prot · GN0936 · 1999-11-30 00:00:00 — Men regeringen har ju alltiddet yttersta ansvaret för att myndigheter och andraverkligen har gjort detta. Mitt svar är att många haransvar här, och jag som ansvarig minister har själv-klart ett stort ansvar. Men jag känner mig nöjd meddet som har gjorts.Anf. 43 PER ():Fru talman! Om något plan trillar ned ska i allafall inte jag kritisera i efterhand. Det lär jag knappastvara i stånd att göra.Min fråga handlade om detta: Om nu nä-ringsministern anser sig ha haft alla erforderliga re-surser och inte heller haft någon tidsbrist för att kun-na göra erforderliga insatser faller naturligtvis ansva-ret på näringsministern om något allvarligt inträffar.Det faller inte bara på honom, men det yttersta ansva-ret faller ändå på honom.Vi är inte här i kammaren i stånd att göra någonrevision av 2000-delegationens och näringsministernsarbete. Det kan egentligen bara verkligheten göra.Det är därför min retoriska fråga ändå är om nä-ringsministern känner sig trygg att kunna ta det fullaansvaret för att inga allvarliga händelser inträffar pånyårsnatten.Anf. 44 Näringsminister ():Fru talman! Jag känner mig trygg i att det intekommer att hända några allvarliga olyckor eller lik-nande. Jag känner mig trygg i det.Sedan har flera av riksdagsledamöterna menat attvi i inte har varit tillräckligt snabba. Det ärinte riktigt sant. var internationellt väldigttidigt ute, vilket jag tidigare sade. Regeringen fattaderedan i januari 1997 beslut om krav på myndigheteroch tillsynsmyndigheter, och Statskontoret fick iuppdrag att följa upp och rapportera till regeringen.Man kan inte säga att vi var sena. Vi var myckettidiga i denna fråga.Anf. 45 ():Fru talman! Det var en annan ledamot som taladeom försäkringsfrågor, och jag skulle vilja fortsätta påden linjen. Det gäller myndighetsansvar och offentli-ga tjänster. Trots alla förberedelser kan det ju finnasnågonting som experterna inte har tänkt på, t.ex.någon dator som är gömd någonstans. Om nu männi-skor, djur eller egendom kommer till skada på grundav detta undrar jag hur myndigheterna har tänkt. Isjukvården talar man ofta om vetenskap och beprövaderfarenhet och friskriver sig från ansvar när något gårsnett. Vilket skadeståndsansvar finns det hos statenoch dess myndigheter?Försäkringsavtal brukar innehålla force majeure,ofta sådant som inte är påverkbart eller som är oförut-sägbart. Har näringsministern eller hans medhjälparetänkt i de termerna?Anf. 46 Näringsminister ():Fru talman! Om det skulle uppstå skador och omdetta skulle grunda sig på att frågan inte har förberettseller hanterats som man förväntar sig får det prövasom det ska utgå ersättning för skadan. Det är en frågasom jag, vilket jag tror att de flesta här förstår, intekan svara på. Detta gäller ju alltid: Oberoende av omdet är millennieskifte eller icke hamnar man i ensådan situation.När det sedan gäller frågan om försäkringsbola-gen har ju den tagits upp här. Jag gör bedömningenatt försäkringsbolagen kommer att hantera dennafråga seriöst. Skulle det visa sig att något försäk-ringsbolag inte har planerat detta ska jag, som jagsade tidigare, låta mig informeras och ta kontakt medförsäkringsbolagen om detta.Anf. 47 ():Fru talman! har ju myndigheterna inte någotförsäkringsbolag, utan de har själva ansvaret.Vi i är ju trygghets-freaks, kan man säga.Är det kanske så att man som medborgare får räknamed att ha någon liten olägenhet i en sådan här fråga,där ingen tidigare erfarenhet finns?Anf. 48 Näringsminister ():Fru talman! När det gäller myndigheterna är detriktigt att de oftast bär sina kostnader själva. När detgäller statliga bolag har de oftast försäkringar. Jagkan inte svara exakt på detta, men jag tror att det ärså. Då får man bedöma vad som har inträffat, vemsom har skuld osv. i vanlig ordning.Sedan gällde det huruvida man normalt i sitt livfår räkna med att det händer sådana här saker. Det ärmöjligt att ett modernt datorstyrt kylskåp eller lik-nande kan stanna. Jag tror att vi inte kan garantera attså icke händer. En hiss kanske beter sig lite konstigt;det är möjligt. Det tror jag att vi får öppna för. Mendet handlar faktiskt om ganska små saker.Anf. 49 ():Fru talman! För drygt en månad sedan lämnadeRiksrevisionsverket en rapport. Man hade granskat 51myndigheter när det gällde anpassningen inför sekel-skiftet. Den bedömning man kom fram till var attmyndigheterna hade olika tolkningar när det gällde debegrepp som Statskontoret hade angivit. Det här tyderpå att man inte kan få en helt fullständig bild av lägetinom de olika enskilda myndigheterna.Ett av kritikavsnitten är ganska allvarligt. Man sä-ger: Brister finns i den normala beredskapsplanering-en. Nio av myndigheterna i hade tidigare i enkät till Statskontoretuppgivit att det fanns färdigställda reservrutiner,vilket enligt granskning visadesig inte stämma.Då måste man naturligtvis fundera över om har fel eller vilka åtgärder man frånStatskontorets och näringsministerns sida har vidtagitför att på något sätt förvissa sig om att de färdigställ-da rutinerna är i överensstämmelse med de krav somman har anledning att ställa för att kunna känna denförnöjsamhet och trygghet som näringsministernredovisar vid det här tillfället.Anf. 50 Näringsminister ():Fru talman! Jag vill börja med att säga att det somRiksrevisionsverket förtjänstfullt har tagit fram ochden kritik man delgivit vissa myndigheter också harlett till åtgärder. har alla viktiga myndigheter enplan för , dvs. Tankenmed att gå in är att man sedan åtgärdar.Riksrevisionsverket har också fått i uppdrag attgranska myndigheternas arbete i efterhand, och irapport kommer man att redovisavad som hände, vad man gjorde osv. Jag tycker att detär bra att de har fått det uppdraget av regeringen.Överläggningen var härmed avslutad.3 § Justering av protokollJusterades protokollet för den 24 november.4 § Svar på interpellation 1999/2000:41 omersättningsjobb vid försvarsnedläggningarAnf. 51 Näringsminister ():Fru talman! har ställt en rad frågortill mig rörande de särskilda åtgärder som regeringenvidtar med anledning av det kommande försvarsbe-slutet.Regeringen har analyserat de regionalpolitiskakonsekvenserna för de 26 lokala arbetsmarknadersom berörs av förslagen till ändringar i Försvar-smaktens grundorganisation. Analysen ger vid han-den att utvecklingsprogram behöver utarbetas förKiruna, Bodens, , , Faluns, Karl-skoga, och kommuner. Dess-utom övervägs lokalisering av statlig verksamhet tillKarlsborg.Inom har tillsatts en omställ-ningsgrupp för att föreslå och genomföra utveck-lingsprogram för dessa kommuner. Regeringen haräven initierat ett fempunktsprogram för en positivutveckling i kommunerna, nämligen:Lokalisering av statlig verksamhet, ca 1 280 jobbLokaliseringarna ska ske i samarbete med berördamyndigheter och fackliga organisationer, berördakommuner och Trygghetsstiftelsen.Omvärlds- och sårbarhetsanalyser och utvecklings-planerRegeringen avser tillhandahålla särskilda resurserför att stödja kommunerna i ett arbete med analyseroch utvecklingsplaner.InfrastrukturåtgärderRegeringen tidigarelägger vissa infrastrukturin-vesteringar i ett antal kommuner.Särskilda åtgärderDet finns stora resurser genom EG:s strukturfon-der som kan användas i det lokala och regionala ut-vecklingsarbetet.Regeringen kommer även att verka för att statligafastigheter, andra anläggningar som används för mi-litära ändamål och vissa markområden ställs till för-fogande för annan verksamhet på gynnsamma ochaffärsmässiga villkor.Utveckling av arbetsmarknad och övergång till nyanäringarOmställningsgruppen ska skapa förutsättningarför att etablera över 1 000 nya privata arbetstillfällen ide prioriterade kommunerna.Samtliga kostnader ska finansieras inom befintligabudgetramar.Detta fempunktsprogram avser att stimulera deberörda kommunernas näringsliv till ökad tillväxtutifrån deras egna förutsättningar.Insatserna inom arbetsmarknadspolitiken ska an-passas till regionala och lokala behov på arbetsmark-naden, oavsett om det handlar om neddragningarinom försvaret eller andra omstruktureringar.De kommande budgetåren uppgår de föreslagnaarbetsmarknadsresurserna till ca 20 miljarder kronorper år. I dessa anslag ingår inte kostnader för anställ-ningsstöd. Därutöver tillkommer ca 1,5 mil-jarder kronor för anställningsstöd som inte längrebelastar arbetsförmedlingarnas budget, eftersom detsker i form av en skattekreditering.Till sist vill jag upprepa att ingen ska behöva bliutförsäkrad på grund av medelsbrist. Faktum är ocksåatt antalet utförsäkringar har minskat jämfört medförra året och jag kommer även fortsättningsvis attfölja utvecklingen mycket noga.Tack, fru talman.Anf. 52 ():Fru talman! Jag tackar näringsministern för svaret.Det frågan handlar om är det neddragna försvarsan-slaget till Försvarsmakten, som Socialdemokraternaoch har enats om. Det är ett beslut somvi kristdemokrater av olika skäl inte delar, men nuhandlar det om hur vi hanterar de nästan 10 000 män-niskor som blir arbetslösa på grund av detta. Det ärmänniskor som blir arbetslösa i , ,, , , m.fl. orter. Och, för attanvända något som ibland är en socialdemokratiskagitationsteknik, det är ingen ond kapitalist som stårbakom, utan det är staten.Nu ska inte försvarspolitik vara detsamma somarbetsmarknadspolitik eller vice versa. Men staten harsjälvklart ett arbetsgivaransvar. Rimligt hade kanskevarit att en del av de besparingar man gör hade an-vänts till olika åtgärder. Men i retoriken, när man skahantera neddragningen av försvarsanslagen, har mansagt att de 8 miljarder som staten sparar in på dettaska gå till vård och omsorg. De pengar man spararska alltså gå till andra saker. Det är ett sätt att poli-tiskt försöka sälja den kraftiga neddragningen.Men varifrån tas pengar till kostnaderna för åtgär-der på alla de orter som drabbas? Det ska ske inombefintliga ramar, säger regeringen. Vi ska få 1 000nya privata jobb, säger näringsministern. Först ochfrämst kan man fråga sig hur näringsministern kansäga att han ska skapa 1 000 nya jobb utöver vadsom annars skulle bli fallet. Det måste vara intressant- utöver vad arbetsmarknaden normalt hade skapat.Hur kom han fram till just 1 000 nya privata jobb?De regionalpolitiska stödpengarna, EU-medlenoch de svenska medfinansieringspengarna är redanbudgeterade. Inga nya pengar ska till. Varifrån ska depengarna tas? Ska de omfördelas från Lyckselekommun till kommun, inte från ,som inte får några regionalpolitiska pengar, men frånandra områden till och , för attta områden i ?De 1 275 statliga utlokaliseringarna kostar ocksåpengar i form av förlorad kompetens, ersättningar isamband med flytt och liknande saker. De ska tasinom befintliga ramar. Vad blir lidande i stället?Sedan har vi de arbetsmarknadspolitiska medlen.Samtidigt som arbetsmarknadspolitiska medel skaanvändas för att klara de akuta problem som skapaspå orter som och , skulle också Äng-elholm, och andra orter i med mind-re akuta men dock allvarliga problem få del av dessamedel, som är hårt ansträngda.Vi vet att en rad länsarbetsnämnder har tvärstoppnär det gäller olika arbetsmarknadspolitiska åtgärder.De får nu låna pengar från nästkommande års anslagoch riskerar att hamna i en situation där de får låna avkommande år för att klara de insatser de vill göra.Vilka arbetslösa får betala i form av uteblivna åt-gärder för att regeringens löften och regeringensnedläggningar av försvarsanläggningar ska av?Vilka arbetslösa i ska avstå en åtgärd för atthjälpa den som blir arbetslös på grund av regeringensagerande i ? Vilka arbetslösa i skastå tillbaka för dem som blir arbetslösa i Hässleholmoch ?Ett Stockholmsexempel är . Där ska integöras några extrainsatser. Vad händer med de arbets-lösa där? Jag efterlyser en mer hederlig redovisningfrån regeringens sida. Det ska vara en hederlig redo-visning där det antingen framkommer att de bespa-ringar som görs används för ersättningsjobben ellerdär det framkommer att det blir konsekvenser påandra områden i samhället - andra får avstå för atträtta till de problem vi själva har skapat genom enalltför snabb och oförnuftig neddragning av försvar-sanslagen.Näringsministern slutade med att säga att ingenskulle bli utförsäkrad. Ska det bli mer pengar genomökade anslag ? Varifrån kommer de peng-arna? Jag tror att konsekvensen kommer att bli att vifår se större problem med bl.a. utförsäkringar påandra områden för att klara de löften som regeringennu ställer för att klara den nedläggning av Försvar-smakten som håller på att genomföras.Anf. 53 ():Fru talman! Interpellationsdebatten handlar omersättningsjobben. Jag som västernorrlänning, boendei närheten av , möts ständigt av diskussionenom vilka ersättningsjobb som ska skapas i stället förde förlorade jobben på garnisonen i Sollefteå.Det är viktigt att understryka i interpellationsde-batten att vi får reda på vilkastatliga verk som kommer att utlokaliseras. och kommunledningen i lever underovisshetens stjärna. Det är viktigt att vi så snart sommöjligt får reda på vilka ersättningsjobb och vilkastatliga verk som kommer till de orter som är hotadeav garnisonsnedläggning.Anf. 54 ():Fru talman! Vi i ärnaturligtvis glada för att vi även i fortsättningenkommer att vara ett centrum för försvarets artilleri-verksamhet och att vi ska få behålla och utvecklaBergslagens artilleriregemente och Artilleriets strids-skola.Det bekymmersamma är att nedläggningen avVärmlandsbrigadens infanteriverksamhet kommer attinnebära att ca 150 arbetstillfällen kommer att för-svinna i . Det är en redanmycket hårt drabbad kommun. Det finns många ex-empel på strukturförändringar inom kommunen. Därfinns mycket verkstadsindustri. Den har inneburit att ca 100 ar-betstillfällen har avvecklats inom Mariebergsklini-kerna.Närheten till , Karlskogaområdet och övri-ga Bergslagskommuner har också inneburit att mångaav dem som bor i har förlorat sina jobbpå grund av aktuella strukturförändringar som hargenomförts.Kristinehamns kommun är redan sedan tidigaretyngd av bl.a. ekonomiska problem på grund av oba-lans i bostadsmarknaden. avkommunens pengar har satsats i problem som haruppstått på bostadsmarknaden. Skatteutdebiteringenär redan hög i . Det ger kommunenbegränsade möjligheter att med egna ekonomiskaresurser delta i ett lokalt utvecklingsarbete för attskapa ersättningsarbetstillfällen. Det är också svårt attmed begränsade ekonomiska resurser vara med somaktiv medfinansiär av de olika EU-projekt som kanvara aktuella.Kristinehamn är, tillsammans med de flesta övrigaVärmlandskommunerna, ett tydligt exempel på denregionala obalansen som vi upplevervad gäller tillväxten. Vi anser att det är rimligt - ochdet är ett starkt önskemål - att även kanfå ett särskilt utvecklingsprogram utarbetat för denspeciella situation som gäller där. Det handlar om attskapa en omställning som inte bara svarar mot försva-rets strukturförändringar utan också att ta hänsyn tillden totala situationen i . Det skulle varaintressant att få näringsministerns kommentar tillvilka möjligheter näringsministern ser att staten kanbidra med för att skapa ett speciellt utvecklingspro-gram för Kristinehamn.Anf. 55 ():Fru talman! När försvarspropositionen lades framblev det som vi befarat i , nämligen att I 22föreslås läggas ned. Det är en kommun med i dag24 900 invånare. Vi har tappat tusen personer desenaste fyra åren. Det är många i som upple-ver detta som ett dråpslag.Det handlar i och för sig bara om 213 arbetstill-fällen. Men har 500 personer flyttatut. De allra flesta flyttar på grund av den höga ar-betslösheten.Det är många som är oroliga i . Detgäller inte bara de som arbetar på I 22, men det ärklart att de känner närmast av detta. De är be-svikna och upprörda på många av oss som arbetarpolitiskt.Jag har sagt att jag har tagit ställning till helhetenoch att jag anser att jag kan stödja regeringens förslag- trots att det innebär att I 22 läggs ned. Det är medutgångspunkt i att jag tycker att regeringen har lagtfram ett bra förslag till ersättningsjobb i sin skrivelse.Men det är viktigt att de kommer till stånd snabbt.Det värsta som finns för människor är osäkerheten.Det vore också bra om det går att precisera mer vadde innebär.För del finns det några saker tydligt pre-ciserade. En sak som gör att det kommer nya männi-skor till staden - även om det inte är fråga om såmånga arbetstillfällen - är Rymdhögskolan. En fördelmed I 22 var att värnpliktiga från andra delar av lan-det, som hade besökt vår landsända,lärde känna och . Det fanns t.o.m.en och annan som stannade. Den fördelen kommer viatt tappa, men vi hoppas att den kompenseras avRymdhögskolan.Sedan finns det en annan sak som har preciserats,nämligen Stiftelsen , som vi har stora för-hoppningar på. Regeringen säger att detta kange 60 nya arbetstillfällen. Det är mycket. Det är enhelt ny verksamhet. Vi behöver verksamheter somkan utvecklas och som det finns en internationellmarknad för.Vi är fortfarande bekymrade i . Vi skulleönska att näringsministern snart kunde precisera närde olika ersättningsjobben kommer till stånd.Anf. 56 ():Fru talman! I likhet med jag från , där i stort settall militär verksamhet kommer att utraderas. Där lades sedanvårt regemente ned, och är det militärkommandotstur att omstruktureras. Ytterligare arbetstillfällenkommer att försvinna från vår kommun, som hartappat många arbetstillfällen och somutan att överdriva blöder just nu.Jag vet att regeringen känner till våra problem.Därför är jag positiv till regeringens skrivelse omersättningsarbetstillfällen till kommunen. Men jagvill, i likhet med , understrykavikten av att ärendet handläggs så snabbt som detöver huvud taget går för att inte våra kommuninvåna-re ska tappa modet ännu mera. Här gäller det att fåkonkreta förslag till åtgärder som kan göra att hoppetstiger lite grann.Regeringen har tillsatt en utredning där har fått i uppdrag att utreda möjligheten attflytta isbrytarna till . Det är en fråga somman har jobbat med . Det har alltid varit omöj-ligt att flytta dem. Vi i norr har uppfattningen - somjag vet att näringsministern delar - att isbrytarna börrimligtvis finnas där isen finns. Därför hälsar vi ut-redningen med tillfredsställelse.Jag har en liten farhåga, och jag vet att det harkommit signaler från personal på ,nämligen att det ska vara helt omöjligt att förläggaisbrytare till Härnösand.Därför vill jag höra hur näringsministern ser pådetta. Om vattendjupet är tillräckligt och om det finnskajer och andra förutsättningar för isbrytarna när detgäller möjligheterna att lägga dem vid Härnösandskajer, hur snabbt kan då det här ske?Anf. 57 ():Fru talman! Detta med ersättningsjobb med an-ledning av förändringarna inom försvaret är en viktigfråga. Jag vet att näringsministern är väl insatt i vilkaförändringar det innebär för den ort som jag kommerfrån och som är största garnisonsort. Nukommer vi att tappa ungefär 600 arbetstillfällen så detär klart att konsekvenserna av förändringarna i Norr-botten, som många av talarna här redan sagt, sprideroro i , framför allt i Boden.Jag möter ofta påståendet att det behövs mer pri-vat näringsverksamhet. Jag vet att näringsministernockså är inne på frågan om möjligheterna att få tillfler privata jobb. I vår kommun ligger närmare 70 %av sysselsättningen inom offentlig verksamhet. Såkommer det naturligtvis inte att vara efter årsskiftet.Vi tappar ju dessutom sjukvården. Sedan har vi juförsvarsbeslutet.Det är klart att de 75 ersättningsjobb som man iskrivelsen pekar på och som ska till känns litetmed tanke på vad vi tappar. Men kan man genomnäringsverksamhet öka den privata sysselsättningenskulle vi naturligtvis se på det med glädje. Men detmåste då vara fråga om en sådan verksamhet somockså bygger för framtiden - inte något som finnstillfälligt, ett kort tag, för att sedan försvinna. Detbehövs något som är av det slaget att också vi boden-sare kan känna ett stort engagemang när det gäller attvara med och utveckla en annan struktur på näringsli-vet i Boden.Den fråga som jag möter är hur man från rege-ringens sida kan påverka så att privata företag kanflytta till , hur man då ska gå till väga. Det gårinte att kommendera det privata näringslivet, sägerman. Kanske kunde näringsministern helt kort genågra exempel på en inriktning för hur vi skulle kun-na åstadkomma ett utökat näringsliv med arbetstill-fällen som också bär för framtiden.Anf. 58 ():Fru talman! Jag tycker att det är en väldigt brainterpellation. Tyvärr är jag lite oförberedd men detär viktigt att kunna vara med när det gäller sättetbehandlingen av denna omstrukturering av försvars-verksamheten.Jag beklagar att inte vi i har fått va-ra med och lägga fram viktiga synpunkter på t.ex. detsom händer i vad avser I 22 och ävenBoden. Det finns ytterligare synpunkter som kommeratt behandlas i särskild ordning.Jag skulle också vilja lägga fram några synpunkterpå omställningsarbetet och omställningsgruppen. Enprincipiell synpunkt som man kan ha är följande. Närvissa verksamheter läggs ned och ett stort antal ar-betstillfällen försvinner är det viktigt att ersättning-sjobben kommer i fas, så att det inte blir en lucka. Avdet program som regeringen har presenterat framgåringa direkta tidsangivelser för när de nya ersättning-sjobben ska komma till vad avser både ochBoden.I det sammanhanget skulle jag vilja höra på vilketsätt man kan tänka sig att få en mer realistisk sats-ning. Jag tänker då närmast på de resurser som kanställas till förfogande. Man får uppfattningen att dethär kommer att ske genom omfördelningar i nu lig-gande budget. Om man t.ex. satsar med struktur-fondsmedel i och kommer andra ut-satta områden, exempelvis och ,inte att kunna ta del av medlen för den viktiga ut-vecklingen där.En viktig fråga är alltså hur man kan skapa merresurser och hur man tidsfasat kan få till stånd realis-tiska ersättningsarbetstillfällen.Vi i tycker att man ska titta närma-re även på det lokala näringslivet. Vilka möjligheterfinns det när det gäller att skapa arbetstillfällen där?Vi tror att det går att titta på de utvecklingsmöjlighe-ter som t.ex. har. Det handlar alltså om attskapa fler timmar till dess verksamhet. På det sättetkan man skapa arbetstillfällen avseende lokalt bundenarbetskraft.Vi hoppas att vi kan få delta i det här arbetet ochhar en lång lista som jag kanske inte nu ska gå in på.Kanske får jag tillfälle att lämna över den till nä-ringsministern.Anf. 59 Näringsminister ():Fru talman! Först ska jag försöka besvara StefanAttefalls frågor. vill jag konstatera att för-svarets omstrukturering grundas på att vi nu har enhelt annan säkerhetssituation. Det här är alltså det prisvi får betala för freden - ett pris som det faktiskt ärväldigt lätt att bära. Vi kan inte upprätthålla ett för-svar som inte har koppling till den säkerhetspolitiskabedömningen. Det tror jag att vi alla måste vara över-ens om.De resurser som lösgörs genom omstrukture-ringen av försvaret - det handlar om ungefär 8 mil-jarder kronor - ska överföras till vården där det verk-ligen behövs nya resurser. Jag skulle gissa att dethandlar om att 12 000 personer kan tillföras sjukvår-den. Där behövs det, som sagt, resurser; där behövsdet människor för att kunna klara av vården.En annan säkerhetssituation gör således att vi nukan omstrukturera försvaret. Det är det pris vi fårbetala för freden men det är lätt att bära det. Vidareöverför vi resurser dit i samhället där det verkligenbehövs resurser.När det gäller det här med tusen nya jobb och denskepticism som breder ut sig kring om staten verkli-gen kan generera privata jobb kan jag förstå att det ären viss avvaktan.Jag kanske får gå tillbaka till historien. Regering-en har genom aktiv uppsökande verksamhetetablerat ca 7 000 jobb i våra nationella stödområden.Det har vi gjort kopplat till kommunerna och tillföretag. Vi har använt det system som finns för attetablera företag. Det har alltså varit relativt förmån-ligt och så är det fortfarande.När det sedan gäller frågan om uteblivna åtgärdervill jag säga att det är länge sedan befann sigi en situation som den vi nu befinner oss i. lig-ger tillväxten på årsbasis på .