prot · GM0968 · 1999-03-12 00:00:00 — Det ligger tyvärr inte i linje med den ambitionsni-vå för regionalpolitiken som jag hade tänkt mig förEuropasamarbetet och hur det samarbetet skall an-vändas för att skapa en rättvis tillväxt i alla delar avlandet.Vi har en allvarlig regionalpolitisk situation. Storadelar av håller på att förblöda. 210 av landets289 kommuner tappar befolkningsunderlag. Koncent-ration och omflyttning tilltar. Skill-naderna blir allt tydligare mellan dem som har ochdem som inte har.Så långt tror jag att vi är överens. Men det räckerinte att se allvarligt på utvecklingen. Det måste tillåtgärder också. I ett sådant läge måste alla möjlighe-ter tas till vara för att utjämna skillnaderna och skapaen tillväxt som är rättvis i alla delar av landet. OcksåEU-politiken och integrationsarbetet i måsteanvändas i det syftet.Det finns en uppenbar risk att integrationsarbetet iannat fall kommer att påskynda en strukturomvand-ling som fördjupar de regionala klyftorna än mer. Detregionalpolitiska inslaget måste bli starkt i det euro-peiska integrationsarbetet. Det är därför som jag harfrågat näringsministern på vilket sätt regeringen tän-ker använda integrationsarbetet för att skapa ökadrättvisa i tillväxten över landet. Jag har svårt att senågon klar strategi från regeringens sida.En svensk intern utredning är bra i sig, men denlöser inte de akuta problemen. Vi har inte tid att väntaså länge på åtgärder. Inte heller löser ju en allmäntrestriktiv budgetlinje problemen. Det intressanta ärhur strukturfondsstödet utformas och vad nettoflödettill blir. Jag delar uppfattningen att ett brautfall inom strukturfondspolitiken är ett av de mestangelägna målen för återflödet. Men blir det ett brautfall om man utgår från en förhandlingstaktik därman i första hand strävar efter att få ned kostnadernaoch i andra hand ser vad man kan få ut?Jag skulle vilja förorda en omvänd Winbergslinjei strukturfonderna, dvs. först se till vad vi får ut ochdärefter börja förhandla om finansieringen. Jag troratt det skulle vara bra att välja den linje harvalt i det fallet.Regeringen arbetar för att strukturpolitiken skallfå bestående effekter, säger ministern. Innebär det attregeringen också arbetar för att glesbygdsstödet somutgår också skall finnas kvar efter 2006? Därhar det ju getts olika signaler från regeringen.Anf. 25 PER ():Herr talman! Först vill jag kommentera en del avnäringsministerns svar på interpellationen och däref-ter ge några egna synpunkter.Jag delar uppfattningen att det är viktigt med enbra regionalpolitik. Det är viktigt att det ges så likar-tade möjligheter som möjligt för olika regioner attutvecklas. Man måste vara medveten om den utveck-ling som kunskaps- och kompetenssamhället innebär ivärlden, dvs. de regioner som ligger nära transport-centrum och de förnämsta universiteten drar alltid tillsig den mest effektiva och kunskapsinriktade indust-rin.Det gäller också att kommuner anpassar sig till attsyssla med lokal nationell konkurrenskraft. Det gällerinte bara för nationen . Varje ort måste arbetaför att bli attraktiv som lokaliseringsort för olikaarbetsplatser.Den regionalpolitik som vi har fört i , ochsom delvis förs inom EU, har haft begränsade resul-tat. Vi har kunnat studera flera utvärderingar, där detinte har framkommit några synliga resultat på brutto-regionprodukten från det regionalpolitiska stödet. Vihar kunnat se resultat när det gäller enskilda företagde närmaste tre åren efter olika bidrag, men därefterblir resultaten utomordentligt knapphändiga.Jag efterlyser med andra ord mycket mer av re-sultatstyrning av de insatser som görs, bättre uppfölj-ning och bättre anpassningsförmåga i en del av regio-nerna.När det gäller EU-delarna av regionalpolitikeneftersträvar vi moderater att bidrag till EU:sbudget skall minska, vilket naturligtvis inenbär att viockså måste acceptera att bidragen från EU:s budgetminskar. Det gäller då att se till att vi får målprogramoch strukturfonder som blir smalare men vassare. Dekan då knappast omfatta nästan halva EU:s befolk-ning, som de gör, utan de måste kon-centreras till regioner som verkligen är eftersattainom EU och inte bara inom respektive länder.Vi ser detta som viktigt, inte minst om man skallutvidga EU med fler länder med betydligt större regi-onala spänningar. Där skulle man kunna komma i ensituation att regionalpolitik innebär att man stödernästan hela , med några få undantag, medregionalpolitiska medel.Vi vill även se till att få en harmonisering av EU:solika regionalpolitiska insatser inom strukturfonderoch målprogram med motsvarande svenska regional-politiska insatser. Vi tror nämligen att det alltförmycket har blivit en för komplex materia för mångaav de regioner och företag som vill ha en positivutveckling och att det därmed blivit en förvirring ochen ineffektivitet, som skulle kunna bli mindre genomen harmonisering.Herr talman! vill jag ställa två frågor tillnäringsministern. För det första skulle jag vilja frågaom näringsministern är beredd att göra en harmonise-ring av svenska regionalpolitiska insatser, så att degår i samma riktning och till ungefär samma ellerlikartade områden som motsvarande inom EU. Denandra frågan är om vi kan få en bättre utvärdering ochdärmed en bättre resultatstyrning av de regionalpoli-tiska insatserna, dvs. att vi skall satsa efter vad somger resultat.Anf. 26 Näringsminister ():Herr talman! Får jag börja med att besvara inter-pellantens frågor. När det gäller ståndpunktom det nya mål 1, som skall omfatta nuvarandemål 6, driver vi den linjen att det också skall omfattaNorrlandskusten. Vi vill alltså bredda det målet. Vihar också tagit upp frågan om de s.k. statsstödsregler-na, som vi tycker förhindrar vår möjlighet attanvända de nationella stödformerna. Vi skulle där-med kunna bli kraftfullare på detta område.Jag vill säga, vilket också anknyter till vad PerWesterberg tog upp, att vi aldrig kommer att klaraSverige och glesbygden om vi koncentrerar oss påregionalpolitik. Det handlar mycket om den förmågasom finns i dessa regioner, att man utnyttjar den his-toria, den kultur och de förutsättningar som den regi-onen har. Som smörjmedel för detta har vi infört des.k. Det arbetas nu med dem över helaSverige, och jag tror att de kommer att få den störstabetydelsen i skogslänen. Vi skall ta upp den diskus-sionen . Där är tanken att man själv,inte minst näringslivet, tillsammans med myndigheteroch statlig verksamhet, skall komma fram och säga:Så här vill vi göra i vår region. Det här vill vi ut-veckla. Det här är vad vi vill. Vi vill ändra de reglersom finns och som förhindrar detta.Det är den vägen vi måste gå, och vi skall inte troatt om vi bara tar pengar och lägger ut kommer regio-nerna att utvecklas. Det gör de inte. Det måste tasegna initiativ och finnas en egen förmåga, med ut-gångspunkt i de förutsättningar som finns. Därmedhar jag delvis också svarat på Per frågor.Man kan inte säga allmänt att vi skall harmoniseravår regionalpolitik med övriga . Kartan ser såannorlunda ut. Vårt starkaste krav för att få regional-stöd eller EU:s strukturpengar är befolkningstätheten.Vi utgår från att det bor åtta personer per kvadratki-lometer. Det är svårt att hitta områden i somär mer glesbebyggda. Glesbygdskriteriet har alltså enväldigt stor betydelse för våra krav. Det är också heltolika förutsättningar att bo och utveckla sig, om mananvänder det uttrycket, i , med fyra personerper kvadratkilometer, jämfört med att bo någonstans isödra . Därför kan man inta tala om någon formav harmonisering.Anf. 27 ():Herr talman! Det skulle vara intressant att få höralite mer om hur näringsministern argumenterar nere iBryssel för att få tillbaka mer av nettoflödet till Sve-rige som man vill betala mindre till EU.Eller är det så att Per och näringsminis-tern är överens? Då kommer den här avsmalningennaturligtvis inte alls att bli det verksamma instrumentför en regional utveckling som den skulle kunna vara.Då kommer ju stora delar att förtvina. Det är oerhörtviktigt, tycker jag, att vi gör klart för oss vilken stra-tegi vi har i den delen.Det finns ett land, nämligen , som verkli-gen har lyckats med att få tillbaka ett netto-flöde som är betydande i förhållande till den kontin-gent man betalar.När det gäller mål 1-området är det naturligtvisbra att man kan få in mer där. Jag ser det kanske intesom nödvändigt att stoppa in expansiva, starka kust-städer. Men det viktiga är ju att den utvidgningen i såfall inte får ske på bekostnad av andra regionalpoli-tiskt svaga områden i landet. Vi har enutveckling i sydöstra som kanske är den all-varligaste i hela landet.Då blir min fråga, som näringsministern och jaghar diskuterat förut i denna kammare: Driver nä-ringsministern fortfarande kravet att nuvarandemål 5b-området skall in i det nya mål 2? Är vi över-ens om att de målområden som vi har ocksåskall få stöd i fortsättningen?Jag delar naturligtvis uppfattningen att det är braatt få igenom en utvecklingsprocess där regionernasjälva tar initiativ och utvecklar sig med de här avta-len. Men det är ju bl.a. genom de här avtalen somstrukturfonderna skall gå in i projekten. De är ettverksamt medel till hjälp till självhjälp. Därför hängerdetta ihop. En starkare strukturfondspolitik ger ökadskjuts åt näringsministerns idé om utvecklingssamtal,såvitt jag kan förstå.Från sida har vi hävdat att det ärden faktiska situationen som skall avgöra avgräns-ningen av strukturfonderna. Jag var inne på det förut.Då är det viktigt att alla områdena inte bara snävas inefter länsperspektiv utan att man ser till behovet.Likaså gäller det kriteriet, som jag tror att ministernockså var inne på. diskuterar man att avgräns-ningen för landsbygdsområde skall ligga på 100 per-soner per kvadratkilometer. I sydöstra ärtätheten 17 personer per kvadratkilometer. Detfinns anledning att också snäva in det kriteriet. Arbe-tar ministern också för det?Anf. 28 PER ():Herr talman! Jag förstår väl näringsministerns synpå att det inte är samma kriterier och samma insatsersom behövs i som uppe i . Mendäremot tror jag att en del av det regionalpolitiskastöd som går från EU till kan samordnasmed en del av de insatser vi gör i på nationellbasis och skulle kunna skapa en viss ökad klarhet ochförhoppningsvis även effektivitet.För min del tycker jag att det i väldigt stor ut-sträckning är de resultat vi når i regionalpolitiken somskall styra vilka ytterligare insatser vi gör. Det somger utveckling är det som framför allt skall stödjas.Den harmonisering jag syftar till är just den nationel-la, med det som sker från EU det gäller tillväxtavtal vill jag här bara marke-ra att vi från moderat synvinkel har haft viss skepsismot dessa, även om jag klart ser att en del av detillväxtavtal som förefaller komma fram är konstruk-tiva och kan innehålla mycket bra. Det finns ocksåtillväxtavtalsförslag som inte alls uppfyller de kriteri-er jag ställer upp.Jag tror att det är centralt att försöka skärpa ochvässa konkurrenskraft utifrån sina egnaförutsättningar. Jag tror att innefattande av kuststäderi kan vara viktigt, precis som Stockholmoch regionalt är viktiga för natio-nen utveckling och icke kan undantas.Jag vill även notera att min egen hemvalkretsSörmland har den lägsta bruttoregionprodukten iSverige och att den i någon mån skulle kunna kallasfattigast. Jag tror inte att det är regionalpolitiska me-del som kommer att vara viktigast när det gäller attskapa bättre tillväxt i regionen.Till sist, herr talman, vill jag nämna nettoflödetfrån EU. Vi skall försöka förbättra det. Vi skall nyttjade möjligheter som finns, men jag vill inte att EU:sregionalpolitiska åtgärder skall öka totalt sett eller ibredd, utan snarare att de skall minska. Det möjliggören bättre östutvidgning och en stramare EU-budget.Anf. 29 Näringsminister ():Herr talman! Jag börjar med mål är faktiskt att både minska avgiften ochöka mängden pengar vi får tillbaks, i detta fall frånstrukturfonderna för det nya mål 1. Genom att viutökar med kommer det att beröra900 000 personer. Här räknar man per person. Detinnebär att det blir dubbelt så mycket pengar. I detgamla mål 6 handlade det om 450 000 personer. Detär väl verkligen en hög ambition när det gäller att ökainflödet?Detta kommer också att få positiva konsekvenserför mål 2. Det är riktigt att vi för en diskussion om attslå ihop mål 2 och mål 5 b.Jag glömde säga att regeringens ambition ochmycket klara uppfattning är att detta även skall gällaefter 2006. Det har jag deklarerat tidigare här i kam-maren.När det sedan gäller frågan om bruttoregionalpro-dukten vill jag säga att det är ett mått som man intedirekt kan utgå ifrån. har en av landetshögsta bruttoregionalprodukter, men harman en av landets svåraste regionalpolitiska situatio-ner. Det ser man om man tittar på balansen mellanexempelvis och . Det har attgöra med att basnäringarna ligger i , menpengarna - om jag nu får bli som jag var förr i värl-den, dvs. landshövding i - stannar inte iNorrbotten. Därför kan man inte utgå från detta.Anf. 30 ():Herr talman! Jag delar uppfattningen om den in-riktning som deklarerades nu senast, dvs. att det ärviktigt att arbeta för att få tillbaka ett större nettoflödeoch för att behöva betala lägre medlemsavgift. Det ärnaturligtvis ingen lätt förhandlingssituation. Jag öns-kar att regeringen har framgång där. Därför är jagkanske lite tveksam till metoderna. Vi har inte fåttnågon beskrivning av hur ministern argumenterar iBryssel, men jag får utgå ifrån att detta slutligen blirresultatet.Jag blir lite orolig när man säger att tak-tiken är att inlemma flera starka kommuner längsNorrlandskusten i mål 6. Innebär det att mål 2-området, dvs. nuvarande 5 b, inte säljs ut för att manskall kunna göra utvidgningen? Det är oerhört viktigt.Ta exemplet med bruttoregionalprodukt. I detfallet är sydöstra och nuvarande mål 5 b detområde i landet som har den lägsta bruttoregional-produkten. Vi har den snabbaste avvecklingen justnu. Därför är det viktigt att man ser detta som enhelhet. Det vill jag starkt understryka. Man kan intebegränsa resonemanget om att få tillbaka så mycketsom möjligt till att göra mål 1 större. Man måste sebåde mål 5 b och nuvarande mål 6 som en helhet föratt kunna uppnå det resultatet.Jag hoppas att det är regeringens linje och att denblir framgångsrik.Anf. 31 Näringsminister ():Herr talman! Jag vill bara väldigt kort konstateraatt mål 5 b inte säljs ut och att det inte har någonkoppling till detta. Jag vill sedan konstatera att detblir svårt att argumentera. Här redogör jag för att vi,genom att vi gör denna utvidgning, får dubbelt såmycket pengar. Det måste väl vara nöjdmed.Överläggningen var härmed avslutad.7 § Svar på interpellation 1998/99:141 om nä-ringspolitik för bättre regional utvecklingAnf. 32 Näringsminister ():Herr talman! har frågat mig vilkaåtgärder jag är beredd att vidta för att förbättra risk-kapitalförsörjningen, förenkla olika regelverk för demindre företagen, underlätta så att fullt utskall kunna utnyttja , utreda möj-ligheterna att utveckla transportbidraget till att om-fatta persontransporter, få ett snabbt beslut om byg-gandet av Nordbotniabanan samt om jag är beredd attutreda ett särskilt glesbygdsavdrag.Vi kan konstatera att sysselsättningen ökaroch att arbetslösheten minskar i . Men till-växten sker tyvärr inte jämnt över hela landet. Rege-ringen ser allvarligt på utvecklingen med vikandebefolkningstal i många regioner. Ett kraftfullt arbetemåste därför fortlöpande bedrivas för att stärka regio-nalpolitiken.Den regionala utvecklingen i vårt land är ett avregeringens mest prioriterade områden. Det är viktigtatt varje region i kan utvecklas efter sinaförutsättningar. Det skall vara möjligt att leva och boliksom att arbeta och utbilda sig i alla regioner.För att underlätta försörjningen av riskkapital förlån till små och medelstora företag i ett tillskott på läm-nats till Norrlandsfonden.I slutet av 1998 presenterade regeringen ett pro-gram med konkreta åtgärder för att underlätta ochförenkla för småföretagen. Programmet omfattaråtgärder för att bl.a. förbättra förutsättningarna föreffektivare konsekvensanalyser av reglers effekter försmå företag hos myndigheter, i utredningsväsendetoch inom Regeringskansliet.När det gäller kan vi konsta-tera att de flesta av programmen i det närmaste ärintecknade i beslut. har således ett högt ut-nyttjande av de EU-medel som ställts till förfogande.För att underlätta genomförandet av vissa struktur-fondsprogram gav regeringen ett samord-ningsuppdrag till de fondförvaltande verken ,och att se över de administrati-va rutinerna.Regeringen har, som nämner,fattat beslut om byggandet av , som in-nebär att etapp 1 påbörjas och att bananskall vara klar . Frågan om en Nordbotniabanakommer att behandlas inom den ordinarie planerings-processen för infrastrukturinvesteringar, och planar-betet för kommer vara avslutatunder 2001.Som väl känner till har regeringentillsatt en utredning om den framtida regionalpoliti-ken. Den skall bl.a. föreslå en strategi för regionalbalans. I uppdraget ingår också att överväga hurdriftsstöd skall användas . Vidare skallutredningen kunna lämna förslag till individinriktadeåtgärder. De av väckta förslagen omett särskilt glesbygdsavdrag och ett utvecklat trans-portbidrag bör enligt min mening bedömas i dettasammanhang.Anf. 33 ():Herr talman! Jag vill börja med att tacka för sva-ret. Jag utgår från att vi i grunden i huvudsak är över-ens om regionalpolitikens övergripande mål - attutjämna skillnaderna när det gäller att verka i det härlandet och att skapa rättvisare villkor.Jag går så över till svaret och vad det egentligeninnehåller. Det är klart att det egentligen interåder brist på goda idéer och förslag. Vi har via till-växtavtalen i en mängd län fått fram väldigt mångagoda idéer och förslag. Men det är ont om konkretabeslut.Ett konkret beslut som i mitt hemlän - jag vet attBjörn väl känner till förhållandena iNorrlandslänen - uppfattades som direkt negativt varnär man åter höjde arbetsgivaravgiften förde småskaliga verksamheterna, turistföretagen ochjord- och skogsföretagen, i inlandskommunerna.Vi i har varit tillskyndare till den re-gionalpolitiska utredningen. Jag har ingenting emotden. Men jag hoppas att vi inte begraver all debatt omdessa frågor i den utredningen. Som jag har förståttkommer det att ta , om vi utgår från sed-vanlig remissbehandling, innan kommer attfatta några beslut med anledning av utredningen. Jaghoppas och tror att vi kan ha överläggningar om vilkakonkreta åtgärder vi måste vidta om utvecklingenskulle fortgå i samma negativa och hastiga takt somhittilldags.När det gäller förenklingsarbetet har det kunnatbli fler och mer konkreta åtgärder. Som ny i riksda-gen måste jag personligen beklaga att vi inte kundekomma överens i utskottet. Det var nämligen så attalla sju partier hade motioner om regelförändringarför småföretagen. Ändå kunde vi tyvärr inte erhållaen samsyn i näringsutskottet, vilket jag beklagar. Vihar dock kunnat nå längre tillsammans med konkretaförenklingar på detta område.EU:s strukturfonder har precis debatterats här, ochjag kommer inte att beröra dessa.Beträffande den del av svaret som rör Botniaba-nan skulle jag väldigt gärna vilja höra om näringsmi-nistern ändå inte är beredd att ge någon form av vi-sion eller inriktning. skall det fattas beslutom val av alternativa korridorer, alternativa principi-ella färdvägar för att anlägga banan, och det vore förplaneringen utomordentligt värdefullt att veta om detkommer att bli någon Nordbotniabana.Jag noterar också med tillfredsställelse att nä-ringsministern - som den förste här i kammaren, trorjag - använder rätt beteckning på banan. Man hareljest sagt Norrbotniabanan, fast den till stor del lig-ger i - detta sagt inom parentes.Med hänsyn till behovet av ett inriktningsbeskedskulle jag alltså vara tacksam om vi kunde få höranågot närmare om detta.Slutligen nämns de två exempel jag tog upp be-träffande glesbygdsavdrag och ett utvecklat trans-portbidrag. Är näringsministern då beredd att tillföradessa två förslag till den regionalpolitiska utredning-en som en form av tilläggsuppdrag?Anf. 34 Näringsminister ():Herr talman! De frågor som hartagit upp i sin interpellation är uppmärk-sammade. Alla dessa frågor kommer att belysas i dennämnda regionalpolitiska utredningen. Jag vill dockha sagt att när det handlar om riskkapital och regel-förenkling har vi från regeringens sida utgått frånSmåföretagsdelegationen. En del av detta har redanbelysts här i kammaren. Inför vårpropositionen kom-mer vi att förelägga en hel del till av dessa frågor.När det gäller förenklingar har vi tillsatt en enhetpå , den s.k. Simplex, som skalltitta på hur alla nya regelverk som kommer, och ävende gamla, påverkar småföretagandet.Därmed menar jag att har fått svarpå de frågor som har ställts. Jag skulle kunna tilläggaatt när det gäller Nordbotniabanan kan jag inte, somjag sade i mitt svar, direkt svara på när och hur dettaskall ske. Det ligger i de långsiktiga planerna. Där-emot skulle jag kunna ge en vision i den meningen attNordbotniabanan kan få en väldigt stor betydelse settmot och inte minst mot nordvästra det gäller att koppla samman de korridorer somfinns där.Anf. 35 ():Herr talman! Jag vill återkomma till vad som bor-de kunna göras för den regio-nalpolitiska utredningen. Kan vi vara överens omsynsättet att om den negativa befolkningsutveckling-en skulle fortsätta i accelererande takt så måste vivara beredda att ta till åtgärder ? Är det eninriktning som är rimlig?Exempelvis kommer den nya tekniken att ha enutomordentligt stor betydelse om vi skall kunna verkarunt om i landet. Kan vi vara överens om att förbere-da en satsning utifrån ett statligt regionalt ansvar förinfrastrukturen, för tillgängligheten för den nya tek-niken? Det är en sak som skulle gå att fatta beslut omunder utredningens gång.En annan sak är det vi debatterade i förrgår här ikammaren, dvs. att i någon form, på liknande sättsom man gör i , återföra vinster och medel frånvattenkraften till regionerna att användas som ettkomplement i det samlade regionalpolitiska arbetet ilandet.Slutligen noterar jag med tillfredsställelse en po-sitiv syn på Nordbotniabanans betydelse för delsnorra , dels kopplingen mot Barentsregionen.Men jag är som sagt mycket intresserad av att höraom regeringen är beredd att vidta åtgärder för attredan nu förbereda en introduktion och ta ett statligtansvar för en infrastrukturutbyggnad för den nyatekniken.Anf. 36 Näringsminister ():Herr talman! När det gäller den regionalpolitiskautredningen kan man självklart tänka sig, som i allatyper av sådana här utredningar, att lägga fram del-betänkanden och ta fram förslag som regeringen lyss-nar på. Regeringen kan därmed också ta initiativ tillpropositioner och förslag till . Men det ärviktigt att säga att de stora frågor som kommer attdyka upp nog kommer att handla väldigt mycket omde tillväxtavtal som kommer . Ur dem kan detkomma frågor som kommer att kräva ett agerandefrån såväl regeringen som riksdagen.Därmed har jag sagt att denna utredning inte skallstoppa möjligheter att förelägga förslag, snararetvärtom: Den skall stimulera och ge möjligheter attlägga fram olika förslag och ta initiativ.När det sedan gäller frågan om den nya teknikenföreligger nu en utredning som lägger fram sitt för-slag , den s.k. . Närjag har fått det förslaget i min hand skall jag åter-komma till om hur vi skall hantera denviktiga fråga som interpellanten tar upp, dvs. fråganom hur vi skall ge möjligheter till alla här i landet,orter och individer, att ha samma förutsättningar närdet gäller informationsteknologi.Det handlar om bredband, och det handlar omteknik. Men det är lite svårt att säga vilken tek-nik som vi skall använda - om det skall vara radioeller kablar, om jag uttrycker mig lite vanvördigt.Den frågan utreder nu denna IT-infrastrukturutredning. Jag kommer att återkomma tillriksdagen om detta.Anf. 37 ():Herr talman!