prot · GN0949 · 1999-12-16 00:00:00 — Där-emot talade jag om att antalet nya jobb ökar kraftigt -att det är fråga om i storleksordningen 200 000 nyajobb under en treårsperiod.När Per talar om elände osv. kan han ändåinte blunda för att när det gäller den viktigaste frågani varje fall för den svenska arbetarrörelsen, nämligenjobben, så går utvecklingen klart och starkt åt rätthåll. Det är jag väldigt glad över. Detta innebär inteatt jag någonsin skulle ha inbillat mig att allt är fridoch fröjd. Jag har god kontakt med verklighetenhemma i , så jag vet att det finns mångaproblem som vi måste ta itu med.Jag ställde en fråga till Per : Hur är de här4-5 miljarder kronorna framräknade? Kan vi få enförklaring till det, eller möjligen en ursäkt för att dethar blivit en felräkning? Hur har detta kommit till?Det finns väldigt mycket att säga om Telia-Tele-nor osv. Jag noterar att det har begärts en särskilddebatt om detta. Det kanske är då som vi ska ta uppdenna fråga, och på ett mer systematiskt sätt. Jagtycker därför att det är fullt rimligt att debatten fort-sätter , vilket i och för sig inte innebär attjag inte kan ha synpunkter på detta. Men vi har alltsåen särskilt anordnad debatt om detta på måndag.Anf. 9 PER () replik:Fru talman! Det var väl synd att intekan dela med sig av sina synpunkter här , omhan nu inte kan vara med !Jan säger att det finns mycket att säga.Ja, säg något! Säg något om vad självgör för utvärdering av det som för Socialdemokrater-na var en sådan enastående lyckad företagsfusion förmindre än här i kammaren! Säg något omde varningsrop som alla förnuftiga politiker i dennakammare kom med då de hävdadeatt detta inte kommer att gå! Säg något om själva idénatt driva företagsamhet så som vore det nationer! Sägnågot om det som har inträffat under de senaste veck-orna och som har inneburit så stor skada och så storapåfrestningar både för företag och anställda och förrelationerna mellan och !När det gäller arbetslösheten är det ju sant att detblir fler jobb i under högkonjunktur. Sjuttonvore det väl annars! Men det är dessvärre också santatt trots att det blir fler jobb så biter sig arbetslöshetenfast på . Det är de här människorna jag talarom - de som inte känner igen sig i finansut-skottets betänkande och som inte nöjer sig med attfinansutskottets ordförande säger: går det bra! Nuhar vi vinden i ryggen! De säger: Gör någonting åtmin vardag! Hjälp också mig att få en bättre framtid!Jag tvivlar inte på att glad. Men tänk på alla de människor i detta landsom inte är lika glada. De frågar också efter social-demokraternas svar på sina vardagsproblem.Till slut: frågade om siffror. Vihävdade i debatten att kraschen för fusionen mellanTelia och skulle innebära ökad statlig upplå-ning. Inte ens kan väl förneka att detförhåller sig på detta sätt.Anf. 10 () replik:Fru talman! Per är ju väldigt yvig i debat-ten, som vi märker. Han vill svepande göra gällandeatt vi socialdemokrater inte jobbar med människornasproblem. Men vi håller ju på i alla riksdagsutskott ochförsöker förbättra villkoren. har vi äntligen sane-rat ekonomi så att vi har möjlighet att satsaoffensivt framåt på vården, skolan och omsorgen. Idet läget vill beröva kommunerna vikti-ga resurser.Per är vårdslös med siffrorna. När han sä-ger att arbetslösheten har bitit sig fast vid såstämmer inte det. Vi har ju varit nere , ochom vi tittar på prognoserna så ser vi attsiffrorna går under det. Även där har alltså PerUnckel fel.När det gäller de 4-5 miljarderna så uppfattadejag Per tystnad som att han i praktiken taravstånd från dessa felaktiga siffror.Anf. 11 () replik:Fru talman! När det gäller räntekostnaderna på 4-5 miljarder är det en ganska enkel matematik. Låt osssäga att det blir försening av en privatise-ring av som det går och står. Jag antar att kon-sulter måste handlas upp för några hundratals miljo-ner för att göra om det hela , och hitta nya sätt attklara av det på. Ta den långa räntan på det! Då är viuppe i någonstans mellan 3 och 5 miljarder kronor.Fru talman! Jag blir lite förvånad när JanBergqvist tycker att vi borde ha diskuterat dennafråga . Vi har ju ännu inteden definitiva bekräftelsen på att affären har spruckit,! Men det är ju möjligt att över någon sorts klärvoajans som vi andrainte besitter.Sedan vill han bagatellisera hela ärendet. Han sä-ger att det inte spelar så stor roll. Men här har vi ju enstatsbudget där plötsligt fattas,! Jag trodde ändå - jag har i alla fall fåttdet intrycket när vi har diskuterat oppositionens bud-getar, inte minst när det gäller utförsäljningsinkoms-ter - att detta är oerhört centralt. Vi har ägnat en stordel av hösten åt att nagelfara oppositionens alternativända ned på kronor och ören, så att det verkligenstämmer!Jag tycker att kan tala om varförhan vägrar att ta in en enda liten mening i betänkan-det om att det finns en viss risk att uppåt 80-90 mil-jarder kronor inte kommer att komma in som förutsetti denna budget.Tala om, , varför det är så omöjligtatt föra in en sådan liten kommentar i detta betänkan-de!Anf. 12 () replik:Fru talman! Vi har i finansutskottet följt denpraxis som gäller för det här speciella betänkandet.Det innebär att budgetprocessen har sin gång. Närden är avslutad kommer en formell redovisning avvad beslut innebär - en sammanställning.Enligt den praxis som har gällt enligt budget-processen är detta just enbart en sammanställning.Man har inte börjat på en ny utvärdering. Det kanman ju mycket väl göra, men i så fall i ett annatsammanhang.Det handlar alltså om att vi enligt riksdagsord-ningen är ansvariga för att göra denna sammanställ-ning, som sedan ska undertecknas av talmannen ochskickas över till regeringen. Det får väl diskuteras ochutredas om man ska fortsätta den ordningen i enkommande budgetprocess, men så länge vi har ord-ningen att detta är ett formellt betänkande ska manalltså inte använda det till att starta en ny bugetpro-cess. I och för sig går det att starta en sådan på annatsätt om det finns särskilda behov av det, men alltsåinte just genom detta betänkande.Jag noterar att prutar på sina tidigaresiffror. Förut var det 4-5 miljarder - nu är han nere i3 miljarder. Förut sade han att det rörde sig om upp-emot 100 miljarder - nu är han nere i 80-90 miljar-der.När jag hör kommer jag att tänka påen annan politiker som blev ansatt i en debatt för atthan hade gått för långt. Då sade han: Det kan välhända att jag överdriver, men inte så mycket att jagmenar motsatsen till vad jag säger.(Applåder)Anf. 13 () replik:Fru talman! bagatelliserar att detsaknas . Det spelar ingen roll,säger han. Det påminner mig om den pensioneradestinsen som gick ned till stationen och sade: Jaha, därgick Göteborgståget. Det skiter jag i.Jan tycks ha ungefär samma förhåll-ningssätt till att det saknas 80 kanske 90 miljarderkronor. Jag tycker att det är anmärkningsvärt, frutalman. Han anför nu formella skäl för att det inteskulle gå att skriva in i detta betänkande att det vidlå-der en betydande osäkerhet kring siffrorna. Hankommer med formella skäl när det gäller en så totaltoformell fusion som har pågått här. Det hade sanner-ligen behövts lite mer formalitet och stringens överden processen, . Kom inte dragandemed formella skäl till att vi inte i detta betänkandekan skriva in att det faktiskt vidlåder mycket storabekymmer när det gäller de beräkningar som finnsdär.Anf. 14 () replik:Fru talman! Det finns alltid osäkerhet om framti-den. Jag kan illustrera det genom att jämföra det somhar stått i de tidigare bedömningarna med det somblev utfallet.1995/96 blev det bättre utfallän vad vi hade räknat med. 1997 blev det 48 miljar-der, och 1998 blev det 24,7 miljarder. Osäkerhet omframtiden finns alltid. I de här fallen gick det åt rätthåll.När vi kommer in på siffror noterar ju var och enhur kastar sig som en trapetskonstnärmellan de olika siffrorna. Det var 95 miljarder vid etttillfälle. Sedan var han nere i 90, och sedan 80 miljar-der. Verkligheten är ju den att , som härtalar om stringens och noggrannhet, inte har det självnär det gäller siffrorna.Låt oss göra klart för oss att när man nämner siff-ran 95 miljarder är det den samlade siffran för allutförsäljning av statliga företag som kan bli aktuell.Vi har ju utförsäljningen av . Den känner allatill. Den har vi fått handlingar om. Vi har Nordban-ken osv. När man talar om 95 miljarder och blandarihop detta med gör man ett allvarligt fel. Detkan man väl göra i tidningar och så, men ,som har jobbat med det här och intensivtsom han själv framställer det, ska inte fortsätta attständigt göra samma fel.Anf. 15 () replik:Fru talman! Vi vet alla att det ärende vi nu be-handlar är en formalitet. Det finns inget annat yrkan-de än bifall. Men att några av oss har velat ta upp endiskussion beror ju på händelser som har inträffat denallra , de allra senaste timmarna, ochdetta har effekter på statsbudgeten.Jan kan väl inte förneka att ränteeffek-ten av en utebliven försäljning sannolikt är större änbudgeteringsmarginalen i den budget vi nu ska anta?Jan säger att det är mycket värre att sjuk-försäkringen blir dyrare. Ja, men de här effekternaadderas ju till varandra. Därför är det ett bekymmer.Vi har upplevt då regeringen hade lovat attprivatisera för 45 miljarder, men det blev nästan ing-enting. har man lovat att privatisera för 90 miljar-der . Sanningen är ju att den allra största deleni underlaget är pengar från en Teliaförsäljning.I mitt huvudanförande sade jag att det viktigasteskälet för att privatisera inte är budgeteffektenutan att Telias anställda ska kunna känna trygghetinför framtiden. När nu det här projektet har havereratär ju frågan till Socialdemokraterna: ni nu bereddaatt sälja ut till svenska folket? Den frågan kvar-står.Anf. 16 () replik:Fru talman! Jag vet fortfarande inte om det kom-mit någon officiell bekräftelse på detta. En del harpåstått det med bestämdhet. Jag har inte själv fått deninformationen. Därför tycker jag fortfarande att detligger någonting i detta att huvuddelen av Teliade-batten ska äga rum . Såvitt jag vet kommernäringsministern då till näringsutskottet. Jag har i ochför sig inget emot att diskutera det, men vi måste taen sak i taget.Lars nämnde själv att försäljningar för45 miljarder var upptagna , och det blev inte sär-skilt mycket av det. Det blev 1 miljard. Men - och detär svaret på de skräckskildringar om hur illa detkommer att gå för budgeten - trots att det föllbort 44 miljarder i försäljningar förbättrades enligtalla bedömningar de offentliga finansernas finansiellasparande i år.När vi kommer in på kärnfrågan som det särskildayttrandet handlar om, skapar man en skrämselstäm-ning här och säger att nu skakar budgeten till i sinagrundvalar. I själva verket kommer vi att klara attamortera på statsskulden. Vi kommer att klara över-skottsmålet. Våra offentliga finanser är starka ochstabila.Anf. 17 () replik:Fru talman! är ju sanningen den att vihar ett budgettak. För att klara det har regeringentvingats att senarelägga statsutgifter.De återkommande uppgifterna om fördyringar isjukförsäkringen talar ju för att sådana förskjutningarsom t.ex. har drabbat u-landsbiståndet 1998 och 1999kommer att ske ytterligare än gång. I det perspektivetär det fullt relevant att bekymra sig över vad ett bort-fall av ränteintäkter i den här storleksordningen skulleinnebära. Svaret är att det alltid brukar ordna sig.Men det är ju inte särskilt ansvarsfullt.Vi har haft av överskott. Men vi ska väländå tro på att den budget vi nu antar bygger på kor-rekta antaganden. Och om den gör det, är detta ettbekymmer som varken socialdemokraterna i finansut-skottet eller i denna debatt har kunnat ge något brasvar på.Anf. 18 () replik:Fru talman! har ju ibland haftmöjlighet att delta i finansutskottets sammanträden.Jag tycker att det var synd att han inte hade möjlighetatt vara med på det sammanträde vi hade nu innanbordläggningen. Där hade vi en genomgång medstatssekreteraren i kring de härfrågorna. Det framgick väldigt tydligt att de ränte-kostnader det kan bli frågan om ska ställas mot deföretagsinkomster som sker i annat fall. Om man intefår de här ränteinkomsterna, får man försäljningsin-komster. Kontentan om man väger ihop nettot är attskillnaden är marginell och att det inte går attsäkert uttala om nettot är plus eller minus.Sedan talade vi om sjukförsäkringen. Jag refere-rade till vad som hade hänt med dessa 7 ½ miljar-der. Det var i och för sig en ganska stor sak som harfått en del konsekvenser som berör-de. Men vi klarar detta utan att göra någon försämringav sjukförsäkringen. Det som vi nu talar om är intealls ett så stort problem som sjukförsäkringen ur bud-getsynpunkt.Anf. 19 () replik:Fru talman! När jag säger att de näringspolitiskakonsekvenserna och konsekvenserna för den in-frastrukturella utbyggnaden är betydligt större änbudgetkonsekvenserna i det här fallet, lutar jag migemot att de två budgetmålen kommer att hållas. Vikommer alltså att nå de i överskott i de offentligafinanserna som vi har satt upp och budgettaket kom-mer att hållas. Det är de två viktigaste sakerna somhar bäring på betänkande nr 10 som vi nu strax skabesluta om, som jag ser det.Men detta är naturligtvis inte helt obetydligt förstatsfinanserna . Det är viktigt att vi inte tappartempo i avbetalningarna på statsskulden. Vi läggerden här motionen för att se till att vi rekonstruerar, attvi säljer och gör det till en folkaktie. Det är viktigt attvi investerar för att få pengar till avbetal-ningar och för att hålla nere räntor och inflation.Min fråga till blir då: Vilka åtgärderär regeringen beredd att vidta för att vi inte ska tappatempo i avbetalningarna på statsskulden och för att viska kunna hålla räntor och inflation nere? Vi har jugemensamt lyckats få ned dem. Det gäller att få fart iekonomin och öka tillväxten.Anf. 20 () replik:Fru talman! Jag vill börja med att understryka detsom säger: Den bedömning vi kangöra är att vi klarar överskottsmålet och fårett överskott i de offentliga finanserna på ungefär 40miljarder kronor, motsvarande av BNP, och att videssutom klarar att hålla utgiftstaket.Sedan tar upp frågan om försälj-ning av statliga företag. Där finns det en skillnadmellan dem som ligger längst ut på högerkanten ochoss socialdemokrater. De som ligger långt ut på hö-gerkanten - och dit räknar jag inte -vill sälja och privatisera av principiella ideologiskaskäl. Vi socialdemokrater ser det här praktiskt. Vi villbedöma från fall till fall, väga fördelar mot nackdelari de olika sammanhangen och se vad som blir bäst förmedborgarna. Det är den utgångspunkten vi kommeratt ha när vi noggrant kommer att diskutera de härfrågorna framöver.Anf. 21 ():Fru talman! Oj, oj, oj, vilka jeremiader! Är denhär oron äkta? Fundera på det, allihop. Är det äktakänslor av oro?Jag påminner mig att stod i dennatalarstol för nästan exakt i motsvarandedebatt. Minns ni det? Där väckte också moderaternaen sådan här extradebatt. Vad var det han sade då?Jag har läst på lite grann i protokollet. Han sade: Nuräknar regeringen tillväxt. Ja, även Vänster-partiet och räknade tillväxt iBNP . Det var alldeles för optimistiskt, hettedet. Vi målade i alldeles för ljusa färger. Det skullebli på sin höjd , som man hade sagt i den tidiga-re prognosen.Enligt senaste bedömninglandar vi på . Det var en felbedömningfrån på i storleksordningen 40 miljar-der kronor. Det är inte lätt att göra prognoser, men detkanske säger någonting om att förmågaatt förutse budgetutfall inte säkert är bättre än dennuvarande majoritetens förmåga.Det gjordes också stora felräkningar, har vi fåtthöra alldeles i finansutskottet, åren 1995-1998.Sammantaget 150 miljarder bättre än prognosernagick de samlade budgetarna dessa år - dramatiskaförbättringar. Det är svårt att göra sådana här progno-ser, men utfallet har gått åt det positiva hållet.Kan vi nu inte gemensamt inför julhelgen glädjasåt detta, Per ? Kan inte Per se lite gladut över att det tydligen går bättre än vad ni moderateralltid tror, dysterkvistar som ni är?Jan tyckte att vi skulle ge lite hjälp tillborgarna att lära sig räkna. Det ställer jag helhjärtatupp på. Jag ska försöka mig på ett litet pedagogisktexempel, eftersom jag har förstått att vare sig PerUnckel, eller nog inteförstod det som sade om utgiftstak,skulder och att sälja aktier.Jag är själv hyresgäst, så jag kan inte så mycketom det här med villalån. Men jag antar att de härkamraterna är villaägare. Låt oss säga att t.ex. PerUnckel har gjort upp en budgetplan. Han har natur-ligtvis ett utgiftstak. Det räknar jag med, för han äls-kar ju det här utgiftstaket. Han har alltså sagt: Mer än200 ska jag inte göra av med på privatkon-sumtion. Så har han i aktier som han hartänkt sälja för att lösa in ett villalån på ett lika stortbelopp. De här aktierna ger kanske utdelningar på istorleksordningen . Räntan på villalå-net är kanske någonting liknande, kanske lite större.Nu visar det sig när kommer att det intevar så bra läge att sälja just dessa aktier, så han fårnog vänta . Påverkar det hans utgiftstak iövrigt? Nej, självklart inte. Utgiftstaket är ju för detförsta fastställt oavsett inkomsterna, och för det andraär det ju ingen reell skillnad. Han byter lite utdel-ningsinkomster mot lite ränteinkomster; det är ju baradet som det handlar om.Det är precis samma sak här. Det är ingen somhelst dramatik i hela den här situationen.Det är klart att det är dramatik näringspolitisktoch när det gäller Telias framtid. Det är naturligtvisett mycket allvarligt läge att det här fusionsprojektetnu uppenbarligen har havererat. Men det är egentli-gen ingen katastrof det heller. är det nödvändigtatt vi alla tillsammans tar ett ansvar och ser till att detblir bra för och att det utvecklas.Jag vill vända mig till , som talademycket bra om nödvändigheten av att hela Sverigeska leva, bredbandssatsningarna osv. Jag ska tala omför , för jag tror inte han vet det, att vifaktiskt motionerade om att upp-rätta något slags motsvarighet till påteleområdet med att bygga just dessa informations-datavägarna till alla, även i inland och iglesbygden.Nu finns det ju en risk att några av de stora jättar-na klampar in och försöker köpa hela . Kommerde att åstadkomma de här bredbanden? Nej, AgneHansson, det kan du titta dig i stjärnorna efter om detar över det här.Det är möjligt att vi ska sälja av en del av det ope-rativa, dvs. det här med att köra på näten. Det kanskeinte är riktigt bra att ha ett statligt företag som hållerpå med sådant. Då kan vi använda de pengarna tilljust de här nödvändiga investeringarna. Det betyderatt vi ska upprätta en typ av statens tele- eller data-banverk, så att säga. Då kanske man också kan sam-arbeta med det nuvarande , som ju haren del anläggningar som kan användas i dessa sam-manhang.Lars och säger att vi säljerdet på börsen och så blir det en folkaktie. Det låter juväldigt bra med en folkaktie. Det stora problemet påbörsen är ju att ägandet blir alltmer kortsiktigt.70-75 % av ägandet på Stockholmsbörsen är kortsik-tigt ägande utan några som helst idéer om vad manvill med sitt ägande och kortsiktig avkastning sommål. Jag brukar säga att det är lata kapitalister somhåller på att ta över alltmer.Vi behöver långsiktiga och stabila ägare. Javisst,staten har inte varit bra som ägare. Vi har inte klaratav att ta ett långsiktigt ägaransvar. Det måste vi läraoss att ta. Löntagarna måste ta ett sådant ägaransvar.Det visar sig i undersökningar i både , Englandoch att löntagarägande, som ju är det rikti-ga socialistiska ägandet, är mer effektivt. Ju störreandel löntagarna äger i företagen, desto effektivaregår företagen långsiktigt. Det är en oerhört intressantutveckling. Slutsatsen blir återigen: Socialistisktägande - riktigt socialistiskt ägande - är mer effektivtän det alltmer spekulativa och kortsiktiga kapitalistis-ka ägandet.Till sist har det ju talats mycket om såpopera ochfars. Det är klart att det har funnits ganska märkligainslag och extrema utslag av nationalism. Norska sv:sordförande berättade för mig itelefon att om hon skulle gå ut ochsäga att vi skickar norsk trupp till svenska gränsen,fullt beväpnad, skulle sv stiga i opinionsmät-ningarna. Det säger kanske någonting om klimatet iNorge. Det har varit kaxiga uttalanden från båda sidorsom inte har varit bra.Men skulle jag vilja varna er som nunästan vältrar er i beskrivningen av det hela: Dethandlar faktiskt om demokratin. Det handlar om de-mokratins villkor.Ja, det är mer komplicerat att i en demokratiskprocess diskutera t.ex. vad vi ska göra med våra storasvenska företag. Det är mer komplicerat än i de storaprivata bolagens diktaturer. Där handlar det om dik-tatur. De stora privata bolagen skulle man kunna sägaär något slags planhushållningsdiktaturer. Det är baravd som säger att nu ska företaget ligga där, nu ska viflytta till , osv. Det är mycket lättare, visst ärdet det.Men var aktsamma om vår demokrati! Det måsteta tid och det måste kunna förankras i en bred ochmycket öppen debatt. Det ska vi slå vakt om.(Applåder)Anf. 22 () replik:Fru talman! Jag har ändå uppfattat att JohanLönnroth och hans parti har varit för den fusion somnu av allt att döma håller på att spricka. Ni har varitett parti som har garanterat regeringen att få det par-lamentariska stöd som har behövts för detta.Jag har bara en kort fråga till motbakgrund av det han sade, att han nu trängtar eftermer av ren socialism. Är det förenligt med JohanLönnroths bild av ren socialism att svenska staten påegen hand privatiserar ?Jag har annars den uppfattningen att Vänsterparti-ets åsikt om vad socialism är har inneburitnågon sorts bannlysning av en privatisering av Telia.Var står nu ? Kräver ni att man skaragga upp ett nytt statligt företag att först bunta ihopdet med för att sedan genomföra samma sak igen?Eller kan ni tänka er att man gör en privatiseringdirekt över Stockholmsbörsen? Därmed skulle mankunna få ett pris på vad detta mycket välskötta före-tag är värt för de svenska skattebetalarna, utan detsom har tyngt värdet, nämligen att en majoritetav aktierna skulle ha varit inlåsta i ettnäringsdepartement i och ett kommunika-tionsdepartement i och alltså ha varit utsattaför de slitningar vi nu har sett prov på.Kan tänka sig en separat privatise-ring av ? Det har nämligen den socialdemokra-tiska gruppledaren uttryckt att han är för. MatzHammarström gav uttryck för samma sak i gårdagensdebatt. Vad säger ?Anf. 23 () replik:Fru talman! Först får jag väl upprepa att jag taladeom en riktig socialism. För att finna min definition aven riktig socialism är det bara att gå tillbaka till ur-kunderna , då begreppet socialismgrundades. Det handlar om de arbetande människornasom själva skulle ta över produktionen från kapita-listerna. Det är det som är riktig socialism.Statligt ägande är inte riktig socialism i den me-ningen.Sedan är det så att jag och anser attstaten ska äga grundläggande delar av infrastrukturen.Det brukade man kalla naturliga monopol i de natio-nalekonomiska läroböckerna . Menbegreppet har av någon anledning försvunnit.Det finns rationella skäl för att järnvägsnätet, da-tanätverket, vägarna osv. ska ägas av staten. Det häv-dar vi. Men i grunden är det riktiga socialistiskaägandet löntagarägandet eller arbetarägandet.Det vi nu tänker diskutera med regeringen är attutveckla till en institution som tar hand om justden grundläggande infrastrukturen. Vi har ocksåförklarat oss villiga att kanske sälja de bitar av dethela som sysslar med operation på det här nätet för atti stället få fram pengar till det som både och vi vänsterpartister vill ha, nämligen en ga-ranti för att man även i inland ska kunna fåtillgång till det här bredbandsnätet. Det kommer ald-rig privatkapitalistiska bolag att kunna fixa.Anf. 24 () replik:Fru talman! Först skulle jag vilja ha reda på vaddet är för skrifter om ren socialism från 1830-taletsom tänker på, med tanke på attKommunistiska manifestet publicerades . Mendet kan vi kanske ta efteråt.Telia är inget naturligt monopol. Vi lever i en av-reglerad televärld. Det är det som gör att kostnadernaminskar för konsumenterna. Jag tror att lever kvar alldeles för mycket i de gamla skrif-terna.