prot · GM0942 · 1999-01-20 00:00:00 — visardet sig att det som sades om jobben inte heller varnågonting. Det var bara ett tomt löfte, precis som vihar hört så förut.Anf. 35 Statsminister ()replik:Fru talman! Sälj , säger . Det skall vara kontrollerat av offentliga in-stanser, gärna i samverkan med ett annat nordisktland som har en god tradition på det här området.Men när partivänner satt i rege-ringen ville ni sälja . Det finns en privatise-ringsminister från här i kammaren. Då varprislappen 40 miljarder. Vi sade nej. Vi trodde inte påer förmåga att bedriva politik, er rivstartsteknik, så attsäga. är prislappen 200 miljardereller däromkring. Det är 160 000 miljoner därför attvi inte rivstartade med Folkpartiet.Lars borde fundera lite på den typenav facit innan han så aggressivt ger råd om vad rege-ringen skall göra. Vi arbetar på, och vi tänker syste-matiskt fullfölja vår politik. På skatteområdet liggerbeskedet. Vi börjar med löntagarna. I samma ut-sträckning som utrymmet växer reducerar vi det somegenavgiften representerar. Det är bra fördelningspo-litik. Det bara avfärdades som något slags orealistiskhållning.Varför är det orealistiskt, när andra partiers skat-teuppfattningar tydligen är realistiska? Är vår upp-fattning orealistisk därför att den bygger på någotslags rättvisetanke? Är det vad som smärtar Folkpar-tiet? I så fall kan jag förstå om oppositionen har ettoch annat problem, såsom har uttryckts i medierna desenaste dagarna.Anf. 36 () replik:Fru talman! Statsministern höll ett födelsedagstalom demokrati. Sedan gled vi över i vad som var litenygammalt valtal där även jag försökte att extraheraom det var någonting som var nytt och konkret.Det första som slog mig var att det talades väldigtmycket om förr, dvs. målet att halvera den öppnaarbetslösheten . Det som försvann ned ipapperskorgen med pressmeddelandeden förblir i papperskorgen. Det viktigalöftet, det viktiga målet, var icke längre med. Det var ett annat mål längre fram somstatsministern ägnade sig åt.Sedan ställde jag två frågor till statsministern.Den första är: När kommer det förslag från dettanäringsdepartement som pratar så mycket men somhar så tomt, så tomt i propositionsförteckningen? Detbehövs åtgärder för jobb och för att förhindra före-tagsflytt.Statsministern talar om . Det var detsom som styrelseordförande för-sökte driva fram. Det lyckades inte av olika skäl. Omdet är en defensiv eller en offensiv affär i ett Europasom omstruktureras kan diskuteras. Men att det gamlaTelia icke kunde överleva har vi sagt . Att dettabara kan vara första steget i en större omstruktureringtror jag alla inser. Men när kommer förslagen från dettomma pratande ? Vad gör dedär när journalisterna har gått ut?Den andra frågan har statsministern delvis berört.Det gäller den gemensamma europeiska valutan. Detingick i födelsedagstalet. Jag tyckte det var bra, ochjag höll med om den nya världen vi lever i. Vi skallförsöka riva gränser, försöka bygga broar och skapaett nytt samarbete. Att skapa en gemensam valuta förEuropas folk är bland det allra viktigaste i detta ar-bete med att bygga en ny framtid.Det kräver ledarskap och beslut. Det har Europasandra regeringar - andra socialdemokrater, om jagtillåter mig att säga det - levererat. Hade jag blommorsom jag kunde ge till dem skulle jag gjort det - jagskall ge blommor sedan till statsministern av andraskäl. De har gett ledarskapet. Men det enda vi får redapå nu är att vi skall vänta till en extra socialdemokra-tisk partikongress. inga besked.Hamnar vi då inte i en situation, statsministern,där det är en politisk elit som kanske i sin rädsla förmakt, vad vet jag, och i sin interna splittring - jag sågMarita på TV - bromsar Sve-rige? Här sker en stor samhällsförändring i Europa.Det är många människor som vill med. Här vill före-tagsamheten utvecklas. Då är det en splittrad elit sombromsar möjligheter.Jag vill ha förslag från omtillväxt- och företagandeklimat. Jag vill ha överlägg-ningar med regeringen om en tidtabell så att Sverigeinte bromsas längre i den stora europeiska omvand-lingen. Jag vill kanske också ha ett litet svar på frå-gorna från statsministern.Anf. 37 Statsminister ()replik:Fru talman! Mycket kort: Det finns bara ett parti iden här kammaren som har sett en ledamot lämnapartiet och gå över till ett annat parti på grund av attvederbörande enligt partiledningen hade fel uppfatt-ning om EMU-frågan. Tala försiktigt om splittring,!När det gäller hade och hans pri-vatiseringsminister precis den här slarviga attityden.Det skall bort. Det kommer inte att fungera. Då varTelia värt 40 miljarder. Vi sade att det visst kommeratt fungera. Låt oss vara pragmatiska och fortsätta.Nu är värt 200 miljarder. Det är 160 000 miljo-ner därför att nonchalanta attityd inte fickråda.Vad är det som säger att det är den typen av ledar-skap som på något sätt skulle vara någonting att lutasig emot när vi står inför vår tids största politiskabeslut, att ta ställning till om vi skall ha kvar densvenska kronan eller inte? Det tror jag att svenskafolket frågar sig.Jag tror också att svenska folket söker mer avsamtal, mer av diskussion och mer av reflexion i dettonläge som jag och hade förut. Låt ossförsöka att hitta det, , också från det storaoppositionspartiet i procent räknat i samtal med rege-ringen. Jag är öppen för ett sådant samtal.Anf. 38 () replik:Fru talman! Först till euron. Det behövs ledarskap.Statsministern sade mycket riktigt att vi lever i en tiddär vi måste forma framtiden. Utrymmet och behovetav politik är stort. Men politik kräver ledarskap.Min enkla fråga är: Vad är det för fel på Europasandra socialdemokratiska partier som har vågat visaledarskap, vågat fatta beslut och vågat och velat varamed att forma framtiden?Jag har måndag efter måndag runt om i detta landresonerat, diskuterat och bildat opinion. Jag vet attmånga känner osäkerhet. Därför vill de ocksåresonera med sina politiska ledare. Socialdemokratinsmedvetna tystnad är en brist på ledarskap - jag skallinte använda hårdare ord än så på födelsedagen - sombromsar . Det är en splittrad politisk elit isocialdemokratin som bromsar viktiga steg idenna fråga.Näringsdepartementet berördes inte, men jag åter-vänder till den frågan. Det var fyra departement somslogs samman till ett stort departement. När man tittarpå propositionsförteckningen verkar det inte varasammanslagning av departement utan nedläggning.De kan åstadkomma fyra propositioner som intehandlar om så mycket alls under denna vårriksdag.Över huvud taget är det så att statsministern hållertal, men vi får inga förslag från regeringen. Bokstav-ligen, fru talman, får vi inte igenom att vår motion fårväckas skulle jag vilja aktualisera frågan att vi likagärna kan hemförlova under de närmastemånaderna. Vi har klarat av budgetbehandlingen. Detfinns inga förslag av substans från regeringen att taställning till. Vi har några kvarvarande ärenden somvi kan sysselsätta oss med. Men det är så tomt påförslag från regeringen, och budgeten är klar, att viförmodligen skulle kunna göra större nytta för landetom vi hemförlovade intill dess att regering-en började komma med konkret politik.Jag vet inte om statsministern har talat med till-växtministrarna. Men de kanske kunde ge en intervjui ärendet.Anf. 39 Statsminister ()replik:Fru talman! Det blir kanske som självsade i sitt första anförande, väldigt mycket prat, närhan orerar på det här sättet i talarstolen om brist påledarskap i EMU-frågan. Vi har samma hållning iSverige som man har i och som man har iStorbritannien. Det är klart att jag också kan över-räcka blommor till än den ena än den andra, utan attde fyller . Men i den här frågan tycker jag fak-tiskt att vi själva skall bestämma oss för hur vi skallha det.Vi har röjt upp efter tid vid makten. Vifår vara med i . På tid fick vi intevara med. Det var ledarskapets innebörd under deåren. får vi vara med om vi vill. Låt oss ha endiskussion utifrån det självförtroende som den kan hasom har så god ordning i sitt hus att han faktiskt intepressas till att ta ställning.Vi skall inte töva om beslutet är självklart, omuppbackningen är total. Men det ärinte så den svenska situationen just nu ser ut. Härfinns en lång rad frågor ställda som inte är besvarade.Låt oss söka svaren på dem utan att drabbas av tvekanoch panik.Slutligen, fru talman, . Varför svarar ni inte,ni som ville skänka bort 160 000 miljoner genom attprivatisera ? Känns det intekonstigt när det näringsdepartement som niangriper så hårt har genomfört en god affär.(Applåder)Anf. 40 () replik:Fru talman! Det blir såvitt jag förstår inte någotreplikskifte, eftersom inte har någontalartid kvar. Det är det där med hushållning ochrättvis fördelning. Det är inte alltid så lätt i praktiken.Men vi har ju tillfälle att tala med varandra ändå,eftersom vi nu samarbetar om stora delar av politiken.Jag delar statsministerns optimistiska anslag. Jagdelar väldigt mycket av det som statsministern harsagt om rättvisa, om att vi skall använda skattesys-temet för att skapa rättvisa, att det är de som har fåttbetala mest som skall få igen, att det är jobbensom står i centrum, att vi skall ha regional balans ochjämställdhet mellan könen. Det här skall vi naturligt-vis hjälpas åt med, för det är en obalans i dag.Jag tycker också att det är viktigt när statsminis-tern för in diskussionen på demokrati. Jag är heltöverens med honom om att detta är själva nerven ivårt samhälle. Demokratin är det som får folkets röstatt komma fram. Det finns mycket att göra på detområdet, inte minst inom ekonomin. Vi har en storobalans , där mycket få har väldigt mycket maktoch där väldigt många har mycket lite makt. Det finnsfaktiskt en utbredd känsla av maktlöshet. Så är det.När vi pratar om företagen, och ,måste jag säga att jag tycker att det här verkar vara enmycket bra åtgärd. Det väcker frågan om det statligaägandet och vilken roll det statliga ägandet skall ha.Hur skall vi få ett mer offensivt statligt ägande somhar tydliga politiska strategier? I detta fall handlar dett.ex. om att bygga den infrastruktur som vi skullebehöva för att den nya tekniken verkligen skall nå ut ialla kommuner runt om i vårt avlånga land. Det hop-pas jag att vi kan diskutera.På samma sätt hoppas jag att vi kan diskutera hurvi skall använda det offentliga sparandet. Hur skall vianvända fjärde och sjätte ? Hur skall vifå de pengarna till produktiva, konstruktiva fram-tidsinriktade investeringar, till miljöomställning,osv.? Vi måste gå ifrån det kortsiktiga ekonomiskavinstintresset med placerarperspektiv och i stället fåett investeringsperspektiv. Det skall vi diskutera, fördetta handlar just om makt, ägande och demokratioch möjlighet för folket att göra sin röst hörd.På samma sätt förhåller det sig med premiereserv-systemet, som det naturligtvis har startat en intressantdiskussion om inom fackföreningsrörelsen. Hur kandetta utnyttjas på ett sätt som gynnar tillväxt, jobb,osv. i de sektorer som vi är överens om är de där detskall komma? Den typen av demokratidiskussion ärnödvändig.Det här pekar också på att det är nödvändigt att haen värdegemenskap i det politiska samarbetet. Det ärju så, statsministern, att det finns en värdegemenskapmellan våra partier som bygger på rättvisa och solida-ritet, jämlikhet och jämställdhet. När man sätter demålen, parat med en insikt om att framtiden måstebygga på hållbar utveckling, har vi en stabil värde-gemenskap som grund för det samarbete som jaghoppas att vi skall kunna utveckla ännu mer.Jag får ibland frågan, och det får säkert statsmi-nistern också: Hur går samarbetet? Är det inte bräck-ligt? har ni olika uppfattningar här, nu är det nå-gon som säger någonting där. Det verkar så skakigtosv. Visst, vi tycker inte lika om allt. Men man kanuttrycka det så här: Man kan sova i samma säng, ävenom man ibland drömmer olika drömmar.(Applåder)Anf. 41 ()replik:Fru talman! Statsministern har inte möjlighet attdebattera med mig. Det råder nämligen inte marknad-sekonomi i kammaren, så jag kan inte skänka bortnågon talartid. Det ger mig naturligtvis anledning atttala om vad jag tycker att vi tillsammans borde åstad-komma.Väldigt mycket av det som statsministern tog uppställer sig också bakom. Naturligtvis ärvi glada att vi nu också har fått besked om att det bliren . Vi har väntat på att det be-skedet skulle komma. Vi var redan tidigare övertyga-de om att utredningarna inte räckte till för att få framdet material som behövdes på området. Det fanns intemöjlighet att få den öppenhet som behövdes.Statsministern tog upp frågan om den ekologiskaomställningen, och den har vi naturligtvis synpunkterpå. Den behövs och är nödvändig. Skatteväxling är ettviktigt vapen för att klara av en ekologisk omställ-ning.Jag såg att regeringens arbetsgruppför gröna jobb skulle bli försenad. Jag är övertygadom att det redan finns många förslag som kan använ-das för att komma i gång med de gröna jobben ochden ekologiska omställningen. går det då attskapa ett samhälle med bättre ekologisk balans än idag.Statsministern aviserade en utredning. Den är in-tressant. Ännu har vi inte sett direktiven om vad somskall omfattas. Det finns en viktig del som bör tasmed, nämligen alla de människor som inte omfattasav trygghetssystemen - som är utförsäkrade. Detvingas att gå till socialförvaltningarna för att fåpengar.Från början var det tänkt att kommunernas social-förvaltningar skulle hjälpa människor som var i socialkris, som behövde stöd och hjälp vid tillfälliga kriser.I dag går många dit därför att det inte finns någonannanstans där de kan få betalning för att klara över-levnaden. Det är oacceptabelt.Det händer av och till att barnen skall i väg på nå-gonting i skolan och behöver utrustning. Då får för-äldrarna gå till socialen för att höra om de kan fåpengar till barnen. De kan inte planera sin ekonomilångsiktigt framåt.Det behövs en statlig grundtrygghet som träder innär vi inte kan komma in i de övriga trygghetssys-temen. Alla skall veta att det finns en statlig garantisom faller ut om det inte går att få jobb eller attkomma åt andra trygghetssystem vid arbetslöshet. Dekan då beräkna och veta vad som gäller några måna-der framöver.Det skulle vara bra om vi kunde fundera överstressen i arbetslivet. Det finns nog mycket som be-höver göras. Stressen har ökat enormt, och den kom-mer att innebära stora kostnader för oss ominget görs. Det är en viktig del i samhället att kunnaminska utgifter i samhället för sådant som vi vill bliav med. Det gäller allergisanering, stress, förslit-ningsskador osv. Sådant skall minska för att skapabättre livskvalitet och ett bättre sätt att leva. Där gårdet att göra oerhört mycket för att minska de totalakostnaderna i samhället, få bättre livskvalitet och ettbättre samhälle.(Applåder)Anf. 42 ():Fru talman! Bara några slutord i denna debatt. Viformar inte framtiden med nostalgi över det som harvarit utan i ledarskap i de nya och stora frågorna. Vihar alla en skyldighet till ledarskap vad gäller Sveri-ges roll i det nya . Det handlar om de nyafredsallianser vi måste vara med om. Det handlar om den gemensamma valutan som vimåste vara med i. Jobben visar det.Men det handlar också om att skapa ett nytt klimatför kreativitet, för frihet och för företagande i dettaland. talade om en gräsklipparmentali-tet som begränsar alldeles för mycket. Gärna privati-seringar till höga priser; men åtgärder för de små ochnya företagen.Bygg en ny frihet bortom kollektivismens sekelsom nu går mot sitt slut. Detta förenar seklet medmig.Anf. 43 ():Fru talman! pratar mycket om beho-vet av skattesänkningar. När vi har fört diskussionerom företagens framtid i har det i myckethandlat om att dubbelbeskattningen skall slopas, dvs.att arbetsfria inkomster också skall befrias från skatt.Det är ett mycket märkligt resonemang tycker viinom Vänstern. Men för fram detta medväldig energi.Jag har förstått att detta kommer att kosta ungefär7-10 miljarder kronor i minskade skatteintäkter förden svenska staten. Min fråga som inte kanbesvara, men som kan vara bra för alla att funderaöver, gäller hur detta skall betalas och vad detta fårför effekter för den välfärd som vi har talat om att vivill bygga ut.Anf. 44 ():Fru talman! Jag vill knyta an till frågan om ledar-skapet. För verkar det som om ledarskap äratt säga ja till EMU.För mig är ledarskap att alla vi förtroendevaldamåste vara förebilder för våra barn, för människor isamhället. Vi skall sköta våra uppdrag så att det inteblir fler politikerskandaler. Där har vi väl alla anled-ning att vara kritiska till och äventill en del politikerskandaler hemma.Anf. Därmed är dagens partiledardebatt avslutad.Jag vill tacka alla partiledare för deltagandet, liksomriksdagens ledamöter och regeringens ledamöter.Kammaren ajourneras till när den all-mänpolitiska debatten påbörjas.Jag önskar för egen del statsministern en likatrevlig fortsättning på 50-årsdagen som den har startati dag.(forts. 5 §)AjourneringKammaren beslutade på förslag av andrevice talmannen att ajournera förhandlingarna tillkl. 14.00 då den allmänpolitiska debatten skulle åter-upptas.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 14.00.2 § Anmälan om kompletteringsval till för-svarsutskottetTredje vice talmannen meddelade att Vänsterpar-tiets riksdagsgrupp under ledighetanmält hans ersättare som suppleanti försvarsutskottet.Tredje vice talmannen förklarade vald tillsuppleant i försvarsutskottetRossana ()3 § Anmälan om inkomna faktapromemoriorom förslag från Europeiska kommissionenTalmannen anmälde att följande faktapromemori-or om förslag från Europeiska kommissionen inkom-mit och delats ut till kammarens ledamöter:Rådets direktiv om ändring av direktiv om faststäl-lande av principerna för organisationen av offici-ell kontroll på djurfoderområdet KOM (98) 602Ändring av beslut när det gäller vissa nödåtgärder vadbeträffar skydd mot bovin spongiform encefalo-pati KOM(98)6564 § Hänvisning av ärenden till utskottFöredrogs och hänvisadesPropositioner1998/99:32 och 43 till justitieutskottet1998/99:46 till konstitutionsutskottetMotioner1998/99:K6-K8 till konstitutionsutskottet1998/99:T8-T12 till trafikutskottet5 § (forts. från 1 §) Allmänpolitisk debattVälfärdsfrågorAnf. 46 ():Fru talman! införs en vårdgaranti, en vårdga-ranti som innebär att människor kan få vård . Mendet sker bara i de borgerligt styrda landstingen, därdet sitter moderater i ledningen, i , Skåneoch . Var tredje svensk kommer att omfattasav den moderata vårdgarantin. Vi vet också att det ärpå gång i det borgerligt styrda Västra Göta-land.Vi moderater har lovat att alla skall garanterassjukvård . Det tycker vi varken är häpnadsväck-ande eller extravagant, utan det är något som varjepatient har rätt att få. Det handlar i grunden om att detoffentliga skall uppfylla sin del av samhällskontrak-tet. Medborgarna betalar skatt - hög skatt - och harrätt att få den vård de behöver i tid.Det går en djup ideologisk klyfta mellan oss ochsocialdemokraterna. I valet mellan en politisk styr-ning av sjukvården och en garanterad vård för denenskilde väljer socialdemokraterna den politiskastyrningen. och systemet är viktigare änsjukvården och patienterna.Köerna är symtom på att de stora politiska sys-temen inte fungerar. Vi moderater har ett annat alter-nativ. På kort sikt - - tar vi tag i problemen,kortar köer, ökar personalinflytandet och minskarlandstingsbyråkratin. vill vi se en nationellförsäkring som omfattar alla och som garanterar allamedborgare sjukvård. För oss är vården viktigare änlandstingen.Fru talman! står åter tusentals människor isjukvårdsköerna socialdemokratisktstyre.I har väntetiden för en gallstensope-ration ökat från 10 mellan maj ochseptember . På i Stockholmfår man nu vänta . Det är en fördubblingbara . I får den som har ett sjukt barnvänta för att komma till en allergiexpert.Bor man i har man en något bättre situation,då man får vänta , , för att fåkomma till en allergiexpert på Sahlgrenska sjukhuset.Och i får man i värsta fall vänta ett ochett halvt år för att få prova ut en hörapparat.Och köerna kostar. Bara i mitt eget landstingkostar köerna miljarder, för patienterna själva, sjuk-kassan, kommunerna, landstingen och staten.Det är inget som säger att det måste finnas köer isjukvården. Under den borgerliga regeringsperiodeninfördes en vårdgaranti, och köerna avskaffades. Baralandstingens och systemens försvarare kan tro attköer och lidande sparar pengar.Och de moderata politikerna agerar nu i de lands-ting där de har möjlighet att påverka politiken. I stäl-let för utredningar och fler omgångar i de politiskakvarnarna ser man till att människor får ut något försina skattepengar. Låt mig ge några exempel på vadsom händer i de moderatledda landstingen.I mitt eget landsting, , satsar man i åröver mer på sjukvården än vadsocialdemokraterna gjorde , som mansänker skatten. 300 av dessa 700 miljoner skall mananvända för att korta köerna så att folk får vård i tid.Samarbetsavtal kommer att slutas mellan vård-facket och så att så många sjuksköterskorsom möjligt skall kunna starta nya, små egna företag.Samtidigt skall sjukhusen få en friare ställning.Erfarenheterna från är positivaoch skall nu prövas på flera håll.Barnakuten i öppnas igen.Primärvården byggs ut under mandatperiodenmed fler husläkare, distriktssköterskor och andrapersonalgrupper.Det möjliggör bättre sjukvård för våra äldre, gerfler hembesök, bättre jourverksamhet och bättre till-gänglighet, kort sagt ökad trygghet och bättre vård.Det är det som skall vara egentliga upp-gift.I lägger man ut påentreprenad och gör sjukhusen i ochÄngelholm fristående. Remisstvång för besök hossjukgymnast eller specialist slopas. Liksom i Stock-holm väljer den moderatledda majoriteten att priorite-ra vården. Tvättinrättningar, trafikbolag och hälso-bolag som kan skötas bättre privat skall säljas.I tänker man pröva olika driftsformer förvården för att öka valfriheten för patienter och perso-nal. Det blir också fritt för patienten att välja vårdgi-vare oavsett om den är offentlig eller privat och ocksåutanför läns landsting.Allt detta sker i de borgerligt styrda landstingen.Skiljelinjen blir därmed tydlig. Bra vård och trygghetför alla medborgare kräver förnyelse och förändring.Det levererar vi moderater i liksom i Skå-ne, och talman! Den socialdemokratiska politikenskapar inte bara problem inom sjukvården. Vi ärockså fattigare än vi borde vara.En vanlig familj får knappt tillvaron att gå ihoptrots att de jobbar och sliter . Trots att bådaföräldrarna arbetar så klarar många inte ens av att haen bil - och bil behöver de flesta barnfamiljer - utanatt hamna under gränsen för en skälig levnadsnivå.Att kunna köpa en ny bil ligger helt utom räckhåll fören vanlig svensk barnfamilj.För 40 år sedan kom Saabs första kombimodell.För 30-40 år sedan kunde en svensk barnfamilj köpaen ny eller . kommer med en nykombimodell, men nästan ingen barnfamilj kommeratt ha råd att köpa den. Hade vi haft en rimlig tillväxti hade svenska barnfamiljer kunnat köpa enny, säker bil.I stället tvingas de leva ur hand i mun. En oväntadutgift, en söndertuggad tand - det händer de flesta -,ett trasigt kylskåp eller nya vinterdäck kan helt kull-kasta familjens ekonomi.Att kunna spara en liten slant på banken som buf-fert för det oförutsedda är omöjligt för de flesta. ISverige är det förbehållet bara höginkomsttagare.Det har t.o.m. gått så långt att regeringen i somrastvingades fatta beslut om att betala ut barnbidragennågra dagar i förväg för att svenska barnfamiljerskulle ha råd att fira en rimlig midsommar. I ett sam-hälle som inte växer är det alltid de svagaste somdrabbas hårdast.Inga bidrag, ingen omfördelning, inget AMS ochinga socialkontor kan ersätta en god ekonomisk till-växt eller en väl fungerande ekonomi - den godatillväxt som bara nya riktiga jobb i nya och växandeföretag kan ge.Vi måste vinna tryggheten åter - tryggheten i attfå ett arbete, tryggheten i att kunna leva på sin in-komst, tryggheten i att få en bra pension på gamladagar, tryggheten i att ha makt över sin vardag ochtryggheten i att kunna fatta de viktiga besluten hem-ma vid köksbordet.