prot · GM0967 · 1999-03-11 00:00:00 — Antalet avrätt-ningar har ökat, och är fortsättningsvis en mycketosäker plats för politiskt oppositionella, religiöstoliktänkande och kvinnor som flytt efter att ha ankla-gats för äktenskapsbrott.Trots omfattande internationell och även svenskdokumentation om att både ursprungligen kristna ochkonvertiter förföljs, fängslas och torteras, trots att detockså finns dokumentation om att kvinnor som påståsha begått äktenskapsbrott - i många fall är det intesant - far mycket illa och i många fall mördas, finnsdet kvinnor här i som väntar på avvisningsbe-slut eller som har blivit avvisade, trots att de befinnersig i denna situation. Vi menar att det är ohållbart.Amnesty International framhåller att när det inte ivanlig iransk lag finns regler för vad man skall göramed någon som t.ex. har bytt religion tar man tillSharia-lagen. Enligt den kan konvertiter och kvinnorsom påstås eller har begått äktenskapsbrott dömas tilldöden. Det här sker naturligtvis inte i alla fall. Menrisken är stor och man riskerar sitt liv. Det som ärverkligt svårt i det här sammanhanget är, och detpåpekar också , att även ominte straffet verkställs så saknar dessa personer lagensskydd. Vem som helst kan döda en som har avfallitfrån islam utan någon som helst rättspåföljd. Omdetta inte gör att man behöver skydd vet jag inte vaddet är. Sedan må man låta bli att betrakta de här män-niskorna som en grupp. Men i varje enskilt fall bordeman ta hänsyn till en sådan här omständighet.Enligt Iranian har drygt 40personer som avvisats - de flesta från ,men några av just dessa personer från - trotsomfattande efterforskningar och kontakter inne i ,inte kunnat lokaliseras. Därför anser vi att tarpå sig ett stort ansvar genom att avvisa personer somhar den här indikationen på att de riskerar sina liv. Vimenar att man enligt svensk lag egentligen inte fårgenomföra en avvisning i sådana fall. En person fårinte återsändas till ett land där han riskerar sitt liv.FN:s allmänna förklaring om de mänskliga rättighe-terna stadgar att varje människa har rätt till livet.Anf. 127 ():Fru talman! Svensk utrikespolitik syftar till att ökarespekten för de mänskliga rättigheterna. De mänsk-liga rättigheterna skall vara universella, de skall gällautan åtskillnad. Man kan inte rangordna dem, alla ärlika viktiga.Jag är mycket glad, men faktiskt också positivtöverraskad över att det råder så stor samstämmighet iutrikesutskottet och i när det gäller dettaarbete. De få reservationer som har kommit in visarockså den stora samstämmigheten.Av de reservationer och yttranden som utskottethar tagit emot kommer jag att ta upp tre i mitt anfö-rande. De tre berör ett nationellt handlingsprogram,abortfrågan och samerna. Dessutom vill jag avslutamed en kort deklaration om dödsstraffet.Först till ett nationellt handlingsprogram.Den person som drivit frågan om nationella hand-lingsplaner för MR-frågor är , FN:shögkommissarie för mänskliga rättigheter. Hon anseratt det är viktigt att vi inte bara i tal betygar vår re-spekt för mänskliga rättigheter, utan att enskilda län-der också gör en nationell handlingsplan som visarhur vi vill förverkliga dessa löften. Detta anser ocksåden vara rätt sätt att arbeta, därförbör regeringen mycket tydligt presentera mål ochriktlinjer på MR-området.Under om mänskliga rättigheter1993 lades förslaget om nationell handlingsplan framför första gången. Och högkommissarie gjorde sedan en förfrågan till FN:s medlemsstaterom resultatet av dessa nationella handlingsplaner.Den gav en rapport , ochstatsrådet har fått i uppdrag av statsmi-nister att lägga fram ett förslag om ensvensk nationell handlingsplan för MR-frågor.Jag vill i detta sammanhang också berätta att ävenEU har insett vikten av att arbeta fram en handlings-plan för MR. Arbetet med och diskussionerna omdenna har påbörjats, vilket jag tycker är mycketglädjande. EU har en stor roll att spela när det gällermänskliga rättigheter och gör också en hel del pådetta område.Även om syftet var gott tycks det särskilda yttran-de som och kd lämnat in vara överspe-lat.Fru talman! Den reservation som handlar om rät-ten till fri abort är en s.k. motivreservation. Abortförekommer och har sannolikt förekommit i alla tideroch i de flesta kulturer. Man vet t.ex. att det förekomredan i antika och . Moraliska ochjuridiska diskussioner om abort har också alltid fun-nits, både i och i övriga länder.Förbud och förföljelser av kvinnor som hade kun-skap om att göra abort har varit vanligt. Fram till1800-talet vet vi att de brändes på bål.I har vi haft dödsstraff, spöstraff, straffar-bete, tukthus eller fängelse som straffpåföljd. Efterårhundraden av livsfarliga aborter med giftiga väts-kor, strumpstickor, skam och skuld insåg att dessa okontrollerade aborter var ett hotmot folkhälsan. Någonting måste göras.År 1938 fick vi i den första lagen somtillät aborter, även om det var mycket begränsat.På 60-talet åkte ungefär 2 000 svenska kvinnorvarje år till för att göra abort, och 1996 fick vivår abortlag. kan en kvinna som begär abort fåden utförd. Hon fattar själv sitt beslut.Den svenska abortlagstiftningen har också ettmycket starkt stöd bland befolkningen. gällerdet inte , utan det gäller andra länder, utveck-lingsländer, där kvinnors rätt att bestämma över sinegen hälsa inte respekteras.Kvinnors hälsa relaterar ofta till barnafödande ochaborter. Ett mycket viktigt skäl för att främja kvin-nors hälsa i världen är därför att reducera sjuklighetoch dödlighet i samband med illegala aborter. Därförär det viktigt att vi även internationellt, precis som vihar gjort i vårt eget land, tydligt driver frågan om friabort - vilket den också gör i allainternationella sammanhang. Rätten till abort är enprioriterad fråga. Dessutom verkar vi genom bistån-det för fri abort, bl.a. genom att stödja lokala ochinternationella grupper som driver denna fråga.Jag förstår egentligen inte vad kd vill säga medsin s.k. motivreservation. Vill ni att vi skall kämpa såatt kvinnor i hela världen får möjlighet till legal sjuk-vård vid aborter, eller skall vi acceptera att de kännerskam och skuld och därför avstår eller gör illegalabort? Jag tycker att vi skall vara tydliga och integömma oss bakom en otydligare eller, som ni säger,mera balanserad skrivning. Jag tycker att vi skallvåga lägga oss i. Vi skall påtala kränkningar av demänskliga rättigheterna, och vi skall vara tydliga.Fru talman! Så till samerna. Kd tar i en av sinamotioner upp frågan om samernas ställning i Sverige.De anser det vara angeläget att stärka det samiskafolkets språk och kultur, att regeringen skall ratificeraILO-konventionen om ursprungsbefolkningar. Vidareanser man att samerna skall ges ställning som fullvär-dig medlem i . Vad man däremot up-penbarligen inte har gjort är att ta kontakt med sa-merna själva för att höra vad de tycker.Jag vill börja med att ta upp frågan om . Där har regeringen tillsatt en särskildutredning som skall redovisa sitt resultat.Det finns ingen anledning att fatta något beslut innanman har läst slutsatserna i utredningen. Det anserbåde en majoritet i utskottet och samerna själva.Samernas deltagande i det nordiska samarbetethar varit föremål för utredningar och diskussioner vidett flertal tillfällen. Det framkom i dag.Både och Nordiska ministerrådetstöder ett samarbete med samerna i olika former. Mendet regelverk som finns i sägeratt dess medlemmar skall vara ledamöter av ett landseller ett självstyrt områdes folkrepresentation. Tyvärruppfyller inte samerna detta krav. Nordiska rådetbereder frågan, och det är viktigt att den behandling-en får ha sin gång.Vid 50:e session i i novem-ber fanns frågan om medlemskap med pådagordningen. Samerna själva ville att frågan inteskulle behandlas under sessionen. Det fanns fleraorsaker till detta. Bl.a. pågår ett arbete i de nordiskaregeringarna och de tre sametingen om hur ett framti-da samarbete skall se ut. Ett framtida samiskt med-lemskap bör värderas utifrån detta arbete. Dessutomär sametingen i färd med att etablera ett nytt samar-betsorgan. Detta bör också finnas med i diskussionen.Samernas åsikt är därför, liksom utskottets, att fråganom ett samiskt medlemskap i böravvaktas tills pågående processer och arbete är avkla-rade.Jag vill också passa på att säga att socialdemo-kraterna arbetar även i EU för stärka den samiskakulturen och språket. Minoritetsspråken, både samis-kan och tornedalsfinskan, får ett stort stöd i EU-samarbetet, till viss del tack vare ett aktivt deltagandeav socialdemokraterna - faktiskt som enda parti - idet utskott som arbetar med kultur och språk i Euro-paparlamentet.Så avslutningsvis några ord om dödsstraffet. Densvenska regeringen har vid upprepade tillfällen uttalatsig mot dödsstraffet. Dödsstraffet är inhumant ochoåterkalleligt och har ingen plats i modern rättsord-ning. Rätten till liv är den mest fundamentala av allamänskliga rättigheter. Dessutom har dödsstraffet intenågon avskräckande effekt som motiverar dess an-vändning vare sig för att minska eller förhindra kri-minalitet eller social oro. Dödsstraffet är oavsett brottoacceptabelt. Vi måste arbeta för att fler stater av-skaffar dödsstraffet. Det är oroande att dödsstraffdo-mar i ökar, och där sker dessutom avrättningendirekt efter domen. Det är också mycket anmärk-ningsvärt att det i en demokrati som Förenta staternautdöms och verkställs dödsstraff, och speciellt an-märkningsvärt är det när det görs mot minderåriga.Till sist yrkar jag avslag på alla motioner och bi-fall till hemställan i betänkandet.Anf. 128 () re-plik:Fru talman! Jag tackar för beskedet om hand-lingsprogrammet och att fått uppdraget.Däremot håller jag inte med om att vårt särskildayttrande skulle vara överspelat. När frågan behandla-des i utskottet fick vi inte detta besked. I stället tänkerjag ta åt mig lite grann äran för att fickuppdraget. Vi väckte en motion just precisefter det att blev minister. Det är bra, ochjag tror att vi var en del i den processen. Det kännsbra, och vi får följa utvecklingen.Sedan var det frågan om samernas ställning . Som f.d. medlem och ersätta-re i har jag följt frågan och sett utred-ningarna, hört debatterna och sett att samer har varitobservatör. Jag kan förstå att samerna nu vill avvaktaprocessen. De vet vilket motstånd som finns. De vetatt det är som sätter käppar i hjul-et. Det måste ändras för att de skall kunna bli med-lemmar.Det är precis som jag sade när jag ställde min frå-ga till , nämligen att det består av de nordiska länderna. Det är de somstår bakom . Om de nordiska län-derna vill ändra på det kan de naturligtvis göra det.Det är en självklarhet. Det är klart att samerna tackaroch tar emot om ett land tydligt säger att de skall varamed. Men de vet hur läget har varit hela tiden.Jag tycker fortfarande att det är defensivt att Sve-rige inte vill ta ställning i frågan.Anf. 129 () re-plik:Fru talman! Först till frågan om uppdraget om enhandlingsplan. Jag kan faktiskt inte svara om det varCenterpartiet eller regeringen som var först. Jag vetatt statsrådet fick uppdraget förra året.Precis som säger, skall vi varaglada för arbetet och hoppas att det går bra.Sedan var det frågan om samerna och deras möj-ligheter att vara med i . Jag tycker attdet är viktigt att man lyssnar på den grupp som be-rörs. Eftersom jag kommer från och hargoda kontakter med samerna har jag gjort så. Jag harläst protokoll och följt med i frågan - jag sitter ju intesjälv med i Nordiska rådet.Samernas önskan är - hur vi än tolkar den - att viskall avvakta och se vad som händer i de förhand-lingar som pågår mellan , regeringarnaoch sametingen.Anf. 130 () re-plik:Fru talman! Det är klart att de ser det så. Var ochen begriper att det är så. Men det är klart att samernatar emot med öppna armar den regering, det land,som visar en öppenhet. De vill ha ett inflytande. Omdet är några som borde ha plats i det nordiska samar-betet så är det samerna. De finns i tre nordiska länder.Det är skamligt att de inte har fått vara med underdenna långa tid. De blir observatörer, organisationenändras, och deras inflytande försvinner.Så är ju ändå läget för dem. Att de inte driverdetta utan avvaktar beror naturligtvis på att de intevill mota in sig i ett hörn. De vill ha handlingsfrihet.Det kan jag begripa. Men jag tycker att verk-ligen skall gå i frontlinjen när det gäller det här. Ochjag vet att det också finns stöd från många håll i deandra nordiska länderna.Anf. 131 () re-plik:Fru talman! Återigen kan jag bara säga att rege-ringarna i de nordiska länderna för ett samtal medsametingen och ser positivt på ett samarbete. Det ärbara hur detta samarbete skall se ut som ännu inte ärbestämt. Det är viktigt att parterna får diskutera framdetta. Så jag tror ändå att det beslut som vi har fattat iutskottet, och som vi skall ta ställning till, är det rätta- framför allt för samerna.Anf. 132 () replik:Fru talman! Jag vill säga något om den motivre-servation som vi har gjort eftersom upp den. Jag tycker att det är helt tydligt och klartatt vi inte är ute efter att kvinnor skall känna skameller skuld. Det vi ville var att man inte bara sade attSverige skulle verka för fri abort och värna den rättenutan att man också tog fram andra sidor i samman-hanget.Situationen är inte helt okomplicerad. Vi har juländer där det går ett mycket stort antal aborter påvarje fött barn. Detta kan jag inte tro att det är någotparti som vill förorda. Då kanske det inte i förstahand är den fria aborten som från sida skallvärnas i sådana länder. Det kanske är rätten till livsom behöver lyftas fram i det sammanhanget - ochinte minst kvinnors rätt till hälsa. Det kan ju inte varasärskilt hälsosamt för kvinnorna med en sådan situa-tion.Det vi lyfter fram är allsidigheten. Detta skall intevara en metod för familjeplanering. Man skall göraallt man kan för att minska behovet av aborter genomförebyggande verksamhet. Man skall försöka förhind-ra oönskade graviditeter, och man skall, när kvinnorkommer för en abort, försöka hjälpa dem att undvikafler aborter. Att detta ses som något som man pånågot sätt behöver angripa har jag väldigt svårt attförstå. Egentligen är det väl den strävan vi har här iSverige också att det skall gå till på det sättet.Anf. 133 () re-plik:Fru talman! Jag tolkar den skrivning som kd har iden här motivreservationen som en balanserad skriv-ning, som att man inte riktigt vågar gå ända fram medatt säga att vi skall driva fri abort i hela världen ochinte bara i Sverige.Sedan är det precis som säger attdet finns många andra saker som det också är viktigtatt kvinnor får hjälp med i samband med att de föderbarn eller skall föda barn. Men i det här fallet gälldedet fri abort. Där tycker jag att vi skall våga varatydliga och verkligen lyfta fram frågan. Då tycker jagatt en motivreservation var helt onödig.Anf. 134 () replik:Fru talman! Jag kan inte hålla med om det. Viförde fram de här åsikterna och hade hoppats att helautskottet skulle kunna ställa sig bakom att också denandra sidan fick lov att komma fram. Det ser ju väl-digt olika ut på olika håll i världen. Därför menade viatt den här synen borde få komma fram.Sedan är det också så att man i vissa länder ser detsom att detta står i strid med omrätten till liv. Därför vill vi också framhålla rätten tillliv och att aborten så till vida alltid är ett dilemma. Vitror att man kan få större förståelse hos många kvin-nor om man visar denna balanserade syn. Man kan dålättare komma kvinnorna till hjälp.Anf. 135 () re-plik:Fru talman! Jag tror inte vi kommer så mycketlängre. Jag tror att både jag och harvarit tydliga.Anf. 136 ()replik:Fru talman! Jag tänkte knyta an till det som Bir-gitta sade om samernas rättigheter och möj-ligheter. Det gäller framför allt det här med . När jag först kom in i 1988 satt jagockså med i . Då fanns det i medlemsförslag som just yrkade på att samernaskulle få möjlighet att sitta med i Nordiska rådet.Då hänvisade man till och sadeatt det inte var möjligt. har faktiskt ändrats, men dock inte på det områdesom berör samernas möjligheter att ingå i . Det är lite underligt då att liksom få en känslaav att egentligen vill vi, eller låtsas vilja, att de skallfå vara med. Men man gör inget politiskt - vare sigfrån nuvarande regering eller från föregående rege-ring. Det ändrades ju inte till samernas fördel när denförra regeringen satt heller.Jag uppfattar det här som att det faktiskt finns enganska stark ovilja mot att låta samerna finnas med iNordiska rådssammanhang. Det tycker jag är mycketförvånande, för när man tittar på hur samerna bor ochlever så är ju det om något en angelägenhet för alla denordiska länderna. Dessutom är det en internationellsak när det gäller minoritetsgrupper.På samma sätt tycker jag att det är när det gällerILO-konventionen. Det är ju ganska länge sedan denkom till. Det har tillsatts en utredning, men den harväl också funnits , tror jag. Det har inteheller där hänt någonting. brukar vara ganskaangeläget annars när det gäller FN-konventioner.Man vill ratificera och visa att man vill.Är det så illa att det i det politiska livet i Sverigeinte finns ett reellt intresse av att förbättra samernasdemokratiska möjligheter att vara med i de politiskaprocesserna?Anf. 137 () re-plik:Fru talman! Jag tyckte att jag var väldigt tydlignär jag svarade på den frågan.Men jag får ta svaret en gång till då.Regeringarna i , och har endiskussion med de tre sametingen om hur detta sam-arbete skall se ut. , när man hadeNordiska rådets session i , fanns det här på dag-ordningen. Man ville då från sida taupp det tillsammans med samerna och få en diskus-sion.Men då ställde sig samernas representant upp ochbad uttryckligen att få stryka den här punkten frånagendan på grund av att detta samarbete med rege-ringarna pågick. Man ville se var det hamnade. Dess-utom håller man, som jag berättade, på att etablera ettnytt samarbetsorgan. Det är väl också lite osäkert hurdet kommer att se ut. Det vill man också ha med idiskussionen.Det pågår alltså ett positivt arbete för samerna.Intresset för detta är stort. Jag har varit i kontakt meddem och pratat med dem . Så det pågår enhel del, . Jag tror nog att det här skall blipositivt i slutändan. Även om den här diskussionenkring har pågått är det inästa vecka vi får resultat från arbetet.Anf. 138 ()replik:Fru talman! Man får väl uppfatta det som positivtatt det pågår ett arbete och att det kommer någraförslag. Men jag tycker ändå att det är en alltför segprocess när det gäller mänskliga rättigheter i vårt egetland. Jag tycker att det har tagit alldeles för lång tid.Min fundering när man strök detta från dagord-ningen i var att man var rädd att man helt enkeltskulle förlora, att det skulle komma ett väldigt nega-tivt beslut utifrån den diskussion som skulle vara ochatt det var därför man drog tillbaka ärendet, inte föratt man kände att man hade parlamentarikerna ochregeringarna med sig i sina krav.Det är väl klart att det här är en seg process, menjag tycker att det är oerhört viktigt att vi visar viljaoch är pådrivande om vi menar något med detta ochom vi också skall kunna ställa krav på andra ländernär det gäller deras minoritetsgrupper.Anf. 139 () re-plik:Fru talman! Jag fick alltså helt andra kommentarerfrån samerna när det gäller varför detta drogs tillbaka.Jag känner att jag litar på att den information jag harfått från samerna är riktig.Det är möjligt att det också fanns en annan dis-kussion, men den känner jag inte till. Precis somMarianne hoppas jag att arbetet nu skallslutföras, att det skall bli positivt för samerna och attvi skall hitta en positiv lösning för alla.Anf. 140 () replik:Fru talman! Först kort om den nationella hand-lingsplanen, där vi också står bakom det särskildayttrandet. Jag tror att det ligger mycket i det somMarianne sade. Bara det att frågan hartagits upp kan ha påverkat det som har hänt, ochdet får vi se positivt på.När det gäller vår motion om samernas ställningvet jag inte om har haft tillfälle attdelta vid eller SSR:s stämmor när dessafrågor diskuterats. , som är en av mo-tionärerna, har av sameradion utsetts till den främsteförespråkaren för samefrågor i riksdag. Hanbör därmed veta något om hur samernas uppfattningär. Han har deltagit vid ting och SSR-stämmor. jag har en lite annan uppfattning än BirgittaAhlqvist har gett uttryck för.Det har funnits ett stöd som har varit väldigt starktför att den här frågan skulle drivas. Det är möjligt attdet finns lite olika uppfattning bland samerna i denhär frågan. Det kan jag tänka mig. Men på tingen ochstämmorna har det varit tydligt. Tack vare de diskus-sioner som har varit bl.a. i tror jag att frå-gan har lyfts. Jag kan dela för-hoppning om att vi skall kunna hitta en bra lösning.Men är lösningen inte bra, och vi måste drivafrågan vidare.Anf. 141 () re-plik:Fru talman! Jag kan svara att jaginte har varit på . Men jag har fått migtillskickat protokoll både från och frånSametinget. Jag har också varit i kontakt med samer.Det är möjligt att det som sägerfinns olika tyckande och tänkande också i den grup-pen. Men jag menar i varje fall att den informationsom jag har fått är riktig, och jag jobbar utifrån den.Jag hoppas att vi tillsammans alla partier här i riksda-gen skall arbeta för en bra lösning för samerna.Det är viktigt att processen får ha sin gång, att viinte hoppar förbi något steg och att vi som sitter iriksdagen inte tror att vi är bättre än andra att fatta ettbeslut.Anf. 142 () replik:Fru talman! Jag tror att kan hafått en annan bild av dem som hon har varit i kontaktmed. Det tror jag. Det viktiga om man vill ha en rätt-visande bild av var samerna står i den här frågan äratt försöka följa den debatt som är på Sametingen ochSvenska samernas riksförbunds stämmor.Där kommer på ett väldigt öppet och tydligt sättderas uppfattning fram. Det är den som vi skall hamed om vi gör en avvägning av vad skallkunna göra för att kunna stödja det som vi tycker ärrimliga krav från samernas sida.Jag vill upprepa att jag hoppas att vi bl.a. genomden här debatten och reservationen kan lyfta fråganframåt till en positiv lösning. Det får inte ta ytterliga-re . Den här frågan har diskuteras mångaår, och vi har inte kommit till någon bra lösning än.Vi får inte fastna i utredningar och långbänk.Anf. 143 () re-plik:Fru talman! Jag tror att jag tackar och avslutarhär.Anf. 144 vill bara informera kammaren om att den an-mälda talartiden som finns kvar för dagens debattuppgår . Det innebär att om återståendetalare håller sina talartider blir det möjligt att avslutadebatten . Gör vi inte det kommerdebatten att fortsätta efter med detalare som återstår.Anf. 145 ():Fru talman! Jag instämmer i tidigare talares be-klagande att inte regeringen, något av statsråden, äreller har varit med här när mänskliga rättigheterhar behandlas. Jag instämmer också i om att vi kristdemokrater har människovär-det och de mänskliga rättigheterna överst på vår prio-riteringslista. Det utgör en av grundbultarna i den idésom vi bygger vår politik utifrån.Fru talman! Att Kosovo skulle utsättas för liknan-de övergrepp som Bosnien kom inte oväntat. glömdes Kosovo bort trots att denserbiska centralregeringens förtryck av den albansk-talande majoriteten, dvs. av Kosovos befolk-ning, redan inletts i slutet på 80-talet.Slobodan spelar huvudrollen i kriget iKosovo på samma sätt som han spelat bakom kulis-serna i kriget i Bosnien. Ändå är det han som är stor-makternas viktigaste samtalspartner trots alla hansbrutna försäkringar och löften. Historien har visat attdet enda han tycks reagera inför tyvärr är våld ochinte tomma hot.Att fred mäklas mellan krigsförbrytare och offerär ett hån mot de dyrköpta erfarenheter som andravärldskriget och krigets överlevande offer gav. Det ärockså ett hån mot FN:s konvention om mänskligarättigheter. Liksom krigsförbrytarna i andra världs-kriget ställdes inför rätta vid domstolen i ställas inför rätta vidkrigsförbrytardomstolen i som världen och framför allt ko-sovoalbanerna väntar på att fredsförhandlingarnaskall ge resultat, nu närmast , samlar presi-dent alltfler soldater i Kosovo, trots enöverenskommelse i om motsatsen.