prot · GN0944 · 1999-12-10 00:00:00 — Jag ser inte någon möjlighet sådan vårdgaranti som beskri-ver, men jag tycker att man aldrig ska vara rädd föratt titta på olika förslag.Anf. 35 () re-plik:Fru talman! Jag vill först ta upp resurserna tillvårdsektorn. Jag delar synpunkter påvikten av att vi använder resurserna rätt, men för attfå en lösning på de problem som vi har måste vise både långsiktigt och kortsiktigt. Det långsiktigagäller tillväxt och jobb och att företagen får ordentli-ga möjligheter. Vi måste verkligen se att detta ärviktigt. Vi måste klara detta för att försäkra oss omgod vård och omsorg.Men när det gäller dem som har behoven ,, de svårt sjuka och de äldre,handlar det kanske om två underskötersketjänstereller två sjukskötersketjänster någonstans. Det måstefinnas resurser till detta. Man kan inte vänta tillsutvecklingen i vänder, så att jobben kommertillbaka. Vi måste se till att det finns ordentliga resur-ser nu för att säkerställa tillgodoseendet av de härmänniskornas behov.Jag är ganska säker på att man ute på fältet inte ärklar över strukturerna, men om man har tio personer ihemsjukvården med stora vårdbehov, vet man att detär några tjänster som behövs för att dessa människorska kunna få en god vård.När det gäller och reservation18 vet jag att egentligen är en klok karl.Det är nog en miss att inte har stött denreservationen. Det är påtryckningar som behövs.Även om de pengar det gäller inte kommer direktefter ett positivt beslut, skulle de skjutas till.Det är akuta problem . Jag vill därför barasäga till : Stöd reservationen!Anf. 36 () replik:Fru talman! När det gäller , somhar varit i kontakt med samtliga av oss och beskrivitsitt problem, menar jag att den fråga det gäller bereds.Jag har gjort den bedömningen att man inte kommerfram fortare genom att stödja reservationen.Jag tycker vidare att det är lite olyckligt att manhär har fokuserat bara på ett förbund. Det finns fleraförbund som har sådana här problem. Jag vill tro attfrågan bereds så fort som jag hoppas blir fallet.Anf. 37 () re-plik:Fru talman! Jag tycker att den här frågan är extraviktig, eftersom det gäller en handikappgrupp sominte själv kan tydliggöra sina egna behov. Det finnshandikapporganisationer där många av medlemmarnaverkligen kan tydliggöra behoven. Det är en viktigsignaleffekt. Naturligtvis ska vi vara rättvisa mot deandra förbunden, men det gäller här ett stort förbund,och patienternas anhöriga har ofta en mycket utsattsituation.När det sedan gäller en gemensam försäkringslös-ning för tandvården och övrig sjukvård vet ThomasJulin att det är en fråga som vi har jobbat med till-sammans. Vi var faktiskt först, om det nu ligger nå-gon poäng i det, och fler och fler sluter upp. Det vik-tigaste att veta för enskilda människor är vad de själ-va som mest kan komma att behöva betala för denegna vården och omsorgen, inte vilken sorts sjukdomsom kan komma att drabba dem.Det är därför som vi vill ha en översyn. Vi vetnaturligtvis att det här finns problem, men jag tyckeratt det är en framgång att vi är överens på dennapunkt.Anf. 38 () replik:Fru talman! När det gäller bidragen till handikap-porganisationerna är jag övertygad om att vi villsamma sak, även om vi har gjort olika bedömningar.När det gäller tandvården medger jag gärna att kdvar först med förslaget. Huvudsaken är att vi jobbartillsammans för att få in tandvården i hälso- och sjuk-vårdens avgiftssystem.Anf. 39 ():Fru talman! Jag vill inleda med att yrka bifall tillutskottets hemställan i socialutskottets betänkandenr 1 och avslag på samtliga reservationer och motio-ner.Det går bättre för än på många år.Därför kan vi debattera en proposition och ettbetänkande som andas en framtidstro som vi inte harvarit vana vid . Saneringspolitiken, somvar smärtsam men nödvändig för att rädda välfärden,blev framgångsrik. Välfärdssystemen visade sig vararobusta och välfärdstjänsterna bibehålla en hög kva-litet.Samtidigt måste vi erkänna att maskor har repatsupp i välfärden under dessa år. Fler människor äntidigare faller igenom trygghetssystemen, och ännufler kommer inte in i folkhemmets vardagsrum. Dettakan vi nu förändra till det bättre tack vare en starkekonomisk utveckling.Vi har redan gjort en del förbättringar. A-kasse-och sjukpenningersättningen höjdes vid förra års-skiftet till . återställdes pensionernatill av basbeloppet, och bostadstillägget förpensionärer höjdes. kommer också detnya ålderspensionssystemet att rulla i gång. Barnfa-miljernas situation förbättras stadigt tack vare högrebarnbidrag och föräldrapenning. Men av störst bety-delse för många barnfamiljer är att arbetslösheten idenna grupp sjunker stadigt. har över 100 000nya arbeten skapats, vilket överträffar situationen påslutet av 80-talet, när ekonomin var näst intill över-hettad. Detta lägger grunden för ökad rättvisa ochtrygghet.Som socialdemokrat vill jag se en stark utveck-ling av vår generella välfärd, som vilar på folkhem-svisionen. I denna vill vi förena trygghet med frihet,solidaritet med individualism, makt med ansvar ochrättigheter med skyldigheter. Vi har strävat eftertrygghet när man skaffar barn, trygghet om manskulle bli sjuk eller arbetslös och trygghet när manblir gammal, och det är med denna trygghet som viska våga utmana det nya århundradet.Nu tänkte jag tala lite om sjukhusvården ochsjukvården, som har varit uppe i debatten här i dag.Många människor berättar för mig om sina positivaupplevelser av vår svenska sjukhusvård. , t.ex., som är kontorist, hade efter en längretids besvär med synen uppsökt en ögonspecialist somomgående ställt diagnosen gråstarr. Inom mindre fick hon tid hos ögonkirurgen, och redanpå operationsdagen kunde hon lämna sjukhuset för attett par dagar senare börja arbeta igen.Detta var inte möjligt . Då operera-des drygt 10 000 patienter med långa efter-vårdstider. opereras mer än 50 000 patienter.Sjukvården skördar framgångar på en rad andraområden. Antalet höft- och knäledsoperationer ochkranskärlsoperationer har också ökat dramatiskt un-der detta decennium. Särskilt glädjande är att destörsta framstegen har gjorts när det gäller dessa ope-rationer på äldre patienter . Framgångarnasker alltså inte på bekostnad av att äldre patienterdiskrimineras genom att placeras sist i operationskön.Detta är jämlikhet i praktiken.Dessa exempel visar på en bråkdel av sjukvårdensframgångar. I ett internationellt perspektiv är svensksjukvård världsledande - både vad gäller den medi-cinska standarden och framför allt i sin kapacitet attmöta människors behov av vård.Allt står tyvärr inte rätt till inom sjukvården. Dag-ligen blir jag påmind om operationsköer, stressigarbetsmiljö och svårigheter att rekrytera personal.Operationsköerna beror till stor del på vad man skullekunna kalla för sjukvårdens framgångskris, dvs. kö-erna beror inte på att man inom sjukvården gör mind-re, utan på att ambitionerna och förväntningarna ökarhos både patienter och läkare.Allvarligare är emellertid att många människorupplever att sjukvårdens omvårdnad har försämrats.Det gäller framför allt äldre patienter, som iblandbollas mellan landsting och kommuner utan någonsom helst värdighet och respekt. Detta är ingen fram-gångskris utan troligen en direkt konsekvens av 90-talets saneringspolitik, som slimmade organisationenoch minskade mängden personal drastiskt.Sjukvårdens framgång är ingen slump och inteheller ett resultat av marknaden, utan frukten av vårdemokrati och politiska beslut som vi har tagit i den-na kammare. Låt oss ta med oss dessa erfarenheternär det nya årtusendet börjar. Det är vårt ansvar.Regeringen visar att den tar detta ansvar. I bud-getpropositionen föreslår regeringen att staten skasatsa på sjukvården med början . Den ska presenterasunder . Handlingsplanen ska utarbetas genomett utvecklingsavtal med . Handlingsplanen skabygga vidare på sjukvårdens framgångskoncept. Enviktig utgångspunkt handlar om att sjukvården skautgå från allemansrättens principer. Alla medborgareska erbjudas god vård på lika villkor efter behov, ochden ska finansieras solidariskt. Verksamheten ska ståunder demokratisk insyn och kontroll.I den nationella handlingsplanen kommer tre om-råden att lyftas fram som särskilt viktiga att förstärka.De är primärvården, äldrevården och psykiatrin. Ef-tersom äldre och psykiskt funktionshindrade är bero-ende av en väl fungerande lokal sjukvård innebärhandlingsplanen en kraftig satsning på primärvården.Ett viktigt inslag i det arbetet är bl.a. förbättrad sam-verkan mellan sjukvårdshuvudmännen.Handlingsplanen ska också innehålla en satsningpå mångfald av driftsformer i primärvården. I detarbetet har regeringen slagit fast en grundläggandeprincip: Sjukhusen ska inte drivas med privatvinstintresse. Jag stöder denna princip av två skäl.Dels är privat sjukhusvård dyr, dels är risken uppen-bar att en privatisering av sjukhus leder till att dagensgenerella sjukvård raseras.Jag har förstått att i denna kammarevill något annat. Jag är dock osäker på vad övrigaborgerliga partier har för uppfattning i de här frågor-na. Vid förra årets budgetdebatt lovprisade modera-terna den vårdgaranti som de moderatstyrda storstads-regionerna hade infört och sade triumferande att dettaskulle innebära att en tredjedel av befolk-ning skulle komma att få den trygghet som det inne-bär att veta att man kan få vård . Den26 november infördes operationsstopp i det moderatstyrda . Vårdgarantin gällde bara tiomånader. I stället för att sätta patienternas intresse ifokus har den moderatledda majoriteten lagt all kraftpå att privatisera och konkurrensutsätta sjukvården.Syftet är tydligt för oss. Genom att privatiserasjukvården, skapa ekonomiska problem i den gemen-samma sektorn och smutskasta politiken i allmänhetvill öppna fältet för en marknadsanpas-sad sjukvård.Embryot till detta systemskifte finns i moderater-nas sjukvårdsmotion. Där föreslås en hälsoförsäkring,som ersätter landstingsskatten. Till en början skaförsäkringskassan sköta administrationen av försäk-ringen, men sedan ser gärna att försäk-ringskassorna konkurrerar dels inbördes om kunder,dels med privata försäkringskassor som ska ha möj-lighet att erbjuda det där lilla extra utöver det somingår i grundpremien. Detta är inte märkligare än attfolk har olika bilar eller t.o.m. flera bilar, som detmoderata landstingsrådet sade när hanskulle förklara innebörden av förslaget.Att hänförs över dessa nyliberalaidéer förvånar mig inte, men att folkpartister ochkristdemokrater låter sig imponeras gör mig djuptbekymrad. Var finner den närvär-me som talade så medryckande omunder valrörelsen i det moderata sys-temskiftet? Och hur kan det socialliberala jämlikhet-sideal som förtjänstfullt drivit förenasmed vinstdrivande privat sjukhusvård som modera-terna vill ha? Eller har skiljelinjerna er emellan sud-dats ut? Dessvärre är det intrycket jag får när jag serhur era partikolleger agerar i storstadsregionerna.Fru talman! Det är min förhoppning att vi här i kammaren ser startskottet för en diskussion omhur vi återigen kan nå en bred enighet i omsvensk sjukvårdspolitik, en sjukvårdspolitik somsyftar till att ge alla, oavsett social och kulturell bak-grund eller ekonomiska förutsättningar, en högkvali-tativ sjukvård som vi betalar solidariskt och styr ge-mensamt.Anf. 40 () re-plik:Fru talman! Jag är glad att harlyssnat på talet om närvärme. Jag tror att närvärme ärnågonting som alla människor behöver inom det om-råde som vi pratar särskilt om . Jag är ganskaövertygad om att det kan ges en väldigt stor närvärmeom man får engagerade entreprenörer för viss verk-samhet, och den kan verkligen bli fjärrvärme om manhar en offentligt driven verksamhet som är långtifrån. Det handlar om engagemang, om närhet och omhur pass mycket personalen själv får vara med ochbesluta om. Jag tror att det här inte så mycket handlarom driftsform som det handlar om synsätt i vård ochomsorg.Privatisering får aldrig bli ett självändamål, utanden diskussionen måste föras med finess, men somjag har sagt tror jag att det skärper till helasjukvårdens alla sjukvårdshuvudmän, så att säga.Det går bra för , det har vi hört socialde-mokraterna säga . Men hur mår svens-ken? Det är det som vi kristdemokrater ställer fråganom. Svenskarna mår uppenbarligen inte bra.Det är också bra att man vill sträva efter trygghet,men varför är det så många som känner sigotrygga då? Både äldre, handikappade och människormed olika funktionshinder känner att det kommer hotpå hot.Om man vill sträva efter trygghet måste man välse till att behålla den trygghet som dessa utsatta grup-per har.Sedan vill jag upprepa min fråga angående och handikappbidragen. Är det soci-aldemokraternas uppfattning att ojämlikheten skarättas till, och får vi i kammaren vara med att fattabeslut om det?Anf. 41 () replik:Fru talman! Jag säger som tidigare talare har sagt,nämligen att mina partikolleger kommer att ta uppden delen under handikappfrågor.Jag vet inte om hade möjlighetatt se ABC-nyheterna . Det visade sig att det påSt:Görans sjukhus har gått ut ett personalblad om attmeddelarfrihet inte råder längre. Information får barages till massmedier genom vd. Jag tänker då på närChatrine hänvisade till , som vågade sägaifrån.Det är kanske väldigt viktigt att vi är väldigt nog-granna med om det ska vara privata vinstintressensom ska ta över eller inte. , när det inte hargått särskilt långt i den här delen, går det ut ett med-delande från det privata St:Görans sjukhus om stoppar meddelarfriheten.Anf. 42 () re-plik:Fru talman! Jag hade inte möjlighet att se ABC-nyheterna. Man får naturligtvis sätta sig in i vad manhar kommit överens om. Men jag vet också att det påmånga ställen i den offentliga vården inte heller äraccepterat att vilken undersköterska eller sjuksköter-ska som helst går ut i medierna. Man har interna reg-ler som gör att det även där är chefen som tar ordet.Jag känner precis likadant som när upp frågan. Man försöker att skapa argumenteftersom man ideologiskt inte vill ha någon annandriftsform. Jag vill också påminna om att det egentli-gen inte finns någon renodlad privat verksamhet i dethär landet. All verksamhet är samhällsfinansierad.Det är därför det är viktigt att vi ser till att vi harkvalitetskontroller och att vi har uppföljningar somgör att vi kan ta ansvar för verksamheten, eftersomdet är samhällets medel.Anf. 43 () replik:Fru talman! är inte detta ett skapat argument.Det är faktiskt ett alldeles riktigt argument. Det ärnågonting som har hänt så sent som när detgäller St:Görans sjukhus.Jag vill fortsätta med det sägerom tryggheten. Det är många människor som kanskehar förlorat sin framtidstro under saneringsåren. Dethar varit väldigt jobbigt för väldigt många människor.Som jag inledningsvis sade i mitt anförande känns detdärför väldigt positivt att vi nu kan börja tala omframtidstro igen när vi har kommit igenom den hårdakrisen.Vi ser att alltfler människor får arbete och att allt-fler människor får sin trygghet tillbaka. Det tycker jagär mycket positivt avslut på detta århundrade ochpositivt för det nya årtusende vi går in i.Anf. 44 () replik:Fru talman! Jag håller med påen punkt. Det är bra att det går bra för . Detstora problemet är att det inte går bra överallt i Sveri-ge, och det går inte tillräckligt bra för alla svenskar.Det är helt uppenbart så att vi måste se till att vihar ett bra företagsklimat och en bra ekonomi somgör att vi också kan ha en tillväxt över lång sikt. Skavi komma i kapp och behöver i ha entillväxt på över dem i BNP . Det visar påvilken enormt stor utmaning vi står inför och vilkenpolitik som behövs för att åstadkomma detta. Vimåste ha ett bra företagsklimat, och vi måste ha braförutsättningar så att vi får fler nya företag. Det ärsjälva grundbulten för att det också ska gå bra fram-över in på nästa årtusende.Sedan försöker exemplifierahur bra det är och säger att det inte behövs görasnågra förändringar inom sjukvården. Allt är uppen-barligen bra. Så tar hon exemplet med ,som behöver en starroperation. Jag tycker att det ärjätteskönt för att hon inte behövdevänta så . Men problemet är att många runtom i får vänta månad ut och må-nad in på starroperation, knäoperation, höftoperationoch allt vad det nu är.Då försöker säga att dettaegentligen är en framgång. Är det verkligen en fram-gång att man ska få vänta månader och t.o.m. år föratt få en operation, framför allt mot bakgrund att detkostar mer att inte ge vård än att ge vård? Jag villdärför fråga , eftersom hon tidigareinte svarade på min fråga: Varför vill SusanneEberstein förhindra förändring? Det är vad ni gör.Ni säger nej till allting. Ni började med att säganej till statliga bidrag till föräldrakooperativa dagis iUppsala. har ni socialdemokratiska riksdagsleda-möter som skriver motioner och säger att man miss-handlar därför att man inte gör som ni social-demokrater vill. Varför vill ni inte ge möjlighet tillutveckling och förnyelse så att också andra på alla andra ställen i kan få vård itid?Anf. 45 () replik:Fru talman! väljer att höra barahälften av mitt anförande. Framgång är att svenskapatienter ger sjukvården betyget 4 på en femgradigskala, att är tvåa i världen när det gäller attutnyttja dagkirurgi, att det utförs fler behandlingaroch operationer än och att det finnsfler läkare och sjuksköterskor i vården än någonsintidigare.Krisen beror på att de stora besparingar vi haftunder på grund av den sanering vi vartvungna att göra har lett till nedskärningar. Det gör attsjukhus och kliniker har stängts och verksamhetenkoncentrerats till färre orter. Naturligtvis har perso-nalen gått på knäna på grund av att personalbeman-ningen har minskats. Vi har fått långa väntetider, ochomvårdnaden har blivit sämre. Det är precis som jagsade i början.Vi är inte emot utveckling och nya driftsformerför primärvård och olika verksamheter som finns ute ikommuner och landsting. Vi är emot vinstdrivandeföretag i sjukhusvården.Anf. 46 () replik:Fru talman! Med resonemangskulle det inte ha varit några köer i sjukvården före år1991. Men det var ju det. Det är alltid köer i sjukvår-den när socialdemokraterna styr. Kan ni inte dra någ-ra slutsatser av det?Vad det handlar om är att se efter på vilket sätt vikan få en sjukvård som fungerar väl. Vi måste se tillatt använda resurserna på bästa sätt innan vi säger attvi ska tillföra mer resurser. Det behövs resurser på såmånga andra områden. Vi vill t.ex. ge mer resursertill de handikappade medan ni säger nej. Vi måste väländå se till att pengarna används på bästa sätt.Mitt replikskifte med visade pådetta. Om man använder sig av bra arbetsmetoder ochtar till sig den förnyelse och de förbättringar som görskan man få sjukvård för 10 kanske 20 miljarder mer.Varför ska vi inte se till att vi får den möjligheten?Då säger att privat sjukhusvård är sådyrt. Exemplet St:Görans sjukhus visade på att medsamma ersättning kan det ge en bra sjukvård samti-digt som det går med ett litet överskott. Då är ju intesjukvården dyrare.Susanne säger att det skulle rasera dengenerella sjukvården. Det förstår jag inte alls. Vi ärför en solidarisk finansiering av sjukvården. Vi villgöra det med en hälsoförsäkring så att resurserna skafölja patienten i ett nästa steg. Vi vill öppna förmångfald och valfrihet för att på det sättet få ut mersjukvård.Ni socialdemokrater pratar bara om pengar! Kanni inte , för en gångs skull, tala om inne-hållet, vad vi kan göra, nya arbetsmetoder och nyaarbetssätt och på det sättet se till att inte sjuksköter-skor och andra behöver springa fortare och fortare?Det går inte. Vi måste se till att de får utrymme attjobba smartare än vad de får göra . Då behövervi ha lite mindre politisk styrning - om jag nu skavara generös - och lite mer utrymme för professioneni vården.Anf. 47 () replik:Fru talman! Jag är övertygad om att också ChrisHeister har tagit del av det fantastiska utvecklingsar-bete som pågår runtom i landet. Vi har isocialutskottet t.ex. besökt SBU, och vi har ocksåhört andra företrädare som visar på stora framgångar.Vi har också stora besvärliga saker att ta itu med.Man säger att en vårdgaranti, som man inte ensorkar genomföra i , som ärmoderatstyrt, och att vård med vinstintresse, somprivat vård på sjukhus, skulle lösa problemen. Detfinns en betydande risk att en privatisering av sjukhu-sen till vinstdrivande företag kan leda till privatamonopol.Först och främst är i regel befolkningsunderlagetför sjukhusens upptagningsområde inte tillräckligtstort för att åstadkomma den konkurrens mellan sjuk-hus som talar om. Det vore väldigtkonstigt om vinsten av den utveckling och forskningsom pågår vid våra sjukhus skulle hamna iaktieägarnas fickor och inte, med den offentliga fi-nansieringsprincip vi ändå använder oss av, gå tillba-ka till det offentligt skötta landstinget.Anf. 48 () re-plik:Fru talman! och Socialdemokraternaär väl ganska överens om att vi ska ha en gemensamtfinansierad sjukvård och att vården ska ges på likavillkor och efter medicinska behov. Vi är tydligenockså överens om att det ska finnas möjligheter förprivata entreprenörer inom primärvården. Det finns jubra erfarenheter av detta.Men sedan är det det här med sjukhusen. Jagmåste ställa en fråga till . Om vihar en gemensam finansiering och om det är lands-tingen som betalar, som inspekteraroch patienterna som väljer så är den enda möjlighetenför en entreprenör att gå med vinst att vara effektivareoch bättre än landstingsvården. Vad är det som ni ärså rädda för inom socialdemokratin när det gäller atttillåta privata entreprenörer på sjukhusen?Anf. 49 () replik:Fru talman! Vi menar att privatiseringen riskeraratt leda till ett systemskifte i förlängningen, och då ersätter det hela med försäkringslösningar.Vinstintresset drivs faktiskt av girigheten, vilket kanvara väldigt positivt för vanlig marknadsekonomi ochbolag. Men vi tycker inte att det passar in i sjukvår-den. Vinstintresset måste innebära att fler människorska vara sjuka och att de ska vara sjuka så långe sommöjligt. Om vinsten i sjukvården ska innebära dettaså blir den ju väldigt konstig!Jag ska läsa upp hur man tänkt sig det hela i Ka-nada, eftersom vi brukar jämföra med Kana-da på många olika sätt. Där har man i syfte att undvi-ka uppkomsten av parallella hälso- och sjukvårds-system förbjudit privata sjukvårdsförsäkringar somtäcker den vård som ligger inom ramen för CanadaHealth Act. Likaså är privata vinstsyftande sjukhusförbjudna inom de verksamheter som ingår. Sjukhu-sen i har rätt att utöver de pengar som de fårfrån provinserna ta betalt av patienter för tjänster sominte ingår i den allmänna försäkringen. Man tyckeralltså i att det är alldeles självklart att mark-nadslösningar försvårar möjligheten att uppnå kost-nadskontroll.Jag vet att utskottet ska besöka . Då finnsdet all anledning att prata med kanadensarna omvarför de har valt det här sättet, som är ganska liktvårt.Anf. 50 () re-plik:Fru talman! Vi talar nu om svensk hälso- ochsjukvård. Som jag uppfattar det finns det enväldigt stor majoritet i riksdag för en ge-mensamt finansierad sjukvård. Jag tycker att försäk-ringsspöket är lite överdrivet.Dessutom tycker jag att har enväldigt konstig uppfattning om de människor somarbetar inom vården - läkare och sjuksköterskor. Baraför att de går över och får betalt av någon annan ar-betsgivare - med skattemedel - skulle de plötsligtbörja försöka behålla människor alltför inomvården, kanske se till att deras vård och behandlingdrar ut längre osv. för att de skulle vara giri-ga.Jag tycker att detta är en förolämpning mot en stordel av den personal som arbetar inom vården ,och jag tycker att det är att misstänkliggöra hela yr-keskåren.Anf. 51 () replik:Fru talman! Vi har ju inte särskilt stor erfarenhetännu av privat sjukhusvård, förutom . Denstora erfarenheten därifrån är att man har gripit in motmeddelarfriheten. Det är därför väldigt svårt att sägavad som skulle hända i . Vi vet ju att privatsjukvård är dyr - det visar erfarenheterna från USA.Det är inte den utvecklingen vi vill ha.Det handlar helt enkelt om att privat sjukvårdstyrs av efterfrågan, och inte av behov. Det betyderockså att många människor inte får den vård de behö-ver.