prot · GM0953 · 1999-02-10 00:00:00 — Insynen kan ju åstadkommas på annat sättän genom officiella representanter.Än en gång, : Organisationen kanju, om den så vill, på frivillig grund vidtala någonhögre domare att sitta som ordförande i styrelsen. Dåfår man en juridisk sakkompetens och en neutralperson som kan hjälpa organisationen i juridiskaspörsmål.Anf. 132 () replik:Herr talman! Vad gäller den relativa monopol-ställningen talas det i betänkandet om en marknads-dominans som ett av skälen till en statlig styrelsere-presentation.I betänkandet anges mycket tydligt tre kriterier förden statliga styrelserepresentationen. Det första är attallmänintresset på det här sättet kan finnas med i denrelativa marknadsdominans som har på detupphovsrättsliga området.Det andra kriteriet har att göra med de internatio-nella konventionsförpliktelser som och STIMhar. Staten får en god möjlighet att skaffa sig en sak-kunskap på detta område. Det gäller inte minst för osspolitiker som här i kammaren har att fatta beslut omlagstiftning på det här området.Det tredje kriteriet kan inte vara oviktigt, nämli-gen att staten och medborgarna på det här sättet kanfå inflytande över något som torde vara av särskiltintresse för oss alla, nämligen en musikskatt och enfin musikkultur.Anf. 133 (m) replik:Herr talman! Det handlar fortfarande om attmarknadsdominansen skulle få en motvikt, om statenutser ordförande och två andra ledamöter. Vi anserinte det. Marknadsdominansen finns där, vare sigman vill det eller inte, genom konstruktionen med treupphovsrättsorganisationer som bildar STIM.Internationella konventioner tolkas varken sämreeller bättre med eller utan statligt utsedd ordförandeeller statligt utsedda ledamöter i styrelsen. Glöm inteatt har egna jurister, som säkert är väl förfarnai att läsa konventioner.Jag är i motsats till inte alldelesövertygad om att medborgarna och staten behövernågot inflytande i upphovsrättstagarorganisationernasrätt att uppbära ersättning för utförd prestation.Anf. 134 () replik:Herr talman! Jag behöver inte återigen föredra detre kriterier som finns. Jag ser det som ett fint ochviktigt inslag att staten ges möjlighet att vara med iSTIM:s styrelse. Grunden härtill är att självtvill detta. Jag ser ingen anledning till att vi skall änd-ra den utgångspunkt som vi haft i denhär frågan.Anf. 135 ():Herr talman! Flera motionärer vittnar om en allthårdare attityd från sida gentemot folkrörel-ser och studieförbund, mot hembygdsföreningar ochicke kommersiella ideella organisationer. Den slutsatssom en del motionärer drar är att samhället skallupphöra med sitt ansvar och i fortsättningen inte utseledamöter i styrelsen.Det går att dra en helt annan slutsats, nämligen attsamhällets ansvar skall betonas. Om samhället intestår bakom den hårdnande attityden, borde väl dettamarkeras i styrelsen.Såvitt jag förstår av motionärernas argumentationfinns det i en viss enighet om att 21 § tol-kas för snävt och att folkrörelser och studieförbundmissgynnas på ett otillbörligt sätt. Man vill alltså attbenämningen icke kommersiell verksamhet skall fåen bredare tolkning. Det är ju vi här som sätter uppsamhällets spelregler, och det gör vi av bakomliggan-de ideologiska skäl, inte därför att vill det.Det behövs kanske helt enkelt en ansiktslyftning.Marschmusik vid officiella högtider är kanske intedet mest aktuella icke kommersiella utbudet i dag.Jag håller med resonemanget från flera av motio-närerna om att gränserna mellan ideellt och privatmusikutnyttjande och kommersiellt musikutnyttjandebehöver förtydligas. Annars skulle dagens missnöjeinte finnas.Jag vill i sammanhanget också påminna om denicke kommersiella närradion och . Debetalar också STIM-avgifter.Sedan beslutet om kassettavgift fattades här ikammaren är det än mer betydelsefullt med offentliginsyn och medverkan i , anser jag.Den "ostimmade" icke kommersiella musiken, så-som t.ex. folkmusiken, kommer framöver att betalakassettavgift och måste självklart få något tillbaka,eller hur? Detta är en het potatis att följa upp i lagut-skottet.Herr talman! I stället för att här avskaffa detoffentliga inflytandet i borde de offentligaföreträdarna verka för en vidgning och för en moder-nisering av verksamheten, självklart i nära samarbetemed sina internationella systerorganisationer. Om integränserna tydliggörs och om missnöjet inte upphör,då är det bättre att först utreda om det hela är som vivill ha det innan vi avvecklar samhällets inflytande.Anf. 136 (m) replik:Herr talman! Jag skall undvika att vi hamnar i endebatt om kassettavgiften. Vi har ju redan haft ensådan här i kammaren, som vi kan erinra oss. Vi serdet inte som en avgift, utan det är egentligen en doldskatt.Vad jag ville säga till var närmast attjag tror att det var mycket befogat att hade ettstatligt inflytande under uppbyggnadsskedet, att sta-ten förbehöll sig rätten att utse ordförande och kanskeytterligare några ledamöter. Men har nåtten sådan marknadsdominerande ställning att man ärganska självgående och klarar sig relativt väl, vågarjag påstå, staten förutan.Än en gång: Chansen och möjligheten finns attanlita en hög domare som ordförande, om man vill,utan att det för den skull åläggs regeringen att utsenågon.Sedan talar om en vidgning och enmodernisering av . Ja, jag är inte alldeles över-tygad om att den vidgning och modernisering som ioch för sig kan vara behövlig nödvändigtvis blir bästmed statliga företrädare i styrelsen. Det tror jag säkertatt egna representanter kan vara väl så skick-ade att åstadkomma.Anf. 137 () replik:Herr talman! Det var flera punkter på en gång.När det först gäller kassettavgiften delar jag Hen-rik S Järrels synpunkt. Det borde ha blivit ett beslutom en skatt vars intäkter staten hade kunnat fördelautifrån kulturpolitiska mål. I stället blev det en avgift.Nu är det viktigt att samhället har möjlighet att på-verka hur intäkterna från den avgiften sedan skallanvändas, så att den icke kommersiella musiken fårdel av dessa pengar.Beträffande moderniseringen är det helt rätt. Detbehöver inte bli bättre för att samhället är med, menideologiskt tycker jag att det är rätt att samhället ärmed som företrädare för det icke kommersiella, förfolkrörelser, studieförbund och hembygdsföreningar.Det kan finnas möjlighet att vidga begreppet och fåen diskussion i styrelsen. Om det inte fungerar kom-mer vi från kanske attmotionera om en utredning, så att vi kan tydliggörahär i kammaren vad pengar skall fördelas till och hurde skall fördelas.Anf. 138 (m) replik:Herr talman! Enligt skulle de ickekommersiella intressena lättare kunna tillvaratas medstatliga företrädare. Ja, jag tror inte att det nödvän-digtvis måste vara på det sättet. Jag har förstått attSTIM väl förmår hantera studieförbundens och hem-bygdsföreningars behov av tillgång till musik på ettupphovsrättsligt korrekt sätt. Det har i alla fall inteframställts som något större problem från . Jag har svårt att se att det argumentet bättreskulle tillvaratas med statliga företrädare i styrelsenän utan.Anf. 139 () replik:Herr talman! Nej, det är helt rätt. Det behöver intebli bättre, men det finns möjlighet att utkräva ettansvar, och det finns uppenbarligen ett missnöje . Då tycker vi från att det kanske ärlättare att utkräva ett ansvar av dem som är utseddaav regeringen.Som kommer ihåg diskuterade viden här frågan mycket i kulturutredningen, hur längedet skulle vara representation av offentliga företräda-re i , om det skulle vara det framövereller om skulle vara självgående. Men eftersomdet finns ett uppenbart missnöje tycker vi inteatt 21 § är tydlig att tolka.Anf. 140 ():Herr talman! Jag vill börja med att yrka bifall tillmotion 1998/99:L803 av () m.fl.,som rör representation i och bifall till minreservation till lagutskottets betänkande.STIM har firat 75-årsjubileum. Underdessa år har många upphovsmän kommit att anslutasig till STIM.Vi har tidigare också hört att numera är envälorganiserad och finansiellt stark organisation.Dessutom är en erkänt viktig verksamhet föratt skydda upphovsmännens rättigheter till ersättningför sina alster. Därför anser vi i att detinte längre finns något skäl för staten att utse ordfö-rande och ledamöter i . Den statligarepresentationen i styrelsen bör därför upphöra. Nu-varande ordning ger styrelsen en alltför stark myn-dighetskaraktär.Under beredning av ärendet har det framkommitatt intagit en allt hårdare attityd gentemot ide-ella organisationer, studieförbund, och hembygdsfö-reningar. Bl.a. godtar inte längre avtal med decentrala organisationerna.Dessutom gör sin egen tolkning av vilka ar-rangemang som skall omfattas av ersättning för denmusik som framförs. tolkar 21 § i upphovs-rättslagen så, att musiken skulle vara det huvudsakli-ga inslaget vid alla arrangemang. Vid många tillställ-ningar är musiken endast ett litet inslag.Även studieförbunden drabbas. Efter förhandling-ar har de känt sig tvungna att acceptera en tariffmo-dell som ger dem en avgiftshöjning med ca 4 ½ mil-joner kronor. Studieförbunden bedriver ingen kom-mersiell verksamhet. De erhåller statliga och kom-munala bidrag för sina verksamheter.Nuvarande regler i upphovsrättslagen 21 § ger möjligheter att fritt framföra verk, om framföran-det inte är det huvudsakliga, om tillträdet är avgifts-fritt och om anordnandet sker utan förvärvssyfte.Tyvärr råder det meningsskiljaktigheter om hur21 § skall tolkas.Vi i anser att de ideella organisatio-nerna utan vinstsyfte bör ha möjligheter att fritt fram-föra verk i enlighet med 21 § i upphovsrättslagen. Degränsdragningsproblem som finns bör därför över-lämnas till rättstillämpningen. Det är också lagut-skottets uppfattning. Vi från kommer attbevaka frågan och återkomma om så behövs. Detfinns otydligheter i tolkningarna i dag.Anf. 141 ():Herr talman! Lagen om upphovsrätt till litteräraoch konstnärliga verk är ju till för att de som harskapat ett verk skall ha ensamrätt över hur deras verkutnyttjas. Lagen är också till för att säkra musikernaoch författarna inkomster av sitt konstnärliga skapan-de. För många av våra musiker skulle det vara full-ständigt omöjligt att leva på sina inkomster om deinte genom upphovsrätten garanterades en inkomst -för många är det för övrigt omöjligt att leva av in-komsten ändå.Folkpartiet menar att svenska kulturskapare i dagär alltför beroende av politiska beslut om bidrag. Istället borde de genom olika åtgärder ges möjlighetatt i större utsträckning leva på inkomster från sitteget kulturskapande.Här finns naturligtvis en viss motsättning in-byggd. Det finns ju också ett allmänt intresse av attspela musik och att lyssna till sånger i olika samman-hang. Men lagen medger dock som sagt undantag förtillfällen när ersättning inte skall utgå. Det gäller dettaatt framförandet inte är det huvudsakliga innehållet iett arrangemang eller om arrangemanget är avgifts-fritt, då ingen ersättning behöver utgå.Det är naturligtvis mycket viktigt att bl.a. ideellaföreningar har möjlighet att framföra sång och musikvid olika avgiftsfria tillställningar - något som fleramotioner tar upp. Om det framöver visar sig att avta-len mellan och de ideella organisationernautvecklas på ett sätt som skapar onödigt krångel,kommer att återkomma med förslag tillförtydligande av lagstiftningen.Däremot, herr talman, kan jag inte se någon an-ledning till att , som är den dominerande orga-nisationen för musikskapare, skall ha statlig ordfö-rande och två statliga ledamöter. uppgift är juatt bevaka musikers, tonsättares och författares intres-sen gentemot allmänhet och stat. Att staten då skallutse ledamöter stämmer inte med föreningens roll attföreträda en part. Tvärtom ger det nästan föreningenen myndighetsprägel - något som bl.a. framfördes avkulturutredningen när den föreslog att stateninte skulle utse ordförande och ledamöter i STIM.STIM är den dominerande organisationen ,men det står tonsättare och författare fritt att organise-ra sig i andra föreningar som vill bevaka deras intres-sen. Därför bör inte särbehandlas med inslagav statligt inflytande. På den punkten ger motionerfrån och flera andra partier övertygandeargument.Herr talman! Jag yrkar därför bifall till reservatio-nen under mom. 2.Anf. 142 ():Herr talman! Jag vill i all enkelhet yrka bifall tillmotionen L803, yrkande ett, och till den reservationsom är fogad till ifrågavarande betänkande. Jag villgöra det därför att 1995 avlämnade kulturutredningensitt slutbetänkande som bekant är benämnt Kulturpo-litikens inriktning. I detta betänkande finns det ettavsnitt som i sin tur är benämnt Eldsjälars betydelseoch föreningslivets styrka. Där står att läsa ungefärföljande: Verksamheter i det lokala kulturlivet ståroch faller med att enskilda människor på egen handeller tillsammans med andra engagerar sig för kultu-ren. Det är deras olika insatser som är förutsättningenför mångfalden. Samtliga partier stod bakom dennalydelse, vilket också bekräftades senare här i riksda-gen.Det är enligt min mening angeläget att, som riks-dagen har uttalat, de ideella organisationernasvilja att verka i sin bygd utan egen tas tillvara på ett för hela landets kulturutövning positivtsätt. Därav mitt bifall till hela motion L803. Tack,herr talman.Anf. 143 ():Herr talman! Jag skall fatta mig väldigt kort.I detta betänkande finns det två moment, nr 1 ochnr 2. Till moment två finns fogat en reservation, vil-ken jag vill yrka bifall till. Till moment ett finns ing-en reservation fogad. Där hänvisas till ett flertal mo-tioner. I motionen L801 finns ett yrkande nr 1, och imotionen L803 finns också ett yrkande nr 1. De bådaär i stort sett sammanfallande. De båda yrkandenaoch de båda motionerna vill jag yrka bifall till. Jaggör det utifrån samma argument som använde nyss.Jag vill till detta foga en egen erfarenhet. Jag harvarit verksam som verksamhetschef i ett studieför-bund och märkt av den hårdnande attityden hosSTIM, som också utskottet talar om i betänkandet, attklämma åt just ideella föreningar som inte har någonvinning av utan en önskan om att med några sångerfylla ut ett program där huvuddelen av programmet ärav en helt annan karaktär. Jag skulle kunna ge exem-pel på småföreningar med några fåtal medlemmarsom är krävda på stora summor helt obilligt och därman från sida helt enkelt hotar med krono-fogden om de inte betalar. Det går inte att kommaundan. Det är orimligt med ett sådant förhållande.Varken kulturlivet eller skapande musiker tjänar påett sådant förhållande.Alltså: Bifall till de båda motionernas yrkande 1,där de ideella föreningarna undantas.Anf. 144 ():Herr talman! Med anledning av min partibroderHarald anförande vill jag tala om Krist-demokraternas ståndpunkt i denna fråga.Den första delen tar upp den huvudsakliga inrikt-ningen när det gäller tillämpningen av upphovs-rättslagen och de ideella organisationerna. Man kannaturligtvis ha en förståelse för att de ideella före-ningarna, såsom hembygdsföreningar och liknande,kan känna det betungande att behöva betala STIM-avgifter vid en del arrangemang. Men upphovsrätteninnebär ändå ett skydd, och har till uppgift attbevaka detta skydd för upphovsmännens räkning.Därför måste de ideella föreningarna inom delagstadgade ramarna genom förhandlingar med STIMkomma fram till rimliga avtal.I upphovsrättslagen sägs det att var och en fårframföra utgivna verk offentligt om framförandet inteär det huvudsakliga, om tillträdet är avgiftsfritt ochom anordnandet sker utan förvärvssyfte. Det bordealltså finnas goda möjligheter för parterna, i dettasammanhang ideella föreningar och , att kom-ma fram till en samsyn och avtal i denna fråga. Omdetta ändå inte går - det kan ju finnas gränsdrag-ningsproblem - bör tvisterna överlämnas förrättstillämpning så att det blir prejudikat i frågan.Utskottet var enigt i denna del. Jag vill alltså yrkabifall till utskottets hemställan i denna del, medan jagvill yrka bifall till reservationen när det gäller STIM:sstyrelse.Anf. 145 () re-plik:Herr talman! Jag kan hålla med omdetta, men det funkar ju inte riktigt så i verkligheten.En sådan förening som jag nu tänker på ville intetala med eller komma fram till avtal med . Desscentrala organisation hade heller inget avtal. Det endasom föreningen hade kunnat göra var helt enkelt attlåta det hela gå till domstolsprövning, men det orkadeinte föreningen med - alltså åkte man på att betala.Det hade kanske varit nyttigt med ett prejudicerandeutslag i en domstol som hade fastställt vad som me-nas med det huvudsakliga syftet med en samman-komst.Jag har också kritik mot att utskottet inte har lyss-nat till t.ex. , som jag vet begärde attfå uppvakta utskottet under behandlingen av ärendet.De blev nekade ett företräde, en uppvaktning, medandäremot utskottet självt lyssnade till . Det hadevarit nyttigt, tror jag, för utskottet att lyssna på företrädare.Anf. 146 ():Herr talman! Jag vill ju hävda att man inte i ett lä-ge där parter inte kan komma överens när man harförhandlingar kan sätta i gång med nyalagstadgningar. Jag tycker nog ändå att det är upp tillparterna att försöka komma överens. Sedan är det välockså så att en hembygdsförening ingår i en störresammanslutning. I så fall kan man hjälpa till så att detinte enbart drabbar en enstaka förening. Det är junaturligtvis till gagn för hela rörelsen att man fårprejudikat om det nu skulle gå till en rättstillämpning.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )13 § Vissa fastighetsrättsliga frågor, m.m.FöredrogsLagutskottets betänkande 1998/99:LU9Vissa fastighetsrättsliga frågor, m.m.Anf. 147 ():Herr talman! Jag vill bara kort uttrycka en till-fredsställelse med att vi i utskottet är överens om etttillkännagivande när det gäller att komma till rättamed de fastighetsbedrägerier som har förekommit.Jag vill också understryka vikten av att regeringen närman tittar på det här inte alltför mycket beaktar om-sättningens intresse, vilket normalt sett brukar inne-bära att man inte vidtar särskilt ingripande åtgärderför att säkerställa att affärstransaktioner dokumente-ras på ett otvetydigt sätt. Det är ju det som är proble-met när man söker lagfart, att man på en enkel hand-ling underskriven av parterna kan få lagfart utan attdet på något sätt bestyrks av något offentligt inslag.Så jag tycker att man förutom vad justitieminis-tern har sagt, att bara skicka en underrättelse i lagfart-särendet, också skall överväga om inte köpehandling-arna skall bestyrkas inför publicus - i vartfall när det gäller fastigheter med större värde - påsätt som sker ute i Europa.Anf. 148 ():Herr talman! Eftersom jag har fått en känsla av attutskottet avser att avsluta det här före tänkerjag hålla mig ganska kort. Jag tänker bara koncentreramig på den reservation som är avlämnad i det härärendet. Den handlar om den fastighetsmäklarlag somträdde i kraft . Den har ju utvärde-rats av utskottet under förra mandatperioden. Vissaförändringar har ju skett, och kommer att ske, när detgäller den här lagen. Men i den reservation som Mo-deraterna och kd har i betänkandet om den förändringav fastighetsmäklarlagen som innebär att fastighets-mäklaren skall agera som oberoende mellanman, däranser reservanterna att denna nya bestämmelse harskapat mer osäkerhet än klarläggande. I reservationenstår detta också vid utskottets utvärdering.Men majoriteten i utskottet anser att det är fören-ligt med god fastighetsmäklarsed att mäklaren skallvara just oberoende mellanman. Det är ju det förtyd-ligandet som har skapat en klarhet för mäklarna ochsom förtydligar utskottets avsikt med lagen.I reservationen står det också att i utskottets ut-värdering av fastighetsmäklarlagen redovisas problemnär det gäller tillämpningen av den nya lagen. Detgäller förbudet om självinträde och mäklarens möj-lighet att agera som ombud. Men hur jag än har tittat ialla papper, utvärderingar och sådant kan jag intehitta vad det är för problem. Ingenstans står det vaddet är för problem med självinträde och med mäkla-rens möjlighet att agera som ombud. Det är ingamäklare som har hört av sig. Men kan sprida ljus över vad det är för problem.Om det inte finns någon riktig grund här tycker jag attdet är bra lättvindigt att göra en ändring i lagen, alltsåom man inte kan få beskrivet vilka problem det fak-tiskt finns med den nya lagen.Herr talman! Jag yrkar bifall till hemställan i ut-skottets betänkande och avslag på reservationen.Anf. 149 ():Herr talman! Jag har begärt ordet i det här ärendetför att uttrycka min glädje över den breda majoritetsom trots allt finns bakom betänkandet. Jag vill ocksåpassa på att uttrycka min glädje över att ett enigtutskott ställt sig bakom ett par motioner från fyra avkammarens nya ledamöter. Det tycker jag är väldigtroligt.Jag känner också ett behov av att ta upp den härreservationen som finns från och Krist-demokraterna. Den förbryllar mig något. Jag gör detutifrån att jag satt i den arbetsgrupp som utvärderadefastighetsmäklarlagen. Det var ett mycket omfattandeoch seriöst arbete som vi utförde i den gruppen. Jaghar en känsla av att vi faktiskt vände på varenda sten.Men vi hittade inga som helst omständigheter somgav oss någon anledning att överväga ändringar i dendå nya fastighetsmäklarlagen.Det som reservanterna främst vänder sig mot ärjust bestämmelsen i lagen om att fastighetsmäklarenskall agera som opartisk mellanman precis som sade. Denna fråga diskuteradesmycket ingående under själva lagstiftningsarbetetliksom vid utskottsbehandlingen och senare också avutvärderingsgruppen.Den här regeln är egentligen bara ett förtydligandeav vad som följer av begreppet god fastighetsmäklar-sed. Den har kommit till för att det helt enkelt fannsett behov av att tydliggöra mäklarens roll. För i självauppdraget ligger ju att mäklaren skall sammanföra tvåparter som i sin tur skall sluta avtal med varandra.Det tycker jag och förutsätter opartisk-het från den som agerar som mellanman.Frågans kärna är egentligen huruvida fastighets-mäklaren skall sträva efter att tillgodose både sälja-rens och köparens intresse eller i stället bevaka upp-dragsgivarens, vilket i regel är säljaren, intresse. Urett konsumentperspektiv tycker jag att det är själv-klart att mäklaren skall vara opartisk. För när manköper ett hus eller en lägenhet är det förmodligen denstörsta investering som man någonsin gör i sitt liv. Dåär det viktigt, och då måste man kunna lita på, attmäklaren är opartisk. Som en konsekvens av dettycker jag att det måste finnas en uttrycklig regel omdetta i lagen. Därför yrkar jag bifall till hemställan ibetänkandet och avslag på reservationen.Jag tycker ändå att det skulle vara ganska kläd-samt om reservanterna kunde ge ett enda exempel påvad det är som är så fantastiskt obehagligt med denprincip som finns inskriven i lagen. Jag välkomnaratt få ett exempel på detta.Anf. 150 ():Herr talman! Jag yrkar bifall till reservationen.Jag hade egentligen inte tänkt säga så mycket omden här reservationen för egen del, eftersom jag gjor-de det under den förra mandatperioden. Jag tänkte attdet kunde räcka, men det kanske det inte gör.Den principiella invändningen är att det är svårtatt vara opartisk när man har en uppdragsgivare. Detstrider mot uppdragets natur. Men det hindrar inte , när man utövar sitt uppdrag, uppträder på ettkorrekt sätt.Nu kan detta vara en subtil nyans, vilket jag äroerhört medveten om. Men det är i alla fall den dis-tinktionen som är orsaken till att jag och andra medmig har ställt oss tveksamma till att man i lagen skallskriva in denna opartiskhet. Man skulle erkänna attom man har ett uppdrag så är man sin huvudmantrogen men att man ändå kan uppträda korrekt ochsanningsenligt och naturligtvis skall göra det. Det ärgrunden till denna reservation.Anf. 151 ():Herr talman! Det var trevligt att höra vad RolfÅbjörnsson sade, men det gav ju inte mycket. Jag harinte hört en enda mäklare tala om att detta är ett pro-blem. Vad är det för problem för en mäklare att varaopartisk? Är det inte bra att man kan ge bra beskedtill båda parter. Det tycker jag att konsumenterna harrätt att kräva.