prot · GM0970 · 1999-03-17 00:00:00 — Vår långa kust är en stor fördel som göratt sjöfarten även bör lyftas fram vid framtida plane-ringar av hur transporterna skall ske.För att klara en framtida planering av transporter-na och för att följa de av beslutade riktlin-jerna om en miljöanpassning för en hållbar utvecklingoch om en ökad trafiksäkerhet, krävs också ett nytttänkande och en större samordning mellan de olikatrafikslagen.Fru talman! För att framöver klara de stora pro-blemen med underhåll av och bärigheten på vårtgrusvägnät, och även på de enskilda vägarna, behövsdet en genomgripande utredning och analys av detta.Dessutom behövs det troligen en stor omfördelningav resurser. anser att man bör se överhur relativt stora resurser används när detgäller investeringar och underhåll av det befintligavägnätet samt när det gäller bärigheten. Man måsteockså se över hur dessa pengar fördelas regionalt.Avslutningsvis vill jag yrka bifall till hemställan itrafikutskottets betänkande TU5 i dess helhet.Anf. 122 ():Fru talman! Jag har vid utskottssammanträdet den2 föreslagit att trafikutskottet, med stöd av3 kap. 7 § riksdagsordningen, skall hemställa att riks-dagen som sin mening ger regeringen till känna atttunnelbygget genom inte skall fortsätta.Utskottsmajoriteten har emellertid motsatt sig dettaförslag. Med anledning av detta vill jag i detta anfö-rande redovisa motiven till att anser atttunnelbygget skall stoppas.I detta sammanhang diskuterar jag inte åtgärdersom kan motiveras av alla de brister i miljötillsyn,miljöstyrning samt eventuella brister i lagar och reg-ler som ledde fram till att Hallandsåskatastrofen in-träffade. Fokus är alltså på vad som skall göras iframtiden, inte på anledningarna till katastrofen.Vi har tidigare tydligt tagit ställning för en tunnelgenom som en del av en dubbelspårigVästkustbana. Motivet var att få ett konkurrenskraf-tigt, miljövänligt alternativ till bil- och flygtrafik i ettav landets mest miljöstörda områden, men har viändrat oss.Miljökonsekvenserna av ett ingrepp i Hallandså-sen är många och kan, som bekant, bli drastiska. Efteren genomgång av den stora mängd miljöfrågor somdiskuteras i utredningsmaterialet har två miljöfrågorav avgörande betydelse identifierats. Det gäller delsgrundvattensänkningens ekologiska effekter på Hal-landsås och effekter på dricksvattenförsörjningen,dels tätningsmetoder och tätningsmedel i kontakt medgrundvatten. Frågorna hänger naturligtvis ihop.När det för det första gäller grundvattensänkning-en och dess effekter bör man skilja på grundvatten-sänkningen och en eventuell perma-nent grundvattensänkning då tunneln är färdigbyggd.En grundvattensänkning är oundvik-lig och dess effekter har varit allvarliga. Brunnar,källor och vattendrag har sinat. Den kan i ekologiskthänseende liknas vid en serie torrår. Men effekternabedöms ändå vara av övergående karaktär. Vattnetkommer tillbaka då läckaget stoppas. SGU räknarmed att grundvattenbalansen är återställd inom två om tunneln görs helt tät.De ekologiska konsekvenserna av en permanentsänkt grundvattennivå är allvarliga. Detta blir falletom man bygger en otät tunnel. Trycksänkningeninnebär en minskande tillgång på grundvatten i jord-lagren på åsens yta, vilket i sin tur påverkar utström-ningen till källor, våtmarker och vattendrag. Utström-ningsområdena utgör ofta värdefulla naturtyper meden specifik biologisk mångfald som är beroende avtillförseln av grundvatten och av vattenmättade jord-lager. Om tillförseln av ytligt utströmmande grund-vatten upphör kan enligt SGU det ekologiska system-et långsiktigt påverkas. Det handlar i första hand omen förskjutning av flora och fauna från arter som trivsi våta miljöer till "torra" arter. Dessutom tillkommereffekter av ytterligare sinande brunnar och potentiellförorening av grundvattnet med utfällt järn och man-gan.Banverket verkar nu inställt på att bygga en helttät tunnel. För att göra detta krävs annorlunda tät-ningsmetoder och tätningsmedel än de som hittillsanvänts. Den nu använda tekniken har ju misslyckatsfullständigt. Den har orsakat en kemikaliekatastrofoch den har inte tätat tillräckligt. Anledningen är igrunden att det saknas teknisk kunskap och erfaren-heter av tunnelbyggen under höga vattentryck. Det ärnämligen vanligt att man sänker grundvattnet ovanfören tunnel i berg av denna typ.Vattentrycket mot tunnelväggen i blirmycket högt, som mest vattenpelare. egen utredningsgrupp saknas det erfaren-heter i världen av tunnelbygge under sådana tryck.Tunnelborrning har utförts under upp till 100 metervattenpelare - . Men skall Hal-landsåstunneln borras blir det enbart en enkelspår-stunnel. Övriga tätningsmetoder har prövats undertryck vattenpelare.I utredningsmaterialet presenteras ett antal tät-ningsmetoder som alla innebär injektering av kemi-kalier i kontakt med grundvatten. De kemikalier somnu diskuteras är cement i olika kvaliteter, vattenglas,akrylater och polyuretan. Vattenglas och viss typ avpolyuretan klarar vattenpelare. Bestän-digheten för cement och polyuretan anses överstiga120 år. För de övriga är beständigheten väsentligtkortare, men ingen vet förstås säkert. Denna osäker-het är avgörande för hur projektets långsiktiga effek-ter bedöms. Att utsätta framtida generationer fördenna risk är oacceptabelt. Att överlämna förutsätt-ningar för ett opåverkat grundvatten måste tillhöravarje generations uppgift. Åtminstone akrylater ochpolyuretan innebär miljörisker och arbetsmiljörisker.Tätningsmetoden som förespråkas är s.k. flexibelstegvis tätning, vilket mer eller mindre innebär får pröva och se vartefter man möter nya förhål-landen.Det kan ifrågasättas om bör användassom experimentstation för täta tunnlar under högtvattentryck. Försiktighetsprincipen och det som redaninträffat talar för att man bör avstå ett sådant experi-ment. Det kan också ifrågasättas om den färdiga tun-neln verkligen kommer att bli helt tät, vilket ökarrisken för permanenta ekologiska skador ovanpåHallandsås.Järnvägen över eller igenom har storbetydelse för hela järnvägstrafik. Banverkethar därför genomfört en revidering av sin systemplanför med alternativet ingen tunnel genom Hal-landsås. I studien kommer man fram till att befintligsträckning med vissa förändringar kan vara ett full-gott alternativ till tunnlarna genom , åt-minstone fram till år 2010.Förslaget innebär att spåret över dose-ras och byts ut mot ett nytt helsvetsat spår på sträckanBåstad-södra tunnelmynningen, samt att signalsys-temet förbättras. Vidare innebär förslagatt fler godståg leds över Markarydsbanan, alltsåHalmstad-Markaryd-Hässleholm, samt att Mar-karydsbanan rustas upp med två nya mötesstationeroch bättre elförsörjning. När godstågen leds överMarkarydsbanan till uppstår kapacitets-problem på mellan ochMalmö. Därför behövs kapacitetsförstärkningar pådenna del av bannätet.Skillnaden mellan ovan beskrivet alternativ ochdet ursprungliga tunnelalternativet är betydande, inteminst . Persontågen kommer att få 5-10 minu-ter längre restid och godstågens transporttid förlängsmed ca , enligt egna beräkningar.Restiden kan troligen förkortas då ärfullt utbyggd till dubbelspår. På kommerden förväntade trafikökningen att tas om hand avbilar, bussar och lastbilar, men dessa problem accen-tueras först . Om en skatteväxling avMiljöpartiets modell genomförs blir kapacitetsbristenförstås tydlig tidigare. De samhällsekonomiska kal-kyler som genomförts enligt gängse modell av visar på att fortsatt tunnelbygge inte är sam-hällsekonomiskt lönsamt men att det ovanbeskrivna förslaget är lönsamt. Om förutsättningarnaändras, t.ex. genom skatteväxling eller billigare ochmiljövänligare tunnelbyggnadsteknik, så förändrasockså resultatet av den samhällsekonomiska kalkylen.Sammanfattningsvis kan konstateras att det finnsen godtagbar alternativ trafiklösning till tunnlar ge-nom . Detta alternativ bör väljas för attlösa problemen på kort sikt. För att åstadkommatillräcklig kapacitet på bör alternativetmed en dubbelspårig Markarydsbana och ytterligarekapacitetsförstärkningar av bannätet i utredasvidare. Det bör vara möjligt att åstadkomma tillräck-lig bankapacitet även utan en tunnel genom Hal-landsås om resten av byggs ut tilldubbelspår.Tunnelbygget har kostat 1,1 miljarder kronort.o.m. Därefter har tätning - betonginklädnad- av de existerande tunnlarna m.m. budgeterats förca . Detta arbete pågår . Närdetta arbete har färdigställts uppgår alltså de totalakostnaderna nedlagda i projektet till 1,7 miljarder.Ett fortsatt tunnelbygge har av kost-nadsberäknats till ytterligare mellan 2,1 och 3,2 mil-jarder kronor. Beloppet beror på vilken tunneldesignsom väljs. Det lägre beloppet gäller en enkelspårigtunnel som borras - jodå, men med en annan slagsborrmaskin än den som tidigare havererade. Det hög-re beloppet gäller om man fortsätter med liknandeteknik som . Det finns också underlag för tremellanprisalternativ som alla innebär två spår genomberget.Det är uppenbart att det är svårt att få fram ytterli-gare ett par, tre miljarder till . Det är storrisk för att de mycket dyra tunnlarna genom Hal-landsås kommer att dra resurser från andra kortsiktigtangelägna järnvägsinvesteringar, vilka alla uppvisarsamhällsekonomisk lönsamhet enligt samma beräk-ningsmodell som anger Hallandsåstunneln som olön-sam.Bygget av tunnlarna genom skall intefortsätta. Det nu pågående arbetet med att täta denexisterande tunnelsträckningen skall avslutas. Däref-ter skall befintliga tunnlar förslutas på ett sätt som göratt eventuella framtida utläckage av farliga ämnenskall kunna tas om hand och ej tillföras grundvattnet.Anf. 123 PER ():Fru talman! Jag har väckt en av de motioner somhanteras i det här betänkandet. Som så många andramotioner handlar den om en speciell vägsträcka, förmin del om E 6 genom . Motionen har inteföranlett någon reservation, eftersom utskottet be-handlat den välvilligt och understryker giltigheten imina påståenden. Bl.a. påpekas att regeringen intefastställt förslag för sträckan , vilket är viktigt. Dessutom utgår manfrån att planerade vägprojekt på skall prövasenligt gällande lagstiftning, nämligen enligt miljöbal-ken från för fyrfiliga och vägsträckor. Detta innebär att den fort-satta utbyggnaden av kommer att ställas inför allthårdare krav - inte minst miljökrav.Jag vill ändå säga några ord med anledning avmotionen och utskottets ställningstagande. Utbygg-naden av genom har pågått undermånga år. Tillskyndarna tycker att det inte går till-räckligt snabbt, medan vi som anser att detta jätte-projekt inte stämmer överens med en hållbar framtidatrafikpolitik tycker att planer borde stop-pats för länge sedan.Den vägsträcka som återstår, från Lerbo i Sö-der till i norr, har delats upp i sju avsnitt,och den kommer , som omfat-tar 1998 till 2007, att kosta ca . Desenaste neddragningarna på investeringsanslaget förvägar skapar bara mindre fördröjningar.Fru talman! Jag har i många anföranden och de-batter försökt att få andra i den här kammaren ochpolitiker i mitt eget län att förstå hur illa den här sats-ningen rimmar med ett hållbart och framtidsinriktattransportsystem, hur illa den rimmar med vår skyl-dighet att hålla oss innanför gränserna för vad naturentål. Men jag har också förstått attMiljöpartiet står ganska ensamt bland partierna i denhär frågan. Bilisternas och åkeriägarnas organisatio-ner har framgångsrikt drivit frågan om behovet av enutbyggnad, inte till den 13 meters målstandard somriksdagen tidigare fattade principbeslut om, utan motorvägsstandard eller minst fyrfilig 18,5 meters"slimmad" motorväg. Huvudargumentet för den rik-tigt breda vägen är den s.k. nollvisionen, dvs.olycksfritt, som ingen hänsyn tas till miljönoch en långsiktigt hållbar framtid.Jag har ännu inte förstått att argumentet omolycksfrekvensen används för utbyggnad, för fartök-ning och mer av större och tyngre godstransporter påvägen. I stället borde det argumentet tala tydligt fören fartsänkning, mer av poliskontroll av fart ochdroger, en tyglad bilism, planskilda korsningar, ökadkollektivtrafik och framför allt att tyngre godstrans-porter i huvudsak skall ske per järnväg och via sjö-transporter.Länsstyrelsen i har skri-vit ett intressant miljöstrategiskt dokument om mil-jömålen i länet, där man bl.a. påpekar vägtrafikensnegativa och avgörande påverkan på miljön. Vägtra-fiken kommer inte med dagens planering att klara deuppsatta långsiktiga miljömålen vad gäller kväveoxi-der, koldioxid, partiklar och kolväten. Därför menarMiljöpartiet att det behövs en helt annan inriktning påtrafikpolitiken.Vad gäller den pågående utbyggnaden av le-ver ingen av delsträckorna upp till den nationellamiljömålsättningen. Trenden är i stället den motsatta.Alla alternativ innebär ytterligare påspädning medhögre trafikintensitet och högre hastighet.Fru talman! Jag tror att bilen behövs även i fram-tiden. Men enbart katalysatorer och alltmer bräns-lesnåla modeller kommer inte att minska utsläppentillräckligt. Det handlar i stället om att ställa om tillicke-fossila bränslen och också att den totala trafik-mängden på vägarna minskar.I om den här vägsträckan nämnsinte miljön, och tågtrafiken nämns bara i förbigående.Med tanke på försurningssituationen i , denationella målen och ansvar för kollek-tivtrafiken, är det anmärkningsvärt att miljösituatio-nen inte alls uppmärksammas. Visserligen konstaterarman att buss är tio gånger säkrare än bil, men mansäger inte att tåg är 15 gånger säkrare än fem gånger säkrare än buss.Fru talman! Den planerade utbyggnaden är fel.Vägverket borde ha satsat på att räta svåra kurvor,bredda - vilket var beslut -göra säkra korsningar och ge bilismen utrymme inomde ramar som den omgivande naturen sätter. För attlyckas måste samhället satsa kraftigt påkollektivtrafik, på att föra över person- och framförallt godstransporter på en upprustad och snabb järn-väg. Utefter vår bohuslänska kust finns också godamöjligheter att komplettera ett miljöanpassat trans-portsystem med s.k. sjöpendel som går upp och nedutefter kusten.Fru talman! spränger sig fram -dygnet runt - genom , skapar barriärer fördjurens spridningskorridorer och bäddar för en väg-trafik som vi alla vid det här laget borde veta går sticki stäv mot ett ekologiskt hållbart samhälle. I stället föratt minska miljöskulden ökar vi den. Det är mycketallvarligt.En liten, men viktig, detalj i detta stora, gigantiskaprojekt är att korsningen vid tydligen fortfa-rande inte finns med i planarbetet. Ändå sprängs därför fullt, schaktas och byggs, just nu i denna stund.Anf. 124 ():Fru talman! Sjöpendeln som går upp och ned fa-scinerade mig. Det innebär att vi, såvitt jag kan tolkadetta, får civil användning av ubåtarna.Jag skall ge två meddelanden till Per . Detena är lite tråkigt, därför att jag ställer mig helt bak-om utbyggnadsplanerna av . Den andra är litetrivsammare, nämligen en motion som jag har väcktoch som gäller tåg.Det var nog den kortaste motionen som väcktes ihöstas. Det fanns bara två ord i själva motionstexten:Götalandsbanan behövs. Det är för att jag tycker attdet är en självklarhet.Förra gången frågan om Götalandsbanan behand-lades i ett betänkande från trafikutskottet fanns demotioner som berörde frågan införda i förteckningenöver okommenterade allmänt avslagna motioner. Nuhar vi i alla fall fått ett eget avsnitt där vimotionärer - det är tre motioner som tar upp frågan -i princip får medhåll. Jag bara väntar på nästa be-handling, för då utgår jag från att det blir bifall.Detta är en fråga som rör halva befolk-ning - om man börjar i och slutar i Stock-holm och går genom de befolkningstätaste områdena,bortsett från dem i . Därför är frågan av oerhörtstor betydelse. Det är en så självklar förbindelse attden finns inritad i Europeiska järnvägsunionens för-teckning över kommande stomjärnvägsnät i -fastän den ännu inte finns i verkligheten.Det som har varit viktigt för mig - och som fram-går i de andra motionerna - är att förarbetet i avvak-tan på de ekonomiska resurserna för utbyggnaden intefår avstanna. borde ha fått en signal om atthålla grytan kokande.Götalandsbanan bör tas med i stomnätsplanen. Deolika intressenternas strävanden bör samordnas. Jaghade velat att de olika förslag som finns från de olikaintressenterna längs banan hade utvärderats i Banver-kets regi. har inte gjort något åt frågor-na . Det är bara att beklaga.Fru talman! Jag avslutar mitt anförande medsamma som jag skrev i min motion: Götalandsbananbehövs.Anf. 125 ():Fru talman! Jag vill börja med att reservera migmot trafikutskottets beslut under mom. 18 till förmånför motion 1998/99:T334, som innebär mer pengartill de värmländska vägarna.Bakgrunden till mitt förslag är det eftersatta un-derhållet på de värmländska vägarna. På flera ställenpå våra riksvägar är vägstandarden så undermålig attden anses vara en trafikfara. Privat- och yrkesförarehar kontinuerligt framfört klagomål till ,men har inga löften givits om förbättringar.Under vintern 1998/99 har vägstandarden ytterli-gare försämrats, och främst gäller det , somär pulsåder i länet från norr till söder.Vägens dåliga kvalitet har lett till att Yrkesinspektio-nen har övervägt att eventuellt stoppa yrkestrafiken.Det skulle vara förödande och bidra till att människorsom bor i området skulle tappa framtidstron. Rege-ringen måste uppmärksamma detta.Det finns starka skäl för regeringen att tillskjutamer pengar till de områden där vägarna är extremtdåliga. 62:an är ett sådant exempel. Västra regionensvägverk bör därför erhålla pengar från den "pott" somännu inte är öronmärkt.Vi värmlänningar har stora förhoppningar att vårtlän skall få en positiv till-växt. Vi satsar stort på turismen i hela länet och pååret-runt-turism. Det finns turister som undvikervårt län på grund av de dåliga vägarna. Det anser viatt man måste ändra på.Men skall vi lyckas med att få fler turister, bådesvenskar och andra, till oss är det ett måste attvägstandarden blir bra. Det är svårt att locka turistertill områden där vägarna betecknas som en trafikfara.Det är också svårt att behålla eller få turisterna tillba-ka där vägarna inte underhålls eller förbättras.Jag vill uppmana regeringen att gärna komma tillVärmland och ta en biltur på 62:an. Efter det tror jagatt vi är överens med tanke på nuvarande standard.Anf. 126 () replik:Fru talman! Jag är den förste att hålla med om att många borde komma till Värmlandoch se de dåliga vägarna. Det är bevisligen uruselkvalitet på merparten av länsvägnätet. Det är justlänsvägnätet som är dåligt. Då skulle jag för ordning-ens skull vilja vädja till att icke yrkabifall till sin motion.Jag hoppade över ett avsnitt i mitt skrivna anfö-rande, och det handlade om att uppgift äratt ange övergripande mål och riktlinjer för plane-ringen samt fastställa ekonomiska ramar. Riksdagenskall i planeringsprocessen inte ta ställning till en-skilda infrastrukturprojekt eller andra enskilda åtgär-der. Därför har vi avstyrkt de 115 motionsyrkandensom behandlas i betänkandet om sådana frågor, ochvi har redovisat dem i tabellform.Vi har alltså icke i den nya planeringsprocessenmöjlighet att från sida uttala oss omlänsvägnätet. Det är i en process som går i flera steg,där pengar fördelas från budgeten över till ,sedan ut till länsregioner och vägverks- och banverks-regioner, och därefter återkommer de och samman-ställs osv.Tyvärr har vi inte möjligheten att påverka det somViviann skulle vilja och som jag ville varamed på, att vi får ett mycket bättre vägnät i Värm-land. Det är ingen tvekan om det. I synnerhet väg 62behöver dessa medel. Men jag ser inte någon möjlig-het att genomföra de beslut som syf-tar på här i i dag.Anf. 127 () replik:Fru talman! På det vill jag svara att jag tycker attdet är fel om vi här i inte kan uttala oss närvi märker att de kanaler vi har inte räcker till. Detsmyger sig in en hopplöshet här. Vi vet att Vägver-kets budget är alldeles för liten. Det har gjorts påstöt-ningar om det.I och med att regionen har ökat och be-finner sig i ett ytterområde upplever jag att det harblivit än svårare att kunna påverka. Jag tycker natur-ligtvis att när det går så långt att det blir en trafikfara,att man ingriper från sida ochöverväger att eventuellt stoppa yrkestrafiken, är det iförsta hand ansvar. Men om det inte skernågonting där ligger huvudansvaret i regeringen ochhär i riksdagen.Jag har inte yrkat någonting här, men jag har enreservation och vill ha en markering i protokollet attjag inte delar utskottets mening. Jag anser att det ärsärskilda skäl som råder.Anf. 128 () replik:Fru talman! I sak kan jag hålla med om att det ärbra om vi från påtalar olika problem somfinns ute i samhället. Som jag sade i mitt förra inläggär jag den förste att hålla med om att vägsystemet ärdåligt i , och kanske i synnerhet väg 62.Men sedan kan jag räkna upp alla andra vägar iVärmland, och jag kan sträcka mig till nästa län ochräkna upp vägarna där.Problembilden är den jag var inne på i en debatttidigare , att den summa pengar vi har till förfo-gande inom infrastrukturens område för dagen inte ärtillräcklig. Men som jag sade till ,partikollega, har vi konstaterat attljuset finns där framme i tunneln och är på väg. Jag ärövertygad om att vi i nästa planprocess kommer att habättre förutsättningar.Återigen betyder det sakliga som vi skall behandlahär att vi från sida icke kan ställa oss bak-om en enskild motion som rör länsvägnätet.Anf. 129 () replik:Fru talman! På det vill jag svara attnär problembilden blir så omfattande att man frånYrkesinspektionens sida överväger att stänga yrkes-trafiken, anser jag att det har gått väldigt långt och måste göra någonting. Jag är väl medveten omatt det kan finnas vägar på andra ställen som ocksåhar samma situation, men då är det en fråga om prio-ritering att åtgärda just de här vägarna i första hand.Jag ser fortfarande att vi som är förtroendevaldahär i skall vara opinionsbildare. Det är klartatt vi kan utöva påtryckningar på och derasomdisponeringar - det hoppas jag verkligen. Tillsyvende och sist handlar det om en prioritering varman lägger pengarna.Anf. 130 ():Fru talman! Jag vill börja med att yrka bifall tillreservation 6 till det betänkande vi debatterar.På 4 mellan och om-kom i trafikolyckor de tre åren 1990, 1991 och 1992tio människor och 33 skadades svårt. De fem och enhalv milen var ombyggda till motorväg . Un-der därefter, alltså åren 1995, 1996och 1997, hade inte en enda dödats och antalet svårtskadade var elva. Den standard har byggtdär har blivit kallad den "förlåtande vägstandarden".De E 4 vid som omnämns ibetänkandets punkt 4 på s. 26 har fått den förfärligabenämningen "Dödens väg". Sedan regeringen den11 fattade sitt olyckliga beslut om att"objektet förbifart på utgår ur planeneftersom objektet inte uppfyller något av de priorite-ringskriterier som ställt upp" har minst sjupersoner omkommit. Vid den svåraste av dessaolyckor var det fem personer som miste livet.Regeringens motivering att prioriteringskriteriernainte har uppnåtts är, som jag skriver i min motion,siffermässigt riktiga, men framstår som cyniska närman vet både vad jag här nämnt om olycksstatistik påden nybyggda E 4 norr om och vad som harhänt vid . Där var detfrån 1990 till 1998 inte mindre än nio personer sommiste livet och ett stort antal som skadades. Så följerden förskräckliga . borde väl det tra-fiksäkerhetsmässiga prioriteringskriteriet vara fylltmed råge.Detta är den mänskliga sidan av saken, tragedier-nas sida. Till den ekonomiska sidan bör läggas attVägverket i sin planering av bygget fram till färdigaarbetsplaner har lagt ochMarkaryds kommun minst 1 miljon. Vägen har blivitså dyr därför att , kommunikationsexpertenvid i , kommunens tjänste-män och också departementets tjänstemän varit över-ens om att även här bygga en s.k. "förlåtande väg".Då kostade den 740 miljoner.När regeringens beslut att ta bort objektet ur dennationella vägplanen kom reagerade många männi-skor med vrede, såväl bland allmänheten och berördamarkägare som bland beslutsfattare och tjänstemän ilänet. Inte minst jag själv reagerade. Jag blev arg. Hurkan man göra så, och lyfta in ett tidigareoprioriterat projekt vid ?