prot · GN0938 · 1999-12-02 00:00:00 — I den sparmodellen är all spekulationoch alla marknadskrafter borta. Där finns samhälletsgaranti genom lagstiftningen och en premie somgaranterar att alla har möjlighet att spara på lika ochrättvisa villkor till sitt boende. Där finns trygghetenför den enskilde och stabiliteten i hushållsekonominoch i samhällsekonomin. Man gör upp ett sparavtaldär man sparar till en låg fast ränta. Man får lånadubbla summan också till en låg fast garanterad ränta.En åtgärd som har mer av social bostadspolitik i sighar jag svårt att se.Min fråga blir naturligtvis: Har socialdemokrater-na övergivit den sociala bostadspolitiken? Om detinte är så - och det tror jag verkligen inte - tycker jagatt ska lägga fram ett sådant härförslag för . Då finns det en klar majoritetför ett beslut. Både och Center-partiet kommer att stödja ett sådant förslag. Verifika-tionen för det finns i reservation nr 16 i bostadsut-skottets betänkande nr 1.Fru talman! Den bostadspolitiska stiltjen måsteersättas av handling. De viktigaste förändringarna idet korta perspektivet är, som jag ser det, för detförsta en förändrad hyreslagstiftning med en bättretillämpning av bruksvärdessystemet, för det andra enrättvisare fastighetsbeskattning och för det tredjeinförande av ett bosparande av folkhemsmodell.Fru talman! Jag yrkar bifall till reservationerna 3,16 och 22.Anf. 44 () replik:Fru talman! Vi känner oro, . Det ärnaturligtvis viktigt att känna oro, för då vill man ock-så verka praktiskt. Vi har gjort det när det gäller fas-tighetsskatten på flerfamiljshus, som har brutit hyres-nivåhöjningar och t.o.m. gett en liten sänkning under1999. Men det vill inte vara med på,utan han reser krav på att den effekten ska tas bortoch att man ska återgå till det system som var tidiga-re. Då höjer man ju hyrorna. Det var inte det jag trod-de att ni ville göra.Frågan i det sammanhanget måste bli: Om neutra-litet inte råder, vilken boendeform är då missgynnad?Jag hörde prata om egnahemsboende iskärgårdsområden och andra områden där det kostarmycket att köpa en villa.En annan fråga rör bruksvärdessystemet, och vi ärvisst villiga att diskutera förändringar. Men vi vikerinte från kravet på att det ska ske i förhandlingarmellan fastighetsägare och de boendes intressen. Detär där det ska göras upp. Vad vill i den frå-gan? Är det t.ex. att fastighetsägaren ensidigt kansätta hyran i nyproduktionen? Det är inte vi med på.En tredje fråga gäller de kommunala bostadsföre-tagens roll. Det står i reservationen att ni vill stärkaderas möjligheter. Men är det fritt fram,enligt , att sälja bostadsbolagen om kommu-nerna själva vill. Vad vill ni egentligen? Är det meramarknadsanpassning ni vill ha när det gäller de kom-munala bostadsföretagen och mindre möjligheter förkommunpolitikerna att via sina bostadsbolag bedrivaen social bostadspolitik?Anf. 45 () replik:Fru talman! När det först gäller fastighetsskattenär det nästan löjligt, , att komma ochtala om en fastighetsskattesänkning som innebärungefär två för den som bor.Vad är det för radikala grepp för att sänka hyran? Detär ju bara munväder. Det är betydligt radikalare greppsom måste till.Vårt förslag innebär att man tar bort all fastighets-skatt för hyresrätter. De beskattas ju som näringsfas-tigheter, och det är orimligt att de dubbelbeskattas pådet sättet. Det är självklart att det ger en helt annansituation för hyresläget . Ojämlikheten kommerbort, och de hushåll som missgynnas kommeratt gynnas på ett annat sätt. Jag menar att inte baravissa egnahem är missgynnade i beskattnings-hänseende, utan det är även hyresrätterna.Vi är inte beredda att kasta bruksvärdessystemetöver bord. Vi är inte heller beredda att kasta en för-handlingsordning över bord. Men vi kan inte ha detsom det är , eftersom det då är de svagaste bo-stadskonsumenterna som drabbas av den hyressätt-ning som vi har fått som ett resultat av nuvarandelagstiftning.Slutligen anser jag att de kommunala bostadsfö-retagen ska fungera som vilket företag som helst påmarknaden. Vi värnar den, och vi ger kommunpoliti-kerna full frihet att forma sin bostadspolitik lokalt.Anf. 46 () replik:Fru talman! Ett exemplar av och avExpressen kostar betydligt mindre än den hundralappi månaden som det i alla fall rör sig om för en normaltrerummare. Det är det som sänkningen faktiskt inne-bär. Jag tycker naturligtvis att det är viktigt att vi hargjort det. Det är en viktig inriktning, att man börjartala ur skägget lite grann när det gäller vad dennaneutralitet innebär och vem eller vilken boendeformsom är missgynnad. Vi har varit väldigt tydliga påden punkten.När det gäller bruksvärdessystemet är det bra attvi får höra att inte vill riva upp den ordningsom gäller men att man kan se över bruksvär-dessystemet ur vissa synpunkter. Den uppfattningendelar vi.De kommunala bostadsföretagen är kommunernasenda medel när det gäller att skaffa bostad till utsattamänniskor. Och om kommunerna inte har någotkommunalt bostadsbolag, hur anser attkommunpolitikerna då ska ha möjlighet att ordnadetta?Anf. 47 () replik:Fru talman! Den räntesänkning som vi har genom-fört tillsammans med socialdemokraterna kommernaturligtvis att betyda mycket mer för lägrehyror än dessa små nyanser i kanten. Det är ju destora greppen, strukturförändringarna, som måste tillför att detta ska kunna ändras.Jag beklagar att inte har någon merreplik, men jag vill ändå ställa en fråga till honom:Vilken neutralitet vill ni åstadkomma? Den har ju inteflyttats en millimeter. Jag är mer orolig för att nikommer att hålla kvar i väggen, varifrån jagvill rycka honom.Jag anser att vi ska ha kommunala bostadsföretag.De utgör en viktig grund, både för demokratin och förden lokala bostadsförsörjningen. Och om det finnskommunalpolitiker - och det gör det tydligen - somvill avhända sig detta instrument, då borde det förasen livlig debatt om detta inför nästa valrörelse då deska stå till svars. Men det är inte vi som med centralapekpinnar ska sätta en tvångströja på kommunerna,utan jag litar på mina kommunpolitiker, och jag hop-pas att litar på sina kommunalpolitiker.Då kan vi lämna den tvångströjan och låta kommu-nalpolitikerna forma en lokal bostadspolitik i samver-kan med de lokala hyresgästerna som är bra anpassadtill lokala förhållanden. Det är då som vi gynnar dekommunala bostadsföretagen att verka på bästa sätt.Kom loss från väggen även i den frågan, . 48 ():Fru talman! Välfärdsbyggets grund är bra bostä-der. Det sade dåvarande presidenten den amerikanska kongressen . Det ären sanning som håller mycket väl , nära 40 årsenare. För de allra flesta människor är bostaden dencentrala punkten i livet, den plats dit de alltid åter-vänder för att få vila, samvaro och förhoppningsvishämta inspiration till den dagliga gärningen.Bostaden kostar också, precis som sagts här tidi-gare, för de allra flesta väldigt mycket pengar och taren stor del av inkomsten. Därför är det förvånande attbostadspolitiken får relativt litet utrymme i den poli-tiska debatten. Det hoppas jag att vi ska kunna ändrapå, vi som har fått till uppgift att hantera de bostads-politiska frågorna i riksdagen.Budgethanteringen är ju sådan att Folkpartietsförslag till budget redan har voterats bort, men jag villändå framhålla att vi i ett särskilt yttrande till utskot-tets betänkande har redogjort för vår uppfattning omhur budgeten för utgiftsområde 18 borde se ut. Jagska inte här gå in på detaljer utan hänvisar till vårtsärskilda yttrande nr 4.Den svenska bostadspolitiken står inför flerastora förändringar och utmaningar. Byggandet ärrekordlågt, åtminstone på många ställen. Enligt till-gänglig statistik byggdes det t.ex. i min hemkommunLycksele fyra småhus 1996 men inga flerbostadshus1996, 1997 eller 1998. I länet som helhet, dvs. i , är det nästan lika dystert, utom i ,som är den enda kommun i länet som växer. I mångakommuner funderar man i stället allvarligt på att rivabostäder. Men har ju och andraexpansiva orter enorma problem att få fram bostädertill dem som vill ha.Den här paradoxen har till stor del sin orsak i desenare årens brist på en riktig bostadspolitik. Vimåste, vilket vi i också framhåller i vårmotion, skapa en modern bostadspolitik. Hörnstenar-na i en sådan ska vara valfrihet för konsumenterna,avreglering och konkurrens, som sänker bygg- ochunderhållskostnader, en mer flexibel hyressättningmen med bibehållen trygghet mot oskäliga hyreshöj-ningar och en återupprättad neutralitet mellan upplå-telseformerna.Vi vill stimulera tillkomsten av bostadsrätter i om-råden där hyresrätten dominerar. Vi vill införaägarlägenheter, och har ju som nämntsbeställt ett sådant förslag av regeringen. Vi vill skapanya former för ägande och förvaltning av kommunalabostadsföretag. Och vi vill öka de boendes inflytandeöver bostaden och det egna bostadsområdet.Om vi genomför en sådan politik kan en rad avdagens bostadspolitiska problem lösas. De nämndaåtgärderna skulle leda till ökad rörlighet på bostads-marknaden och därmed ett bättre utnyttjande av detbefintliga bostadsbeståndet. Därmed skulle ocksåsvårigheterna för ungdomar och andra grupper, sominte är etablerade på bostadsmarknaden, minska.Jag yrkar bifall till reservation 4 därvåra förslag redovisas.Folkpartiet har ett antal egna reservationer ochnågra tillsammans med andra partier. För tids vinnan-de ska jag inte yrka bifall till dessa reservationer utanendast redogöra för våra förslag och ståndpunkter.Riksdagsmajoriteten beslutade att införasanktioner mot kommuner som säljer ut sina kommu-nala bostadsföretag, detta trots att Lagrådet allvarligtifrågasatte det rimliga i att på detta sätt nagga denkommunala självstyrelsen i kanten. Vi anser attkommunerna ska ha rätt att själva bestämma över sinabostäder.Som jag redan har nämnt är bostadssituationenväldigt olika i olika delar av vårt land. För t.ex. lan-dets studenter är bostadsfrågan otroligt viktig, ochäven om det i första hand är universitets- och hög-skolekommunernas ansvar att tillhandahålla bostäderär det nödvändigt att staten också hjälper till på olikasätt. Bl.a. behövs stimulans för att få i gång nypro-duktionen och därmed en ökad rörlighet. Ett investe-ringsbidrag för studentbostäder bör införas, och manbör också se över villkoren för räntebidrag till stu-dentbostäder liksom byggreglerna.Många av våra bostadsområden, särskilt i föror-terna runt storstäderna, är segregerade. Det beror istor utsträckning på den utformning som bostadsom-rådena fick under den s.k. miljonprogramtiden, medalldeles för många och alldeles för höga hus på litenyta. Många av dessa bostadsområden saknar normalservice som post, bank och apotek, något som förövrigt gäller även glesbygdsområden ute i landet.För att bryta detta mönster av segregation krävsen mängd insatser både av kommunerna och av män-niskorna själva. Det mesta måste ske underifrån, ochhyresgästerna kan stimuleras till engagemang genomökat inflytande, möjligheter till självförvaltning,ombildning till bostadsrätt m.m. Säkerligen kan ocksåvi som enskilda politiker bidra till förändringar ge-nom att besöka de utsatta områdena och visa intresseför det som sker på det lokala planet. har ireservation 14 tillsammans med kd och förtfram de här synpunkterna.Jag ska också beröra förslag tillbosparande, som i korthet går ut på att vi anser att detindividuella pensionssparandet ska modifieras så attdet också kan fungera som bosparande. Det kan skepå så sätt att spararen får låna från det egna kontot förmånsränta som i princip svarar mot avkastning-en på medel placerade i bostadsobligationer.I reservation 20 för vi fram våra synpunkter påbostadsbidragens utformning på . Det sys-tem vi har innebär för många orimliga margi-naleffekter. Konstruktionen av bostadsbidragen bety-der att den barnfamilj som ökar sininkomst egentligen inte får någon större summa kvarsedan hänsyn tagits till skatter, minskade bostadsbi-drag och ökade barntillsynskostnader. Det är orimligtatt den som går från studier eller arbetslöshet tillarbete, eller som ökar sin arbetstid, inte får någotekonomiskt utbyte av det. Därför behövs åtgärdersom minskar marginaleffekterna, och en sådan ärenligt vår mening att öka det generella barnstödet ochminska bostadsbidragen.I reservation 22 har samtliga borgerliga partiergemensamt yrkat att det nuvarande systemet för be-räkning av inkomst för egenföretagare ska förändasså att det blir rättvist i förhållande till löneanställda.Jag vill understryka att jag stöder den mening somhar framförts i reservationen utan att här närmare gåin på detaljer.Slutligen har vi i i reservation 25 stöttett yrkande från Moderata samlingspartiet om bättreredovisningsmetoder, nyckeltal m.m. avseende läns-styrelsernas verksamhet.Till sist, fru talman, vill jag upprepa det jag börja-de med. Välfärdsbyggets grund är bra bostäder. Menjag vill också tillägga: I ett gott samhälle ska detockså vara möjligt för alla människor att efterfråga enbra bostad.Jag vill också något beröra det som om förändringar av strandskyddsreglerna. Jagska ta med mig de tankarna till den regionalpolitiskautredningen, där jag har förmånen att ingå. Jag hållerhelt med om att det borde vara möjligt där vi har milefter mil av stränder att bygga lite närmare än vadman kan göra t.ex. på och i Djursholm.Anf. 49 () replik:Fru talman! I reservation nr 4 skriver Folkpartietatt en ökning av nybyggande och ombyggnad skakomma till stånd genom avreglering och förenklingari regelsystemet. Då blir naturligtvis frågan: Vad är detni vill avreglera och förenkla? Är det tillgänglighets-krav eller andra egenskapskrav som ska försämraseller vad är det? Det lilla som har byggts de senasteåren, sedan vi fick den här nya lagstiftningen, harfaktiskt inneburit att vi har fått sämre utrymmen ochsämre planering av bostäder.En annan fråga gäller flexibel hyressättning ochbibehållen trygghet mot oskäliga hyreshöjningar. Villni ta bort bruksvärdessystemet, och vem ska i så fallavgöra om en hyreshöjning är skälig eller inte? kommunala bostadsbolagens hyresledande rollförsvinna? Blir det så tror vi att detta kommer att ledatill hyreshöjningar. Vi ser ju att det pri-vata beståndet har högre hyror än det kommunala.En tredje fråga är neutraliteten mellan boende-formerna. Vilken boendeform anser varamissgynnad och vad vill ni göra? Vill ni ta bort densänkta fastighetsskatten på hyreshus?Anf. 50 () re-plik:Fru talman! Det var väldigt många frågor på engång. Jag får kanske delvis bli svaret skyldig. Jaghåller inte med om att vi har fått för-sämrade bostäder. Det har vi inte fått vad jag harkunnat se. Vissa förenklingar kan man faktiskt göra.Det måste inte enligt min och meningvara exakt likadant överallt.Med flexibel hyressättning och bibehållen trygg-het menar vi att man i nybyggda fastigheter iblandska kunna sätta en högre hyra än den som ärnorm. Det gäller inte bara . Jag har haftmöten med fastighetsägare i inre , i , som också är mycket oroade. Där är det inte alls så att det är de privata som är hyresle-dande. Det är det de kommunala bostadsföretagensom är både när det gäller bostäder och lokaler. Jaghåller alltså inte riktigt med om att det skulle vara felatt låta vissa fastighetsägare och hyresgäster kommaöverens när det gäller nybyggen.När vi talar om bibehållen trygghet är det inte såatt vi vill införa högre hyror i befintliga lägenheteroch därigenom tvinga bort dem som redan har ettkontrakt. Det vill vi naturligtvis inte.Sedan till neutraliteten mellan boendeformerna.Det beror också lite grann på var i landet man befin-ner sig. Någon nämnde skärgården. Jag kan nämnaLidingö och , där fastighetsskatterna föregnahem är orimliga. Det finns många äldre männi-skor som har bott 30, 40 och i sina hus och somi dag nästan blir tvingade att flytta därifrån. Det blirännu värre om det fortsätter att vara på det sätt somdet är . Det här är alltså inte en fråga som serlikadan ut över hela enligt mitt sätt att se. Detberor på var vi befinner oss.Jag är medveten om att det kan vara brister i sva-ret, men får gärna komma tillbaka.Anf. 51 () replik:Fru talman! Först gäller det vad som har byggts.Väldigt lite har byggts av s.k. normala bostäder sedan1995. Och det är faktiskt så att utredningar har visatatt man har fått en sämre planering i de här bostäder-na. Man har fått förändringar som gör att kvalitetenhar minskat. Man undrar vad det här kommer att ledatill . Ni föreslår ytterligare förenklingar ochförsämringar av regelsystemet, och jag får inte riktigtklart för mig vad det handlar om egentligen.Så fick vi ett besked när det gäller nyproduktion.Fastighetsägaren ska ensidigt kunna bestämma hyres-sättningen i en nyproducerad lägenhet. Det tror jagvar ett bra, klart och tydligt besked. Det var åtminsto-ne så jag uppfattade svaret.Det här med neutraliteten är naturligtvis en svårfråga. Man måste naturligtvis prata om boendekost-nader, disponibel inkomst och sådana saker som ock-så är viktiga när man diskuterar människors möjlig-heter att betala sina boendekostnader. Det är mycketsom hänger ihop i den här frågan.Anf. 52 () re-plik:Fru talman! I fråga om det här med byggregler harjag inga konkreta exempel, men jag kan ändå nämnaatt många människor i storstäderna föredrar attbo på lite mindre ytor, s.k. compact living. Vi såg inågon av dagstidningarna ett exempel påhur man så att säga kan bygga på höjden inne i enlägenhet. Det är kanske ingenting som det ska vararegler för, men jag tycker att man ska kunna släppalite grann på ytnormerna.Sedan sade jag inte att fastighetsägaren ensidigtska fastställa hyran. I varje fall menar jag inte det.Det är naturligtvis fastighetsägaren och den tilltänktahyresgästen som ska kunna hitta en nivå.Beträffande neutralitet mellan boendeformer ärdet såväl boendekostnader och disponibel inkomstsom skatt och annat som påverkar. Det är som sagtolika i t.ex. och Djursholm.Anf. 53 ():Fru talman! I bostadsutskottets betänkande nr 1finns det 25 reservationer. Man kan ibland funderaöver varför det blir 25 reservationer i ett sådant härbetänkande. Svaret är naturligtvis ganska enkelt. Departier som säger sig vilja regera tillsammans som ettalternativ till en socialdemokratisk regering spretar åtolika håll. De har olika funderingar utifrån olika ut-gångspunkter.Man kan bara konstatera att målsättningarna förbostadspolitiken ligger fast. Det finns en bred sam-stämmighet när det gäller dessa frågor, med undantagför , vilket inte är någon speciell över-raskning. Det bygger på de målsättningar som denbostadspolitiska utredningen formulerade och somfastställdes här i sedan.När man lyssnar på inte minst före-trädare kan man få intrycket att människor som bor ivårt land lever under ett tvång och i en tvångströja.De stora, stygga socialdemokraterna vill inte männi-skors bästa. Det handlar bara om att man med regle-ringar, dekret och annat försöker tvinga folk in i olikafållor.Vi har i ungefär fyra miljoner bostäder.Jag vill hävda att människor runtomkring i landet, idessa fyra miljoner bostäder, upplever att de har enfrihet. De bor väldigt bra. I många av dessa fyra mil-joner bostäder bor man väldigt billigt. Talet om attallting är elände och att socialdemokraterna vill störtaallting i fördärvet startade för många herrans år se-dan, när hette . Den bildenupplever människorna i vardagen inte som någonrealistisk bild. är ett gammalt parti somlever i som inte existerar i dag.Owe nämnde att räntesubventionerna vardrygt 30 miljarder när han kom in i . I dagär de ungefär en tiondel av det. Det visar lite av denutveckling vi har haft under några år.Om inte en socialdemokratisk regering, tillsam-mans även med parti, hade sett till attförändra den situation vi har haft i landet vad gällerekonomin - om vi hade levt under de förutsättningarsom fanns tidigare med räntesubventioner på drygt 30miljarder - hade läget sett helt annorlunda ut.I dagens situation har vi ett ränteläge som ger ossmöjlighet att fundera över om vi har någon handlings-frihet när det gäller att diskutera bostadspolitik fram-över. Jag vill hävda att vi har det. Naturligtvis måstebostadspolitiken prövas i ett sammanhang där manser på helheter. Det kan handla om att det som hängerihop med bostadspolitiken ibland får ge efter. Det ärdet som politik handlar om.För det socialdemokratiska partiets del vill jagnämna något om bostadspolitiken och de mål som vihar för kostnaderna för boendet. På vår senaste parti-kongress slog vi fast att hyrans andel av inkomstenska minska. Det är vi på väg att göra. Vi har godautsikter till det med tanke på att det är en bråkdel avde fyra miljoner bostäder som finns som har ränte-subventioner i dag.Om regeringens politik även fortsättningsvis blirframgångsrik, med en ekonomisk utveckling som serljus ut, ett bra ränteläge och en låg inflation, finns detnaturligtvis förutsättningar att minska hyrans andel avinkomsten. De förutsättningarna är egentligen ganskagoda. Det är en del av en helhet som berör oss männi-skor som bor och som vi kommer att få glädje av.Inte heller jag tror att vi i den nya tidens samhällekommer att gå tillbaka till subventioner i någon störreutsträckning, möjligtvis annat än specialriktat tillolika former av bostäder. Det är sådant som får vägasmot andra frågor.En del hävdar att betänkandet inte är mycket attdiskutera eftersom det inte tas upp några större frågori det, men jag vill ändå hävda att det finns saker attdiskutera. finns inte med på vissa förslag,men jag upplever att och jag har väl-digt stor samstämmighet inte minst när det gäller enreservation som jag inte begriper att harlämnat. Det kanske finns vissa nyanser som handlarom investeringsbidrag i stället för det eviga ränte-bidraget på . Det är möjligt att det kommer attförändras . Man inför kanske inte investe-ringsbidrag, men jag upplever ändå att det eviga rän-tebidraget kommer att bli ett problem framöver.Allt detta hänger ihop med de frågor som mantittar på , t.ex. neutralitet i boendet. Det finns fas-tighetskatteutredningar i olika former. Moderaternavill av någon anledning inte vara med och diskutera,och det är naturligtvis därför man inte känner till vaddet rör sig om. Det diskuteras och det ska läggas framförslag när det gäller fastighetsskatten, neutralitet iboendet och annat framöver. Jag ser fram emot enganska intressant diskussion om bostäderna i framti-den.Skiljelinjerna när det gäller betänkandet gällerstora tal. Jag vill påstå att , och partier kommeratt höja hyrorna om deras förslag skulle gå igenom.Moderaterna vill minska räntebidragen med 470 mil-joner, med 500 miljoner och Kristdemo-kraterna med 383 miljoner. Man säger att man av-skaffar eller minskar fastighetsskatten. Det trolle-ritricket går inte hem.En bråkdel av de bostadsägare som har stat-liga räntesubventioner betalar fastighetsskatt. Anting-en har man blivit befriad från fastighetsskatt under defem första åren eller så betalar man halv fastighets-skatt mellan år fem och tio. En minskning av fastig-hetsskatten genom en bortplockning av räntebidrageninnebär bara att de som bor i hus som är byggda desenaste tio åren och som har räntesubventioner skullefå dramatiskt höjda hyreskostnader. Vi vet att det ärde dyraste. Om förslagen från dessa tre partier skullegå igenom skulle det leda till kraftigt höjda hyror fördem som redan bor dyrast. Vi vet att det finns pro-blem för de människorna.Den andra fråga som jag vill ta upp, som gäller del av vårt utgiftsområde, handlar om bostadsbi-dragens roll. Vi socialdemokrater anser att bostadsbi-dragen som instrument är en viktig del av bostadspo-litiken. Om man skulle på förslag tapengar från bostadsbidragen och lägga på barnbidra-gen skulle det innebära, , att mångaav de familjer som har bostadsbidrag skulleförlora . Om de skullefå i barnbidrag skulle de kanske tappa ibostadsbidrag.