prot · GN0933 · 1999-11-25 00:00:00 — Ett sådant centrumskulle därmed vara lämpligt som internationellt sam-verkansorgan främst för ledning och övervakning.Herr talman! är ett försvarsvänligtparti. Därför fullföljer vi med denna överenskommel-se vår ambition att ta ett långsiktigt ansvar för total-försvarets omstrukturering. Det grundläggande är ochmåste vara att totalförsvaret rustas för morgondagenshot. På det sättet kan ett bra försvar bli än bättre.Anf. 12 () re-plik:Herr talman! Det är en självklarhet att världen harförändrats. Det är också självklart att de säkerhetspo-litiska utmaningarna är av en helt annan karak-tär än dem sedan.Jag har själv kraftfullt drivit frågan att nu se för-svarspolitiken i två dimensioner, både det nationellaförsvaret av mer defensiv karaktär och ett aktivt del-tagande för att bidra till säkerheten i omvärlden. Men- och det framgår inte av in-lägg - de förmågorna är båda sidor av samma mynt,båda sidor av den samlade försvarsförmågan. Ennedprioritering av det nationella försvaret leder auto-matiskt till en sämre förmåga att delta i internatio-nella insatser.Jag har två frågor till . Denförsta gäller om är berett att stå fast vidsin uppfattning att internationella insatser ska bekos-tas utanför försvarsramarna. Är man beredd att gåmed på att insatserna successivt förs in i de anslagsom har att klara av uppbyggnaden av förmågan in-ternationellt och nationellt? har varitett värn mot ingrepp i de reguljära försvarsanslagen.Min andra fråga rör vad pe-kade på när det gäller långsiktiga ansvarsta-gande. försvarsbeslut var inte någon vidarelyckosam handlingsväg. Hur det blir efter detta beslutvet ingen. Det är naturligtvis resandes ensak att Cen-tern ställer upp på en stor ramsänkning i nästa för-svarsbeslut. Varför svek ni det försvarspolitiska löftetatt Försvarsmakten skulle kompenseras för den för-ändring av anslagsförordningen som skedde 1996? Pådet sättet kastades försvarsplaneringen ut i ett i detnärmaste totalt kaos.Anf. 13 () re-plik:Herr talman! och jag kan san-nolikt vara överens om att nationellt och internatio-nellt inriktad försvarsförmåga egentligen är två sidorav samma mynt. Det är egentligen en lek med ord.Blir det bättre i internationellt avseende blir det ocksåbättre nationellt. De är utbytbara storheter.Sedan var det de konkreta frågorna. Står Centernfast vid finansiering av internationella verksamheter?Ja, det gör vi naturligtvis. Men vill jag sägaatt finansieringen av framtida internationella insatsermåste lösas i särskild ordning vid varje enskilt tillfäl-le. Det går inte att slå fast en enhetlig och för alltidgenerell princip för finansieringen. Volym, omfatt-ning och andra faktorer avgör insatsens kostnad. Detär svårt att entydigt slå fast på vilket sätt man skabudgetera de internationella insatserna.Den andra frågan gäller huruvida vi står bakomanslagsförordningen. vet självhur den processen avlöpte i försvarsutskottet. är vipå en ny arena med ett nytt försvarsbeslut och nyafinansieringssituationer. Frågan är vid det här lagetöverspelad.Anf. 14 () re-plik:Herr talman! Det är naturligtvis lätt att säga attfrågan är överspelad när man själv har bidragit till attinte lösa frågan genom att kasta in försvarspolitiken ien helt ohållbar planeringssituation. Det läge vi nustår i beror inte bara på den medvetna politiska - ondeller god - viljan att sänka försvarsramen i nästaförsvarsbeslutsperiod. Även om jag inte tycker omdet, och jag menar att det leder till förödande effekter,får jag acceptera ställningstagande.Den andra frågan har inte pånågot sätt besvarat, nämligen varför inte stodfast vid löftet att kompensera Försvarsmakten för detförändrade sättet att finansiera förskott till försvarsin-dustrin. Det är den andra anledningen till att vi stårhär med förändringsförslag av sådan dignitet attdet är omöjligt att veta vad som kommer ut av dem.Jag ber att tänka efter engång till om min fråga om de internationella insatser-na. Går det att överväga att finansiera en insats årli-gen med en mekaniserad bataljon till en kostnad påmellan och 1 miljard kronorinom det årliga försvarsanslaget? Ska pengarna, somhittills, tillföras särskilt vid varje insats? Det är enmycket viktig principfråga. Urholkningen av för-svarsförmågan skulle kunna bli ohyggligt allvarligom vi tillät försvarsanslagen fluktuera med efterfrå-gan på svenska internationella insatser.Anf. 15 () re-plik:Herr talman! Först var det frågan om finansiering-en av internationella insatser. Vi fastställer en budgetvarje enskilt budgetår. För varje enskilt år måste vibestämma om de internationella insatserna ska finan-sieras via Försvarsmaktens budget eller via UD:s ellernågot annat departements budget. De internationellainsatserna ska finansieras fullt ut. Men hur de skaklaras budgettekniskt är inte en fråga som hör hemmai kammaren utan är snarare någonting som ska liggapå regeringens bord.Jag vill göra en reflexion över de, som HenrikLanderholm uttrycker det, okontrollerade nedrust-ningarna som vi medverkar till. Först och främstmedverkar vi inte till någon okontrollerad nedrust-ning. Vi medverkar till en kontrollerad ominriktningav svenska försvaret.Jag noterar med viss tillfredsställelse att man iModeraternas förslag till svenskt försvar säger vill vidmakthålla nivån i den ekonomiska ramenfrån försvarsbeslut. Det betyder att Modera-terna nu accepterar den ram som lades fram 1996.Om jag minns rätt från den debatten var det då unge-fär som , dvs. man kritiserade ramen, det var enkatastrofal nedrustning och en fullständigt oaccepta-bel nedmontering av det svenska försvaret. harhistorien hunnit ifatt , och är tydligen1996 års budgetram acceptabel för den framtida för-svarspolitiken.Anf. 16 () replik:Herr talman! Jag vill också - precis som HenrikLanderholm - anknyta till de internationella insatser-na.Vi får sex brigader. Eftersom vi ska delta i freds-främjande operationer med markstridsförband blirdetta i första hand en arméfråga. skaen brigad sända ut en bataljon i internationell insatsmed utgångspunkt i den grundorganisation som vikommer att få enligt förslaget.Ambitionen fastlagd i propositionen äratt vi ska ha en snabbinsatsstyrka, en flexibelt sam-mansatt bataljon samt en kompanienhet utomlands.Det betyder att den ordinarie verksamheten, hemma iSverige, i fråga om utbildningsverksamheten igrundorganisationen, måste bli lidande när en brigadstår i beredskap, deltar eller ska förbereda ett delta-gande. Hur ska det gå till? Bygger vi in ett nytt svarthål?Anf. 17 () re-plik:Herr talman! Vi ska ha en förmåga att medverka iinternationella operationer fortlöpande och långsik-tigt. Det säger är helt riktigt. Huruvidadet blir med just 18 månaders intervaller vågar jaginte svara på. Det måste det internationella säkerhets-politiska läget avgöra.Sedan var det sakfrågan, nämligen om den egnanationella utbildningen blir lidande av att det finnsinternationella insatsförband. Varför skulle det varaså? Den har inte blivit lidande i den nuvarandestrukturen. Jag ser inte något problem framgent. Detgår att även framgent ha utpekade förband som står itur att medverka internationellt - precis som . Deolika Bosnienbataljonerna har vetat i förvägatt de står i tur att bemanna en bataljon i Bosnien. Dehar vidtagit den planering i personal och inkallelse-volym av värnpliktiga som har behövts. Jag ser ingetproblem i det.Anf. 18 () replik:Herr talman! På grund av och Socialde-mokraternas besparingar och nedskärningar blir deten mindre mängd personal att hämta styrkan från.Planeringen av en sådan insats börjar inte alldeles isamband med att insatsstyrkan ska lämna vårt land.Det är en löpande verksamhet, som säger. Det måste betyda att folk måste lämnagrundorganisationen för utbildas och sättas in i kan-ske komplexa fredsfrämjande insatser. Jag befarar attvi inte kommer att klara de ambitioner som vi harsagt att vi har för framtiden.Anf. 19 () re-plik:Herr talman! Jag har motsatt uppfattning. att förmåga att agera internationelltökar med den nya insatsorganisation som regeringenföreslår i propositionen. Dessutom tar hänsyn enbart till den fasta yrkesofficerskåren,men stora delar av våra internationella bataljoner harju bemannats med reservofficerare och reservperso-nal, som gör ett utomordentligt gott arbete.Dessutom ska man vara medveten om att interna-tionell tjänstgöring inte är någon sorts restpost ellernågon form av extra arbete utan är en del i utbild-ningen. Det är omvittnat av alla våra officerare ochsoldater som har tjänstgjort internationellt att deninternationella verksamheten har givit en utomor-dentligt bra kompetenshöjning. Internationellt delta-gande ingår i Försvarsmaktens kompetensarbete.Reservofficerare är en mycket viktig resurs i dettasammanhang, både för att verka hemma på förbandetoch för att delta internationellt. Beträffande försörj-ningen av totalförsvarspliktiga tycker jag att man skapröva möjligheten med kontraktsbindningar. Redanunder värnpliktstiden kan man kontraktera sin viljaoch ambition att delta i internationella operationer.Anf. 20 ():Herr talman! Så har då till slut regeringens sedanlänge förväntade förslag till en omställning och tillikaen radikal bantning av försvar och fredsor-ganisation lagts på bord. Innehållet får viåterkomma till under motionstiden.Men vi kan naturligtvis ana oss till vad den snartettåriga överenskommelsen mellan nu har gett för resultat. Folkpartietliberalerna kommer att presentera sin syn på detframtida försvarets utformning i en kommande mo-tion.Vad som kan slås fast är att det är djupt be-klagligt att bara två partier står bakom propositionenoch därmed med största sannolikhet också den kom-mande försvarsuppgörelsen. Totalförsvarets framtidborde avgöras av en mycket bredare gruppering, ja,av en majoritet i riksdagen.Från sida har vi under degångna utdragna förhandlingarna och i det fortsattaarbetet i Försvarsberedningen under det gångna åretvarit beredda att delta i ett sakligt givande och tagan-de. Däremot har det naturligtvis varit omöjligt attbara anta socialdemokraternas öppningsbud tillikaslutbud utan att ens kunna påverka ramarna.Folkpartiets medverkan i försvarsbeslutet omöj-liggörs av främst två skäl: den fortsatta oförmågan attfullt ut anpassa till den nya säkerhetspolitiskaverkligheten och oförmågan att ta de nödvändigastegen för att satsa på kvalitet framför kvantitet.Det är inte heller längre meningsfullt att ständigthänvisa till vad alliansfriheten sätter för hinder t.ex.för ett svenskt medlemskap i . fallförändrade världen, och Nato förändrades med den.Det vågar socialdemokrater och centerpartister fortfa-rande inte tala klarspråk om, vilket befäster historiskaoch psykologiska spärrar mot ett fullt svenskt delta-gande i och byggande av det nya Nato i det nya Eu-ropa.Folkpartiet kan inte vara med om att fatta ett stortheltäckande försvarsbeslut om inte en framåtblickan-de analys av vår omvärld får ligga som grund. Alli-ansfriheten får inte användas som en dogm. Alla iNato är våra vänner. Det kan inte minst jag som borsju kilometer från den norska gränsen intyga. Jaghoppas att min dialekt kan tjäna som garanti för minkunskap i ärendet.Att vårt land inte ens kan erbjuda ett öv-ningsfält på skjutfält befäster intrycket avregeringens ohållbara syn på militär samverkan. LåtNorge fullt ut öva där i stället för att ska behö-va bygga ett nytt skjutfält strax innanför gränsen. Detskulle vara nordiskt samarbete, tycker Folkpartietliberalerna.Dessutom är den svenska försvarsindustrin en avde bästa i och skulle kunna få en fortsatt ochmer kvalificerad framtid i ett fullt genomfört transat-lantiskt samarbete.Vidare bör försvaret bli smalare och vassare. Detsvenska försvaret måste bli mer flexibelt och kunnahantera nya hot.Det är orimligt att det ska ta bara någon vecka attmobilisera tiotusentals man inför ett obefintligtinvasionshot medan det tar att få i vägfredsbevarande soldater till Kosovo. Försvaret måstemoderniseras med mer kvalificerad materiel och envettig utbildning för de värnpliktiga.Utbilda inte en enda soldat i onödan, inga kort-tidsutbildningar som inte leder till nå-gon möjlighet att förstärka försvaret! Nej, inriktautbildningen mot god kvalitet för försvaroch en ännu bättre förberedelse för att snabbt kunnadelta i internationella insatser!Jämlikheten i utbildningen är en kärnfråga förFolkpartiet. Vi tror att den förstärker kvaliteten inomförsvaret.Det var tråkigt att samarbetet mellan ochFolkpartiet rörande försvarsbudgetenssvarta hål inte höll för en fortsättning. Detta skyldesöver av löften från socialdemokraterna om pengar tillvården efter nästa val. Vi anser att dessa pengar integår att styra så.Ekonomin måste bli större i sin helhet. Vi måsteskapa ett företagsklimat i som ger tillväxt, fördå kommer det pengar på rätt väg till kommunernaoch landstingen för satsningar även på den mjukapolitiken. Det räcker även till ett smalt och vasstförsvar, och vi kan då utbilda till en god interoperabi-litet och förbättra vår materiel.Sverige skulle behöva en försvarspolitik som vilarpå en bred politisk bas. Den gångna vinterns utdragnasamtal mellan socialdemokrater, moderater, kristde-mokrater, centerpartister och folkpartister visade attdet skulle finnas förutsättningar för detta. Men Fi-nansdepartementet låste tyvärr regeringens händer.För var utrymmet tydligen tillräckligt.Det är en nåd att stilla bedja om att förra vinternssamarbetsklimat kunde återuppväckas i försvarsut-skottets kommande behandling av regeringens för-svarsproposition. Tyvärr talar väl allt för att Social-demokraterna och förlitar sig på att Vänsternoch inte sätter krokben.En spännande period väntar i försvarsutskottet,där skulle önska att konstruktiva, för-svarsbefrämjande och framåtsiktande åsikter kunde fåföreträde framför kortsiktiga partipolitiska vinster,vilka sällan leder till ett bra resultat, i detta fall ett braförsvar.Anf. 21 () re-plik:Herr talman! beklagar att detfinns ett svagt politiskt underlag för det kommandeförsvarsbeslutet. Jag vill säga att det inte är regering-ens och fel att underlaget är svagt. Det finnsfortfarande en möjlighet att i utskottsarbetet breddadetta parlamentariska underlag.Anf. 22 () re-plik:Herr talman! Jag hänvisade i mitt anförande till deförhandlingar som vi har haft, där vi från vår sidahade en del förslag. Vi kände då att vi inte fick någotstörre utrymme för våra åsikter. Jag kanske till ErikArthur Egervärn som slutreplik kan säga: Vi hoppasatt förhandlingarna i försvarsutskottet under denkommande perioden fram till försvarsbeslutet blirkonstruktiva, så att flera öron kommer att lyssna påord från flera munnar.Anf. 23 ():Herr talman! Ärade och dyrbara ledamöter ikammaren, åhörare och protokolläsare! Vi har fått enproposition här i . Liksom myntet har tvåsidor har också propositionen två sidor. Utöver att detstår tryckt på båda sidorna av papperet kan man ocksågranska innehållet utifrån två olika perspektiv.Jag börjar med det som är bra. Det är ominrikt-ningen, de omfattande utgiftsminskningarna ochavvecklingen av invationsstrukturen som föreslås. Vihar sett hur militärutgifterna i efter det kallakrigets slut har halverats. I har de minskatmed medan de har legat kvar på en oför-ändrad nivå i Sverige.Det gläder mig därför när försvarsministern här ikammaren säger att den svenska ominriktningenborde ha startats tidigare. Det är ett erkännande av attsåväl fredsrörelsen som har haft rätt i sinkritik av att stått kvar och inte förmått för-hålla sig till en föränderlig omvärld. Jag tackar för deterkännandet.Detta förslag har lagts fram tillsammans medCenterpartiet. Det samlar inte en majoritet i . Det är många som har höjt på ögonbrynen.Det var ingen hemlighet att det hade gått att samla enmajoritet. Diskussionerna i försvarsberedningen tidi-gare visade detta. Men regeringen och försvarsmi-nistern har lagt oerhört mycket prestige i att inte göraupp med de partier som är med och lägger fram bud-geten utan har valt att lägga fram ett minoritetsför-slag. Jag tror att det är olyckligt.Det är ett beslut som omfattar stora frågor och be-rör många människor. Det är självklart bättre att pre-sentera ett förslag som samlar en bred majoritet iSveriges riksdag. Trots att inte står bak-om förslaget kan jag konstatera att vardet enda parti som motionerade om justmångmiljardminskningar av militärutgifterna i Sveri-ge, att avveckla ett stort antal förband och ändrastrukturen på den svenska försvaret. Det är just vårakrav som regeringen nu omfattar och som finns iförsvarspropositionen.Det är bra, även om det har kommit med en visstidsfördröjning, att våra krav också omfattas av rege-ringen och och att man nu gemensamt läggerfram det som ett förslag till riksdag. Det ärett bra första steg, ett bra förslag för . Detinnebär att mångmiljardbelopp nu frigörs och kananvändas inom andra sektorer i samhället där pengar-na behövs bättre. Vi får nu se våra tidigare krav påmilitärens miljarder till sjukvården förvekligas genomförslaget.Det är också bra för försvaret i sig. Det innebär attdet tidigare understrukit, nämligen viktenav att få ett försvar som riktar sig mot de nya hoten -de icke-militära hoten, såsom sönderrostade ato-mubåtar i , IT-sabotage och miljöförstöring- nu blir möjlig. Det är icke-militära hot. Man kaninte skydda sig mot dem med JAS-plan och ubåtar.Det kräver en helt annan organisation och struktur föratt möta den typen av hot mot vårt samhälle och vårtterritorium. Det utrymmet skapas genom en omin-riktning av försvaret.Det är också bra därför att ominriktningen innebären ökad flexibilitet i det militära försvaret. Förhopp-ningsvis innebär det ökade möjligheter att stå tillFN:s förfogande och delta i internationella freds-främjande insatser. Vi har väl alla det pinsammaminnet bakom oss där den utlo-vade medverkan i Kosovo med den svenska snabbin-satsstyrkan. Kriget tog slut i somras.Fortfarande , oktober trampade de svens-ka soldaterna omkring i leran utanför ochhade inte kommit iväg. Det är det yttersta exempletpå en total brist på flexibilitet där det svenska försva-rets saknade förmåga att användas på det sätt somregering och riksdag önskade.Som jag inledde med kan man också se förslagetfrån det andra sidan. Det finns saker som är dåliga.Jag vill framför allt fästa uppmärksamheten på att detinte är tillräckligt. Det är inte en tillräcklig förändringsom regeringen och har lyckats få ned påpränt. Senast i dagens påpekarbl.a. i en debattartikel det orimliga iatt bibehålla 200 . ÖB har sagtatt det skulle räcka med 60-80. Men man fullföljerhär över 200 flygplan.Det innebär att med detta förslag fortfa-rande ligger på elfte plats i världen när det gällermilitärutgifter per capita. Med detta förslag innebärdet fortfarande att svenska armén kommer att ha envolym och en kvalitet som ligger strax under den iFrankrike och . Det innebär fortfarandeatt den svenska militära marinen t.ex. har fem ubåtar iÖstersjön, att jämföra med som kommer attförfoga över två.Jag är rädd för att just oförmågan från regeringenoch att ta ett tillräckligt helhetsgrepp innebäratt man kommer att komma igen om två tre fyra åroch föreslå ett omtag och att vi återigen kommer attfå se försvarsministern stå här och säga: Vi borde hastartat lite tidigare, och det här borde ha skett tidigare.Det vore bättre att lyssna på synpunkterna nu ochförverkliga det som är nödvändigt i stället för attvänta och skjuta problemen framför sig.Det finns en tydlig parallell med just bristen pålyssnande vid försvarsbeslut. nedläggning av vissa förband. Förstnu kommer man från regeringen och säger: Ja, det varrätt. Det här borde avvecklas.Det finns också anledning att studera förslaget omvilka förband som ska avvecklas och huruvida det ärrätt förband man föreslår. Är det de som är vettigastatt avveckla först? Sparar det mest ekonomiska resur-ser? Motsvarar det som finns kvar bäst de framtidabehoven?Herr talman! Jag ifrågasätter om listan är den ul-timata. Många människor har engagerat sig runtom ilandet. De har studerat och granskat de ekonomiskaargumenten och de försvarspolitiska behoven. Just påde ställen där det stått och vägt mellan två olika orterfinns det anledning att kritiskt gå in och granska un-derlaget. Det gäller t.ex. valet mellan ochHalmstad, och , ochRonneby och inte minst och Östersund.Vi har här uppe på åhörarläktaren som är en av de många människor somverkligen noggrant studerat underlaget och rest frå-getecken om huruvida det är ett ultimat förslag ellerinte. Det finns anledning att åter-komma till listan, som kanske inte är det bästa valet.Jag skulle också vilja ta de få minuter jag har kvarav talartiden till att resa ett frågetecken inför Väns-terns ståndpunkt. Vi hör hur man talar om en fortsattallmän värnplikt som något oerhört värdefullt. Jag harsvårt att förstå värdet i att utbilda massvis med män-niskor för någonting som inte längre behövs. Det ärett dåligt sätt att använda skattemedel på och detfyller inga försvarspolitiska behov. Att över huvudtaget tala om allmän värnplikt när vi har nedåt 15 000personer som utbildas tycker jag är hyckleri.Jag har också svårt att förstå Vänsterns reserva-tion till det budgetförslag som har lagts fram där manvill lägga på mer pengar för regementsverksamhetenän vad t.ex. regeringen och vill. Man villbibehålla en struktur som vi vet inte längre behövs.Det liknar lite grann populism.Jag skulle också vilja invända mot moderaternasinlägg här. Jag tycker att också i dagliksom tidigare representerar en gammaldags ochotidsenlig syn på försvaret. Det kommer till uttryck,herr talman, när talar om de för-svarsfientliga partierna. Han gör då det traditionellamisstaget att han sätter likhetstecken mellan försvaroch militär. Det gör han trots att vi alla vet, inklusiveHenrik , att hoten mot inte längreär militära.De försvarsåtgärder som behövs mot de nya hoten- IT-sabotage, sönderrostade atomubåtar, osv. - ärinte militära. Försvaret handlar inte längre påsamma sätt som tidigare om militära medel. Därförblir det egentligen obegripligt när talarom försvarsfientliga partier. Vi talar om vikten av ettnytt försvar som möter hoten. Det har ingenting meddet militära att göra. Men står fast vid enförlegad och otidsenlig syn på försvaret.Jag tror att det finns anledning att återkomma un-der motionstiden för att se om det går att rätta till debrister som man kan skönja i förslaget till vilka för-band som ska avvecklas. Jag ber att få återkomma tilldet . 24 () re-plik:Herr talman! Jag tror att det är oerhört viktigt attvi har kvar en allmän värnplikt när det gäller attmönstra. Vi inser också att man inte kan ha alla dessamänniskor i ett försvar som har en helt ny omfattningoch inriktning. Däremot finns det då ett stort antalpersoner som Försvarsmakten kan välja bland, så attdet blir rätt person på rätt plats.Med en frivillighet söker sig sådana som av tradi-tion är kopplade till försvaret eller sådana som tyckerom att jobba i försvaret. Det är kanske inte riktigtdem som vi vill ha. Vi tycker att det är viktigt att detfinns en bredd. När vi var i Bosnien visade det sig attvåra soldater hade en oerhört bred bas och bredakunskaper. Det tycker vi är viktigt inför framtiden.Därför värnar vi om värnplikten.Jag förstår inte alls vad säger om att viskulle ha stött fler förband. I budgeten har vi omför-delat inom materielanslaget till stöd för minröj-ningskapaciteten. Det tycker jag är mycket konsek-vent med tanke på vad vi har gjort.Anf. 25 () replik:Herr talman! Det är ett faktum att allmänna värn-plikts-arméer utgör det största hindret mot såväl mi-litär nedrustning i världen som ominriktning av För-svarsmakten för att få en ökad flexibilitet.Berit Jóhannesson ger nästan uttryck för att manska försöka få tag i personer som inte vill delta i för-svaret. Jag tror på raka motsatsen. Genom en frivilligvärntjänst får man just de som känner ett starkt enga-gemang.