prot · GN0928 · 1999-11-16 00:00:00 — Den inre miljön är en del avskolans uppdrag att bidra till elevernas fostran. Därförär bristen på ordning ett underbetyg åt skolan somprofessionell institution.Allt som kan göras för att ändra på det är natur-ligtvis bra, men det behövs mer av konkretition.Skolan har blivit av med många av de gamla verkty-gen för elevers tillrättaförande. Vi har inte längre -det fungerar inte - anmärkning, kvarsittning och vadsom nu kan ha funnits. Vi har från moderat sida be-gärt att regeringen ska ta initiativ till att konkret seöver vad man skulle kunna göra så att lärare, skolle-dare och andra känner att de har verktyg för detta, fördet är alldeles nödvändigt.Men föräldrar måste också ta sitt ansvar och för-mås att sätta gränser och vara konsekventa. Barnlyssnar inte på vad vi säger utan gör som vi gör. Där-för är samarbetet mellan hem och skola viktigt. Insat-serna för att öka samverkan mellan hem och skola ären viktig del av det jag menar är en politisk försum-melse.Föräldrar måste få veta hur det går med barnensutveckling och studieresultat. Vi måste få fler ochmer kontinuerliga informationer mellan hem ochskola. Skriftlig information får man ju inte ge annatän om föräldrarna själva begär det, och såvitt jag kanbedöma gör socialdemokratiska kommuner allt vadde kan för att föräldrar inte ska få veta att de kan fåskriftlig information, för det kan de. Man informerarinte heller om föräldrars möjlighet att välja skola ellert.ex. om rätten till särskilt stöd.Fortfarande skolkar tusentals elever utan att för-äldrarna får veta om att de inte har varit i skolan.Häromkvällen ringde en förtvivlad pappa till mig,chockad över att helt plötsligt ha upptäckt att hanspojke inte hade varit i skolan . Det varinte skolan som hade larmat.Vi vuxna gör för lite, och vi gör fel. I debatten omskolan måste det handla om hur föräldrar, lärare,skolledare och övriga vuxna i skolan bättre ska kunnaförmås att vara de förebilder och det stöd elevernabehöver. Här måste också skolministern bli tydligare- tydlig om vad som gäller - och inte bara tillsättanya arbetsgrupper.(Applåder)Anf. 11 ():Fru talman! Låt mig börja med att konstatera attjag ännu inte fått något svar på de frågor jag ställdetill skolministern. Jag hoppas på att få deti dag, och om inte , . Vimenar att det är hög tid att göra någonting åt denexplosion av fristående skolor som vi ser i . Ytterligare utredningar riskerar bara att innebäraatt utvecklingen springer ifrån oss. Att vrida rätt ennegativ utveckling som har gått för långt är mycketsvårare än att se till att den faktiskt inte kommer tillstånd.Beatrice säger i sitt första inlägg att skolansproblem inte främst är en resursfråga. Jagmåste få fråga om hon menar att skolansproblem över huvud taget är en resursfråga. När mantalar om att sänka skatten i varje kommun där mode-raterna får inflytande är det mindre pengar i kommu-nens kassa vi får se. Det innebär alltför ofta mindrepengar också till skolan.Kanske menar att man ska göra somhär i . Man satsar visserligen på skolan,men konkurrensutsätter i stället ungdomsmottagning-ar och bibliotek, skär ned på fritidsgårdar och förstörför mängder av ungdomar ute i förorterna.Till , som säger att skolans viktigasteresurs är lärarna, skulle jag vilja ställa en enkel fråga:Men eleverna, då? Är det inte en alltför vanlig upp-fattning bland borgerliga politiker att eleverna snarastär ett problem som behöver åtgärdas? Hur ser UlfNilsson på den saken?Till , som talade om att det behövsordning och reda i skolan - säkert som amen i kyrkanställer förstås upp på den beskriv-ningen - vill jag säga: Vad är det egentligen sombehövs? Tror att man skapar fler säkraoch trygga miljöer genom att placera en vakt i varjeskolkorridor eller metalldetektorer vid ingångarna?Är det inte snarare så att det som behövs faktiskt ären skola som är en värdig arbetsmiljö för både lärareoch elever? Då handlar det om resurser. Då handlardet om att se till att resurserna finns för att skapa deförutsättningarna. Det handlar inte om fler prov, merhets och mer konkurrens, utan om en helhetssyn iundervisningen och ett inflytande för eleveröver den egna vardagen i skolan.Anf. 12 ():Fru talman! Om det inte hade varit ordning i den-na kammare hade inte kunnat säganågonting, så det är väl bra med ordning och reda.Alla goda idéer måste bli verklighet i skolans var-dagliga arbete. Låt mig ta med er till Aspelidens skolai . Där kan vi konstatera att lärare inte mårbra om inte elever mår bra, och vice versa. Skolandanoch miljön påverkar elevers lust att lära, och det i sintur påverkar lärares lust att undervisa. Lärare har inteen chans att möta 30 elevers olika behov när de intefår organisera sin undervisning så att lärande blirmöjligt. Det nuvarande alltför statiska systemet ska-par problem som förhindrar skolan att nå målen.Elever kan längta efter vuxna som bryr sig, samtidigtsom lärarna känner sig otillräckliga och inte hinnermed.Eleven förstår inte undervisningen och orkar intehänga med, medan kamraten tycker att den är alldelesför enkel och grips av leda. Läraren vet att alla eleverinte kommer att kunna ta till sig hans undervisninghur han än genomför den i den givna situationen.Eleverna hittar ofta på bus.Fru talman! Det är hög tid att ta till sig de guld-korn som skulle kunna vända en otillständig skolsitu-ation:- Engagera föräldrar. De kan sina barns sätt att lärautanför skolan och kan ge goda råd i skolarbetet.- Diskutera lärares arbetsvillkor.- Ge lärarna status, auktoritet och frihet att organi-sera sin undervisning utifrån de elever de faktiskthar.- Ombesörj att varje barn får rätt till fostran ochkunskap.- Snygga upp skolmiljön och ge lärarna bra arbets-platser. Det bidrar till en god skolanda.Vi har alla minnen av skilda slag från en skoltidsom vi inte vill att våra barn ska uppleva. Förbätt-ringar är genomförda , och de är vi tack-samma för. har vi möjligheter, och vi har dess-utom ansvaret, att göra de förändringar som blir vårtgoda arv att föra vidare.Anf. 13 ():Fru talman! var jag och besökteen gymnasieskola utanför . Där fick jagvara med och se på undervisningen i en grupp somhade startat speciellt för att arbeta med läs- och skriv-utveckling. Skolan hade med sina knappa resurserförsökt se till att ungefär 100 elever skulle fåextrastöd och hjälp med sina kunskaper. På den sko-lan, som har ungefär 1 500 elever, hade 100 elever sådåliga kunskaper i matematik och svenska att de vadbeträffar kunskaper låg mellan årskurs 5 och 7 igrundskolan. Dessa lever har gått ut med godkändakunskaper från grundskolan.Det är inte att vara snäll och hjälpa eleverna omman sänker kraven och ger dem godkända betyg. Detär att stjälpa dem och deras fortsatta utveckling.Vi i vill satsa stort på skolan. Detsäger jag även till . Vi vill öka resurser-na till skolan. Vi vill ge eleverna möjligheter till brakunskap. Ett led i det är att införa en stor satsning påjust läs- och skrivutveckling, en nationell handlings-plan om att alla elever från början får möjligheten attlära sig läsa och skriva. Då krävs det som vi diskute-rar här; lärare med kunskaper, fler lärare, specialistlä-rare som kan vidareförmedla och hjälpa eleverna attutvecklas på ett bra sätt.Ett annat steg för att öka kvaliteten är att stärkaskolans egen roll med ett ökat ansvar och ökad maktså att man lokalt kan vara med och forma skolan föreleverna. I de lokala skolstyrelserna kan elever, lärareoch andra vara med och utveckla skolan utifrån sinegen grund. Det måste förenas med statligt ansvar föratt upprätthålla likvärdigheten, men inte för att ökalikformigheten genom förstatligande eller en ny stat-lig detaljreglering. Det handlar om att ställa högakrav på kommunerna och se till att man har en brautvärdering så att det fungerar på ett bra sätt.Fru talman! Slutligen vill jag bara säga några ordom det fortsatta arbetet inom skolan. Det är bra att vihar haft debatten . Det är bra att många fina nyaförslag har kommit. Men krävs det inte bara nya,fina förslag. krävs det handling, skolministern!Jag vill gärna se de saker som statsrådet säger att honhar tagit till sig, de idéer som vi har haft och som honsäger att hon har tagit till sig här i kammaren, kommapå papper. Jag vill se en ny handlingsplan för en nyskola där eleverna kan få godkända kunskaper.Anf. 14 ():Fru talman! Skolan är till för eleverna, . Skolans mål är att ge eleverna det de har rätt attkräva. I det arbetet är lärarna skolans viktigaste re-surs. Vi kan tycka mycket, och vi kan mena väl. Mendet den svenska skolan behöver nu är konkreta för-slag. Jag tror att vi måste acceptera själva grundin-ställningen, att skolan inte kan lösa alla samhälletsproblem. Den kanske inte alltid har tid och ork attsyssla med allting, men skolan har en specialkompe-tens, och det är utbildning.Får eleverna det de har kommit till skolan för attlära sig, t.ex. det kanske allra viktigaste, sitt språk, sålöses många av problemen med s.k. bråkiga elever påskolan. För det är klart att man bråkar när man redanefter andra, tredje året inte fattar vad de andra pratarom i skolan. Även s.k. bråk är ofta ett rent kun-skapsproblem.Jag har många konkreta förslag. Skärp kurspla-nerna så att det blir tydligt vad som krävs i olikaämnen. Ge nationella prov obligatoriskt redan i trean.Sätt betyg i skolan. Inför en betygs-skala med flera steg så att vi får en mer nyanseradbedömning av eleverna. Inrätta en fristående, obero-ende skolinspektion för en klar och tydlig objektivutvärdering.Jag är medveten om att skolministern har fåttmånga frågor här, men en enda fråga skulle jag varatacksam om ministern tog sig tid att besvara. Anserministern att det är viktigt att starta ett arbete för attpröva om betygen motsvarar de uppsatta målen så attingen elev som skickas vidare med godkänt betygutan kunskaper blir bestulen på sin rätt till stöd iskolan?Anf. 15 ():Fru talman! Jag lyssnade naturligtvis med speci-ellt intresse på , som har väckt den härdebatten, när de gäller vilka förslag som skulle kom-ma. Jag fick inte så många förslag. två förslag: prov och betyg tidigare och attstänga dåliga skolor. Vi kanske kan få en förlängningav den listan.Vi i är mot betyg, bl.a. för att de ärurusla som mätinstrument. Det är ungefär som attmäta längd med ett gummiband med instruktioner omatt man ska hålla det lagom spänt. Betygsanvisning-arna är så vaga att lärarna inte har någon möjlighet attsätta rättvisa betyg.Men det är inte det som är huvudskälet. Det är attvi inte tror att betyg är någon bra motiveringsfaktor.Det är bättre att en elev läser av intresse för ämnet änför att få ett bra betyg. Vi skulle i stället vilja utvecklaelevdemokratin, möjligheten för eleverna att självapåverka sin studiesituation. I rapportfinner vi också att elevinflytandet har gynnsammaeffekter på prestationerna i skolan. Elevens inflytandeöver den egna situationen i skolan är viktig, och densaknas på vissa håll enligt Skolverket.Till sist har jag bara en fråga om något somegentligen är lite förvånande. Vi har en läroplan därallt det viktiga står om målen och syftet med skolanoch undervisningen. Hur kommer det sig att vi intehar en elevversion av läroplanen? Hur många eleverfår över huvud taget ta del av den? Varför har vi enskola där bara lärarna tar del av läroplanen, det in-strument som ska ange vad det dagliga arbetet i sko-lan syftar till? Det är förvånansvärt. Det kanske voreett bra första steg på vägen mot att få en skola medreellt elevinflytande att man också satte de doku-menten i lämplig utformning i elevernas händer.Anf. 16 Statsrådet ():Fru talman! kommer svaret, har fått iuppdrag att just se över betygen och betygens likvär-dighet.Fru talman! Jag kan konstatera att moderaternahar väldigt lätt att kritisera socialdemokraterna mendesto svårare att själva presentera konkreta förslagsom gynnar de elever som är i behov av mer stöd änandra. Jag kunde, precis som , intehitta mer än förslag angående betyg, nationella provoch detta att väckas . Väckarklockan kan intekomma tidigare än inom förskolan. Det är därför vistår fast vid att allmän förskola för fyra- och fem-åringar, en förskola med ett bra ekonomiskt styrin-strument som inte hindrar föräldrar att delta, är denbästa väckarklocka vi kan ha i fråga om eleverna.Vi vet också genom ytterligare en rapport, SAM-BA, som handlar om resurs och resultat, vad det ärsom påverkar, som gör att alla elever verkligen harmöjligheten att delta i en skola för alla. Det handlarom ekonomiska resurser, det är en viktig faktor. Dethandlar om vad föräldrarna har för utbildning. Det ärväl känt för oss. Det handlar om elever med utländskbakgrund. Det handlar om storleken på högstadie-skolorna.Varför säger då nej till Perssonpeng-arna? Varför säger nej till satsningen påstorstäderna, som är direkt riktad till just de elever vipratar om här ? pratar vi ju inte om den gene-rella skolan. Vi har kommit överens om att den är braför de flesta elever. pratar vi om de elever sombehöver mer stöd än andra.Ni pratar med fina ord om hur ni vill ha det. Deträcker inte med de fina orden. Det krävs också peng-ar. Det andra som krävs, som står för i den härutredningen, , handlar om lärarnas egenkompetens, attityd och utbildning och om skolledar-rollen. Det är därför vi i budgeten har markerat att omvi ska klara det här måste vi satsa på lärarna och gedem mer av kompetens för att kunna möta de häreleverna. Det gäller allt från läs- och skrivproblem tillatt kunna möta elever som kanske har en svår socialbakgrund. Det handlar också, som vi skriver i ut-vecklingsplanen, om att samarbeta med närsamhället.Att kunna samarbeta med sociala myndigheter ärockså en oerhört viktig fråga.Det är inte så att vi här i ska stå ochdetaljreglera hur skolan ska skötas. Detta är en upp-gift för dem som är ute i professionen. Det är viktigtför oss när vi har decentraliserat verksamheten att sehur denna följs upp och att göra justeringar och revi-deringar i programmål, kursplaner och läroplaner. Detär det vi också gör. vet jag att utskottet har fåttpresenterat för sig revidering av kommande kurspla-ner.Vi måste också se till att kommunerna verkligenföljer upp de mål som vi har satt upp. Vi har som skärper sin tillsyn på olika områden. , som direkt går inoch ser hur kommunerna förvaltar sitt uppdrag. Vikräver att kommunerna ska genomföra kvali-tetsredovisningar för att vi sedan ska kunna få enåterrapportering.Men när vi ställer de här kraven måste vi också gemöjligheterna. Jag återkommer därför till detta: Var-för säger gång på gång nej när de gällerden ekonomiska förstärkningen till skolorna?Slutligen vill jag säga att den här rapporten ocksåär ett underlag som ska användas i diskussionerna påskolorna. Den är direkt riktad till skolans personal.Om det nu är så som det står i rapporten att 50 000-100 000 barn inte mår bra i skolan måste varjeenskild skola diskutera hur det ser ut på skolan ochvad man tänker göra: Fungerar mobbningsplanen,eller hur ser det ut? När man kommer fram till atteleverna uppfattar matematikämnet som viktigt mensvårt och inte så roligt ska skolan ställa sig frågan hurman kan hantera det. Skolorna måste själva ställa sigfrågorna. De frågorna kan ju inte eller jag,som minister, svara på. Här måste professionen blitydligare. Jag håller med om det kravet, som BeatriceAsk riktade. Men som vi kräver det här avdem måste vi kunna stötta dem för att det ska blimöjligt.Anf. 17 (m):Fru talman! Med tanke på debattreglervill jag hänvisa både skolministern och webbsida. Där finns samtliga mode-rata motioner med mängder av förslag på vad vi tyck-er att man ska göra. Det finns bl.a. en motion somheter 101 åtgärder för en bättre skola. Där finns detmånga svar när det gäller olika delar av det som vitycker att man måste göra.Skolministern pratar om en förstärkning av sko-lan. Det är ju ingen förstärkning ni föreslår. Ni före-slår att man ska dra ur proppen. Maxtaxeförslagethandlar inte bara om fyra- och femåringar och omallmän förskola. Det handlar framför allt om att manlägger ned pengar på förskolan motsvarande en heltermins undervisning och låter kommunerna spara. Vivet av erfarenhet att skolan får dra det kortaste strået.Perssonpengarna har ju inte heller gått till skolorna.Det finns många undersökningar som visar att peng-arna har gått till en massa andra saker. Det är säkertbra, men de har likväl inte gått dit de skulle. Man kanalltså se på det här från olika håll.Det var ju pinsamt i valrörelsen. Moderatleddakommuner satsar mer på skolan än socialdemokra-tiskt ledda kommuner. Det var precis som sade: I satsar man på skolan. Och såtvingades han dra till med att man sparar på annat.Ja, i satsar man bl.a. på böcker. Det är inte vi moderater emot, mendet handlar om att man måste prioritera grundskolan.Vi moderater kommer aldrig att acceptera att varfemte ungdom ställs åt sidan därför att grundskolaninte är tillräckligt bra. Den måste bli bättre. Annarshar vi inte ens en folkskola. Med raketens hastighethåller vi på att färdas tillbaka till en situation där20 % av eleverna slås ut och icke ges förutsättningarför att klara av den utbildning som de behöver. Sam-hället har förändrats, och kraven är högre. Därförmåste lyckas bättre.Vi moderater säger ja till mångfald och valfrihet.Vi säger inte nej. Vi försöker inte stoppa och hindraförnyelse och förändring i likhet med regeringen. Vitar till oss föräldrarna som en kraft för barnens fost-ran och utbildning. Och vi inser att ansvaret för sko-lan måste delas av många. Regeringen måste ta ettstörre ansvar för att de nationella målen ska nås.Riksdagens revisorer, och många andrahar visat att läget inte är bra. Det är självklart attvi måste få upp och annattill debatt här i kammaren, så att vi kan ta vårt ansvar.(Applåder)Anf. 18 Statsrådet ():Fru talman! Det yttersta ansvaret för att skolansmål ska nås ligger alltid på skolministern. Det vardärför som jag inledde med att säga att det var medglädje jag ville ha debatten om skolan och också attjag lyssnar till samtliga deltagare och deras förslag påhur vi ska kunna göra skolan bättre.Den nationella likvärdigheten ska nås genom lä-roplaner och lärarutbildningen. Den svåraste menockså den mest stimulerande utmaningen för skolanhandlar om att varje elev är unik. Att finna den rättametoden för att möta varje barn är därför en stor ut-maning men också en skyldighet.Fru talman! De elever som inte lyckas nå målenhar alltid funnits i vår skola. Skillnaden är att vi i daghar synliggjort dem; det är därför vi har den här de-batten. Vi har synliggjort dem genom resultat avbetyg. Vi har synliggjort dem genom attitydunder-sökningar. när vi ser dem kan vi inte blunda. Dekräver att bli sedda och att bli lyssnade på. De krävervårt stöd, inte att vi nedvärderar dem. Vi ska även gealla dessa elever möjlighet att lyckas. Vi - jag somminister och ni som riksdagsledamöter - kan aldrigundandra oss detta ansvar, och skolan själv kan aldrigundandra sig ansvaret för att alla barn ska ha en möj-lighet att lyckas.Tack!Överläggningen var härmed avslutad.4 § AvsägelseTredje vice talmannen meddelade att avsagt sig uppdraget som suppleant i valpröv-ningsnämnden.Kammaren biföll denna avsägelse.5 § Anmälan om kompletteringsval till fi-nansutskottet, skatteutskottet och EU-nämndenTredje vice talmannen meddelade att Folkpartietliberalernas riksdagsgrupp under le-dighet den 22 november-28 decemberanmält hennes ersättare som suppleant ifinansutskottet, i skatteutskottet och i EU-nämnden.Tredje vice talmannen förklarade vald tillsuppleant i finansutskottetBijan Fahimi (fp)suppleant i skatteutskottetBijan Fahimi (fp)suppleant i EU-nämndenBijan Fahimi (fp)6 § Anmälan om fördröjda svar på interpella-tionerTill hade inkommit följande skrivelser:Interpellation 1999/2000:75Till riksdagenInterpellation 1999/2000:75 av Per Westerbergom bredbandsutbyggnad.Interpellationen kommer att besvaras tisdagen den30 november 1999.Skälet till dröjsmålet är tjänsteresa vecka 46 ochden 29 november.Stockholm den 10 november 1999NäringsdepartementetBjörn RosengrenEnligt uppdragCathrine 1999/2000:71Till riksdagenInterpellation 1999/2000:71 av omböter till utländska fordonsförare.Interpellationen kommer att besvaras måndagenden 29 november 1999.Skälet till dröjsmålet är tjänsteresor.Stockholm den 9 november 1999JustitiedepartementetLaila FreivaldsInterpellation 1999/2000:76Till riksdagenInterpellation 1999/2000:76 av Per-RichardMolén om UMTS.Interpellationen kommer att besvaras måndagenden 29 november.Skälet till dröjsmålet är tjänsteresa hela vecka 47.Stockholm den 12 novmeber 1999NäringsdepartementetMona SahlinEnligt uppdragCathrine 1999/2000:48Till riksdagenInterpellation 1999/2000:48 av omdet lokala investeringsprogrammet och projektetRingdansen.Interpellationen kommer att besvaras tisdagen den23 november 1999.Skälet till dröjsmålet är att ministern inte kunnatfinna en debattdag som passar bådeinterpellanten och honom.Stockholm den 12 november 1999MiljödepartementetEnligt uppdragKathrin FlossingExpeditions- och rättschefInterpellation 1999/2000:49Till riksdagenInterpellation 1999/2000:49 av nickelallergier.Interpellationen kommer att besvaras tisdagen den23 november 1999.Skälet till dröjsmålet är att ministern inte kunnatfinna en debattdag som passar bådeinterpellanten och honom.Stockholm den 12 november 1999MiljödepartementetEnligt uppdragKathrin FlossingExpeditions- och rättschefInterpellation 1999/2000:53Till riksdagenInterpellation 1999/2000:53 av sork, miljöövervakning och dödligt virus.Interpellationen kommer att besvaras tisdagen den23 november 1999.Skälet till dröjsmålet är att ministern inte kunnatfinna en debattdag som passar bådeinterpellanten och honom.Stockholm den 12 november 1999MiljödepartementetEnligt uppdragKathrin FlossingExpeditions- och rättschefInterpellation 1999/2000:54Till riksdagenInterpellation 1999/2000:54 av skyddsjakt på varg.Interpellationen kommer att besvaras tisdagen den23 november 1999.Skälet till dröjsmålet är att ministern inte kunnatfinna en debattdag som passar bådeinterpellanten och honom.Stockholm den 12 november 1999MiljödepartementetEnligt uppdragKathrin FlossingExpeditions- och rättschef7 § Svar på interpellation 1999/2000:44 omoffentlighet och EUAnf. 19 Miljöminister ():Fru talman! har ställt fyrafrågor till mig som har samband med att de svenskareglerna om användning av lösningsmedlet triklore-tylen, tri, nu prövas vid . Inom EUpågår också ett arbete med att bedöma hur farligt triär och vilka slutsatser som ska dras av de vetenskap-liga fakta som kommer fram.Sven-Erik frågor avser i stora delar ut-rikessekretess och offentlighet. Detta hör inte till mittansvarsområde i regeringen, men det finns starkakopplingar till miljöarbetet.Första frågan handlar om hur jag, som miljömi-nister, kan verka för att kommissionens handlingarblir offentliga.Jag är självfallet angelägen om att alla fakta sombelyser tri-frågan redovisas öppet. Men jag måsteockså följa de regler som gäller. Jag kan alltså inteutan vidare göra kommissionens handlingar offentli-ga. Däremot avser jag att vara med och påverka så attreglerna ändras.När det gäller kommissionens inlagor till kommer jag till den andra frågan: Hur kanförbindelserna med och kommissionenskadas om vi gör handlingarna offentliga?EG-domstolen har regler som vi inte ensidigt kannonchalera. Enligt domstolen är sekretessen viktig.Normalt kan ingen utomstående person ta del avhandlingar som ges in i ett pågående mål. Skälet är atten part ska kunna försvara sina intressen oberoendeav yttre påverkan. Domstolen ger en part tillgång tillandra parters inlagor endast för att parten ska kunnaförsvara sin egen ståndpunkt.Också kommissionen har bestämmelser om all-mänhetens möjligheter att ta del av handlingar. Nor-malt lämnar kommissionen inte ut handlingar som rörpågående rättsliga förfaranden.Det som händer i kan få stor bety-delse för bl.a. miljön. Därför bevakar regeringen vadsom händer i andra mål. Om frågor prövas som harbetydelse för t.ex. miljön, vill vi kunna få del av vadsom sker och vid behov yttra oss eller t.o.m. interve-nera.