prot · GN0947 · 1999-12-15 00:00:00 — Vi bytte ju skattesänk-ningar mot en neddragning av det generella statsbi-draget. I det avseendet har ni inte fyllt upp. Det är detsom skiljer.Anf. 62 PER () replik:Fru talman! Jag försökte i mitt inlägg göra enöversikt över en möjlig grund för att slå fast denkommunala självstyrelsen och också att motivera denmer rättsfilosofiskt. Jag tog upp ett antal exempel därjag försökte visa hur den sittande regeringen interespekterar den kommunala självstyrelsen; jag angrepinte för angripandets skull.Jag vill gärna från majoritetens sida - säkert frånministern - höra vad ni grundar den kommunalasjälvstyrelsen på.Jag tog upp exempel just på hur kommunsektorninstrumentaliseras. När det går dåligt är det som ettdragspel som man trycker ihop. När det går någotbättre, även om det inte är fullt så ljust som SoniaKarlsson tecknar, släpper man efter. Det kan ocksågälla balanskravet i relation till de ekonomiska möj-ligheter som man skapar eller undanhåller från kom-munsektorn när det gäller att tåla tillfälliga påfrest-ningar. Det gällde också maxtaxan. Det är just ettexempel på hur staten ger sig in och bestämmer påden kommunala nivån och, enligt min mening, brytermot den kommunala självstyrelsen. Jag nämnde ock-så ett antal andra exempel.Visst kan vi diskutera vad som är bäst för barnennär det gäller maxtaxan. Jag tror att valfrihet är bästför familjen. Jag skulle aldrig drömma om att sitta idenna församling och lagstifta om hur familjer överhela vårt land ska organisera sin barnomsorg eller att,som kommunerna gör, styra subventioner kommunaltför en viss barnomsorgsform. Man kan inte sägagenerellt att det är bäst för barnen. Sedan är det na-turligtvis bra för människor om de får betala så litesom möjligt för barnomsorgen. Men jag tycker nogatt barnomsorgen ska få kosta vad den kostar. Fast detär en inställning som man kan diskutera.Anf. 63 () replik:Fru talman! Per påstår att vi använderkommunerna som ett dragspel. Det är självklart attkommuner och landsting också påverkades när vihade lågkonjunktur, en stor arbetslöshet och minska-de skatteintäkter. Men vi socialdemokrater har intedragit in några direkta pengar. Jag måste påminna PerLandgren - det har jag nog gjort en gång tidigare -om att de enda som direkt har dragit in pengar frånkommunerna är och den borgerligaregeringen. De 7,5 miljarder som ni direkt drog inkanske vi kan lämna därhän.Sedan måste jag dra på munnen lite. Per Landgrenvar ju inte i förra perioden. Han sade atthan aldrig skulle tänka på att lagstifta för att styranågon barnomsorg. Men hur var det med vårdnadsbi-draget? Beslutade inte den borgerliga regeringen omdet? Den hann t.o.m. införa det. Nog var det en styr-ning som heter duga.Anf. 64 PER () replik:Fru talman! Vårdnadsbidraget handlade ju om skulle skapa förutsättningar för ett jämlikt re-sursutnyttjande på barnomsorgssidan. hadeju familjer som hade valt att ha sina barn hemma ellerlåta någon närstående vårda eller fostra dem tillfälligtnär de var på arbetet inga möjligheter alls. Den härkommunala subventionen till daghemmen är egentli-gen en monumental orättvisa. Vårdnadsbidraget vartill för att justera det här. kan skakapå huvudet, men så är det.Anf. 65 () replik:Fru talman! Jag tror för Per skull att viska lämna vårdnadsbidraget åt sidan.Per pratar så väl, och han sade att hanhade 1,1 miljard mer till kommunerna. Då vill jagpåminna om att det är 3,7 miljarder mindre. För detblir det faktiskt mindre vård och omsorg. Sedan togPer upp egenavgifterna. Såvitt jag vet varkristdemokraterna för egenavgifterna. väl om sådana.Anf. 66 Statsrådet ():Fru talman! ekonomi är just nu inne i enväldigt positiv utveckling. Vi har lämnat åren avekonomiskt moras och budgetsanering bakom oss.Den starka ekonomin ger även återverkningar påkommunsektorn. Det märks inte minst på de ökadeskatteintäkter som är en följd av framför allt densjunkande arbetslösheten.Nästa år kommer kommunernas skatteintäkter attöka med jämfört med . Kom-munsektorn som helhet går från underskott till ettkraftigt positivt finansiellt sparande.Trots denna styrkeposition finns det fortfarandestora skillnader i förutsättningarna i vårt land. Dethandlar om skillnader mellan tillväxtområden ochutflyttningsregioner. Det handlar om innerstad ochytterstad. Det handlar om människor med hela sinhistoria i och människor med utländsk bak-grund. Det handlar om kvinnor och män. Och dethandlar om skillnader i ekonomiska och sociala re-surser.Socialdemokraterna ser som sin största uppgift attverka för att alla människor får möjlighet till ett riktoch meningsfullt liv. Det förutsätter ett solidarisktsynsätt där de som har goda förutsättningar delar medsig till dem som är sämre lottade.Orättvisor är inte statiska. De går att bryta ochmotverka genom politisk vilja och genom politisktarbete. Marginalisering av människor får aldrig bli ettalternativ om man har ambitionen att fördjupa demo-kratin och medborgarinflytandet.Fru talman! I vårt land har vi valt en modell därkommunerna har ansvaret för att tillförsäkra medbor-garna grundläggande välfärdsverksamhet, välfärdsom är själva verktyget för att garantera människorgoda möjligheter oavsett de ekonomiska, sociala ochgeografiska förutsättningarna.Ska alla kommuner ha möjligheter att erbjuda in-vånarna en bra välfärd krävs det ett system för eko-nomisk utjämning mellan regionerna. Jag vill säga tillPer , som kritiserade delar av utjämnings-systemet, att i själva verket är ett långtgående utjäm-ningssystem en förutsättning för en reell kommunalsjälvstyrelse. Så är det.Om vi inte ska ha kommuner som har svårigheteratt klara sina grundläggande åtaganden för vård ochskola måste vi ha ett långtgående utjämningssystemsom tar hänsyn både till skillnader i inkomst mellanolika regioner och till olika strukturella kostnadsskill-nader mellan olika delar av landet.Jag har läst utskottets betänkande och följt debat-ten om utjämningssystemet, och jag kan konstateradet glädjande faktum att det finns en väldigt breduppslutning bakom de grundläggande principerna fördet kommunala utjämningssystemet. Detta är ocksåriktat till Per m.fl. talare som har kritiseratutjämningssystemet.I Kommunsverige och i Landstingssverige finnsdet en bred uppslutning över partigränserna bakomutjämningssystemet. För att inte upprepa debattenfrån när utjämningssystemet reformerades villjag bara hänvisa till de yttranden som kom från bådeKommunförbundet och och somär ett tydligt uttryck för den breda politiska uppslut-ning bakom de grundläggande principerna i utjäm-ningssystemet.Nu är dock inte utjämningssystemet perfekt ochabsolut rättvist - jag tror inte att man kan nå dithän.Det finns alltid skäl att göra modifieringar, och detriktar jag till . Den delegation som vi nu hartillsatt för att se över vissa faktorer i utjämningssys-temet syftar just till att göra en analys av om vi haruppnått en tillräckligt långtgående rättvisa.En av de saker som delegationen ser över och somjag tycker att det finns skäl att närmare analysera ärom utjämningssystemet i tillräcklig utsträckning tarhänsyn till starka befolkningsförändringar. Det gällersåväl starka befolkningsminskningar under kort tidsom starka befolkningsökningar . Detfinns skäl att göra ett sådan grundläggande analysar-bete, och jag hoppas att vi ska fåett färdigt material som belyser detta och som, om detfinns skevheter i systemet, kan lägga fram förslag ommodifieringar.Fru talman! Den uppbyggnad av den kommunalaverksamheten som det nu finns utrymme för måstegöras med eftertanke. De kostnader som vi tar på ossnu måste vi klara att bära även när inkomsterna inteär lika stora som . Gör vi inte det riskerar vi atthamna i en ny situation med ekonomiska besvärlig-heter inom kommunsektorn och med svårigheter atthantera de stora åtaganden som kommunsektorn ochlandstingssektorn står inför framöver.Under de senaste åren har beslutat omhöjningar av de generella statsbidragen till kommuneroch landsting. Det rör sig om en nivåhöjning på 25miljarder kronor 2002 jämfört med . Statsbi-dragsökningarna har varit ett nödvändigt tillskott föratt upprätthålla kvaliteten inom skola, vård och om-sorg.Men vad som framför allt är glädjande är attkommunsektorn till följd av ökade skatteintäkter nugår mot betydligt ljusare tider. Skatteintäkterna ökar,som jag nämnde, med nästa årjämfört med innevarande år. Och detta ska ses i ljusetav att de generella statsbidragen ökar med 4 miljarderkronor. I tider av god ekonomisk utveckling är detinte längre nivåhöjningarna av de generella statsbi-dragen som är det enskilt viktigaste tillskottet tillkommun- och landstingssektorn.Genom en framgångsrik ekonomisk sanering harvi skapat förutsättningar för en utveckling av väl-färdssektorn, förutsättningar att klara de utmaningarsom kommun- och landstingssektorn står inför fram-över. Det har varit en uppgift som en socialdemokra-tisk regering fick väljarnas förtroende att genomföra ivalet efter av ekonomisk politik somledde in i ett moras, på randen till konkurs.Det är viktigt att påpeka, Per , att det ärtack vare en framgångsrik ekonomi som förutsätt-ningar nu skapas för att klara av att hantera de viktigavälfärdsutmaningar som vi står inför. En sådan väl-färdsutmaning är att klara av uppgifterna inom vård-och omsorgssektorn.Genom försvarsuppgörelsen kommer sammanlagt8 miljarder kronor att satsas på utveckling av svensksjukvård med start . råderdock ett ökat behov inom t.ex. primärvård, äldreom-sorg och psykiatri. Därför föreslår regeringen attytterligare 1 miljard tillförs vård- och omsorgsområ-det 2001. Totalt satsas alltså 9 miljarder på utvecklingav svensk sjukvård under åren 2001-2004.För att uppehålla mig vid Per tycker jagatt han borde ta sig en funderare på vad kristdemo-kratisk politik i praktiken betyder. Om jag inte harförstått saken alldeles fel bär detpolitiska ansvaret för situationen i länslandsting och för det totala kaoset i Västra Götalandsläns landsting.I går skattesänkningarföre satsningar på utveckling av sjukvården. Däråterinförs sjukvårdsavgifter för barn, och där är pri-vatiseringen den fråga som står högst på den politiskadagordningen.Trots den allmänt goda ekonomiska utvecklingensom vi kan se framför oss finns det fortfarande kom-muner och landsting som brottas med en svag eko-nomi, ofta till följd av yttre strukturella faktorer, somt.ex. en svag tillväxt i regionen, negativ befolknings-utveckling eller obalans i åldersstrukturen.Jag kan dela uppfattning om att regio-nalpolitiken står inför stora utmaningar framöver närdet gäller den obalans som växer fram i Sverige.Men i avvaktan på framgång och resultat när detgäller regionalpolitiken - det kommer ju inte över endag, inte ens om skulle få bestämma - krävsdet ekonomiskt stöd till kommuner och landsting somhar kvarstående ekonomiska problem.Jag måste säga att jag är utomordentligt förvånadöver . De sitter i ledningen eller delaransvaret i många av de kommuner som har ekono-miska problem till följd av en stark befolkningsut-flyttning. Ändå går de emot regeringens förslag omatt inrätta kommundelegationen och sätta av resurserför att hjälpa till att klara en överbryggning, enstrukturförändring i kommunerna, på ett bra och ba-lanserat sätt. Jag tycker att det är utomordentligt för-vånande att lierar sig med Moderaternaoch när det gäller frågan om att ge ett stödför att klara av strukturförändringen och verksamhe-ten i de kommuner som har kvarstående ekonomiskaproblem.Kommundelegationen och bostadsdelegationen -bägge delegationerna är centrala och viktiga för atthjälpa kommuner i en utsatt position - har för 2000och 2001 sammanlagt nästan 4 miljarder till sitt för-fogande för att kunna hjälpa till att klara den nödvän-diga strukturförändringen och uppnå ekonomisk ba-lans i ordnade former. Det är något märkligt att LenaEk avvisar dessa insatser.Fru talman! in på det nya seklet kommerkommun- och landstingssektorn att ställas inför någramarkanta utmaningar. Det handlar bl.a. om demogra-fiska förändringar som en åldrande befolkning ochlåga födelsetal för med sig. Det handlar om storapensionsavgångar och påföljande stort rekryterings-behov till den kommunala och landstingskommunalasektorn.För några år sedan såg den kommunala verksam-hetens framtid mörk ut. tycks de mest pessimis-tiska spådomarna om den framtida krisen komma påskam. Kommunerna och landstingen har betydligtbättre ekonomiska förutsättningar. Det är kanske inteså, som vi har trott och som vi har läst i olika rappor-ter, att utmaningen med den åldrande befolkningenkommer att bli så omfattande och kostsam som vitidigare har befarat.Långtidsutredningen presenterade för några dagarsedan en rapport som visar att kostnadsutvecklingenför den åldrande befolkningen inte kommer att bli såomfattande som vi har trott. Vi lever alltlängre men utnyttjar sjukvården främst under de sistalevnadsåren. Enligt långtidsutredningen kommer denförändrade befolkningssammansättningen att medföraen ökad volym i äldreomsorgen fram till2030. Det ska jämföras med en volymökning på57 %, som vi har räknat med, för sammaperiod.Vi kan också konstatera, och det är den and-ra glädjande faktorn, att intresset för att arbeta inomvård och omsorg har ökat bland ungdomar under detsenaste året. Detta visas bl.a. ungdomsba-rometer.En av de stora och viktiga utmaningar som kom-mun- och landstingssektorn står inför är att klara avpersonalrekryteringen. Det handlar då om att ökastatusen för vård- och omsorgsyrkena och om attutveckla personalens delaktighet i och medinflytandeöver arbetet. Men det handlar också om - vilket jagbrukar påpeka när jag är ute och talar om kommunalekonomi - att fånga upp och ta till vara all den kom-petens och erfarenhet som är så gott som ute-stängd från den reguljära arbetsmarknaden.Jag talar här om den stora grupp personer medutländsk bakgrund. Här har vi alla ett mycket stortansvar. Vi har inte råd att utestänga denna grupp frånarbetsmarknaden. För mig är det uppenbart att före-tag, kommuner och organisationer med en genom-tänkt och långsiktig strategi för ökad mångfald kom-mer att ha en klar fördel när det gäller att locka till sigde bästa personalresurserna . Att utnyttjaoch använda sig av den stora kompetens och erfaren-het som finns bland den invandrade befolkningenkommer att bli en av de stora utmaningarna för kom-mun- och landstingssektorn framöver.Genom att alla människor blir delaktiga i vårtsamhälle säkrar och fördjupar vi demokratin. På såsätt befäster vi också alla människors rätt till ett braliv oavsett kön eller ålder, oavsett social och etniskbakgrund och oavsett var i landet man bor.Anf. 67 () replik:Fru talman! Statsrådet är förvånad överatt inte har ställt upp på den dryga mil-jarden som ska lämnas till kommunakuten. Jag kanförstå det, eftersom Socialdemokraterna och Center-partiet har en historia av starka kommunsatsningarsom vi gemensamt har genomfört också under desenaste åren.Det som vi har försökt att hitta är dels en möjlig-het att förbättra kommunernas ekonomi, dels en me-tod som går direkt till de svårast drabbade. Det ärdärför som vi har valt att satsa på de unga föräldrarnai vårt budgetförslag.Kostnaderna för socialbidragen, som tas ur kom-munernas kassa, har fördubblats . De130 000 personer som har fått bidrag i minst fyra årunder har kostat 40 miljarder, enligtSocialstyrelsens rapport från i går.Att i ett slag se till att de yngre familjerna, ochsärskilt de unga ensamstående mammorna, får enbättre ekonomi ger ett mångdubbelt bättre resultat ide kommunala kassorna, i den kommunala ekonomin.Dessutom ger det mänskligt sett ett mycket bättreresultat. Det låter kanske patetiskt att säga det i enriksdagsdebatt där vi talar om siffror och budget, menmitt hjärta blöder för de unga föräldrar som har en såförnedrande ekonomisk situation att de tvingas att gåtill socialen för att klara det dagliga uppehället för sigoch sina barn. Det är därför som vi har valt att i ställetspecialrikta pengar åt det hållet. Det är anledningen.Det finns också en annan anledning. Det är att vi iökande grad har blivit skeptiska mot tillfälliga dele-gationer och resultatet av deras arbete. Det är ocksåen bidragande anledning till att vi har valt den härtekniken.Att skatteintäkterna ökar är förstås viktigt förkommunerna. Men långsiktiga strukturella satsningarför att överleva är sådana satsningar som vi efterlyser,t.ex. 68 Statsrådet ():Fru talman! Det sistnämnda har vi inga delademeningar om. Jag markerade i mitt anförande attkraven på regionalpolitiken skärps under kommandeår till följd av den framväxande regionala obalansen.Men åtgärder, en effektiv regionalpolitik, en fort-satt satsning på regionala högskolor, IT som harålagts alla kommuner och ett framgångsrikt tillväx-tavtalsarbete räcker inte i den akuta situation somflera kommuner befinner sig i med en kraftig ekono-misk obalans till följd av en stark befolkningsutflytt-ning.Lena besked till dessa kommuner är: Ni skainte få en hjälpande hand av staten. Ni ska inte fåhjälp med att i ordnade former underlätta en anpass-ning av verksamheten till det vikande befolkningsun-derlaget. Ni får klara er på egen hand.Kommunerna tydligen klara av sina bostadsbekymmer på egenhand. Andra kommuner som har ekonomiska problemav andra skäl ska också på egen hand få hantera sinsituation med kraftiga neddragningar och svårigheteratt upprätthålla den grundläggande vården, omsorgenoch utbildningen som följd.Det är besked till de kommunalpo-litiker som har sett en möjlighet att få hjälp medstrukturomvandlingen i ordnade former. Det är ettklargörande besked från Centerpartiet.Anf. 69 () replik:Fru talman! Jag tror att statsrådet blandar ihopCenterpartiets besked när det gäller bostadsdelegatio-nen och kommunakuten. Vi stöttade faktiskt bostads-delegationen men motsatte oss kommunakuten.Det är som jag sade alldeles , att i ett slagskulle man ge kommunerna mer pengar över ochsamtidigt lösa svåra mänskliga problem genom att istället stötta de långtidsarbetslösa eller de unga för-äldrar som har varit tvungna att varaekonomiskt beroende av socialbidrag.Under den här perioden är det närmare120 000 barn i familjer som långvarigt haft socialbi-drag enligt . Jag tycker att det är ettelegantare, mänskligare och ekonomiskt långsiktigtvettigare sätt att minska kommunernas utgifter försocialbidrag i samma slag som man hjälper dessaunga familjer. Jag tycker att den tekniken är bättreekonomiskt och mänskligt.Anf. 70 Statsrådet ():Fru talman! har kanske noterat att social-bidragen har minskat. I årräknar vi med en minskning av socialbidragen på9 %. Det är ju en följd av en bättre arbetsmarknads-situation. Det är också en följd av de insatser somregeringen har gjort mot långtidsarbetslösheten. Ochden budget som fastställer för nästa årinnehåller också ytterligare insatser för att pressatillbaka långtidsarbetslösheten och därmed en del avsocialbidragskostnaderna.Lena Ek andades i sitt anförande en kritik motBostadsdelegationen. Hon sade att våra erfarenheterav tillfälliga delegationer inte är särskilt positiva. Jagkan försäkra att de kommuner som har fåtthjälp via Bostadsdelegationen är nöjda med den han-tering som har skett och tycker att det har varit väl-digt positivt med en genomlysning av den kommu-nalekonomiska situationen, av bostadsbolagens eko-nomiska situation och med ett åtgärdspaket för attsanera de kommunala bostadsbolagen på orterna.Kommundelegationen ska arbeta på ett liknandesätt, hjälpa kommunerna i en besvärlig situation attklara strukturomvandlingen i ordnade former. Ochdet är än en gång, fru talman, förvånande att Center-partiet lierar sig med och iett motstånd mot Kommundelegationens arbete ochde medel som vi har satt av för den verksamheten.Anf. 71 PER () replik:Fru talman! Jag vill börja med att yrka bifall tillreservation 1, vilket jag glömde att göra i mitt anfö-rande.Ibland känns det ganska förhoppningsfullt att de-battera, i alla fall när man kan stämma in i en hel delmen också när man kan rätta till en del missförståndsom kanske ligger bakom just oenighet.Fru talman! När det gäller just utjämningssystem-et sade statsrådet att ett långtgående utjämningssys-tem är en förutsättning för självstyrelse.Förutom att man där kan lägga till att det naturligtvisär viktigt med skattebasernas utveckling i sig, kan jaghålla med om att utjämningssystemet är en viktigförutsättning.Men problemet enligt oss är att det är en inom-kommunal utjämning. Alltså utifrån mitt resonemangom självstyrelse och naturliga gemenska-per ska det ju vara den överordnade, i detta fall ge-menskapen staten, som går in och gör utjämningen.Man ska inte ta pengar från den ena kommunen, låtvara att det sker tekniskt korrekt , och föra över tillden andra. Det är ju det som går emot såväl grundla-gens intention om den kommunala självstyrelsen somlokaliseringsprincipen och den kommunala beskatt-ningsrätten, att man lyfter skatt för verksamhet i denegna kommunen eller i det egna ellernågot liknande.Att en framgångsrik ekonomisk politik är en för-utsättning för vård och omsorg är vi ju ense om, ochdå kan jag, fru talman, bara beklaga att minister samarbetar med partier som inte fullt ut erkännerdetta och är tillväxtvänliga utan som faktiskt gångefter gång bromsar just den tillväxt som kommuneroch regioner behöver.När det gäller det politiska ansvaret för Stockholmoch , kan jag i alla fall tala för VästraGötaland i den meningen att situationen där ju ärparlamentariskt komplicerad. Det vittnar ju bl.a. detfaktum om att en socialdemokratiskt ledd majoritetföll efter bara någon dag. Sedan ärvde den nu sittandemajoriteten 1 miljard i underskott. Det kanske inte ärdags att käbbla om det, men visst är det komplicerat.Anf. 72 Statsrådet ():Fru talman! Jag noterade bara ganska stillsamt attPer ju måste fundera litegrann kring sitt eget fögderi där man har möjlighet attstyra . Då har jag noterat att det råder fullt poli-tiskt kaos i . Utvecklingen för sjuk-vårdens verksamhet och för ekonomi ärutomordentligt oroande och allvarlig.Jag noterade också att sitter imajoritet i tillsammansmed några andra borgerliga partier och sänker lands-tingsskatten med motsvarande nästan 1 miljardkronor som man undandrar från sjukvårdssektorn. Jaghör kristdemokrater stå och tala sig varma för vår-dområdet, för sjukvården. Men i praktisk handling,där man har möjlighet att styra och bestämma, tarkristdemokraterna inte ansvar för en bra utvecklinginom vården.Jag noterar att en bred majoritet i haransett att utjämningssystemet är förenligt medgrundlagsreglerna. Det har också Lagrådet gjort. Detfinns ju inte någon kritik att rikta på den punkten närdet gäller utjämningssystemet.Än en gång tycker jag att det är glädjande, trotsövertoner som vi ibland hör i debatten från framförallt Stockholmsmoderater, att det finns en väldigtbred uppslutning bakom utjämningssystemet inomkommun- och landstingssektorn. Det kan finnas en-skildheter i det som behöver rättas till och modifieras.Det måste man alltid göra med ett sådant omfattandesystem. Men en bred uppslutning bakom principernaför utjämningssystemet finns det.Anf. 73 PER () replik:Fru talman! Jag avvaktar fortfarande någon typ avmotivering till självstyrelse. något som denna kammare beslutar enadagen och kan ta bort , eller finns detnågonting i verkligheten som faktiskt ger dessa ge-menskaper en faktisk rätt till självstyrelse?Är det så vi behandlar låt oss säga mänskliga fri- ochrättigheter, att politiska församlingar kan tillåta denena dagen och ta bort ? Det är dentypen av resonemang.Det stämmer inte att det är fullt politiskt kaos iVästra , även om det är politiskt kaos somdock inleddes med en majoritet där socialdemokra-terna fanns med. Det är inte så att det uppstod i ochmed den nya majoriteten som tyvärr är väldigt bräck-lig, eftersom vi har ett sjukvårdsparti med en utslags-röst. Men det har ju även socialdemokraterna fåttkänna av. Så varför tar man upp den typen av ganskatrivialt käbbel - får man väl kalla det - i denna debattnär jag i alla fall försöker föra in den på något djuparevatten?Anf. 74 Statsrådet ():Fru talman!