att man gått till marknaden för att därmed ga-rantera att det inte skulle vara politiskt beslutsfattandei bolagen utan att det skulle vara ett strikt kommersi-ellt beslutsfattande. Det aktieägaravtalet hade varit avbetydande intresse och skapat värden för skattebeta-larna i bättre pris på aktien.Nu är det i stället så att aktieägaravtalet snarastinnebär motsatsen, att man skall ha enform av dubbelt veto från två regeringar med statligtmajoritetsägande, som man vet att om mannyttjar ägarmakten till politiskt beslutsfattande i bola-get sjunker värdet på bolaget, inte med enstaka miljo-ner och inte ens med enstaka miljarder utan medtiotals miljarder innebärande i praktiken att man ska-par en hotbild som innebär att skattebetalarna förlorarpengar som man utnyttjar den, vilket blir enmycket stor förlust för svenska och norska skattebe-talare. Det är något av ett moment 22 - man vill haägarmakt, men man kan inte utnyttja den utan kata-strofala ekonomiska följder. Men man sitter i knäetpå varandra - det norska och den svenskariksdagen, den norska regeringen och den svenskaregeringen.Utifrån våra utgångspunkter är detta avtal därmedkatastrofalt. Det skapar låsningar, det skapar blocke-ringar, och det skapar förlorade ekonomiska värdenför svenska skattebetalare. Därmed är vårt oavvisligakrav i denna affär för att godkänna den att aktieäga-ravtalet måste omförhandlas. Vi kan inte accepteradet som det nu ser ut. Det skadar primärt bolaget, detskadar skattebetalarna, det skadar nationen ioch med att telemarknaden är en så central del av heladen svenska näringspolitiska utvecklingen, och där vihar en möjlighet att kunna utvecklas utomordentligtväl inom detta område med detutgångsläge som vi har.När det gäller värderingen mellan svenska ochnorska ägarandelar, där skulle få ochNorge , noterar jag enbart att den beslutsakt meddet beslutsunderlag som regeringen har haft och somvi har fått ta del av i utskottet inte är särskilt tillfreds-ställande.Jag tycker att akten inte tillhandahåller allt detmaterial och alla de analyser som borde ha funnitsmed vid kanske största aktieaffär nå-gonsin. Jag hoppas och tror att det har funnits annatmaterial, muntligt eller på annat sätt, som skulle hakunnat ge en större säkerhet.Vi har dock via vårt beredningsarbete i näringsut-skottet kunnat konstatera att såväl den svenska rege-ringens rådgivare, , som den norskaregeringens rådgivare samt Telias och råd-givare - det gäller då samtliga fyra inblandade storainvestmentbanker - har kunnat ställa sig bak-om ägarfördelningen. Det rör sig om ,, and Cor-poration och , som jag tycker, bristen på underlag i ären-det har jag ändå kunnat känna mig till freds med att vihar fått en form av fairness opinion från samtliganämnda fyra stora bolag - att de med sin heder så attsäga pantar att detta är en rimlig fördelning. Men vihar inte kunnat bli klart övertygade om detta på egnameriter utifrån det underlag som funnits i akten.Bortsett från affären finns det äveni detta betänkande en del som berör den digitala in-frastrukturen, de digitala s.k. bredbandsmotorvägarnagenom . Det handlar i huvudsak om utlägg-ning av svartfiber men även om annan typ av tekno-logi för bredbandsöverföring av data liksom tele-kommunikationer.Vi noterar här att fyra konkurrerande system avsvartfiber håller på att läggas ut i och isödra , att det därmed råder konkurrens i storadelar av landet och att man därmed inte bör byggaupp ett statligt svartfiberteleverk. Vi noterar att detfinns 15-20 konkurrenter ute i . Även detsvenska bygger stora svartfibersystem ute iCentraleuropa.Vi tror att den snabbaste marknadsintroduktionenav dessa digitala motorvägar kommer via konkurrensmellan flera olika uppbyggare av infrastrukturen ochatt vi kommer att få en bra konkurrens med fallandepriser och kanske möjligheter till någon form avbredbandsbörs för att uppnå detta under de komman-de åren.Vi är väl medvetna om att det i vissa delar av lan-det kan bli nödvändigt att, enligt s.k. servi-ces som den europeiska unionen har, upphandla ka-pacitet för vissa regionala områden och viss lands-bygd. Därmed skall man dock inte binda den till ettvisst tekniskt system, utan det måste i varje enskiltfall handla om en kapacitet och en viss rimlighet.Vi tror att det bästa är konkurrens mellan olika ty-per av företag som lägger denna kabel eller tillhanda-håller dessa system; detta i kombination med vissstatlig upphandling. Vi tror att det är de snabbaste ochbästa lösningarna.Vi anser att skola/universitet bör prioriteras här.Även vi är beredda att låta en del av köpeskillingenanvändas för att på det sättet kunna skapa en form avsnabbare anpassning och snabbare nyttjande av dedigitala motorvägarna, som vi anser viktiga för Sveri-ges utveckling.Fru talman! Det handlar inte bara om en bra fu-sion och en bra utveckling för svenska telebolag ochsvensk kunskapsindustri utan också om en snabbutökning av kunskapsuppbyggnaden, av utbildningeninom informationsteknik, inom teleteknik, som är heltvital och som skapar de flesta nya jobben för närva-rande.Vi moderater står bakom samtliga reservationer idetta betänkande som vi har undertecknat men förenkelhetens skull nöjer jag mig med att yrka bifall tillreservation nr 3 som berör aktieägaravtalet. Vi äralltså beredda att avvisa omman inte är beredd att omförhandla aktieägaravtalet,som vi tror mycket allvarligt och negativt påverkardenna fusion och som även påverkar hela Sverigesnäringspolitiska utveckling om det går fel.Anf. 226 ():Fru talman! Den här debatten rör, som tidigaresagts, den största företagsaffären och den störstaprivatiseringen i historia. Det handlar omsvenska och norska som gårsamman och som därigenom bildar ett, internationelltsett, förhållandevis stort företag som skall kunnaverka på den internationella telemarknaden. De nuva-rande ägarna, den svenska och den ,säljer i samband med en börsintroduktion en del avaktieinnehavet men behåller ägarmajoriteten.Kristdemokraternas uppfattning är i korthet att af-fären sannolikt är bra för från företagsekono-misk synpunkt, givet de restriktioner som det politis-ka systemet innebär. Vi motsätter oss dock 16-årsregeln och det s.k. dubbla vetot. Jag kommer i detföljande att utveckla hur vi har resonerat för attkomma fram till detta.Dessförinnan yrkar jag bifall till reservation 3,även om jag och övriga kristdemokrater står bakomsamtliga reservationer i betänkandet som vi har un-dertecknat.Fru talman! Vi kristdemokrater har i många årförordat en successiv försäljning av aktierna i skäl som vi hänvisat till har handlat om att Teliabehöver möjligheten att skaffa sig nytt kapital för attklara investeringar och expansion som är nödvändigaför att kunna hävda sig på en internationaliserad ochavreglerad marknad. Det är också vad ledningen förTelia har efterfrågat och vad vi tror är angeläget föratt långsiktigt värna företaget och dess anställda.I tidigare debatter kring har socialdemokra-tiska företrädare med emfas hävdat att företaget skallägas enbart av staten. Socialdemokraterna, som före-faller ha en förkärlek för att backa in , görså också i det här fallet. skall företaget fusionerasmed och en viss ägarspridning kommer attäga rum. Det som var omöjligt ochorimligt är nu bra för företaget och utmärkt försvenska staten.Varför skall då staten äga eller delar av Te-lia?Någon kanske hävdar att det är nödvändigt för atttillförsäkra alla delar av landet en god service när detgäller teletjänster. Också jag anser att alla skall hatillgång till en god service när det gäller de här tjäns-terna, oavsett var man bor. Men det behöver inteinnebära ett statligt ägande. Om det finns områdensom inte på kommersiella grunder kan få tillgång tillsådan service har staten ett oavvisligt ansvar för attåstadkomma sådana lösningar. Detta går det attåstadkomma utan att staten för den skull äger allt.Majoriteten bakom detta betänkande - socialde-mokraterna, miljöpartisterna och vänsterpartisterna -anser att det nya företaget inte skall ta några andrahänsyn än strikt kommersiella hänsyn. Det under-stryks gång på gång i betänkandet och nämns också ipropositionen.