prot · GM0988 · 1999-04-29 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1998/99:88Torsdagen den 29 aprilKl. 12.00 - 17.30Det justerade protokollet beräknas utkomma --------------------------------------------------------------------1 § Justering av protokollJusterades protokollet för den 23 april.2 § Anmälan om kompletteringsval till utbild-ningsutskottetAndre vice talmannen meddelade att Socialdemo-kraternas riksdagsgrupp under ledig-het anmält hans ersättare suppleant i utbildningsutskottet.Andre vice talmannen förklarade vald tillsuppleant i utbildningsutskottetRosMarie ()3 § Anmälan om uteblivna svar på interpella-tionerTill hade inkommit följande skrivelser:Interpellation 1998/99:256Till riksdagenInterpellation 1998/99:256 av ()om Vasakronan.Interpellationen kommer inte att besvaras.Skälet till detta är deltagande i polsk konferenssamt överläggningar med finansminister, del-tagande i , deltagande i Ekofinrådetsmöte i , och att ingen tidpunkt har hittats sompassar både interpellanten och mig.Stockholm den 26 april 1999Bosse RingholmInterpellation 1998/99:257Till riksdagenInterpellation 1998/99:257 av () omvalutastabilitet.Interpellationen kommer inte att besvaras.Skälet till detta är deltagande i polsk konferenssamt överläggningar med finansminister, del-tagande i , deltagande i Ekofinrådetsmöte i , och att ingen tidpunkt har hittats sompassar både interpellanten och mig.Stockholm den 26 april 1999Bosse Ringholm4 § Anmälan om fördröjda svar på interpella-tionerTill hade inkommit följande skrivelser:Interpellation 1998/99:264Till riksdagenInterpellation 1998/99:264 av omden kommunala kompetensen.Interpellationen kommer att besvaras fredagenden 7 maj 1999.Skälet till dröjsmålet är tjänsteresor.Stockholm den 19 april 1999Britta LejonInterpellation 1998/99:279Till riksdagenInterpellation 1998/99:279 av ()om godstrafiken genom Skåne.Interpellationen kommer att besvaras måndagenden 31 maj 1999.Skälet till dröjsmålet är arbetsanhopning.Stockholm den 26 april 1999NäringsdepartementetEnligt uppdragC H FalleniusExpeditionschef5 § Hänvisning av ärenden till utskottFöredrogs och hänvisadesProposition1998/99:109 till skatteutskottetSkrivelse1998/99:75 till konstitutionsutskottet6 § Eftergift vid återbetalning av bostadsbidragm.m.FöredrogsBostadsutskottets betänkande 1998/99:BoU9Eftergift vid återbetalning av bostadsbidrag m.m.(prop. 1998/99:77)Anf. 1 INGA ():Fru talman! Det är dyrt att bo i . Förmånga familjer går en tredjedel av inkomsten efterskatt enbart till att betala hyran. Låginkomsttagarebetalar ofta mer än hälften för att bo. Bara fastighets-skatten motsvarar en månadshyra . Därför är detför många människor omöjligt att klara sig utan bo-stadsbidrag. Just mot den bakgrunden är det allvarligtatt det system som byggts upp inte fungerar.Den proposition som vi nu skall diskutera,Eftergift vid återbetalning av bostadsbidragen, visarmed all önskvärd tydlighet att bostadsbidragssystemetlider av mycket stora brister. Enkelt uttryckt: Det harkapsejsat. av de hushåll som fick bo-stadsbidrag har fått bidragetutbetalat med korrekt belopp. Så får det inte förbli.Detta har äntligen också majoriteten i bostadsut-skottet insett. Vi är samstämmiga, eniga om ett till-kännagivande till regeringen om att det är absolutnödvändigt att träffsäkerheten blir mycket bättre.Orsakerna till den situation som uppkommit ochsom påtalat , senast i de-cember, står att finna dels i systemets utformning,dels i den praktiska hanteringen av bidragen. Detbehövs både snabba åtgärder för många människor ien akut situation och åtgärder som gör att människorinte på grund av höga skatter på inkomster och boen-de tvingas bli bidragsberoende. Bidragssamhälletmåste bort.Tryggheten för var och en måste i första handgrunda sig på vetskap om att man kan påverka sinsituation utan att vara beroende av ständiga föränd-ringar och politisk klåfingrighet. måstevarje individ som behöver hjälp och stöd vara förvis-sad om att få det då det verkligen behövs. Därmedkan statens insatser riktas mot dem som behöver stödoch hjälp.En snabb åtgärd kan vara att se till att någon av-gift inte skall erläggas då återbetalning av bostadsbi-dragen sker. Det är enligt mening interimligt, rent av stötande, att lägga ytterligare sten påbördan för de hushåll som redan har det svårt att gåihop ekonomiskt. Dessutom avviker systemet medavgifter på återbetalningspliktiga belopp från vad somallmänt gäller för övriga bidragsformer som försäk-ringskassan administrerar.Det har också visat sig i Riksförsäkringsverketsutvärdering att det varit bristfällig information omvilka avgifter som utgår på återbetalningspliktigabelopp och om möjligheterna för den enskilde attgenom frivillig förtida återbetalning undgå att behövabetala avgift.För att underlätta återbetalningen för de hushållsom fått för mycket bidrag utbetalt har vi moderatertillsammans med övriga borgerliga partier, trots soci-aldemokratiskt motstånd, lyckats genomdriva attnågon avgift inte skall utgå på återbetalning av bo-stadsbidrag . Vi hade gärna sett att avgifts-befrielsen skulle gälla även framgent i avvaktan på ettnytt vettigt system, men dit ville inte utskottsmajori-teten sträcka sig.I särskilda yttranden beskriver till-sammans med , nödvändigheten av att ett framtida systemmåste vara lättbegripligt, administrativt lätthanterligtoch upplevas som rättvist.Informationen till den som ansöker om bostadsbi-drag måste mycket tydligt och klart ange att bidragetär preliminärt och att krav på återbetalning kan kom-ma att ställas om t.ex. inkomsten ökar. På samma sättmåste den som under bidragsåret anmäler förhöjdinkomst få en omedelbar och tydlig information omatt detta kan ge upphov till krav på återbetalning och- inte minst viktigt - upplysas om möjligheten tillförtida återbetalning.Stora grupper har drabbats av betydande återbe-talningskrav. De mest frekventa fallen berör personersom under bidragsåret alternerar mellan studier, ar-betslöshet, socialbidrag och/eller arbete. Men ävenmånga som efter långdragna löneförhandlingar förstunder årets sista månader erhåller retroaktiv löneför-höjning drabbas av systemet. Snårigheten i bidrags-reglerna leder till onödiga missförstånd. Politiskabeslut om bidragsnivåer och andra villkor för bidragetskapar otrygghet, eftersom man inte kan planera sinekonomi längre än till nästa gång samman-träder.Detta sammantaget visar nödvändigheten av att ensamordning med övrig socialpolitik bör komma tillstånd. Det visar också, vilket är det viktigaste, att detmåste till skattesänkningar både på arbetsinkomsteroch på boende, så att fler får möjligheter att leva påsin lön.Jag yrkar med detta bifall till reservation nr 2 ochställer mig också bakom reservation nr 8 och skriv-ningarna i övrigt i betänkandet, med observerande avde synpunkter som finns i de särskilda yttrandenamed moderat signatur.Anf. 2 ():Fru talman! Jag tänkte börja med att citera någrarader ur två av de många brev som kommit till mig iegenskap av ledamot i bostadsutskottet och även medanledning av att jag öppet reagerat mot de konsek-venser som de nya reglerna för bostadsbidrag delvisfått. Jag skall också öppet och ärligt erkänna att detvar svårt att genomskåda alla effekter av de regelför-ändringar av bostadsbidragen som trädde i kraftfr.o.m. 1997, och där det som lett till mest problem,avstämningen mot deklarerad inkomst vad det somdiskuterades minst.Nu till breven. Först en ensamstående mamma.Hon skriver: "Jag är så glad över att ni åtminstoneförsöker mildra de absurda konsekvenser som de nyareglerna om återbetalning av bostadsbidrag har fått! -- - När man, som jag, lever osäkert ekonomiskt utannågra marginaler är detta ett totalt dråpslag mot helamin och mina barns existens. Jag ska betala tillbakanästan - och hur kan det komma sig?Jo, jag fick ett oväntat jobb som gjorde attmin inkomst inte längre berättigade till bostadsbidrag.Att jag och mina två barn hankat oss fram på gränsentill existensminimum innan det tas ing-en som helst hänsyn till. Jag anser mig nu också ståutanför möjligheten till bostadsbidrag - hur ska jagvåga riskera att ta emot något som jag heltplötsligt ska betala tillbaka om jag får ett jobb? - - -Konsekvensen blir i värsta fall att jag måste sökasocialbidrag vilket känns som ett fruktansvärt neder-lag efter att ha klarat mig så länge själv och ocksåkänt stolthet över det. Mitt exempel är bara ett i raden- det finns många som har drabbats mycket värre änjag. Men för mig är det ändå en total katastrof - sta-ten ska ha tillbaka - en mycket storsumma pengar i min tillvaro - pengar som jag fick föratt klara mig och barnens tillvaro då vienligt alla definitioner hade rätt till dem. "Det andra brevet är från en mor med en studeran-de son: "Jag har en son som studerar vid iGävle. För att kunna studera har han bidrag frånCSN, en fast del och en lånedel och bostadsbidragfrån . Han blir färdig med sinastudier , då börjar problemet. Får han arbeteoch säger ifrån sig bostadsbidraget blirhan ändå återbetalningsskyldig som regler-na är . Man måste skilja på ärliga människor somavsäger sig bostadsbidraget när man får högre in-komst och de som 'fuskar'. drar man alla över enkam. Varför har man bestämt så här? De som stude-rar, hur ska de veta sin inkomst närman inte har något arbete efter skolans slut ?Regeringen vill att alla ska ha en bra utbildning, föratt kunna få det måste många söka bostadsbidrag. Pådet här viset ger man med ena handen och tar tillbakamed den andra och framför allt sätter folk i skuldännu mer. Det finns många skuldfällor , då tän-ker alla på finansbolag, men staten är inte så långtefter i det här fallet. "Båda breven visar på ett stort problem när detgäller avstämningen av bidragen mot taxerad in-komst. Problemet är att kunna bedöma vilka inkoms-ter man skall få och därmed möjlighetenatt fastställa ett korrekt bostadsbidrag under den är i behov av bidraget.För den ensamstående mamman upplevs situatio-nen som hotfull. Det blir ett riskfyllt projekt att sökabostadsbidrag som kanske senare skall betalas tillba-ka med stora belopp. Det gör att hon hamnar i en ondcirkel och kanske väljer att gå till socialen i stället.Då tror inte jag att bostadsbidraget har haft den funk-tion det är avsett för.För studenten är känslan att han har gjort rätt försig, fått bostadsbidrag , för att sedaninte veta om han får ett jobb eller inte. Får han ettjobb blir han troligen återbetalningsskyldig för helabostadsbidraget.Jag tror att utskottet måste bestämma sig för omdet anser att bostadsbidraget är ett bidrag som manfår vid behov eller om det är ett tillfälligt lån för bo-stadskonsumtion. Vidare måste utskottet bestämmasig för om det skall vara möjligt att ha en varieradinkomst som när man är berättigad tillbidrag också ger rätt till bidrag utan att man senareriskerar stora återbetalningskrav. Den kommandeutvärderingen får utvisa om det blir några sådanaförändringar i villkoren bostadsbi-dragsregler.Förändringar av gällande regler har flera partiersynpunkter på. Men när det gäller reglerna för demsom drabbas av stora återbetalningskrav ärdet bara som lagt fram förslag om skulle kunna få slippa hela eller delar av kravet.Den massiva proteststormen har fått regeringen attreagera, men alldeles för svagt och i det närmasteminimalt. Regeringens ändringsförslag berör ett fåtalbidragstagare. De som har återbetalningskrav men iprincip lever på socialbidrag och förväntas göra detunder , och därför inte kan betala tillbakaskulden över huvud taget, kan få betalningseftergift.Övriga göre sig icke besvär, utan får efter bästa för-måga betala sina skulder i form av avbetalningsplaneroch tillägg för räntor.Jag är mycket besviken på att socialförsäkrings-minister och ansvariga på departementetinte haft någon vilja att samarbeta i den här fråganutan valt att lägga fram ett eget förslag och räknatmed att få igenom det i . Vi anser att rege-ringen sviker dem som har stora återbetalningskrav,visat sig okänslig för kritiken och haft låg vilja attunderlätta att lösa problemen för dem som känner sigorättvist och felaktigt behandlade.Vänsterpartiets förslag går ut på att man i efter-giftsparagrafen i bostadsbidragslagen inför en god-trosbestämmelse. Den skulle innebära, att om manlämnat korrekta uppgifter och inte själv förorsakat detsom senare visat sig bli felaktiga utbetalningar avbostadsbidrag skall man slippa betala tillbaka helaeller delar av det belopp man är återbetalningsskyldigför.Man skall kunna ta hänsyn till när en inkomstför-ändring inträffat och stämma av bostadsbidraget motden förändringen. Det ger rimligare villkor för demänniskor som får stora förändringar av inkomsterunder året, t.ex. går från arbetslöshet till jobb, tillstudier eller tillbaka till arbetslöshet. Dessa föränd-ringar ger sällan utrymme för att planera sin ekonomioch därför inte några större möjligheter att läggaundan pengar för eventuella återkrav på de bostadsbi-drag som då var en rättighet.Vi skall också komma ihåg att det handlar ompersoner med små ekonomiska möjligheter. Bostads-bidragen minskas av inkomster som över-stiger . Det är en månadslön under10 före skatt. Den lever man inte särskilt gottpå.Det som också gör mig besviken, mest på de åter-betalningsskyldigas vägnar, är utskottsmajoritetenssvar på vårt motionskrav i frågan. Utskottet anser siginte ha fått tillräckligt belyst vilka återbetalningsfallsom existerar. Det blir därför svårt att göra en be-dömning av hur motionsförslaget skulle slå. Man ärockså orolig för att någon som har god ekonomiskulle kunna få en relativt stor summa pengar efter-skänkt.Att inte få en fråga tillräckligt belyst är naturligt-vis inte ett godtagbart skäl för att avstyrka en motion.Den otillräckliga belysningen av motionen kan intebelasta vare sig utskottets kansli eller utskottets le-damöter. Det beror på tidsbrist, som i sin tur beror påatt regeringen inte ville göra några andra förändringari systemet än de den själv föreslagit. I varje fall inte inuläget.Vi får väl se vad den kommande utvärderingen avhela systemet kommer att ge. Det innebär att de somhar fått bostadsbidrag 1997, 1998 och troligen även1999 får leva med de brister som systemet har och atteventuella förändringar gäller först från år 2000.Årgångarna 1997-1999 blir lite av försökskanineroch får finna sig i bristerna med dagens system. Nyaregler blir för kommande bostadsbidragstagare.Att det blir förändringar i systemet är jag ganskaövertygad om, inte minst med anledning av utskottetstillkännagivande där man säger att bostadsbidrags-systemet måste få en större träffsäkerhet än dagenssystem.När fick det bidrag som de skulle haftenligt förutsättningarna, ofta med beräkningshjälp avhandläggare på , måste reglernanaturligtvis ses över och förändras, inte minst medanledning av den ökade arbetsbelastningen på försäk-ringskassorna.Den socialdemokratiska utskottsgruppen har docklyssnat lite grann på den framförda kritiken och där-för gått med på en lättnad för dem som har stora åter-betalningskrav. De som fått krav på återbetalning för1997 slipper nu extraavgiften på på återbetal-ningsbelopp över 1 000 kr.Regeringen får alltså backa något från sin tidigareinställning och den socialdemokratiska gruppen gören kompromiss med och iutskottet. Jag tycker naturligtvis att det är bra, mendet är långt ifrån det förslag som vi framfört i vårmotion.Vi har dessutom varit noga med att finansiera vårtförslag eftersom vi har en budgetuppgörelse medregeringen och . Det är naturligtvis väl-digt svårt att kostnadsberäkna ett förslag som innebärindividuell prövning och som förutsätter att personeni fråga lämnat korrekta uppgifter, men det är ju likasvårt att kostnadsberäkna andra typer av kostnadersom t.ex. kostnaderna för sjukförsäkringen, a-kassanoch andra typer av system.Vill man åtgärda något som man upplever som ettproblem är det naturligtvis möjligt att i efterhandkorrigera eventuella avvikelser när det gäller kostna-derna. Men då måste viljan finnas, och den har rege-ringen saknat i det här fallet. De socialdemokratiskariksdagsledamöterna i utskottet har gjort ett litet av-steg ifrån detta. Tyvärr blir det inte till särskilt storhjälp för dem som har krav på och mer för1997 års bostadsbidrag.Fru talman! Med detta yrkar jag bifall till reserva-tion 1.Anf. 3 ():Fru talman! Jag vill börja med att yrka bifall tillreservation 3 och reservation 8, men jag står natur-ligtvis även bakom de övriga reservationer vi harunder hemställanspunkterna.För att sanera statens budget fattades många svårabeslut under den förra mandatperioden. Alla var införstådda med den före-slagna neddragningen från en bidragsnivå på 9 mil-jarder kronor till ca i det nya bi-dragssystem som beslutades i hösten 1996.Det var också angeläget att skapa ett bidragssys-tem som i möjligaste mån förhindrade möjligheter tillfusk. Principen om en avstämning i efterhand motden taxerade inkomsten för bidragsåret var därför ettsteg i rätt riktning. Det menade också vi kristdemo-krater den gången.Vi var dock kritiska till vissa delar i regelverketsom t.ex. den bidragsgrundande bostadsytan. Vi häv-dade då att ytmåttet var för snävt tilltaget, och det harju också sedermera ändrats.När vi nu fick se hur systemet slår i sin helhet ef-ter avstämning av blev många över-raskade. Knappast någon hade väntat sig att träffsä-kerheten för rätt nivå på bidraget skulle vara så lågsom 10 %.Det var väl ingen som hade tänkt sig att de som isin ansökan om bidrag gjort sitt bästa när de beräkna-de de förväntade inkomsterna som grund förbidraget skulle få ett krav om återbetalning 1999. Defick ett krav på återbetalning av för högt bidrag, ochdet var också försett med såväl avgift som ränta pådet belopp man skulle återbetala till staten. I ställetför det bidrag man fått och i god tro använt till bo-stadskonsumtion hade man nu ofrivilligt begåvatsmed ett statligt tvångslån. Snacka om överraskning!Detta är naturligtvis helt oacceptabelt, och så kandet bara inte få fortsätta. har ju i sittanförande relaterat till ett par brev som visar hurabsurt systemet har slagit.I utskottet krävde därför ochUlf ett utskottsinitiativ med krav på attregeringen skulle föreslå lättnader vad avser skälenför eftergift och att avgifter och räntor skulle bort.Det avslogs av majoriteten, även ommånga ledamöter också där insåg att situationen varohållbar.Trycket på regeringen att göra något tvingadeemellertid fram proposition 1998/99:77 om eftergif-ter. Men döm om vår förvåning då förslagen till ef-tergift var mycket marginella. De var så små att, ochjag citerar nu ur propositionen: "Regeringen gör be-dömningen att förslagen inte leder till ökade kostna-der eftersom eftergift endast skall ges till dem somändå inte bedöms kunna fullgöra sin återbetalnings-skyldighet. "I vår motion Bo14 krävde vi bl.a. att de helt oac-ceptabla kraven om avgifter och ränta på dessatvångslån skulle frångås, att avstämning skall görasen gång , att återbetalningsskyldighet skallinträda först när en överklagan behandlats och nyttbeslut fattats samt att regeringen återkommer med ettförslag om ett enhetligt inkomstbegrepp.I en debattartikel i ställdesig ordföranden för JanDanneman och partiledare bakom dessa krav. De trycker särskilt påförhållandet att av dem som fått bostadsbidragfått återbetalningskrav med avgifter och räntor pålag-da. Principiellt uttrycker de att det är en rimlig ord-ning att bidragen är preliminära och justeras i efter-hand mot de faktiska inkomsterna. De påpekar dockatt låsningen till kalenderår är den egentliga orsakentill att så många hushåll är skyldiga att betala tillbakatrots att de försökt anmäla riktiga inkomstförhållan-den. Gör avstämningsperioderna halvårsvisa i stället,det kommer att avsevärt öka träffsäkerheten, skriverde.Våra motionskrav avvisades av utskottsmajorite-ten. Jag hade knappast förväntat mig något annat,även om vi kristdemokrater tycker att våra förslag varvärda ett bättre öde.Vid utskottets första justeringssammanträde hadedock utskottets majoritet ändrat sig och föreslog atträntor och avgifter skulle tas bort på återbetalningargällande . Men varför bara för detåret? är ju precis lika kört som1997. Jag skulle gärna vilja att förklararvarför det finns anledning att ta bort avgifter ochräntor för just 1997 och inte för bostadsbidragengällande 1998.Vi vet att en utvärdering av bidragssystemet är pågång och skall presenteras . Men vadhjälper det den som har fått för högt bostadsbidrag1998? Han kan möjligen betala tillbaka om han gårtill och får en preliminär avstäm-ning med hjälp inkomstuppgifterna från självdeklara-tionen som han lämnat, men inkomsterna är ju som deär. Och förmodligen är bidraget konsumerat. Hansatte det säkert inte på banken.I vår motion tar vi också upp vad som skall ingå iinkomstbegreppet när man fastställer bostadsbidra-gets storlek. Är det inte underligt att staten förutsätteratt den som driver näringsverksamhet har osynligainkomster av sin verksamhet? Hur skall man annarsförstå att om man väljer att spara någon del av vinsteni sitt företag och gör en avsättning till t.ex. en periodi-seringsfond för att ha till framtida behov, beskattasinte pengarna? De räknas inte in i skatteunderlaget.De reserveras för framtida användning, t.ex. en in-vestering av något slag. Om nu näringsidkaren sena-re, t.ex. , ändar sig och tar ut pengarna sominkomst beskattas de naturligtvis.Säg nu att det är någon näringsidkare som har fö-reslagit just en sådan disposition och söker bostadsbi-drag. Då skall de summor som på detta sätt finnsreserverade i företagets bokslut läggas ovanpå nä-ringsidkarens intäkt. På det sättet ökas inkomsten påett fiktivt sätt. Han har inte kunnat använda en endakrona av dessa reserverade medel för att betala nå-gonting. Men det är också lika självklart att bostads-bidraget i motsvarande mån minskas, och det kanskejust när företagaren och hans familj som bäst behöverett tillskott. Det är ju inte precis av illvilja som hangör en disposition på detta sätt. Vi tycker att detta sättatt beräkna inkomstunderlaget för bostadsbidraget ärhelt felaktigt. Det är tillväxthämmande och klart fö-retagsfientligt. Det måste bli ett enhetligt inkomstbe-grepp över hela fältet.I reservation 8 begär de fyra ickesocialistiska par-tierna därför ett tillkännagivande om att regeringenåterkommer till med ett förslag om en en-hetlig definition av begreppet inkomst.Anf. 4 () replik:Fru talman! Det är bra att ärintresserade av att göra något åt problematiken runtbostadsbidragen. Jag tycker också att ni ibland förvär-rar problematiken genom att vilja ha en lite snabbareavveckling av räntebidrag och annat, som gör atthyror ökar. Det tycker jag är synd.Ni har gått ut väldigt hårt i den här frågan. Menhur är det med förslag och hjälptill dem som är drabbade , bostadsbi-dragstagare? Jag har inte kunnat läsa mig till i eramotioner att just de skulle få något stöd i era krav.Anf. 5 () re-plik:Fru talman! Det kan tyckas så. Men om OweHellberg noggrant hade studerat våra budgetförslag,t.ex. höstpropositionen och den som kommertill veckan, skulle han ha sett att där ligger t.ex. enhöjning av grundavdraget som avsevärt hjälper demsom har låga intäkter. Det är ett stöd för att få behållamer av inkomsten som man kan använda till konsum-tion.Anf. 6 () replik:Fru talman! Det blir lite svårt att hänvisa till krist-demokraternas budgetproposition . Den gäl-ler ju bevisligen inte. Det är annat som gäller. Därförställer jag frågan än en gång: På vilket sätt hjälperkristdemokraterna till när det gäller bostads-bidragstagare och deras möjlighet att få stöd, mer änatt man tar bort avgiften på återbetalningsskyldigtbelopp?Anf. 7 () re-plik:Fru talman! Jag upprepar det jag har sagt. Jag ärmedveten om att det förslag vi hade i budgeten i hös-tas är nedröstat. Men jag är lika medveten om att omväljare vill återkomma och rösta på oss skall vi hjälpadem. Det är det svar jag kan ge. Jag har tyvärr intenågra pengar i handen att dela ut, jag heller.Anf. 8 ():Fru talman! En bit på väg. Förändring i bostadsbi-dragssystemet. En bit på väg.