prot · GM0943 · 1999-01-21 00:00:00 — Det är nästan så att jag vill låna ettargument av , nämligen att det gälleratt föra grundlagsdebatten i öppna former och intebara mellan några få.Jag välkomnar ett beslut om en grundlagsutred-ning. Men jag är lite orolig att statsrådet begränsarden till regeringsformen, därför att flera av de diskus-sioner som vi har fört här handlar faktiskt inteformellt sett om regeringsformen utan t.ex. om valda-gen. Jag skulle välkomna ett något bredare perspektivpå den diskussion som vi skall ha om grundlagen, såatt det kan täcka in alla de aspekter som vi här hartalat om. I all välvilja och välmening tror jag faktisktatt de är inlänkade i varandra.Jag skulle likväl vilja efterlysa statsrådets egetdeltagande i denna diskussion. Vi skall inte nagla fasthenne vid varje kommatecken, men någon liten upp-fattning om vad statsrådet själv tycker skulle åtmins-tone öka vitaliteten i det meningsutbyte som jag troratt vi alla är överens om att vi skulle behöva ha.Får jag dessutom, fru talman, fråga: Hurblir det med upplysningskampanjen om kommunis-men? När kommer den, och hur kommer den att seut?Anf. 93 Statsrådet () re-plik:Fru talman! Jag står så gärna till tjänst med ettantal upplysningar om vad jag tycker, men när detgäller grundlagsfrågorna avstår jag för närvarandefrån att göra det.Däremot skulle jag vilja ta tillfället i akt att nämnanågot om min syn på folkomröstningar, för jag tyckeratt det är oerhört väsentligt.Regeringen genomför nu en bred analys av ettstort antal demokratiförslag. Syftet är att stärka med-borgarnas möjligheter att få insyn i och delta i denrepresentativa demokratin, men det är också väsent-ligt i vår demokrati att man kan utkräva ett ansvar avdem som är valda representanter. Mot den bakgrun-den är min principiella inställning att jag helst villundvika förändringar som begränsar ansvarsutkrä-vandet. Det ger också en hint om min inställning tillmindre lyckade utformningar av folkomröstningsin-stitut.Anf. 94 () replik:Fru talman! Statsrådet slog undan en hel del avmina frågor när hon talade om att det kommer enutredning om regeringsformen. Jag hade just tänktställa frågor om författningsdomstolen, kommunernaskompetens och även detta med folkomröstningsinsti-tuten.Jag förstår att statsrådet inte vill gå in i någon de-taljdiskussion om dessa frågor. Men jag hoppas , när direktiven skrivs, inte bara begränsar sig tillde politiska institutionerna utan att man ser över rege-ringsformen även som grundläggande rättsnorm förrättssamhället.Anf. 95 BO () replik:Fru talman! Jag hade tänkt inleda med att säga attdet i flera avseenden var ett intressant anförande,även om jag fick lite problem i och med att statsrådetsade att hon vill undvika att diskutera flera avde frågor som är uppe till diskussion. I viss mån kandet vara förståeligt, men det är väl alldeles uppenbartatt debatten blir lite mindre rolig och spännande.Låt mig ändå ta fasta på några av de saker som välförenar oss, som oron över vad som händer i densvenska demokratin och vad det innebär att så oerhörtmånga förtroendemän - 150 000, enligt statsrådet -har försvunnit beroende på de reformer i form avkommunsammanläggningar som har ägt rum.Låt mig få anknyta till denna del och peka på atttvå av de frågor som jag nämnde i mitt inledningsan-förande har beröring med detta. Även om vi inte kanåterskapa alla de kommuner och alla de förtroende-män som fanns i vårt land, är detklart att både en positivare syn på kommundelningarän den som socialdemokraterna har visat ochen positivare syn på frågan om att göra det möjligtmed direktval till kommundelsfullmäktige skullekunna vara kanske en svag men ändå en viss ersätt-ning för de förtroendemän som har försvunnit.Med tanke på att , i alla all per-sonligen, anslöt sig till vår syn på direktval, kanske vikan få anslutning av fler.Anf. 96 Statsrådet () re-plik:Fru talman! När det gäller skilda valdagar är jagpersonligen rädd att det inte kommer att stärka intres-set för de lokala frågorna. Ändå ställer jag mig abso-lut inte avvisande till att föra diskussioner om detta.Jag är medveten om att det är många som har enannan syn än jag.När det gäller frågan om direktval till kommun-delsnämnder ställer jag mig inte heller där avvisandetill att föra en diskussion. Men jag befarar att en så-dan reform riskerar att bli skendemokratisk. Det berorpå att den ekonomiska makten faktiskt är den reella,och den ligger kvar i kommunfullmäktige. skulle kunna innebära att viinte förstärker demokratin utan att vi förstärker kon-flikterna mellan de olika organen.Anf. 97 BO () replik:Fru talman! Det är utmärkt att vi skall ta en dis-kussion om att återskapa en situation med skildavaldagar, större möjlighet att få insyn i den kommu-nala verksamheten och utkräva ansvar. Det är mångapartier i denna kammare som är för detta. möjligt att det snart är en majoritet för det. Detär egentligen bara Socialdemokraterna och Vänster-partiet som är emot det, så en debatt som kan påverkaer skulle förstås vara ett stort framsteg.I frågan om direktvalda kommun- eller stadsdel-snämnder kan jag i denna avslutningsreplik peka påatt för bara i den största av landetskommuner, den som vi befinner oss i just , hem-ställde alla partier, inklusive Socialdemokraterna menmed undantag av , att få pröva direktvaltill stadsdelsnämnder. Tyvärr avvisades detta förragången, men är ni mer öppna nu så är det ett steg åträtt håll.Anf. 98 () replik:Fru talman! Jag tycker att det är väldigt bra att re-geringen har utsett ett statsråd med ansvar för demo-kratins utveckling. Men demokratiministern kan inteensam utveckla demokratin, det har jag förståelse för.Statsrådet sade här att den ekonomiskamakten är den reella. Jag vill bara se så att vi fortfa-rande i alla fall har den samsynen inom arbetarrörel-sen, att det verkligen är så vi tycker inte bara när detgäller kommunerna.De här sex punkterna är nog bra. Men visst är detså att vi också måste ha en debatt om den ekonomiskamakten i samhället kontra demokratin. Jag menar attden ekonomiska makten alltmer får övertagetmot de demokratiska institutionerna. Det är i alla fallviktigt om vi kan konstatera att vi fortfarande harsamma syn, att vi fortfarande har den synen gemen-samt att demokratin inte får göra halt vid arbetsplat-serna utan att vi måste ha en demokratisk process häri som stärker löntagarnas ställning i arbets-livet, arbetsrätten.Anf. 99 Statsrådet () re-plik:Fru talman! tar upp en av degrundläggande demokratifrågorna. Jag berörde i mittinledningsanförande, och jag instämmer i, synen attekonomin har en oerhört stor makt i samhälletinternationellt sett. Politiken har fått stå tillbaka. Jagär faktiskt helt övertygad om att det är en av förkla-ringarna till att vi har brister i den svenska de-mokratin.Den internationaliserade värld vi lever i har ställtdemokratin inför nya utmaningar som vi ännu inte harhittat svaren på. Det är inte bara väljare som kännervanmakt . Det är också förtroendevalda somkänner vanmakt och faktiskt maktlöshet. Så jag äröverens med om att vi måste hitta arenorför att stärka politikens makt.Anf. 100 () replik:Fru talman! Det tycker jag var ett värdefullt klar-görande. Då tror jag att vi vid nästa genomgång avdet här slaget skall lägga till en sjunde och en åttondepunkt just vad gäller det här. Jag tror inte heller att vii har de slutliga svaren på hur vi skalllösa detta. Men det är märkligt att det inte är någraandra än ni socialdemokrater och vi i Vänsterpartietsom över huvud taget ser denna problemställning ochser att den hör ihop med demokratins utveckling. Detär värdefullt.Sedan har jag en liten sakfråga som jag måsteställa till statsrådet . Det här med att medborga-ren skulle ha motionsrätt till kommunfullmäktige,som i alla fall tillskrivs Lejon, är det så välbetänktegentligen? Det finns ju ett beredningstvång också.Jag ser kanske fler problem än möjligheter med denidén.Anf. 101 Statsrådet () re-plik:Fru talman! Jo, det är riktigt att jag har sagt att jagtycker att det skulle kunna vara en stor tillgång. Jag ärövertygad om det. Det är dock inte jag som har lanse-rat förslaget ursprungligen utan det är ett utrednings-betänkande. Det är ett av alla de demokratiförslagsom vi nu ser över i Regeringskansliet.Jag är medveten om att de flesta som är kommu-nalpolitiskt aktiva ser svårigheter och problem meddet här förslaget. Jag kommer naturligtvis inte attlämna något förslag som jag inte tror hanterar defrågetecken som har rests kring detta.Anf. 102 () replik:Fru talman! Jag har också en fråga till statsrådetBritta Lejon. Det gäller EU-valet. Vi har ju i fleraanföranden kunnat höra att man har diskuterat hurviktigt det är med en större folklig förankring när detgäller EU. Man pratar om ett folkligt . Då ärdet också viktigt att alla kan känna sig delaktiga i dethär nya Europa.Vi tror ju ofta att vi har kommit väldigt långt närdet gäller de mänskliga rättigheterna i vår världsdeloch att problemen med att få delta i val bara berörandra världsdelar. Men vi har fortfarande blindafläckar på vår egen karta här i . Då talar jagom valet till . Vi har ju vår svenskalagstiftning, och vi kan inte lagstifta över hur andraländer skall reglera rätten att delta i offentliga val.Men vi kan ändå tillsammans med våra kolleger be-driva en debatt.Det är alltså så att ute i kan inte alla påsamma sätt som här i delta i valet till . Det kan kanske bero på att man har varitdömd, på att man sitter i fängelse eller på att man harpsykiska problem. Skulle ministern kunna tänka sigatt bidra till att fler får delta i valet till ?Anf. 103 Statsrådet () re-plik:Fru talman! tar upp en för mig heltny frågeställning, så jag har tyvärr inte möjlighet attge några kloka svar. Men jag tar med mig frågan ochåterkommer gärna.Anf. 104 () replik:Fru talman! Jag vill gärna understryka hur viktigtdet är för ett land som , som gång på gång tarupp denna möjlighet och rättighet när det gäller andraländer och världsdelar, att vi också ser till att vi ärväldigt duktiga på detta i . Vi får inte glömmabort dessa människor, som tidigare i inte varmyndigförklarade. Det är inte visjälva lyfte den här spärren för människor att delta iallmänna val. Många länder i har detta kvar -för att inte tala om de länder som är på väg in i EU.De har också de här problemen i sitt bagage.I är det t.ex. så att är du dömd och avtjä-nar ett fängelsestraff, kanske så kort som ,får du inte delta i allmänna val. Det är alltså ocksåbland de länder som vi räknar som väldigt framståen-de demokratier som de här problemen fortfarandefinns kvar. Jag tycker att det är väldigt angeläget attvi hjälper till för att tillsammans tvätta bort de härfläckarna på demokratiska karta.Anf. 105 () replik:Fru talman! Även jag reagerade när statsrådet varbekymrad över att vi hade fått ett minskat antal för-troendevalda. Jag har delvis fått klart för mig att maninte får något svar när det gäller t.ex. synen på attdela kommunerna för att få tillbaka fler förtroende-valda. Men det som bekymrar mig är fritidspolitiker-nas möjligheter att delta aktivt i politiken. Hur är detmed demokratin för t.ex. kvinnor och unga män närdet gäller att delta i politiken?Då undrar jag hur statsrådet ser på detta att kunnakombinera arbetsliv och familjeliv med att också haett politiskt uppdrag. Det skulle gagna möjligheten attfå fler människor som ägnar sig åt politik om vi fickin den biten och fick gehör för detta uppifrån så attsäga.Anf. 106 Statsrådet () re-plik:Fru talman! lyfter fram en frågasom även har bekymrat mig, och som jag ser somoerhört väsentlig. Det var också en av de punkter jagtog upp som viktig att jobba med framöver. Det gälleratt underlätta för människor att vara förtroendevalda iSverige . Det är tufft att vara det . Det ärsvårt att få uppdraget att gå ihop med ett familjelivnär vi har den familjestruktur vi har i dag.Vi håller alltså på att titta på vad vi kan göra föratt underlätta det här. Men också partierna har här ettoerhört stort ansvar att fundera över vilka arbetsfor-mer man ålägger sina förtroendevalda. Men jag in-stämmer i problembeskrivningarna. Jag tycker att detär ett angeläget område att hitta lösningar på.Anf. 107 () replik:Fru talman! Då vill jag bara framföra ett stort tackoch önska lycka till med denna uppgift.Anf. 108 () replik:Fru talman! Jag skulle först vilja tacka statsrådetför vad jag också tyckte var ett ganska utmärkt inläggdär det fanns en insikt om att demokratin är betydel-sefull överallt. Jag har i viss mån fått svar på denfråga jag tänkte ställa genom svaret till , nämligen detta att socialdemokratin fortfaran-de umgås med tankar på hur man skall kunna skärpaden demokratiska makten över kapitalismen.Enligt mitt sätt att se är demokratin den bästa sty-relseformen då det finns mänskligaktivitet. ser vi ett koppel av anfall mot bl.a.arbetsrätten. Min fråga är då: Är det möjligt för soci-aldemokratin att återigen ta upp en debatt om attförsöka skärpa arbetsrätten så att den enskilde an-ställde faktiskt är delaktig i de beslut som är heltavgörande för hans eget liv och leverne?Anf. 109 Statsrådet () re-plik:Fru talman! Som f.d. fackligt förtroendevald anserjag ju att staten så långt som möjligt skall hålla sigborta från spelreglerna på arbetsmarknaden. Deninställningen tycker jag bär långt.Sten lyfter fram frågan om arbetsrät-tens framtida utformning. Det är bara att konstateraatt parterna inte har lyckats enas. Men det ärockså så att vi från regeringens sida är medvetna omatt vi måste komma framåt. Därför har vi ju tagitinitiativ till att försöka få de här samtalen mellanparterna att fortsätta.Jag är medveten om att de samtalen kanske interiktigt förs i ljuset av de frågeställningar som StenLundström hade önskat sig. Men huvudsaken är attparterna gemensamt diskuterar arbetsrätten införframtiden.Anf. 110 () replik:Fru talman! Jag kan bara konstatera att det histo-riskt bara är genom arbetarrörelsens politiska ochfackliga verksamhet som man har lyckats flytta frampositionerna när det gäller demokratin. Den politiskaorganisationen har gång på gång visat sig ha en avgö-rande betydelse för att stärka de demokratiska möj-ligheterna på arbetsplatsen.Jag tycker att det är uppgivenhet från socialdemo-kratins sida att släppa den politiska delen av arbetar-rörelsen när det gäller att utveckla demokratin påarbetsmarknaden.Anf. 111 ():Fru talman! Deltagande statsråd har lagt sig tillmed att inleda sina anföranden med att göra bokslutöver århundradet. Det gjorde även . Och lite grann som det blev i går blev det också . Jag tror att tanken var att det skulle börja mednågonting väldigt negativt som sedan enbart har haften positiv utveckling. Men i statsrådet falllandar det i en mycket mörk beskrivning av de mångaproblem som jag tror att många skulle instämma i attden svenska demokratin har i det sena 1990-talet.Då hade det också varit klädsamt att samtidigtfylla på med lite fler inslag av analys och lösningaroch att inte bara teckna denna mörka bild, som jagtyckte att statsrådet gjorde. De yttre tecken som härnämns - färre som engagerar sig, färre som är påmöten, färre som är medlemmar, färre som över hu-vud taget bryr sig - har naturligtvis djupliggandeskäl. Jag tror att det är för enkelt att säga att det en-kom skulle hänga ihop med någon sorts ekonomiskaproblem . Fenomenen uppträdde faktisktlångt tidigare än så.Låt mig också bara säga att det alldeles för oftablir just de enkla greppen som används. Frågan omvaldagen var bl.a. uppe. Då vill jag påminna om dethuvudargument som har använts, inte av statsrådet , men annars av ledande socialdemokrater, för attinte vilja ta i frågan. Det har varit att vädret möjligt-vis är för bra för att man skall kunna havaldagen då, och därmed skulle det kunna leda tilllägre valdeltagande än en tänkt regnig septembersön-dag. Det är klart att det ju inte är ett adelsmärke fördemokratin att gömma sig bakom den typen av in-vändningar.Ingvar höll ett mycket bra anförande närhan avgick. Det är ofta så med politiker, de är bästnär de avgår. Så var det också med berättade om den utveckling han hade sett under40 år i riksdag. Hans vittnesbörd var lite avdet som också var inne på här . Närhan kom in i tog man tio årpå sig att fatta de stora besluten. Han nämnde bl.a.ATP-beslutet. Lite elakt skulle man kunna tillägga attdet blev fel ändå. Men , när han lämnaderiksdagen, fattade man tio liknande beslut varje år.Britta Lejon var också inne på det uppdrivna tempot.Jag tycker om den liknelsen, men jag har alltidundrat vad det leder till för slutsatser. Om det är ett igrunden mycket förhöjt beslutstempo som känne-tecknar den svenska demokratin kan naturligtvis intedemokratiuppfattningen byggas på att det folkligainflytandet består i en rösträtt som man förfogar övervart fjärde år. Det blir helt otillräckligt i ett samhälledär besluten fattas så ofta och med så högt tempo ochdär ju en situation som kanske rådde 1998 inte ensdelvis stämmer på den utveckling som sker fram tillår 2002. Då blir det otillräckligt.Det må statsrådet kalla för - och det var väldigtvackert - kunddemokrati eller vad det nu var, dvs. attdet faktiskt inte bara handlar om att få vara publik tillpolitiker. Det är ju ofta det problem vi skisserar här ikammaren. Hur skall vi få fler att lyssna till oss? Hurskall vi får fler att lyssna till statsdelsnämnder, tillfullmäktigesammanträden? Men vi tänker aldrigtanken: Hur skall vi få fler medborgare att fatta egnabeslut? Det menar jag på borde vara en självklarhet ien modern mogen demokrati. Det är en minst likaviktig diskussion som att politiker har en publik. Menväldigt sällan lyfter sig demokratidebatten i Sverigeöver den nivån. Det skall bara handla om publikensom skall tycka och känna, och sedan skall det ändåalltid landa på politiska beslut. Jag tycker att det ärkärnan i väldigt mycket av problematiken när detgäller demokratidiskussionen.Det handlar om att vinna varje generation för de-mokratin. Så är det. Själv är jag 60-talist och kom in idet politiska livet . Då slog det mighur ofta man i demokratins namn bekämpade männi-skor som själva ville bestämma mer över sin egenvardag. Problemet var inte att försöka få med degrupper som vi behjärtansvärt talar om här. Problemetvar inte att få utanförskap att bli innanförskap eller attfå ett ökat valdeltagande bland invandrare. Nej, pro-blemet var alla dessa föräldrar som ville ta över sko-lor och som var osolidariska med enhetstankarna somhade tänkts i riksdag. Problemet var de somville ta över barnomsorg. Problemet var de som villeha mer av lokalt självbestämmande. I den svenskaenhetsstaten passade detta inte in. Jag upplevde ett1980-tal där politiker ägnade mer kraft åt att bekämpaden som ville något än att bry sig om den som fak-tiskt var svag och stod vid sidan om. Det är ett allvar-ligt problem.Jag tycker att vi har tydliga tecken på strukturellaproblem i den svenska demokratin, som jag inte hän-för till någon sorts kritik eller till att vi skall bytasamhällssystem. Det är väl känt och bevittnat avmånga att det inte finns några bättre alternativ tilldemokratin som är värda att pröva eller gå över till.Nej, det är i sina strukturer, i sina former, som demo-kratin har fått problem.Problemet med den gamla uppfattningen att vi le-ver i en folkrörelsedemokrati är ju att folkrörelsernaknappt består av vare sig folk eller rörelser längre. Dehar stelnat i mycket av sina former. De företräderalltmer sällan medborgarnas genuina intressen, ochdet finns mycket inre maktsfärer, inre maktproblem.Vi har ett partiväsen som har stora problem. Dethandlar inte bara om att det är färre som har uppdrag,att det är färre som är medlemmar. Det finns i parti-ernas strukturer en väldig introvert verkansgrad. Mantittar inåt, man blickar inåt. Man ägnar stor diskussionåt inre nomineringsprocesser, det spel som föregåruppsättande av listor.Här blir personvalet viktigt. Personvalets främstamerit är inte att det har fått in några invandrare ifullmäktigeförsamlingar, även om det också är gottoch väl. Den främsta meriten är att det har rubbatmaktbalansen mellan partierna och den enskilde fö-reträdaren. Den enskilde företrädaren har på det härsättet fått en direktlänk till sina väljare, som inte be-höver ta omvägen via inre kotterier inne i de politiskapartierna.I när de politiska partierna krymper som endel av den svenska verkligheten är det ett allvarligtproblem för demokratin att vi har lagt all makt ochallt inflytande över vilka som skall representera ossinne i dessa små kotterier. Då är det oerhört väsentligtatt medborgarna bjuds in, inte bara till att vart fjärdeår få tycka något om ett parti. Det är också viktigt attde får börja orientera sig utifrån personer, att de fårtycka någonting om de makthavare som blir alltmäktigare, dvs. de enskilda företrädarna i de politiskapartierna. Det är ju baksidan av det som sade. Det förhöjda tempot har gjort att maktenlandar hos några få, därför att de politiska strukturer-na, våra partistämmor och kongresser, hänger intemed som det var tänkt. råder intelängre i svensk politik.Det här, menar jag, är några av problemen somjag bara har kunnat toucha. De verkliga grundläggan-de problemen, de maktproblem vi talar om, som Sve-riges riksdag som institution lider av, är att det inte ärnågon som har tagit makten ifrån oss, men väldigtmycket har kommit att förändras. Den här instutionenmed 349 ledamöter hänger inte med i det tempo somgäller . Det är några få som fattar beslut i stäng-da rum, partiledare eller andra. Det är den diskussio-nen vi måste ha med oss. Det är den diskussionen vimåste föra när vi pratar personval, när vi pratar parti-utveckling och demokratiutveckling i fortsättningen.Anf. 112 () replik:Fru talman! Jag har alltid undrat över moderaternanär man pratar om demokrati och om att man intehänger med. Jag skulle vilja veta på vilket sätt detskall bli bättre demokrati. Vilka synpunkter och rådhar för att det skall bli bättre demokrati?Hur skall kunna förändras för att inte varaså stelbent och hur skall partierna kunna förändras?Vilken syn har på det? När jag har hörtmoderaterna förr har man alltid sagt det skall varafärre politiker. Det skall vara färre politiker i utskot-ten. Jag skulle vilja veta hur ni ser på verklig demo-krati, dvs. att få fler människor att vara med och en-gagera sig.Anf. 113 () re-plik:Fru talman! Om jag röstade in en representant iSveriges riksdag skulle jag som väljare vilja varariktigt övertygad om att den person jag röstat på -speciellt nu när personvalet kommer - också harverkligt reellt inflytande och kan företräda mig närhan eller hon väl kommer in i riksdagen.Jag menar att de många riksdagsledamöter vi har idenna kammare inte är liktydigt med att man kan fådet inflytandet. Det har ju sin speciella historia att vilandade på just 349 ledamöter. Jag tror att vi är förmånga. Det är alldeles rätt som harsagt. Det har också framfört.Jag tror att om vi har färre riksdagsledamöter,men bättre personvalda och bättre uppbackade i formav resurser för att klara det högt uppdrivna be-slutstempot, kommer de att bli bättre företrädare försina väljare, än tanken att vi skall vara så många sommöjligt - så många maktlösa politiker som möjligt.Det blir någon sorts kuliss för att representera väljar-na.Det är för mig gårdagens syn på demokratin. Densyn vi skall ha nu är att våra företrädare skall kunnarepresentera oss med ett reellt inflytande.Anf. 114 () replik:Fru talman! Menar du att vi skall ha ett renodlatpersonval fritt från partier?Anf. 115 () re-plik:Fru talman! Nej, det menar jag inte. Jag menar attden blandform som alla länder, med några få undan-tag, nu söker sig fram till är det bästa.Man bör dock notera att står i den enaextrempositionen. Inget annat land har en sådan ex-trem makt förlagd till de politiska partierna.Jag menar att man kan balansera det bättre. Dvs.partierna består men de enskilda personerna får ettökat inflytande med större grad av personval.Mitt parti har tidigare tittat på det tyska valsys-temet som i effekt ger väljarna två röster, en på per-son och en på parti. Det tror jag kan vara en fram-komlig väg.