prot · GM0998 · 1999-05-21 00:00:00 — Vi kan få en positivutveckling när kvinnor och män arbetar tillsammans.Än en gång tack för svaret!Överläggningen var härmed avslutad.14 § Svar på interpellation 1998/99:295 omåkerinäringenAnf. 76 Statsrådet ():Herr talman! har frågat mig vilkaåtgärder regeringen avser att vidta för att förbättraföretagsamhetens konkurrensvillkor och därmedförhindra utflaggningen av svenska åkeriföretag.Jag vill börja med att säga att jag inte känner igenden bild av ökande pessimism bland landets företaga-re som målar upp. Alltfler bedömarejusterar tvärtom just nu upp sina prognoser för landetsekonomiska utveckling. Enligt t.ex. den pub-licerade för1999 har svenska företagare högre förväntningar vadgäller omsättning, lönsamhet, export och sysselsätt-ning än vad den genomsnittliga företagaren inom EUhar. har dessutom en mängdåtgärder vidtagits för att förbättra företagarnas vill-kor. Arbetet med att förbättra företagsklimatet pågårgivetvis kontinuerligt.Jag håller naturligtvis med om attdet är viktigt att den svenska åkerinäringen får kon-kurrera på lika villkor. uppvaktadeden svenska åkerinäringen Kommunikationsdeparte-mentet med krav om att regeringen skulle uppmärk-samma situationen för den svenska åkerinäringen ochharmonisera dess konkurrensförutsättningar. I anslut-ning till detta uppdrog regeringen åt Statens institutför kommunikationsanalys, , att i samråd medberörda myndigheter studera kostnadsstrukturen ochkonkurrenssituationen.I uppdraget, som utförts i samarbete med åkerinä-ringen, ingick att särskilt belysa hur lönekostnadernaser ut för den konkurrensutsatta internationella trafi-ken och hur kostnadsbilden ser ut bl.a. vad avsersociala kostnader. redovisade detta uppdragden . Inom departementet går vi nu igenomoch tar ställning till det redovisade materialet.Lars nämner särskilt dieselskatten i sininterpellation. Jag vill därför framhålla att sammanställt en jämförelse så sentsom , där det framgår att den svenska skat-tenivån för miljöklass 1 ligger runt genomsnittet iEU.Anf. 77 ():Herr talman! Jag får tacka statsrådet för svaretäven om jag kanske inte spårar särskilt mycket avsvar på de frågor jag framförde. Visserligen fick jagen kommentar till dieselpriset. Men det är bara en deli det frågekomplex som berör hela det här området.När statsrådet och jag hade en debatt för ungefärett halvår sedan delade vi upp frågepaketet i två hu-vuddelar. Den ena delen gällde kostnaderna, skatteroch avgifter som drabbar åkerinäringen precis somalla andra näringar och den del av skatterna som ärvägtrafikskatter. Den andra delen vi berörde handladeom den brist på efterlevnad av det regelverk somfinns i branschen. Vi var ganska överens om att deöverträdelser som sker främst av utländska åkerieroch deras chaufförer är ett problem som den svenskaregeringen både kände till och som statsrådet ocksåsäger att hon skall ta itu med.Ingenting av det framgår av svaret här. Jag skallbara kommentera vad statsrådet svarade förra gångeni sitt skriftliga svar. Jag läser innantill: "Jag vill ocksåsärskilt framhålla att kontrollen av efterlevnaden avbefintliga regler och möjligheten att verkställa sank-tioner, lika för egna och utländska åkare, är en frågaav stor betydelse för konkurrensen mellan transportö-rerna i EU:s olika medlemsländer. I den transportpo-litiska propositionen - - - som fattadebeslut om - - - konstateras att de problemsom uppträder framför allt beror på att kontrol-lerna av efterlevnaden av befintliga regler är för få,att sanktionsbestämmelserna varierar kraftigt mellanEU:s medlemsstater och att polissamarbetet övergränserna inte är tillräckligt utvecklat. skalldärför verka för att få till stånd en effektiv tillsyn avden yrkesmässiga trafiken och ta initiativ som har tillsyfte att förbättra och harmonisera övervakning ochkontroll. Möjligheten att driva in böter från utländskaåkare är begränsade. Jag kan dock nämna att rege-ringen har planer på att regeringen har planer på attutreda frågan om indrivning av böter vid trafikbrott,bl.a. för att finna ett effektivt påföljdssystem för ut-ländska åkare. "Det är ett mycket bra svar som jag trodde skulleleda till någonting. Därutöver hade trafikutskottetredan innan den debatt vi hade hos regeringen hem-ställt om att just den här frågan skulle klarläggas, ochregeringen har sagt att den känner ett ansvar för detta.När vi hade debatt i kammaren så sent som i onsdagsi framkom att vi i alla partier är fullstän-digt överens om att detta är ett problem, tillsammansmed avgiftssidan, som måste hanteras.Det är därför med en viss förvåning som mankonstaterar att i varje fall för kammar-debatten hade det som regeringen utlovat och somstatsrådet har understrukit vid en tidigare diskussioninte lett till en enda konkret åtgärd.Regeringen har fört samtal med en mängd grupperi samhället och organisationer. Vid varje tillfälleräcker man ut handen och talar om att vi borde varaöverens om att vidta åtgärder på en rad områden iavsikt att förbättra näringslivsklimatet. Konkretaåtgärder har vi däremot inte sett särskilt mycket av.Det inskränker sig tyvärr till att stanna på diskus-sionsplanet.Herr talman! Låg mig därför till statsrådet än engång få upprepa frågan: Vad vill regeringen konkretgöra? som har åberopats i inter-pellationssvaret ligger klar, i varje fall i sin första del.Den bekräftar i allt väsentligt - det finns detaljer ochnyanser - vad redan för mer än ett årsedan tog fram och redovisade vad gäller den ojämli-ka konkurrenssituationen som finns mellan svenskaåkeriföretag och utländska. När får vi åtgärder, frustatsrådet? När slutar ni prata och börjar regera?Anf. 78 Statsrådet ():Herr talman! Att prata ingår dessbättre också i re-gerandet, men inte bara det. Talet skall förstås ocksåleda till resultat.Jag vill ändå påpeka att det har ett litet löjetsskimmer över sig att inte ens antyda den enormaförändring av svensk företagsamhet som vi just nu seri . 111 000 nya jobb har skapats på 12 måna-der varav 89 000 i den privata sektorn. Vi har räntorsom vi inte har sett och dag. Vi har utländskainvesteringar i vårt land och en tillväxttakt som ärhögre än i något annat land i EU. Då kan man intebara stå och säga att vi skulle ha det mest usla före-tagsklimat som finns på denna jord.Trots dessa förutsättningar, eller just tack varedem, måste vi nu gå vidare på att antal områden föratt underlätta lika konkurrens och därmed skapa stör-re möjligheter för bl.a. åkerinäringen. Vi har haftSIKA:s rapport i . Så pass seriöst tar jag denatt när jag säger att vi skall noga gå igenom och bere-da den är det inte gjort på sex dagar.Jag kan dock nämna de saker som vi diskuteradebl.a. i den diskussion vi förde förra gången. Vi driverfortfarande mycket hårt i EU det som är en av deviktigaste sakerna som frågeställaren nu tog upp,nämligen att förbättra och harmonisera övervakning-en och kontrollen av yrkestrafiken. Dessutom kom-mer den aviserade utredning som Justitiedeparte-mentet, och inte , håller i väl-digt nära i tiden. Det är en översyn av möjligheternaatt kunna driva in böter vid trafikbrott också av ut-ländska åkare.För övrigt vill jag betona de saker som tar upp där man pekar på att det finns kost-nadsskillnader. Det är tre områden: rörliga kostnaderför bränsle, däck och service, förarkostnader ochföretagskostnader. Det är dessa tre områden som vimycket noga går igenom. Frågeställaren och jag harsamma ambition. Det skall vara lika och rimligakostnader och konkurrensvillkor också för svenskåkerinäring. Jag tycker inte att vi skall misstro var-andra i denna ambition.Anf. 79 ():Herr talman! försöker här att skissaen bild av att näringslivets situation skulle ha föränd-rats tack vare åtgärder som regeringen har genomfört.Jag skulle vara tacksam om jag fick några exempel påvad som konkret har gjorts. Vi skall självklart glädjaoss åt att fler människor är i sysselsättning och att detgår bra för det svenska näringslivet. Men det skullevara intressant att veta vilka åtgärder som regeringenhar vidtagit som har påverkat den situationen.Herr talman! Jag återvänder lite grann till vad somär känt. Jag kan medge att lämnades kan vara en för attkonkret ha ett handlingsprogram färdigt. Men desanningar som kommer fram medvar kända nästan och harsedan dess flitigt använts om argument i debatten.Vi kan konstatera att inte bara de politiska parti-erna och deras företrädare driver den här frågan.Branschorganisationerna har också mycket aktivtbearbetat och uppvaktat regeringen för att få ändring-ar till stånd och avbryta den pågående utflaggningsom de facto sker här i landet.Min fråga till ministern blir följande. När nu nä-ringslivet i övrigt går bra vore det trevligt om detomfattade även åkerinäringen så att dess farhågor,som det faktiskt föreligger bekräftelse på, att svenskaåkeriföretag flaggar ut inte besannas. Trans-portuppdragen borde rimligen öka och ge en ökadvinst och ett ökat underlag för näringen genom attnäringslivet, som åberopats, går bättre.Men i tabell efter tabell i kan vikonstatera att kostnadsläget för transportnäringen, omvi håller oss till den, är sådant i att det intebara krävs att företag i den svenska åkeribranschenskall vara rationella. De skall dessutom vara 10-20 %mer effektiva för att möta konkurrensen på likartadevillkor.Detta påstod jag redan för i de-batten, och ingen har belagt att de här siffrorna skullevara felaktiga. Snarare understryks riktigheten avdem i den åberopade rapporten. Men vad har rege-ringen vidtagit för åtgärder ? Jo, haralltså fått lämna sin rapport.Det är ju intressant om man tar bara några exem-pel ur vad man skriver här. Jag tittar då på vad PriceWaterhouse drar för slutsatser beträffande en av rap-porterna om bilkostnaderna. Man säger att det är heltklart att holländska och tyska åkerier har ett kost-nadsläge som inte svenska åkerier har någon somhelst möjlighet att konkurrera med. Någon slutsats föråtgärder har man inte dragit, och det skall man kanskeinte heller göra. Går vi vidare i tabellverket kan vi seatt man skriver att kostnadsbilden för de danska ochnederländska åkerierna är intressant. Totalkostnadenligger 18 respektive per mil lägre än den svens-ka, men också respektive nära lägre än dentyska. Det här borde inte vara särskilt svårt att använ-da som underlag för att verkligen ge klara direktiv förvad som skall hända.Vi har fått se att ett stort tyskt åkeri harlagt bud på det svenska BTL Schenker. Huvudkonto-ret är, om den affären går igenom, på väg att flyttas urlandet. Precis som så många andra företagsledningardrar man det från till andra länder.Den passivitet som regeringen visar ger inte nä-ringen den stimulans och den vink om framtidstrosom man så väl behöver. Konkreta besked i den härdebatten skulle kunna förhindra att de som lig-ger i startgroparna för att rulla ut ur landet åtminstonedrar till handbromsen.Anf. 80 Statsrådet ():Herr talman! Först ställer frågeställaren en frågatill mig som jag inte riktigt vet om jag skall ta påallvar. Han frågar: Vilka åtgärder har regeringenvidtagit som medverkat till att näringsklimatet nu serså mycket bättre ut? Ja, vilka? Vad har regeringensysslat med under de här fyra åren? Skall jag påminnaom budgetsaneringen, statsskulden, lånebehovet,räntorna och utgiftstaket? Det är ju inte så att denekonomiska politiken har bedrivits i ett rum för sigsom inte har haft en direkt relation till den utvecklingsom vi nu ser.Men jag vill ändå betona igen: Jag tar situationenför åkerinäringen på stort allvar. Bl.a. därför fickSIKA uppdraget och bl.a. därför studerar vi dessförslag och analyser mycket noga för att kunna gebättre villkor för den här branschen.Men jag vill ändå betona att det gäller att tittamycket noga på det som säger. Bl.a. är det så,som frågeställaren tog upp här, att t.ex. den tyska ochholländska dieselskatten, om man skall titta på den,ligger högre än den svenska, medan den danska t.ex.ligger väldigt mycket lägre. Men det är också så attde skatteskillnader som finns inte alls slår igenom imarknadspriserna som är anmärkningsvärt lika i allaländer, utom i där de ligger väldigt mycketlägre.Det andra som tar upp är ju att skillnader ikostnad väldigt mycket också är ett uttryck för pro-duktiviteten i företagen, och det är också här vi måstese hur vi kan hjälpa näringen. menar att företagi som arbetar på denna internationella mark-nad med en låg produktivitetsnivå måste vidta åtgär-der för att förbättra den om de vill finnas kvar påmarknaden, och det måste bl.a. ske genom struktur-förändringar i näringen, menar . Det här äralltså en kombination av vad staten och samhället kangöra, vad vi kan driva fram i EU och vad näringensjälv kan göra för att öka och förbättra sin produkti-vitet.Jag är övertygad om att frågeställaren kommer attställa fler interpellationer om detta, och jag hoppas attvi vid nästa tillfälle också har en ordentlig analys avSIKA:s rapport och kan diskutera vad vi skall göra.Anf. 81 ():Herr talman! Låt oss vara överens om att vi kan-ske skall akta oss för jämförelser med . Därfinns helt andra förutsättningar, och jag har heller inteåberopat , därför att jag tror att det där finnssituationer som vi kanske inte i varje fall på omedel-bar sikt kan ge oss på att jämföra oss med.Det känns bra att statsrådet ändå säger att man tarfrågorna på allvar. Det är ett besked som återkommeri ganska många svar. Men från att ta något på allvartill att föreslå konkreta åtgärder för den enskildabranschens möjligheter att förbättra sin ställning är justeget ändå ganska långt. Som jag tidigare sade har juinga nya slutsatser dragits, utan de har varit kända.Det faktum att flera stora åkerier är på väg ut ur lan-det och att många små redan har valt att ta sin verk-samhet över gränsen måste väl ändå vara tecken tyd-liga nog för att ha en handlingsberedskap.Jag kan bara referera en uppgift som jag har fåttganska här: I ett annat EU-land, nämligenStorbritannien, där konkurrenssituationen liknar den iSverige - om det har med den politiska likheten medSverige att göra vet inte jag - har det brittiska åkeri-förbundet inrättat en speciell servicebyrå som har enenda uppgift, nämligen att hjälpa sina medlemsföre-tag att lösa pappersexercisen för att klara åtgärden attflytta ur landet. Jag tror inte att Svenska åkeriförbun-det i någon del funderar över en sådan liknande verk-samhet, men det kan ju hända att idén kan sprida sig.Produktivitetsökning är alltså det enda som man kankomma fram till som en konkret uppgift som SIKAhar föreslagit. Hur skall en produktivitetsökning kun-na ske med de konkurrensförutsättningar som vi har?Det finns säkert många detaljer att ta i den biten, menrisken är ju ändå att det är företagen och dess anställ-da som genom en lägre lönenivå och sänkta omkost-nader skall försöka svälta sig ur en bransch som redanär på väg ut ur landet. Det är inte särskilt lysandeförutsättningar för den branschen.Anf. 82 Statsrådet ():Herr talman! För att undvika alla missförstånd:Det är inte så som frågeställaren uttryckte det, att detvar det enda jag sade. Jag sade att det är en kombina-tion av produktivitetsförändringar inom branschen,kompetensutveckling inom branschen, åtgärder inomEU och vad den svenska staten och kangöra för att förändra villkoren. Det är i kombinatio-nen av de här sakerna som framtiden för åkerinäring-en ligger.Överläggningen var härmed avslutad.15 § Svar på interpellation 1998/99:328 omSmåföretagsdelegationenAnf. 83 Statsrådet ():Herr talman! har frågat mig vilkaåtgärder jag avser vidta för att genomföra Småföre-tagsdelegationens förslag.Vårt land behöver entreprenörer och företagare.Fler och växande företag behövs för att skapa ochbevara en stark svensk ekonomi och ett modernt väl-färdssamhälle.Karin Falkmer hävdar att nyföretagandet minskatpå grund av pessimism bland landets företagare. Enexakt bild av hur utvecklingen ser ut får vi först i juni- det är - då SCB kommer med sinasiffror för nyföretagandet, men det vi redan nu kankonstatera är att nyföretagandet är fortsatt högt, ochframför allt det viktiga faktum att de företag somfinns blir alltmer livskraftiga. Antalet konkurser harmer än halverats , och enligt ennyligen publicerad undersökning har svenska företa-gare dessutom högre förväntningar på omsättning,lönsamhet, export och sysselsättning än vad genom-snittet inom EU har. Många bedömare har ocksåjusterat upp sina prognoser för utveckling dekommande åren. Det tyder knappast på pessimism.Därmed inte sagt att vi kan slå oss till ro. Mycket hargjorts, men mycket återstår också att göra.Regeringen har beslutat om och föreslagit en radåtgärder för att förbättra företagsklimatet, och vilägger särskild vikt vid situationen för småföretagar-na. Jag blir därför mycket förvånad när påstår att regeringen negligerar merparten avdelegationens förslag. Detta är inte sant. Regeringenhar redan fattat beslut om eller tagit initiativ till åt-gärder som berör ungefär en tredjedel av delegatio-nens förslag, och ytterligare ett antal av delegationensförslag täcks ju i stor utsträckning av beslut somredan är på gång eller har fattats. Flera förslag berörsdessutom i pågående utredningar. Som exempel kannämnas om en kontantmetodför småföretagare, som är ute på remiss. I vårpro-positionen aviserade regeringen dessutom ett antalåtgärder som kommer att få mycket stor betydelse förde små företagen, bl.a. ett förslag om att förvärv avegna aktier skall tillåtas för både publika och privatabolag. Dessutom startas en strategiskt mycket viktigöversyn av de s.k. 3:12-reglerna och reglerna omgenerationsskiften i företag. Regeringen kommerockså, efter ytterligare beredning av Stoppregelutred-ningens förslag, att återkomma med förslag på för-enklingar för fåmansföretagen.Det finns, som också vet, ingasnabba lösningar när man skall förbättra förutsätt-ningarna för ett växande näringsliv, utan det krävslångsiktiga åtgärder inom flera områden. Regeringenarbetar kontinuerligt med att stärka det svenska före-tagsklimatet, och Småföretagsdelegationens förslagingår som en mycket naturlig och viktig del i detarbetet. En redogörelse av vad som har gjorts inomregelförenklingsområdet kommer, i enlighet medriksdagens beslut, att presenteras i samband medbudgetpropositionen . I redogörelsen kommerdet också att göras en avstämning mot samtliga avSmåföretagsdelegationens förslag.Anf. 84 ():Fru talman! Jag tackar för svaret.Jag tänker koncentrera mig på regelförenklingar-na.Mona säger sig vara mycket förvånad överatt jag påstår att regeringen har negligerat merpartenav Småföretagsdelegationens förslag. Det jag gör imin interpellation är att ge uttryck för den besvikelsesom jag har mött hos många småföretagare och ocksåhos ledamöter i Småföretagsdelegationen över att sålite har hänt.Det är nu de första 26förslagen kom - förslag som borde ha varit helt ge-nomförda . har gått sedan slutrappor-ten lades fram med alla de 71 förslagen. Av dessa är,efter så här , bara 8 helt konkretiserade och ikraft. En hel del ligger, som säger, iutredningar eller i andra beredningsformer. Det är ioch för sig bra, men problemet är att småföretagaren isin vardag ännu inte har känt några nämnvärda lätt-nader.Det är de konkreta resultaten som räknas. Denförnöjsamhet som visar delar inte fler-talet av de svenska småföretagarna.Regeringen har inte tagit fasta på det som Småfö-retagsdelegationen betonade som det allra viktigaste,nämligen att ansvaret för förenklingsfrågorna skulleläggas på högsta politiska nivå. Småföretagsdelega-tionen såg ett starkt politiskt engagemang från högstapolitiska nivå som en förutsättning för att frågornaskulle få genomslag, inte minst på departementsnivå.Den konstruktion för förenklingsarbetet som rege-ringen har valt är inte Småföretagsdelegationens. Eninsikt om vikten av tydlig politisk vilja från högstapolitiska nivå tycks saknas hos regeringen. Mycketverkar också skjutas på framtiden.När det gäller regelförenklingsgruppen Simplexundrar jag: Har den börjat sitt arbete? Är tillsättning-en av tjänster klar? Finns det några resultat attredovisa?När det gäller statssekreterargruppen undrar jag:Har den kommit i gång med sitt arbete? Kan minis-tern redovisa några resultat från statssekreterargrup-pens verksamhet?När det gäller förordningen om konsekvensanaly-ser av reglers effekter på småföretagarens villkor -något som jag varmt välkomnar - ställer jag sammafråga här: Har arbetet kommit i gång? Kan ministernredovisa några resultat? Hur många analyser hargjorts av myndigheter så här långt?Många småföretagare befinner sig i en orimligkonkurrenssituation beroende på kommunernas nä-ringsverksamhet. Då frågar jag: När tänker MonaSahlin genomföra de förslag som bl.a. Småföretags-delegationen har lagt när det gäller förändringar ikommunallagen för att komma till rätta med denoffentliga näringsverksamhetens snedvridande kon-kurrens, som drabbar många småföretag ?Anf. 85 Statsrådet ():Fru talman! Jag vill börja med att säga att jag intevill bli citerad på ett sätt som inte är korrekt. Jagkänner verkligen ingen förnöjsamhet, som KarinFalkmer uttryckte det. Däremot tycker jag att det ärväldigt viktigt för politiker från alla partier att använ-da de två ögon som de flesta är utrustade med. Manmåste, för att orientera sig rätt, kunna se det som skerute som är bra, t.ex. att det blir färre konkurser blandde små företagen och att den stora sysselsättningsök-ningen nu sker i de små tillväxtföretagen. Det blirinte, som frågeställaren säger, en allt större pessi-mism eller så att landets företagare känner sig sviknaoch bedragna. Det är att vrida väl mycket på sanning-en.Två ögon betyder att man ser det som är styrkanmen att man inte heller känner förnöjsamhet när detinte går fortare att förändra i regler, förordningar ochmyndigheters arbete och i skattelagstiftningen, för attanpassa detta så att det också utgår från småföretaga-rens villkor. Jag håller med om att det arbetet inte ärfärdigt, men jag vill bestämt hävda att det har påbör-jats. är en så erfaren politiker att honvet att det är väldigt lätt att krångla till regler och attdet inte är lika lätt att förenkla dem.När det gäller det arbete som vi har påbörjat villjag svara ja på alla de frågor som , om Simplexgruppen och statssekreterargrup-pen har börjat arbeta. Ja, det har de gjort. Och det harredan skett förändringar så att många förslag som harkommit från andra departement har fått vända i dör-ren och gå tillbaka, eftersom man i de förslagen intehade tagit hänsyn till att de också skulle passa de småföretagen. Det är verkligen ett exempel på att det skerett attitydförändringsarbete, som också måste skeinternt i . Där kommer Simplex-gruppen att vara en mycket viktig motor.Min ambition är alltså att i budgetpropositionenpresentera en avstämning av Småföretagsdelegatio-nens förslag, som har beställt. Vi skallockså kunna presentera det som mer ser ut som enriktig strategi, med både tidsplaner och innehåll närdet gäller fortsättningen på arbetet med att göra nä-ringspolitiken anpassad till de små företagen.Till slut, även om tiden är kort, vill jag bara hållamed om beskrivningen när det gäller gränslandetmellan offentlig och privat verksamhet. Det är viktigt.Karin Falkmer känner säkert till att jag har påbörjatett ganska ambitiöst arbete med de frågorna och närdet gäller att se över arbete ocharbetsformer. Jag har fört diskussioner med om hur de i dagtillämpar reglerna. Jag ser också över om det behövsförändringar t.ex. när det gäller sanktioner, eftersomdet inte finns tillräckligt effektiva metoder föratt se till att de kommuner som klart går över gränsenförändrar sitt arbete. De punkterna kommer också attfinnas med i en strategi som jag jobbar med i dag.Anf. 86 ():Fru talman! Jag använder mina två ögon, men jaganvänder också mina två öron och lyssnar på de små-företagare som är väldigt bekymrade översin situation, bl.a. beroende på regelmassan och inteminst näringsverksamhet, som slutade sitt inlägg med att nämna.Jag är mycket medveten om och har följt MonaSahlins arbete när det gäller att starta Konkurrensrå-det och diskussionerna med . Men det räcker inte!