prot · GM0992 · 1999-05-06 00:00:00 — Därför menar jagatt det är viktigt att peka ut vilken ingång vi somvänsterpartister har.Vi har sagt att den s.k. maxtaxan måste utformaspå sådant sätt att effekten blir fördelningspolitiskträttvis.När det gäller frågan om hur detta skulle slå iglesbygd, vill jag säga att glesbygd är något som jagkänner väl till eftersom jag kommer från glesbygd.Det finns naturligtvis problem när det gäller hur viskall lösa frågan om förskola i glesbygd.Jag känner väl till att det finns ett antal lösningarsom är möjliga. Här i debatten har man nämnt famil-jedaghem och den öppna förskolan. I utbildningsut-skottets betänkande diskuteras ju faktiskt i förhållan-devis positiva ordalag - om man nu vill läsa med deögonen - både familjedaghemmen och den öppnaförskolan.Jag har stor erfarenhet av öppen förskola och vetvad den kan betyda för barn och föräldrar.Jag ser att min tid börjar ta slut, så jag får kommatillbaka till detta.Anf. 132 () re-plik:Fru talman! Problemet är att maxtaxan gynnarhöginkomsttagarna. Det kan vi inte komma ifrån.När säger att vi har alternati-vet familjedaghem ute i glesbygden, är min direktafråga: Gäller maxtaxan också familjedaghemmen?Anf. 133 () re-plik:Fru talman! Den frågan kommer jag inte att svarapå för det vet jag inte, ärligt sagt.Jag kommer då tillbaka till frågan om maxtaxan.Det finns olika exempel på hur man har löst detta ochdiskuterat det i landets kommuner. Det finns kommu-ner där man är intresserad av att gå före i fråga ommaxtaxa. Jag har så sent som fått idéer frånkommuner som gärna vill gå före som pilotkommu-ner i fråga om maxtaxa. De visar på system som haren fördelningspolitiskt acceptabel effekt. Det är vik-tigt att påpeka.Arbetet med att konkretisera förskolereformentror jag är öppet även för att deltai. Men har ju valt att vara negati-va, och avvisa tanken på en allmän förskola med lågaavgifter.Anf. 134 () replik:Fru talman! började sitt in-lägg väldigt bra. Han talade om valfrihet osv. och jagtänkte: Bra, det är ungefär som om jag stod där. Mennär hade fått upp ångan börjadedet komma in en del som jag reagerade över.Lennart talade bl.a. om kvinnors jäm-ställdhet och betonade det väldigt mycket. Jag tyckeratt det också handlar mycket om männens jämställd-het.När vi kom in på frågan om maxtaxa var detverkligen att huvudet i väggen, som det kän-des. Jag kan inte riktigt förstå att stäl-ler upp bakom maxtaxan som gynnar dem som redanhar det gott ställt.Det förslag som vi har, som är en utveckling avvårdnadsbidraget och som vi kallar för barnkontot, äroändligt mycket mer jämställt. Mannen och kvinnankan välja hur de vill sköta om sitt barn. De kan väljaom de vill vara hemma , och ta ut en visssumma från barnkontot, eller om de vill gå ut i ar-betslivet ganska . De bestämmer själva vem somskall vara hemma och ta hand om barnet.Det är ju oändligt mycket mer valfrihet.Det talar om verkar varamycket mer likriktat. Var finns då den valfrihet somLennart så fint pratade om från början?Frågan om förskoleverksamheten skall lösas, sadeLennart . Men med politikverkar likriktningen öka och ansvaret tas bort frånföräldrarna. Med barnkontot ger vi föräldrarna valfri-het i stället.Anf. 135 () re-plik:Fru talman! Jag skall börja med att klarlägga endel i frågan om kvinnor och kvinnors möjlighet, omjag var otydlig och det kunde framstå som att jag inteanser att männen har ett stort ansvar i sammanhangetnär det gäller att fostra barn. Jag vill understryka attmännen naturligtvis har ett stort ansvar.Åter tillbaka till diskussionen om den s.k. max-taxan. Jag har ett antal gånger redogjort för Vänster-partiets inställning i frågan. Vad jag har svårt attförstå - i det här fallet har jag svårt att förstå Center-partiet - är varför man motsätter sig en allmän för-skola med inriktning på låga avgifter. Jag kan inteförstå det. Det vore bra om jag fick det förklarat förmig.Anf. 136 () replik:Fru talman! Det är som jag sade förut. Vi anser attenbart de rika gynnas av maxtaxan. Man har inteheller en valfrihet på samma sätt, utan samhället taransvar för alltihop. Med det barnkonto som jag skis-sade på skulle det verkligen skapas valfrihet för för-äldrar som har barn i åldern . Jag skulle kunnalägga mycket tid på att förklara utförligt hur detskulle fungera om det bara fanns möjlighet till dethär.Anf. 137 () re-plik:Fru talman! I fråga som maxtaxan - för sista ochfemtioelfte gången - skall vi som vänsterpartister gåin i överläggningarna, vilket jag tror att jag har sagtfem gånger , med ambitionen att utforma max-taxan på ett sådant sätt att det har bra fördelningspo-litiska effekter. Det kan innebära samråd och samver-kan med andra delar.Jag kan avsluta med att säga följande. Man talarom valfrihet, det fria valet, osv. I förlängningenhandlar det om att vi hanterar gemensamma resurser.Vi har skilda åsikter. Som vänsterpartist är jag merövertygad om att vi utvecklar välfärden gemensamtmed ett demokratiskt styre och ett demokratiskt för-valtande av resurserna.Jag accepterar och respekterar att andra har andravärderingar där man mer vill se att det är det privataoch det individuella som står för utvecklingen. Dåhandlar det om marknadsanpassade lösningar ochtankar om att konkurrens bäst utvecklar verksamhe-ten. Där vill jag som vänsterpartist inte höra hemma.Anf. 138 ():Fru talman! Eftersom jag är sist på talarlistan kanjag väl passa på att påminna lite grann om historikenbakom utvecklingen av förskoleverksamheten. Detvar inte så länge sedan och inte så många mandatpe-rioder sedan vi hade en barnomsorg ute i kommuner-na som var väldigt eftertraktad och alldeles för liten iformatet.Socialdemokraterna gick för jag tror det var femmandatperioder sedan till val på en utbyggnad avbarnomsorgen till full behovstäckning. Behovet vardå ganska lättdefinierat. Det var köerna i kommuner-na där föräldrarna väntade på att få plats för sitt barn ibarnomsorg. Jag hörde själv till köbildarna på dentiden.Köbildarna var naturligtvis inte inaktiva. Vi fickmöjligheter att starta olika typer av föräldrakoopera-tiv eller liknande. Resurserna var mycket små tilldessa enheter. Vi fick ungefär hälften av vad kom-munerna gav till kommunala dagis. Men alla varöverens om att utbyggnaden måste ske och att denmåste ske relativt snabbt. en svekdebatt på sig eftersom det inte gick attgenomföra utbyggnaden på en mandatperiod. Menman har kommit långt på vägen, och är vi nästanframme, men inte riktigt.Det är fortfarande grupper som står och knackarpå dörren och inte har tillgång till barnomsorg. I cirkahälften av landets kommuner har t.ex. barn till ar-betslösa föräldrar inte tillgång till förskolan. harvi fått en ändring på det. Vi vet att den delen kommeratt åtgärdas i samverkan mellan s, mp och v.Det har också skett mycket annat på vägen. Enekonomisk om inte kris så i varje fall en ordentligsvacka har gjort att man i kommunerna har prutat påbl.a. De gamla normerna som Socialstyrel-sen gav att det skulle vara 3,5 barn per vuxen för barnunder ålder i förskolan eller barnomsorgen ochlite drygt fem barn per vuxen lärare i förskolan förbarn i åldern låter som en saga eller en him-melsk påminnelse om hur det kunde vara. är bil-den en helt annan. Nedskärningarna har varit drastis-ka. Barngrupperna är alldeles för stora. Det behövsmer pengar till kommunerna.Också där tycker jag att det känns bra att Miljö-partiet är tillsammans med Vänstern och Socialdemo-kraterna i samverkan, tre partier som alla tre efter-strävar att skjuta till mer pengar till kommunerna föratt få bättre stöd, högre kvalitet och ta sig ur svackannär det gäller skola, förskola, och äldreomsorg skallnaturligtvis också nämnas i det här sammanhanget.Nåväl. tillhör jag ett parti som anser att för-skoleverksamheten skall ha mångfald och stort ut-rymme för föräldrainitiativ. Jag delar en del av före-gående talares synpunkter på förskolan i den bemär-kelsen. Det måste finnas kvar alternativ av mångaslag. Det skall också finnas alternativet att kunna habarnen hemma. Om barnen är ett, två eller tre årgamla kan man inte ur utvecklingspsykologiskt per-spektiv säga att barnen mår bättre av att gå i förskola.Men det finns många andra skäl.Erling Wällivaaras sätt att uttrycka saken är litefrämmande för mig. Han sade att det yttersta ansvaretligger hos föräldrarna. Jag tror att man får vara litegrann försiktig där. Det finns ett ansvar för barnenhos samhället som är mycket stort och som är mycketväl redovisat. Det gäller t.ex. FN:s barnkonvention.De som har läst den senaste budgeten vet att vi harkommit överens om att alla beslut som berör barnsom fattas här i eller i kommuner ochlandsting skall ha en barnkonsekvensanalys. Vilkaeffekter får beslutet för barn?Detta är naturligtvis en annan aspekt på det yt-tersta ansvaret som är viktig. Samhället har ett tydligtansvar, och vi måste se till att det finns. Jag tycker attdet återspeglas i det som händer. Man ökar kvali-tetskraven på förskolan. Ett steg var när man gicköver från barnomsorg till förskola och flyttade överhela förskolan till skolan och från Socialdepartemen-tet.Tyvärr fick vi då en läroplan för förskolan somvar slarvig och ytlig. Kanske var det förståeligt. Detvar ett steg in i en ny del av skolvärlden, och gå fram försiktigt. Den utredning, , somlåg till grund för regeringens förslag till läroplan förförskolan hade ett mycket bättre förslag. Den hadegått mycket längre i detaljerna.Det vi från sida saknar är sådanaviktiga delar som t.ex. inskolning. Det är en oerhörtviktig del av verksamheten i en förskola. Det gällerockså observationerna och utvecklingssamtalen. Deskulle varit inskrivna precis som de är i grundskolan.Det finns också väldigt mycket att säga om detpedagogiska arbetet. Det gäller t.ex. krav på att ob-servationer görs i anslutning till utvecklingssamtalenmed föräldrarna osv, dvs. att utnyttja förskollärarnaskompetens på området.Man skrev heller inte in någonting om ansvaretför personalen. Skall det finnas en föreståndare på enförskola? Enligt läroplanen eller skollagen skall detfinnas en pedagogiskt ansvarig. Vem skall det vara?Vi kräver att förskollärarna skall ha det pedagogiskaansvaret och att det skall vara en föreståndare.Dessa brister för med sig att den tillsyn som och kommunen har tyvärr blir bristfällig av detenkla skälet att man inte vet vad det är man skallkräva. I och med att det inte är specifierat har vi intetillräckligt bra kvalitetsgaranti för förskolan.Jämför man med grundskola och gymnasium blirskillnaden lite plågsam. Det är just de små barnensom skall ha den sämsta kvalitetsgarantin. Läroplanför gymnasium och grundskola är långt före försko-lans läroplan när det gäller garantier för kvaliteten. Vivill arbeta för att vi får en bra utveckling. Vi hoppasatt läroplanen kommer att kunna tas upp relativt snartför en förbättring.Anf. 139 () replik:Herr talman! Först vill jag nämna en iakttagelse.Gunnar säger att mer pengar till kommunernaär viktigare än mer pengar till medborgarna. Det ärden slutsats man kan dra av de synpunkter som fram-fördes här. Det är en iakttagelse som jag noterar.Jag har en konkret fråga. Vi var inne på den i detförra inlägget från . Den handlarom maxtaxan. Hur ställer sig egentligen Miljöpartiettill den frågan? Kan vi få en redogörelse för det?Överensstämmer er uppfattning med ,som säger att det skall vara rimliga fördelningspoli-tiska konsekvenser och att det skall vara rättvist medden terminologi som brukar förorda?Låt oss säga att vi har en riksdagsledamot som hartvå barn och bor i en Stockholmsförort och tjänar3 netto på att övergå till detsystem som Socialdemokraterna förespråkar. Det ärväl trevligt. Det motsvarar en bruttoökning av in-komsten på . Då frågar jag mig: Hurställer sig till det systemet? Om ni harsamma inställning som Vänstern, hur vill ni då finan-siera detta? Är det genom att höja marginalskatternaför den här inkomstkategorin?Anf. 140 () replik:Herr talman! påpekade att vi iförhandlingarna - det framgår tydligt i budgeten -inte har kommit i land när det gäller maxtaxan. Det ärännu inte formulerat hur den skall se ut - om den nuöver huvud taget kommer.De pengar som kan föras över till kommunernaskall naturligtvis användas så att de kommer barnentill del, dvs. att vi får en kvalitetshöjning. Det bör vigöra på bästa möjliga sätt. Vi har naturligtvis en visshjälp av att det beslut som skall fattas också skallbarnkonsekvensutredas. Vi får väl se vilka alternativsom är bäst i det avseendet.Jag tycker att den skillnad som mellan medborgare och kommun är lite talande.Vi tycker att just förskolan är en gemensam angelä-genhet som, bl.a. på grund av de nedskärningar somhar varit, bör få pengar för att få upp kvaliteten. Attdela ut de pengarna till enskilda medborgare är välinte det rätta sättet att få upp kvaliteten i förskolan, ialla fall inte i dagsläget.Anf. 141 () replik:Herr talman! Jag konstaterar att an-sluter sig till Vänstern i grundidén och säger sig viljaåterkomma när det gäller de rent tekniska formerna.Men jag fick inget svar på frågan hur ni vill finansieradetta. Hur vill ni kompensera det inkomstbortfall somkommunerna får på det här sättet? Ser ni inget pro-blem med att gruppen höginkomsttagare får en såkraftigt reducerad kostnad?Anf. 142 () replik:Herr talman! Jag kanske uttryckte mig otydligt. Ivalrörelsen hade vi ett förslag om maxtaxa från Soci-aldemokraterna och ett aktivt motstånd från Miljö-partiet. Jag tror att de argument som fördes fram dåhar en viss bärkraft. Vår synpunkt på maxtaxan är idagsläget att den fördelningspolitiskt inte är något brainstrument. Ur vår synpunkt gynnar den fel grupper.Nu vet vi inte hur det kommer att se ut i detalj.Men om man tar en maxtaxa väldigt grovt löper manen risk att pengarna inte används optimalt. Det är intesäkert att barnen i förskolan gynnas av att man vidtardessa åtgärder när det gäller taxorna, dvs. det somföräldrarna betalar. Det kan hända att det skulle varaen mer angelägen uppgift att fylla behovet av flervuxna i förskolan eller i grundskolan.Men låt oss se vad framtiden utvisar där! Vi fårväl också se vad pengarna kommer att räcka tillframöver.Anf. 143 () replik:Herr talman! inledde med att talaom hur bra det har gått att samarbeta med Socialde-mokraterna och . Man har kunnat gemer pengar till kommunerna, och vi vet alla att detbehövs pengar till omsorg, skola och vård.Han talade också om att alternativen skall finnasoch att man skall kunna välja vem som skall varahemma. Men köp då vårt barnkonto! Där finns verk-ligen valfriheten. Den finns definitivt inte i maxtaxan.Det känns lite grann som pratarmot sig själv. Vi i vill ha valfrihet. Det skallvara valfrihet för föräldrar och barn. Barnen skallkänna ett engagemang och att de behövs i samhället.Jag säger nej tack till den likriktning som skapas avden gipsform som blir när ni samarbetar med Social-demokraterna och Vänstern.Anf. 144 () replik:Herr talman! Jag känner inte något behov av attangripa på de här punkterna. En del fårväl stå för henne när det gäller maktfrågorna.För det första är vi eniga när det gäller mångfal-den inom förskolan. Jag tror att det är viktigt att vi fårdet tydliggjort i kammaren. Det finns en bred opinionför att man behåller en mångfald i förskolan. Detgäller bl.a. föräldraaktivitet. Vi arbetar också förföräldraaktivitet i kommunala skolor. Vi vill bl.a. attdet skall ändras i skattesystemet så att man som för-älder kan få gå in och göra en arbetsinsats i denkommunala skolan utan att bli skattskyldig för ar-betsinsatsen.Låt mig återkomma till möjligheterna att stannahemma med barnen när de är små. Vi tycker att manskall kunna vara dagbarnvårdare för egetbarn. Skälet till det är inte att det är vår vision i Mil-jöpartiet. Vi vill ha grundtrygghet för alla så att manfritt kan välja vad som är bäst för t.ex. barnen i livetsolika skeden. Men på vägen dit får vi finna oss i att vihar ett socialförsäkringssystem som är knutet tilllönearbetet. Det skulle vara en stor fördel framför alltför kvinnorna om man fick en möjlighet att tillgodo-göra sig de sociala förmåner som är knutna till löne-arbetet. Om man kan bli dagbarnvårdareför eget barn har man rätt till pension, till det socialaförsäkringssystemet osv. Det är en lösning som vi hartyckt skulle kunna vara bra. Jag tycker att den ärbättre än Socialdemokraternas. Den är framför alltmöjlig att genomföra ekonomiskt, till skillnad frånKristdemokraternas förslag.Anf. 145 () replik:Herr talman! Jag tror att måsteförklara detta med kommunala dagbarnvårdare. Vadinnebär det för valfrihet? Jag förstår inte riktigt reso-nemanget. får utveckla det lite.Anf. 146 () replik:Herr talman! Valfriheten innebär att man kan varahemma med egna barn om man skulle vilja det. Manskulle helt enkelt kunna få en formell anställning ikommunen. Det skulle naturligtvis inte ge någon storlön. Den kan man förhandla fram, och det skulle mangöra precis som dagbarnvårdarna har förhandlat framsina löner. Man skulle kunna utvidga det till ett fa-miljedaghem och ta emot flera barn om man så vill.Men möjligheten för en förälder, man eller kvinna, attvara hemma med eget barn skall alltså finnas. Detskall också finnas möjlighet att få tillgodoräkna sigden tiden som pensionsgrundande osv.Anf. 147 () re-plik:Herr talman! hyllar samverkanmellan Socialdemokraterna, skulle vilja veta syn på maxtax-an och rättvisan i den. Jag vill också fråga hur niavser att finansiera den här reformen. Skall ni vältraöver kostnaderna på kommunerna? Ni talar mycketom alternativ och mångfald här i kammaren, men närdet gäller det praktiska politiska arbetet ute på fältetlyser alla förslag och reformer med sin frånvaro.Jag blev också lite beklämd under . Jag hörde inte ordet förälder nämnas.Existerar föräldrar i över huvud taget?Min fråga är också: Är verkligen förvalfrihet för föräldrar och för familjer? Uppfattadejag rätt när jag tyckte att han i sinsenaste replik sade att ni egentligen stöder vårdnads-bidraget? Då borde ni ju rösta med Kristdemokrater-na.Sedan uppfattade jag inte riktigt vem som har detpedagogiska ansvaret i förskolan enligt Miljöpartiet.Anf. 148 () replik:Herr talman! Jag kan börja bakifrån, för det ärlättast att komma ihåg.Vi kräver att förskollärarna skall få ett tydligt pe-dagogiskt ansvar, att det skall tydliggöras. Det har vikrävt tidigare i flera motioner och vi har gjort det idebatterna här i talarstolen. Det är vi inte ensammaom. Det är väl ganska naturligt att man har det kravet.Nu vet jag inte hur hör vad jag säger. Mendet kanske är som med min dator. När jag söker påordet förälder får jag inga svar därför att det finns ikombinationer med sådant som t.ex. föräldraaktivförskola. Men det är väl alldeles solklart att Miljö-partiet på många olika sätt arbetar för att öka möjlig-heterna för föräldrar att aktivt delta på många sätt,t.ex. i föräldraaktiva förskolor, i föräldrakooperativ,osv. Mångfalden är viktig. Det är ingenting nytt.När det gäller maxtaxan vill jag inte upprepa ar-gumenten. Jag drog dem som vi hade i valrörelsen.De gäller så länge maxtaxan inte har tagit form. Vihar alltså inte fått något beslut om det. Inte heller ibudgeten är beslut fattat. Samverkan har inte gått sålångt. Vi har en gemensam skrivning om att medelskall anvisas. De finns anvisade i budgeten till kom-muner, öronmärkta för förskola och maxtaxa. Sedanfår vi se hur mycket som kommer till det ena eller detandra och vilken form taxeändringen kommer att ha.Vår inställning är klar, och den har jag redan deklare-rat.Anf. 149 () re-plik:Herr talman! Det visade sig i den senaste replikenatt orden inte stämmer överens med verkligheten förMiljöpartiet.Om ni hävdar att förskollärarna har det pedago-giska ansvaret i förskolan, varför har ni då inte ställtupp på vår reservation? Det är reservation 6 undermom. 12 och 18 i betänkandet.Anf. 150 () replik:Herr talman! Det finns många motioner i de härsammanhangen. I den här debatten tror jag att det varöver 50 motioner. Vi kommer snart till en debatt därdet är 166. Det finns inte heller något regeringsför-slag. Däremot vet vi att regeringen har annonserat skall göra en översyn. Man kommer med ettförslag, en proposition om allmän förskola, vilket ären sak. Man slutför just nu en utredning om hur lärar-utbildningen skall se ut, där förskollärarna ingår. Manhar en utredning på gång när det gäller värderingarnai grund- och förskolan.Det här är alltså inte rätta ögonblicket att försökagå samman om någon liten detalj och pressa igenomdet i en motion. Det är inte så vi arbetar här. Försökinte använda det mot att vi inte stöderreservationen. Det är alldeles solklart var vi står. Viarbetar för att vi skall få ett tydligt pedagogiskt an-svar, ett tydligt ledningsansvar och en läroplan sommycket mer i detalj - naturligtvis inte en detaljregle-ring - ger kvalitetsgarantier för den pedagogiskaverksamheten i förskolan.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 10 §. )8 § betänkande 1998/99:UbU11SkolfrågorAnf. 151 ():Herr talman! Jag skall börja med att yrka bifall tillreservation 6 under mom. 15. Som alla har kunnatkonstatera när det gäller det här betänkandet behand-las 166 motionsyrkanden. Det visar på vilken storbetydelse skolfrågor har i riksdag och blandsamtliga partier. Det förtjänar att betonas att såmånga engagerar sig i den situation som den svenskaskolan befinner sig i.Låt mig säga att jag vill ha en renässans för ord-ning och reda i skolan. Vi behöver mer av ordningoch reda i skolan. Då ger vi skolorna de bästa förut-sättningarna för lärande och fostran. Då ger vi lärareoch elever en bra arbetsmiljö. Att inte ta itu med deordningsproblem som finns i många skolor ärett svek mot dem som är verksamma i skolan.Ordningsproblemen är av olika slag och tar sigolika uttryck. Gemensamt är att de skapar otrivsel föralla, att de drabbar alla. Men de drabbar på olika sätt.Dock är det de svagaste eleverna som drabbas värst.De som redan innan hade problem utsätts och påvärsta sätt.Varför är det då så här? Varför har skolan hamnati en sådan situation att riksdag, Sverigesregering och riksdagsledamöter från olika partierägnar mycket tid åt att diskutera och föreslå åtgärderför att komma till rätta med ordningsproblemen, varoch en utifrån sin ideologi, var och en utifrån sin synpå lösningar? Jag tror att vi skall ägna lite tid just åtden frågan.Jag tror att det är fråga om en utveckling som harpågått och som tar avstamp iflumskolan. Sedan har det fortsatt i en urholkning avlärarens yrkesroll, för att därefter knyta an till dediskussioner och förslag som har lagts och som visaratt familjens ställning, föräldrarnas ställning, i allthögre grad har urholkats. Det har lett till ordnings-problem.Vi måste få stopp på den här negativa utveckling-en. Normer, regler och värderingar är honnörsordsom måste ges innehåll. I betänkandet skriver utskot-tet att värderingsfrågor skall utgöra basen för arbetet iskolan. Det kan vi instämma i. Men vi moderateranser att det behövs förtydliganden av läroplanensskrivningar om värdegrund.I dagens tidning kan vi läsa i en artikel:Lärare misshandlad av elev. En manlig lärare påRönninge gymnasium misshandlades såallvarligt av en elev att han fick föras i ambulans tillsjukhus.Det skall inte vara så, men det är så. Skall lärareoch elever vara rädda, lärarna för att gå till arbetsplat-sen och eleverna också?Jag kan ta ett exempel från min hemstad elev knivskars. Eleven flyttades från skolan, densom utförde dådet var kvar. Vilka signaler skickar viut om vi hanterar de här frågorna på det sättet?Skolan måste ägna mer tid åt att lära människoratt umgås med varandra och att respektera varandra,respektera att vi är olika. Men skolan måste ocksågöra klart för dem som är i skolan vad som är rätt ochvad som är fel.En konsekvens som vi tar upp i vår reservation äratt vi anser att det behövs en översyn av bestämmel-serna om disciplinära åtgärder mot elever, vilketockså skall vara ett regeringsuppdrag från riksdagen.Ett exempel har jag just gett er, och det finns väldigtmånga fler.Det är många åtgärder som behövs. Jag har pekatpå några som behövs för att skolans arbetsmiljö skallvara bättre.