prot · GM0966 · 1999-03-10 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1998/99:66Onsdagen den 10 marsKl. 9.00 - 17.5719.00 - 19.36Det justerade protokollet beräknas utkomma --------------------------------------------------------------------1 § Justering av protokollJusterades protokollet för den 4 mars.2 § Anmälan om kompletteringsval till vissautskottTalmannen meddelade att Socialdemokraternasriksdagsgrupp på grund av uppkommen vakans an-mält som ledamot i lagutskottetefter samt under le-dighet anmält hennes ersättare som leda-mot i skatteutskottet och som suppleant i kulturut-skottet.Talmannen förklarade valda tillledamot i lagutskottetNikos ()ledamot i skatteutskottetLars ()suppleant i kulturutskottetLars ()3 § Meddelande om särskilt anordnad debattTalmannen meddelade att särskilt anordnad debattom Agenda 2000 skulle hållas onsdagen den 17 marskl. 9.00.4 § Hänvisning av ärenden till utskottFöredrogs och hänvisadesPropositioner1998/99:64 till försvarsutskottet1998/99:72 till justitieutskottet1998/99:74 till försvarsutskottetSkrivelser1998/99:61 till utrikesutskottet1998/99:63 till miljö- och jordbruksutskottetMotioner1998/99:Sk19-Sk21 till skatteutskottet5 § Förnyad bordläggningFöredrogs men bordlades återUtrikesutskottets betänkande 1998/99:UU36 § Beslut om utskottsärenden som slutdebatte-rats den 3 marsSkU13 Vissa punktskattefrågorMom. 1 (energibeskattningens allmänna inriktning)Yrkanden:1. utskottet2. 1 (m)3. utskottets hemställan med den ändring som föran-leddes av bifall till mot. 8 (fp)Förberedande votering:Kammaren biträdde res. 1 med acklamation.Huvudvotering:174 för utskottet71 för res. 168 avstod36 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 121 s, 34 v, 1 kd, 17 c, 1 mpFör res. 1: 71 mAvstod: 1 m, 1 v, 38 kd, 13 fp, 15 mpFrånvarande: 10 s, 10 m, 8 v, 3 kd, 1 c, 4 fpGunilla Tjernberg (kd) anmälde att hon avsett attavstå från att rösta men markerats ha röstat ja.Mom. 2 (jordbrukets energiskatt)1. utskottet2. 3 (kd, m)3. res. 4 (c)Förberedande votering:112 för res. 319 för res. 4181 avstod37 frånvarandeKammaren biträdde res. 3.Huvudvotering:170 för utskottet113 för res. 329 avstod37 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 119 s, 35 v, 16 mpFör res. 3: 73 m, 39 kd, 1 fpAvstod: 17 c, 12 fpFrånvarande: 12 s, 9 m, 8 v, 3 kd, 1 c, 4 fpMom. 8 (regional differentiering)Yrkanden:1. utskottet2. utskottets hemställan med den ändring som föran-leddes av bifall till mot. Sk698 (kd)3. utskottets hemställan med den ändring som föran-leddes av bifall till mot. Sk724 (v)Förberedande votering:6 för mot. Sk69827 för mot. Sk724279 avstod37 frånvarandeKammaren biträdde mot. Sk724.Gunilla Tjernberg och (båda kd)anmälde att de avsett att rösta ja men markerats haavstått från att rösta.Huvudvotering:281 för utskottet19 för mot. Sk72413 avstod36 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 120 s, 73 m, 10 v, 37 kd, 16 c, 9 fp, 16mpFör mot. : 19 vAvstod: 6 v, 2 kd, 1 c, 4 fpFrånvarande: 11 s, 9 m, 8 v, 3 kd, 1 c, 4 fpGunilla Tjernberg (kd) anmälde att hon avsett attavstå från att rösta men markerats ha röstat ja.Mom. 9 (fordonsskatt på dieseldrivna personbilar)1. utskottet2. 13 (v)3. res. 14 (c)Förberedande votering:36 för res. 1318 för res. 14258 avstod37 frånvarandeKammaren biträdde res. 13.Huvudvotering:186 för utskottet35 för res. 1392 avstod36 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 120 s, 1 m, 38 kd, 1 c, 10 fp, 16 mpFör res. 13: 35 vAvstod: 72 m, 1 kd, 16 c, 3 fpFrånvarande: 11 s, 9 m, 8 v, 3 kd, 1 c, 4 fpLeif () anmälde att han avsett att avstå frånatt rösta men markerats ha röstat ja.Mom. 11 (åkerinäringen, m.m.)1. utskottet2. 15 (kd, m)Votering:197 för utskottet113 för res. 152 avstod37 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 120 s, 34 v, 1 kd, 17 c, 9 fp, 16 mpFör res. 15: 73 m, 38 kd, 2 fpAvstod: 2 fpFrånvarande: 11 s, 9 m, 9 v, 3 kd, 1 c, 4 fpÖvriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.KrU3 Radio- och TV-frågorMom. 1 (det framtida public service-uppdragets inne-håll)1. utskottet2. 1 (m)Votering:217 för utskottet74 för res. 120 avstod38 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 120 s, 12 v, 39 kd, 17 c, 13 fp, 16 mpFör res. 1: 73 m, 1 vAvstod: 20 vFrånvarande: 11 s, 9 m, 10 v, 3 kd, 1 c, 4 fpLars () anmälde att han avsett att avståfrån att rösta men markerats ha röstat ja.Tanja () anmälde att hon avsett att röstaja men markerats ha avstått från att rösta.Lennart Wärmby (v) anmälde att han avsett att röstaja men markerats ha röstat nej.Mom. 6 (behovet av forskning om underhållnings-våld)1. utskottet2. 4 (kd)Votering:272 för utskottet40 för res. 41 avstod36 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 119 s, 73 m, 36 v, 17 c, 12 fp, 15 mpFör res. 4: 38 kd, 1 fp, 1 mpAvstod: 1 sFrånvarande: 11 s, 9 m, 7 v, 4 kd, 1 c, 4 fpMom. 8 (konsumentens makt i mediesammanhang)1. utskottet2. 6 (mp)Votering:295 för utskottet16 för res. 638 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 120 s, 73 m, 35 v, 39 kd, 16 c, 12 fpFör res. 6: 16 mpFrånvarande: 11 s, 9 m, 8 v, 3 kd, 2 c, 5 fpViviann () och () anmäl-de att de avsett att rösta ja men markerats som frånva-rande.Mom. 9 (språkvård i radio och TV)1. utskottet2. 7 (kd)Votering:203 för utskottet39 för res. 770 avstod37 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 120 s, 2 m, 36 v, 16 c, 13 fp, 16 mpFör res. 7: 39 kdAvstod: 70 mFrånvarande: 11 s, 10 m, 7 v, 3 kd, 2 c, 4 fpMom. 11 (kryptering av de program som SVT skallsända i marknätet)1. utskottet2. 9 (kd, m, c, fp)Votering:172 för utskottet142 för res. 935 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 120 s, 36 v, 16 mpFör res. 9: 73 m, 39 kd, 17 c, 13 fpFrånvarande: 11 s, 9 m, 7 v, 3 kd, 1 c, 4 fpMom. 17 (en folkbildningskanal i UR:s regi)1. utskottet2. 11 (v)Votering:278 för utskottet36 för res. 1135 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 120 s, 73 m, 39 kd, 17 c, 13 fp, 16 mpFör res. 11: 36 vFrånvarande: 11 s, 9 m, 7 v, 3 kd, 1 c, 4 fpÖvriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.UbU4 Resursfrågor för högskola och forskningMom. 1 (resurser för forskning vid de nya universite-ten)1. utskottet2. 1 (m, kd, c, fp)Votering:172 för utskottet142 för res. 135 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 120 s, 36 v, 16 mpFör res. 1: 73 m, 39 kd, 17 c, 13 fpFrånvarande: 11 s, 9 m, 7 v, 3 kd, 1 c, 4 fpMom. 2-19Kammaren biföll utskottets hemställan.Meddelande om samlad voteringTalmannen meddelade att arbetsmarknadsutskot-tets betänkande AU6, betän-kande KU15 och bostadsutskottets betänkande BoU4skulle avgöras i ett sammanhang efter avslutad debatt.7 § Vissa frågor om jämställdhetFöredrogsArbetsmarknadsutskottets betänkande 1998/99:AU6Vissa frågor om jämställdhetAnf. 1 ():Fru talman! Almanackan ville inte att denna de-batt skulle äga rum på den internationella kvinnoda-gen , men vi ligger så nära i tiden som detvar möjligt att behandla detta motionsbetänkande omjämställdhetsfrågor.För mig som moderat politiker är det en stor till-fredsställelse att jag kan bygga mitt anförande på enpartimotion i detta ämne, motion A802 Modern jäm-ställdhetspolitik. Att jämställdheten har givits denstatus som en partimotion innebär är ett tydligt bevisför att Moderata samlingspartiet - tvärtemot vad vårapolitiska motståndare alltid hävdar - tycker att jäm-ställdhetsfrågorna är mycket viktiga.Vi har dock en annan utgångspunkt för våra reso-nemang än vad utskottsmajoriteten har. Den sysslarmycket med ren symbolpolitik och ytliga matematis-ka beräkningar. Vi moderater anlägger i stället ettunderifrånperspektiv, där vi fokuserar hur kvinnorsvardag faktiskt ser ut i dagens och vilka pro-blem människor brottas med i det vardagliga livet.Familjepolitiken är en ideologiskt viktig och poli-tiskt särskiljande fråga. Vi anser inte att dess uppgiftär att styra och dirigera människorna i en viss, av enpolitisk elit önskvärd riktning. Politikens uppgift är istället att skapa mångfald och göra det möjligt förkvinnor och män att räcka till, att få bättre förutsätt-ningar att kunna kombinera familjelivet och skötselnav hemmet med förvärvsarbetet.Moderata samlingspartiet ser fyra huvudområdendär vi genom politiska beslut kan och bör förbättramöjligheterna till reell - inte bara formell - jäm-ställdhet.För det första gäller det skattesystemet. Genomdess orimliga effekter tvingas många in i ett bidrags-beroende som är ovärdigt ett civiliserat samhälle.Detta beroende skapar otrygghet och ett extremt be-roende av politiska beslut, eftersom flertalet lågin-komsttagare i inte har några marginaler allsför oförutsedda utgifter. Det faktum att man iförra året var tvungen att tidigarelägga utbetalningenav barnbidragen för att göra det möjligt för hundratu-sentals familjer att fira en anständig midsommarhelgtalar sitt tydliga språk. Det är nödvändigt att sänkaskattetrycket och få bort de extrema marginaleffek-terna. Verklig jämställdhet är en utopi med mindrekvinnor kan leva på sin lön och slippa beroendet avsåväl en man som av det offentliga för sin försörj-ning.För det andra gäller det den offentliga sektornsmonopol, som skapar otrygghet och inlåsning. Bristenpå alternativa arbetsgivare, långa beslutsgångar, i detnärmaste avsaknad av karriärvägar och låga löner görtillvaron osäker. Vi anser att det är nödvändigt attbryta monopolen och skapa mångfald för att kommatill rätta med de uppenbara brister som finns på kvin-nodominerade verksamhetsområden som vård, un-dervisning och omsorg om barn och gamla, menockså för att kunna skapa en friare arbetsmarknad -en marknad värd namnet - även för kvinnor. Ett slo-pande av de offentliga monopolen skulle medföra enväsentlig ökning av kvinnligt företagande. Vad vorenaturligare än att kvinnor startar eget inom just såda-na områden som vård, undervisning och barn- ochäldreomsorg, där de har sin utbildning och yrkeserfa-renhet?För det tredje gäller det skattereduktion för hem-nära tjänster. Alltför många dignar under dubblaarbetsbördor och dåliga samveten. Socialdemokrater-nas hållning i denna fråga avspeglar ett förakt förtraditionellt kvinnoarbete. En rapport som presentera-des av , visar en potential på mångatiotusentals nya jobb inom denna sektor. Det förs nuen livlig debatt om att andelen kvinnor är så liten ibörsbolagsstyrelserna i vårt land. När skall en majo-ritet av riksdag inse att det kommer att förbliså så länge vi av ideologiska skäl inte tillåter svenskakvinnor att köpa sig avlastning i hemmet? I det avsocialdemokraterna så förkättrade arbetar man25 % fler betalda timmar än i , men den totalaarbetstiden är inte längre. Där har man nämligen ettsådant skattesystem och ett sådant löneläge att det ärmöjligt att köpa hushållsnära tjänster och därmedfrigöra tid för familjen och för vila och rekreation. Såhar också en kvinnlig styrelserepresentation i destörsta bolagen som uppgår till - en siffra somSverige inte kommer att komma i närheten av mednuvarande skatte- och avgiftssystem.För det fjärde gäller det familjepolitiken. Dessuppgift är inte att planera och bestämma över famil-jers vardag, utan att göra det möjligt för familjen attsjälv avgöra hur man vill fördela uppgifterna ochlägga upp sitt liv. Vi vill betona vikten av föräldrarsengagemang, men understryka att det ocksåmåste vara ekonomiskt möjligt att ge uttryck för dettaengagemang. Socialdemokraternas familjepolitik gåri alltför stor utsträckning ut på att ge pekpinnar ochutöva styrmakt. Vi vill återföra makten till familjerna.Sammanfattningsvis krävs en politik som på vik-tiga områden ökar friheten i samhället och ger kvin-nor och män den frihet och det självbestämmandesom är en viktig förutsättning för jämställdhet. Detkrävs en politik där människor genom arbete, företa-gande och ökad mångfald kan göra samhället rikareoch mer flexibelt.Utöver dessa fyra områden, som kan styras genompolitiska beslut, finns det åtskilligt att göra på områ-den där det inte handlar om lagstiftning. Jämställdhetär främst en fråga om attityder och värderingar, vilketgör att mycket av arbetet måste ske långsiktigt. Vitror att grunden måste läggas i hemmet och i familjen,men också i skolan, där många värderingar läggs fast.De brister i värderingar och normuppbyggnad somunga människor får med sig från tidiga barnaår blirsvåra att reparera senare i livet.Det blir då man måste ta till positiv särbehandling,t.ex. - något som vi moderater bestämt tar avståndifrån. Det gör vi därför att man inte kan positivt sär-behandla en individ utan att man diskrimi-nerar någon annan. Dessutom finns en betydande riskför att man genom kvotering skyler över symtomen istället för att lösa de underliggande problemen. Dethar numera också börjat visa sig att kvotering inte ärnågon särskilt verksam metod på lite sikt.I det senaste numret av tidningen redovisas en undersökning av kvinnorepresenta-tionen i kommunerna under rubriken . Vi har25 % kvinnor på toppositionerna i kommunerna, motsocialdemokraternas ."Förskräckligt!" utbrister s-kvinnornas ordförandeInger . Jag kan förstå hennes reaktion, förKommun Aktuellts undersökning måste rubba helahennes världsbild. Den visar nämligen att den metodsom vi moderater har valt ger ett bättre resultat. Istället för på kvotering har vi satsat stort på kompe-tensutveckling och mentorskap för våra kvinnor föratt de skall nå högre positioner i kommunerna ochlandstingen. Vi moderatkvinnor kan ibland kännaotålighet över att utvecklingen inte går i den takt somvi skulle önska, men oroliga är vi inte. Vi vet att vikommer starkt.Fru talman! Jag står naturligtvis bakom alla demoderata reservationerna, men för tids vinnandeyrkar jag bifall endast till reservation nr 2, som avserinriktningen av jämställdhetspolitiken. Vi är ensemed utskottsmajoriteten om att övriga motioner böravslås, men eftersom vi inte i alla delar kan ställa ossbakom utskottets motiveringar kommer vi att avståvid voteringarna i övriga moment.Anf. 2 ():Fru talman! Det sägs ibland att är värdensmest jämställda land. Förmodligen stämmer det. Detmesta är ju relativt. Orsaken till att vi har hunnit jäm-förelsevis långt hittar vi inte i någon ambitiös jäm-ställdhetslagstiftning. Orsaken är den politik för fullsysselsättning som förts, och parallellt med den en välutbyggd offentlig sektor. Grundbulten för att nå verk-lig jämställdhet är rätten till ett arbete - till en egenförsörjning. Därför är en offentlig sektor, med bl.a. enfungerande barnomsorg och äldrevård, en förutsätt-ning för kvinnors förvärvsarbete och vårviktigaste arbetsmarknad.Att vi kommit en bit på väg betyder nu inte att viinte har mycket kvar innan målet full jämställdhet ochjämlikhet är uppnått.Hela tiden handlar det om att försvara det vi haruppnått och också om att gå vidare och utveckla me-toder och arbetssätt för att jämställdheten skall om-fatta fler och fler områden.Fortfarande är det viktigt att synliggöra de olikaförutsättningar som män och kvinnor ställs inför ochatt påminna sig om vad begreppet jäm-ställdhet innebär, dvs. själva definitionen av begrep-pet. Än kan man ibland höra frågor som "ja,men hur lika skall vi bli egentligen" eller "det är välsynd att sudda bort skillnaderna" - som om jäm-ställdhet handlade om att vi skall bli lika eller olika,som om jämställdhet handlade om ett försök att hittanågon urmoder eller urfader, det genuint kvinnligaeller det genuint manliga.Jämställdhet handlar om något annat. Det handlarom att ingen människa skall diskrimineras på grundav kön. Det handlar om att dina förutsättningar att fåen bra utbildning, att bli ekonomiskt oberoende osv.inte skall bestämmas av vilken färg du har på ditttäcke i barnvagnen. Oavsett om det är blått eller rosaskall dina chanser vara lika stora.Bristen på jämställdhet är systematisk och kanhärledas till strukturer och könsmönster som vi alla,både män och kvinnor, är bärare av och som vi alla,både män och kvinnor, på olika sätt upprätthåller. Påsätt och vis kan man alltså säga att vi alla är offer förstrukturerna och att ingen har mer skuld än någonannan. Men ansvaret för att förändra är allas. Själv-klart krävs det också mer av männen, eftersom jäm-ställdhet förutsätter att männen blir av med en del avmakten och en del av sina privilegier.Fru talman! Tittar man på det arbete som bedrivshär i huset, på motioner och annat, kan man se att detfinns en samstämmighet och att de flesta partier uti-från sina olika politiska utgångspunkter lämnar kon-struktiva förslag på hur vi skall gå vidare. Jag säger"de flesta partier", för jag tycker inte att man kanräkna till dem som deltar i jämställdhet-sarbetet. Jag uppfattar att man ställer sig helt vidsidan av. I stället upprepar man sina mantran: skatte-sänkningar och avregleringar, som verkar vara lös-ningen på alla jordens problem.Orsaken till det tror jag ligger i att man från mo-derat håll inte vill vidkännas att det finns ett struktu-rellt problem. I stället vill man förlägga det hela tillindividen. Det betyder att det inte finns några mönstersom upprepar sig, inte några strukturer som säger attkvinnor konsekvent missgynnas när det gäller löner,möjlighet till befordran och möjlighet till olika makt-positioner, men att det däremot kan finnas sådanaindividuella exempel. En stilla undran: Hur mångamänniskor måste omfattas av ett problem innan detkan sägas vara kollektivt?Kvinnokamp har alltid funnits - i alla historiskaskeenden, i olika kulturer, i alla världsdelar. Ochkampen handlar om samma saker: rösträtt, rätt tillpreventivmedel och abort, rätt till likvärdig utbildningoch arbete, rätt till halva lönen och halva makten.Trots det framhärdar i att det i förstahand är ett problem mellan individer och inte mellankön.Om man bortser från ökenvandringfinns i övrigt en samstämmighet bland partierna imånga frågor - vikten av mainstreaming, dvs. attkonsekvent anlägga ett könsperspektiv, vikten av attarbeta med de osakliga och oskäliga löneskillnadersom fortfarande finns mellan män och kvinnor, viktenav att männen får mer tid till hemarbete och barn,vikten av att särskilt uppmärksamma invandrarkvin-nornas situation osv.Det pågår också en rad viktiga arbeten vid JämO,t.ex. översyn av jämställdhetslagen, vilket det ocksåhänvisas till i betänkandet. Det är arbeten vars resul-tat vi får avvakta och som säkerligen kommer attinnebära nya frågeställningar och nya utgångspunkterför det fortsatta arbetet.När det gäller jämställdhetslagen och den översynsom pågår menar vi i att det är viktigtatt även behandla frågan om en utvidgning av lagentill att omfatta även utbildningsväsendet. Att lagstift-ningen endast omfattar arbetslivet och att förbudetmot sexuella trakasserier inte gäller inom skola ochhögre utbildning är en stor svaghet som måste rättastill. Det får inte råda någon tvekan om att kvinnligaelever och studenter har ett effektivt lagstiftnings-skydd mot sexuella trakasserier, inte minst med tankepå det beroendeförhållande som råder mellan lärareeller handledare och elever.Till sist menar vi i Vänstern att det regionala ar-bete som bedrivs på länsstyrelserna via jämställdhets-experter bör få ett än starkare mandat. Liksom deflesta andra expertområden på länsstyrelserna måstedet få status av myndighetsutövning. Det skulle inne-bära en effektivisering och förstärkning av jämställd-hetsarbetet på regional nivå som i sin tur skulle kunnainnebära ett rejält kliv framåt för de här frågorna.Fru talman! Jag yrkar bifall till reservationerna 12och 13.I detta anförande instämde , och (alla v).Anf. 3 ():Fru talman! Jämställdhet är ingen kvinnofråga, ut-ropade en gymnasist i på i måndags.Det är förvisso sant. I debatten riktas också alltmerljus mot att jämställdheten nu också är männens an-svar - eller kanske framför allt männens.I familjen grundläggs jämställdheten. Det menarvi kristdemokrater. Män blir också fäder - intemammor men fäder. Om jag vore man skulle jag sällamig till den allt större skara av yngre män som ivärderingsundersökningar klart uttrycker att de ser ettliv framför sig som innehåller tid både för familj ochför yrkeskarriär. Kvinnor ser detsamma - både-och,inte antingen-eller.Män tillbringar mer tid med sina barn än ti-digare. En tredjedel av alla män utnyttjar sin föräld-raledighet, men de tar fortfarande bara ut en tiondelav den tid de har rätt till.Den dag som män i samma utsträckning somkvinnor begär tjänstledigt för vård av barn eller väljeratt arbeta deltid för att också räcka till på hem-mafronten· kommer karriärvägarna att bli mer jämställda· kommer pensionerna för kvinnor och män att blimer lika· kommer en del av lönediskrimineringen att för-svinna· kommer fler barn att få en tidig nära relation medsin pappa· kommer den kompetenshöjning som föräldrale-dighet innebär att komma fler män till del - ochfler arbetsgivare.Därför vill vi kristdemokrater starta en aktiv opi-nionsbildningskampanj för att män skall satsa på sinfamilj. Det innebär indirekt också en satsning påkvinnorna.Vi har en bit väg kvar att gå. Kvinnor tar utöver av föräldrapenningen. Kvinnor lägger igenomsnitt ned på hushållsarbete,medan män lägger ned - oavlönat arbete.Ännu ingen lika lön för lika arbete - så skrev mani ledaren i tidningen , , . beslutade dennariksdag att sänka kvinnliga lärares löner med bl.a.följande motiveringar: Riksdagsmännen ansåg attkvinnorna åt mindre än männen och alltså hade mind-re behov. Hänsyn skulle också tas till det statsfinansi-ella läget.Också kan vi se och säga att lika lön för likaarbete inte alltid gäller. Också anges det statsfi-nansiella läget som grund. Det är naturligtvis rimligtatt också väga in det, men det gäller också att spaltaupp detta och titta lite på vad som är frukten av etteget, medvetet val - det fria val som jag hoppas fort-farande skall gälla för alla medborgare -, vad som ärarbetsmarknadens parters ansvar och vad som rymsinom den politiska kompetensens ram.27 % av de deltidsarbetande kvinnorna vill hellrearbeta heltid. Det betyder att av de deltidsarbe-tande kvinnorna inte vill ha en heltidstjänst - just förtillfället. Det måste respekteras.Vi har i det här landet en unikt snedvriden ar-betsmarknad, trots att vi utger oss för att vara ett avvärldens mest jämställda länder. Vad är detsom skiljer från andra länder som inte drivitjämställdhetsfrågorna kanske lika militant? Vilkautgör bromsklossarna?Jag tror att den könssegregerade arbetsmarknadenär den viktigaste orsaken till löneskillnaderna - inteså den direkta lönediskrimineringen.Alltså: Vad gör facken, de manligt dominerade fack-en?Lena Svenaeus, , sä-ger i : Det är självklart inte möjligt attdomstolsvägen lösa ett strukturellt problem som berörhundratusentals arbetstagare. Arbetsdomstolen sätteringa löner. Det gör arbetsgivare och fackförbund ikollektivavtal eller arbetsgivaren ensam.Om jag vore man och vore med i Metall skulle jagstå på barrikaderna och kräva högre löner åt Kommu-nal. Här handlar det delvis om solidaritet mellanförbunden när utrymmet är begränsat. Vissa fack ärinte så förtjusta i arbetsvärdering. Det kan väl intevara därför som jämställdhetsarbetet går långsamt?Frågan är om man kommer något steg framåt ge-nom att driva opinionsbildning à la TCO. Om manblir alltför vulgär riskerar man att backa när det gällerframgångar i jämställdhetsarbetet.Jag tror att vi behöver en nyanserad debattom hur det kan komma sig att arbete som innebär sysslar med datorer eller byggnader belönasmycket bättre än arbete som innebär att man tar handom människor.