prot · GM0968 · 1999-03-12 00:00:00 — Jag vill tacka statsrådet svaret på min interpellation avseende isocyanater.Kunskapsluckorna vad gäller isocyanatexponering iolika arbetsmiljöer är fortfarande mycket stora, efter-som tidigare mätmetoder kan ha gett felaktig infor-mation.Forskning som genererar kunskap rörande expo-nering, dos, omvandling och medicinska effekter avisocyanater är av central betydelse för att kunna skapasäkra arbetsmiljöer inom stora delar av svensk ochinternationell industri och därmed effektiva industri-processer.Metall larmade om riskerna med isocyanat redanpå 70-talet, och då infördes gränsvärden. Men larmenangående det kemiska ämnet isocyanat har duggatganska tätt. Tusentals industriarbetare riskerar dagli-gen sin hälsa på grund av isocyanater som bl.a. finns ifärg, lim och plast. Symtomen kan vara rinnandenäsa, ögonirritationer, astma eller eksem och besvä-ren kan bli kroniska.Isocyanater kan numera återfinnas inom industrinsalla sektorer. Nya områden inom vilka exponeringförekommer är vid lödning och bearbetning av krets-kort inom elektronikindustrin och vid svetsning, slip-ning och skärning i lackerad plåt inom bilindustrin.Forskarna säger att det inte är enkelt att få ett hel-hetsintryck av isocyanatexponeringen eftersom hal-terna varierar mycket , vid olika arbets-moment och vid t.ex. haverier, som faktiskt ofta före-kommer. När människor blir sjuka har sjukvårdensvårt att finna samband mellan arbete och sjukdom.I interpellationssvaret konstaterar statsrådet det inte saknas vare sig forskningsresurser, forsk-ningsinitiativ eller engagerade forskare. Jag vill hållamed om att vi har många engageradearbetsmiljöforskare, och de har många idéer ochforskningsinitiativ. Men det som klart saknas ärforskningsresurser.Utan ekonomiska resurser för en planerad ochkontinuerlig forskning där hela forskargruppen kankänna sig trygg är arbetet ogjort. Idéer, kompetens,forskarerfarenheter och kunskapsnätverk raseras omde ekonomiska resurserna är för små.Anser verkligen statsrådet att de ekono-miska resurserna till forskning om isocyanat ochannan arbetsmiljöforskning är tillräckliga? En arbe-tarregering borde väl åtminstone inse vilka kostnadersom hänger samman med den ohälsa som finns påarbetsplatserna.Anf. 12 Statsrådet ():Herr talman! Jag vill först till att vi är mycket överens om faran med isocya-naterna och hur viktigt det är med föreskrifter, forsk-ning och tillämpning av forskningen. Den regeringenjag tillhör tar verkligen detta på allvar. Jag har försöktatt skaffa mig en bild av om det är ett problem medresurserna, forskningen eller initiativen. Jag vill ändåpåstå att det svar som finns i interpellationen är rik-tigt.Jag vill ta ett exempel. Det finns en ny mätmetodför mätning av just det problem som talade om, dvs. sönderdelningsprodukternasom finns i luften. Denna metod kallar man DBA.Den är mycket säkrare än de metoder som har funnitstidigare. Den kommer troligen att ligga till grund förny internationell standard på det här området.Den metoden utarbetades i av en forskarei . Detta projekt stöds t.ex. av AMF, Arbets-marknadsförsäkringarna, och Rådet för arbetslivs-forskning. Det finns forskningsresurser som användsmycket systematiskt för att komma åt de största pro-blemen på arbetsmiljöområdet, och bl.a. detta.Skulle jag få signaler om att det saknas resurserskulle jag ta det på allvar. Men jag tror inte att detgäller den här frågeställningen. är det viktigt att fåfram den nya standarden och att kunna tillämpa denordentligt inom arbetslivet inte bara i utan ialla länder där arbetare utsätts för dennafarliga produkt.Anf. 13 ():Herr talman! Det är som säger attforskning kring isocyanater bedrivs på en del av vårauniversitet. Det gäller bl.a. , KTH iStockholm, FOA och i . Arbetarskyddsstyrelsenhar också bedrivit projekt inriktat på att mäta isocya-nater med de nya mätmetoderna. Vi får här integlömma att också fackföreningsrörelsen både infor-merat och deltagit i viss forskning.Själv har jag haft mest kontakt med forskargrup-pen i , eftersom jag kommer från . Närman talar med docent forskargruppförstår man den oro som de känner. Gruppen har bl.a.genom kontakter med fackföreningsrörelsen ochindustrier kommit i kontakt med många svårhanterli-ga arbetsmiljöproblem.Gruppen har utvecklat nya och bättre mätmetoder,precis som statsrådet säger, där det går att spåra ochfastställa betydligt fler isocyanater. Genom video-och datorteknik har de också utvecklat pedagogiskamedel för att visa och informera alla dem som kom-mer i kontakt med isocyanater. Det är viktigt att för-stå när de höga värdena kommer och att försökaskydda sig mot dessa.Man kan nog säga att forskargruppen i ärden ledande i . Docent har självarbetat med isocyanatforskning . Men hör ochhäpna: gruppen vet inte om den har resurser om någramånader. har den erhållit projektbidragfrån Rådet för arbetsmiljöforskning, , samtAMF, precis som säger.Som ledande forskare får de tigga och be om me-del. Så är det med en stor del av forskarsamhället . Personligen tycker jag att det är orättvist. Sam-hällets stöd är alldeles otillräckligt. Forskargruppernakan inte ha doktorander, och den långsiktiga kompe-tensen går förlorad. Arbetarskyddsstyrelsens anslagpå några hundra miljoner är egentligen bara nålpeng-ar i jämförelse med de 40-60 miljarder som ohälsan iarbetslivet kostar samhället.Under 70-talet kom parterna på arbetsmarknadenfram till att det behövdes en utökad arbetsmiljöforsk-ning. Arbetarna avstod då från en del av löneutrym-met som i stället togs ut som arbetsgivaravgift. Dettablev grunden till Arbetarskyddsfonden. Pengarna varöronmärkta.Ett tag fanns det 1 miljard i denna fond, och nyapengar flöt in . är dessa resurser borta.Trots detta tas fortfarande arbetarskyddsavgiften ut avföretagen. var dessa pengar öronmärkta. I daggår de direkt in i statskassan. Vad de används till vetinte jag. Det hoppas jag att statsrådet kan gemer information om.Ett av de senaste larmen var att hudkontakt medskumplast innebär stora risker för exponering av detcancerframkallande ämnet toluendiamin, TDA. Det ärnya rön som avslöjas i en hemligstämplad rapport,skriver tidningen . Skumplast finns kortsagt överallt i samhället. Det används som isoleringoch som stoppning i möbler, gosedjur, kuddar ochmadrasser.Att skumplast i kontakt med vatten eller svett kanavge TDA har forskarna vetat tidigare. Den nya upp-täckten är att kroppens egen värme och fukt är fullttillräcklig för att ämnet tas upp i kroppen. Men någraundersökningar av människor som hanterar skumplasthar forskarna inte gjort. Det saknas resurser, heter deti rapporten. Om statsrådet fortfarande vidhåller attresurserna är tillräckliga anser jag faktiskt att MonaSahlin skönmålar situationen.Anf. 14 Statsrådet ():Herr talman! Jag kan inte nog understryka att jagdelar uppfattning om hur viktigtdet är med arbetsmiljöforskning, hur viktigt det är attvi behåller sektorsforskningen och hur viktigt det äratt staten är en av de intressenter som har möjlighetatt initiera och stödja forskning.Men sedan är ju forskningssamhället mycket vida-re än så. Det är alla de forskningsinstitutioner somfinns, och i det fallet också t.ex. institutet.När man tittar på resurserna kan man inte bara titta påden del som finns i statsbudgeten. Man måste titta påhela forskarsamhället. Forskningslivet är ju till vissdel sådant att man måste söka sig fram, söka projektoch få stöd ifrån de olika intressenter som finns närdet gäller den anslagsfinansierade forskningen.Jag vidhåller fortfarande att jag inte har fått någralarmrapporter om att den här delen av forskningenskulle sakna resurser. Jag skall titta mycket noga påde uppgifter som här har lämnatom situationen i Lund.Anf. 15 ():Herr talman! Det tackar jag verkligen för. Jaghoppas att statsrådet vill titta riktigt noga på dettamed resurser.Jag skall kanske avsluta med att säga att eftersomhöga halter av isocyanater kan förekomma underkorta tider, som t.ex. vid svetsning, kommer det attvara svårt att skapa sig en uppfattning om expone-ringen. Det är därför det är ganska alarmerande. ISverige sker isocyanatmätningar ytterst sällan. Vidmånga arbetsplatser har man aldrig någonsin studeratisocyanater i luften. Vi vet ju att isocyanater kanfinnas på jättemånga arbetsplatser. Industrifacketsäger t.ex. att isocyanater kan finnas på 300-400arbetsplatser. Man håller på med en inventering här.Delar av kemiindustrin är inte glada över arbets-miljöforskningen. De tycker att forskningen utgör etthot mot deras produkter. Vissa stora kemikoncernerförsöker därför antingen köpa upp de kompetentaforskare som finns och styra in deras forskning ellerdölja de arbetsmiljöfaror som finns. Den oberoendeforskningen behöver därför stärkas, och den behövervara långsiktig.När nya mätmetoder utvecklas och prövas behövsockså resurser. Visst är gemensamma konferenserviktiga, men detta räcker inte för att sprida nya fors-karrön. Det behövs ett stort stöd och breda informa-tionsinsatser. Samhället borde vara stolt och ge merresurser när vi gör viktiga upptäckter i vårt land,speciellt när ohälsa kan förebyggas.Överläggningen var härmed avslutad.5 § Svar på interpellation 1998/99:143 omenergipolitisk kursändringAnf. 16 Näringsminister ():Herr talman! har frågat migom jag avser att gynna en satsning på storskaligtnaturgasnät och om jag i så fall avser förelägga riks-dagen den ändring i energipolitiken som en satsningpå naturgasnät skulle innebära.Regeringens utgångspunkter i frågor rörande na-turgas grundar sig på energipolitiska be-slut åren 1988 och 1997.Enligt de energipolitiska riktlinjerna från 1988skall bl.a. investeringar i rörledningar och inköp avnaturgas ske efter strikt kommersiella principer. Ga-sen skall av egen kraft konkurrera på den svenskamarknaden. De kommersiella förhandlingarna skallgenomföras på företagsnivå. Detta innebär att stateninte skall engagera sig i ekonomiskt stöd till natur-gasprojekt. Den samhälleliga bedömningen av ettnaturgasprojekt skall göras i samband med till-ståndsprövningen.Av energipolitiska beslut framgår attnaturgas är det fördelaktigaste fossila bränslet och attnaturgasens miljöfördelar jämfört med olja och kolskall beaktas vid utformningen av energibeskattning-en. Vidare framgår det att en förbättrad infrastrukturpå energiområdet i avsevärt skulleöka försörjningstryggheten i och övriga Eu-ropa samt att aktivt skall verka för en integre-ring av de nationella energisystemen i Norden ochÖstersjöregionen.Om en ansökan om byggande av gasledning ham-nar på regeringens bord kommer frågan att prövas isedvanlig ordning. Intresset av att projektet genom-förs får då jämföras med bl.a. de skyddsintressen somkan finnas för de mark- och vattenområden där led-ningen enligt ansökan avses dras fram. Detta är helt ienlighet med de energipolitiska riktlinjerna och inne-bär inte någon energipolitisk kursändring.Anf. 17 MARIANNESAMUELSSON (mp):Herr talman! Tack för svaret. Det avslutas med attdetta inte innebär någon energipolitisk kursändring.Men jag tycker ändå att svaret ger en ganska tydligkursändring med tanke på de förundersökningar somhar gjorts. Bl.a. har Nordic Gas gjort en under-sökning som till hälften är finansierad av EU. Jagantar att redan i det stadiet har haft synpunk-ter på om man är intresserad av att dra denna storska-liga fossilgasledning genom Sverige.Frågan är ju inte ny. Den har varit uppe ett flertalgånger. Jag har bl.a. följt den i . Varjegång jag har ställt frågan har man svarat att frånsvensk sida finns inget intresse för denna ledning. Nuär svaret att om det finns ett kommersiellt intresse avatt dra den genom så får man göra det.Men det i sin tur innebär ju energipolitiska kon-sekvenser, bl.a. i form av att möjligheterna för bioe-nergin att få fäste och etablera sig på den svenskamarknaden blir sämre. Detta är ett enormt storskaligtprojekt som gör att konkurrensmöjligheterna blirsämre.Sedan innehåller svaret också en intressant aspekt,nämligen att naturgasen är det mest fördelaktiga urmiljösynpunkt när det gäller fossila bränslen. Men dåskall vi vara medvetna om att vi inte har en särskiltstor användning av kol och olja i , eftersom vihar fasat ut mycket av den. Tanken var ju att vi skullefå in bioenergin i stället. Då skall ju detta ställas emotbioenergisatsningarna. Det är ju ganska stora mäng-der som man har tänkt sig för att det skall bli lönsamt.Jag vill också ställa några frågor kring demokrati-aspekterna på detta. Det är ju oerhört intressant meddemokrati. Det är egentligen ett oerhört svårt ochviktigt ämne. Som ärendet nu ligger kommer det inteatt bli en demokratisk process. Det kommer att bli enMKB-process, vilket innebär att man kan få byggaom det inte finns några miljöinvändningar emot pro-jektet. Jag tycker att det är en väldigt stor skillnad pådet och på den demokratiska processen där man kanfå ett helhetsperspektiv. Människor som skall bo ochleva med den här gasledningen och de säkerhetsriskerden medför får inte delta i processen, eftersom detblir ett rent MKB-ärende.Det var intressant att läsa vad iKronobergs län, där den här frågan kanske är somhetast just , skrev. De skrev bl.a. i sitt yttrande:"Det var med viss förvåning vi tog del av kartmateri-alet och konstaterade att ganska detaljerade studiergjorts utan att länsstyrelse eller kommuner tidigareinvolverats i processen. Vanligtvis utnyttjas det digi-taliserade underlagsmaterial, som finns tillgängligt pålänsstyrelserna, som bas i förstudier av detta slag. "Det framgår dock inte vad man har använt förmaterial som bas, men det framgår ju ganska tydligtatt man inte i ett tidigt skede har dragit i gång debat-ten kring de här frågorna och över huvud taget infor-merat om dem.Därför vill jag höra lite om den politiska proces-sen i det här fallet. Har nu accepterat att den-na storskaliga gasledning skall få dras genom Sverigeom det är kommersiellt intressant? Hur har Sverigeagerat i Nordiska ministerrådets gasgrupp? Där hardet också funnits en diskussion om att man skullekunna dra den här gasledningen genom Baltikum.Ryktet säger att har agerat för att den skalldras genom Sverige.Anf. 18 Näringsminister ():Herr talman! Får jag börja med att konstatera attden roll spelar i detta sam-manhang också gäller en studie.Inte heller de båda projekten ochNordic Gas kan jag kommentera, av den anled-ningen att de inte har inkommit med någon ansökanom tillstånd för uppförande av gasledning. är inte ens avslutat.Jag upprepar återigen riktlinjer från1988: Investeringar och inköp av gas skall ske efterstrikt kommersiella principer. Den samhälleliga be-dömningen av ett naturgasprojekt skall göras i sam-band med tillståndsprövningen. Det innebär att alla deolika hänsyn man skall ta till naturen, var någonstansdenna ledning skall gå etc., skall göras i vanlig ord-ning. De skall bedömas och de kan överklagas.Riktlinjerna innebär att staten inte bör engagerasig med ekonomiskt stöd till naturgasprojekt. Dessariktlinjer är utgångspunkten för regeringens inställ-ning i frågor om naturgas. Det är helt i linje med deriktlinjer som fastställde 1988.Anf. 19 MARIANNESAMUELSSON (mp):Herr talman! Jag hörde att ministern upprepadedet som sades i svaret tidigare, att det inte skall gå innågra skattepengar i detta projekt. Men det är precisdet som har skett vid själva förundersökningen, efter-som företagen bara har behövt bekosta den till hälf-ten. Resten har finansierats med EU-pengar, alltsåmed skattepengar.Jag förutsätter att man, när man är med och slus-sar skattepengar någonstans, också har en politiskvilja med detta. Jag menar att den viljeyttring somregeringen visar i det här fallet inte stämmer med dendebatt vi har fört tidigare om energipolitiken. Det ärinte så att det i energibeslutet finns ett totalstopp förfossilgas. Debatten rörde sig mycket om de befintligagasledningarna och att man skulle utnyttja dem mereffektivt.Däremot fanns detta enormt storskaliga och kost-samma projekt, som kommer att låsa fast svenskenergipolitik , inte med. Detkommer att göra oss beroende av utländsk energi föratt klara energibehovet i Sverige.Det finns naturligtvis en tanke bakom förslaget tillhur man skall dra ledningen, nämligen förbi de storaorter som man kan tänkas sälja gas till. Det är inteenbart en transportledning för att försörja EU-länderna med gas, utan tanken är naturligtvis ocksåatt svenska kommuner skall ges möjlighet att köpafossilgasen. Pressar man ned priserna, vilket förmod-ligen de ryska intressenterna kommer att göra till enbörjan, för att det skall vara intressant för t.ex. Stock-holm att satsa rejält, finns det sedan inte utrymme förbioenergi, alltså en inhemsk energi. Då sitter vi där,fastlåsta av att det inte är vi själva som styr energipo-litiken och att det inte heller är vi som kanbestämma över vad som blir lönsamt. Det gör kom-mande intressenter.Jag tycker att demokratiaspekterna i det här stor-skaliga projektet är oerhört viktiga. Därför vill jagåterigen fråga: Det skall prövas i vanlig ordning, menvad är vanlig ordning för ett sådant här stortprojekt? Var kommer den demokratiska diskussionenoch debatten in? Blir det bara miljöaspekterna - detär i och för sig inte så bara - som kommer att kunnastoppa det här projektet? T.ex. om man kan påvisa attledningen inte får dras genom det här området därföratt det är ett område som är viktigt att bevara ur mil-jö- och resurssynpunkt. Eller finns det också enmöjlighet att politiskt-demokratiskt stoppa det härprojektet?Som jag uppfattar ministerns svar ligger det heltoch hållet på om prövningen inför miljökonsekvens-beskrivningen kan stoppa projektet. I annat fall finnsdet inget annat än just de kommersiella intressenter-nas beslut som avgör om gasledningen skall byggaseller inte.Anf. 20 Näringsminister ():Herr talman! Jag skulle vilja börja med själva fi-nansieringen. Än en gång: Detta är en förstudie. Ing-en har fattat något beslut. Det har inte ens kommit inen ansökan. Det har inte ens rapporterats vad manvill. Förstudien har finansierats - det är riktigt sominterpellanten säger - dels med EU-medel, dels har deingående företagen varit med och finansierat.Tillståndsprövningen kommer att göras enligtrörledningslagen. Det innebär att vem som helstsjälvklart kan överklaga. Är det känsliga områdenförutsätter jag att rören inte kan gå där. Det är rege-ringen som ytterst har att pröva detta. Det tycker jagär en demokratisk och bra process.Men jag vill än en gång säga, och det tycker jag ärviktigt att konstatera, även om jag nu blir tjatig, attdetta faktiskt är helt i linje med beslut. Detvore konstigt om vi inte arbetade efter riksdagensbeslut. Det är det vi gör. Och det är marknaden somskall avgöra det kommersiella. Sedan skall det görasen tillståndsprövning. Det finns en speciell lag fördetta, rörledningslagen.Anf. 21 MARIANNESAMUELSSON (mp):Herr talman! Jag kan faktiskt inte hålla med omatt detta är helt i linje med fattade beslut. Det kanmöjligen rymmas inom det energipolitiska beslut somfattades, men det är inte helt i linje med det. Så sentsom när Jeltsin var i på besök och frågan varaktuell för diskussion, förnekade statsministern att detöver huvud taget skulle vara aktuellt för attsatsa på att bygga gasledningar och transportera gasvia Sverige.Det är inte så att marknaden och de politiska be-sluten är helt skilda från varandra. Man kan aldrigsom politiker frånta sig ansvaret för det som händerlångsiktigt. Om man släpper marknadskrafterna heltfria, måste man som ansvarig politiker åtminstonelåta den politiska demokratiska processen pågå innanbeslut fattas. Här tycker jag att det är ett väldigt stortpolitiskt glapp.Det konstateras att det är rörledningslagen som äravgörande här. Men kommunernas kostnader förextra säkerhet och andra aspekter på dragningen av dehär ledningarna, vem kommer att betala det?Det ansvarar ju kommunerna för. Jag tror inte attmarknadskrafterna kommer att gå in och betala förextra säkerhetsåtgärder, för kommunernas behov avatt ha kunskap, kompetens och kanske helt enkeltextra utrustning för att klara eventuella olyckor somkan inträffa med gasen. Då är det återigen så att dettotala ansvaret måste falla på dem som fattat det poli-tiska beslutet.Jag tycker att det är dåligt om man under mångaår påstår att vi inte är intresserade av att det byggs enstorskalig gasledning genom , och sedan fårinvånarna i kartor där det detaljerat har ritatsin hur den här ledningen skall dras, där deras kossorgår ute på bete och på sådant sätt som försvårar derasverksamhet. De här konsekvenserna måste man na-turligtvis ta upp.Anf. 22 Näringsminister ():Herr talman! Än en gång, för att vara tjatig, påstårjag att det här ligger inom 1988 års energibeslut. Detinnebar inte, vilket ändock vara överens med mig om, att vi förbjöd möj-ligheten att pröva om man skulle kunna dra gasled-ningar i . Det innebar det inte.Beslutet var att det skall finnas möjligheter påkommersiell grund. Sedan skall beslutet prövas ivanlig ordning i de demokratiska processer som finns.Det är väl lite väl tidigt att måla svart på väggen.Först och främst finns det inte något projekt att pröva.Det vore konstigt om vi inte hade tilltro till den pröv-ning som ges inom ramen för den lagstiftning vi har.Då skulle väl ha förbjudit allt som rör gas-ledningar. har det inte skett. Därför måste det skeen prövning.Jag har inget annat att säga i denna debatt, dvs.detta ligger helt inom ramen för det beslut riksdagenhar fattat.Överläggningen var härmed avslutad.6 § Svar på interpellation 1998/99:130 om EU:sstrukturpolitikAnf. 23 Näringsminister ():Herr talman! har frågat vice stats-ministern om vissa aspekter rörande genomförandetav EG:s strukturpolitik i . Arbetet i regeringenär så fördelat att det är jag som skall svara på inter-pellationen.Jag vill inledningsvis slå fast att regeringen sermycket allvarligt på utvecklingen med vikande be-folkningstal i vissa regioner och att arbetet med attbekämpa de regionala orättvisorna står högt på rege-ringens dagordning. Det är också mot denna bak-grund regeringen tillsatt den parlamentariska utred-ningen om den framtida regionalpolitiken.Som känner till pågår för närva-rande intensiva förhandlingar mellan EU:s medlems-länder och kommissionen rörande förslagen i Agen-da 2000. Förslagen syftar till att lägga fast EG:s lång-tidsbudget, att reformera jordbruksstödet samt attreformera strukturfonderna.En av regeringens ståndpunkter i dessa förhand-lingar är att , med en nivå på bruttonational-produkten strax under genomsnittet för unionen ochfortsatt alltför stor arbetslöshet, bör ha en lindrigarefinansieringsbörda.Detta försöker vi åstadkomma genom att förafram ståndpunkter som påverkar både avgifts- ochåterflödessidan, förutom att vi också stöder en all-mänt restriktiv budgetlinje med realt oförändrad nivåhos strukturstödet.När det gäller återflödet är ett bra utfall inomstrukturfondspolitiken ett av de mest angelägna må-len.Sverige stöder vidare kommissionens strävan attgenom en koncentration av strukturfondsåtgärdereffektivisera och stärka strukturpolitikens möjligheteratt uppnå bestående effekter. Detta innebär t.ex. attantalet målprogram minskar från dagens 7 till 3 samtatt de s.k. gemenskapsinitiativen minskar från 13 till3.Sverige arbetar även aktivt för att ytterligare ef-fektivisera det system som rör strukturfonderna, inteminst i frågan om på vilken nivå som frågor om må-lområdesavgränsningar bör göras.Vad gäller ordförandeskapet arbetar rege-ringen med att fastställa de profilfrå-gor som skall drivas i samband med det arbetet. Re-geringen har tidigare angivit att områden som miljö-frågor, jämställdhet, konsumentskydd och samarbetetmed tillsammans med kampen för ökadsysselsättning och ett utvidgat EU utgör de för Sveri-ge viktigaste frågorna i EU-samarbetet.Eftersom de nu pågående förhandlingarna kringAgenda 2000 handlar om strukturpolitiken för perio-den förefaller frågan om en refor-merad strukturpolitik vara en mindre vällämpad profilfråga att driva under ordförandeskapet.Anf. 24 ():Herr talman! Jag tackar näringsministern för sva-ret.