prot · GM0974 · 1999-03-24 00:00:00 — Denna möjlighet kommer på ett flertalpunkter att beskäras om kommunen blir mindre.Man kan säga att i har hittaträtt. Solidariteten sätts främst, men här i riksdagenvill man med hjälp dela upp kommunerså att de bäst situerade kommunerna får vara för sigsjälva och klara sin ekonomi.Fru talman! Jag yrkar alltså bifall till reservationnr 1.Jag vill också säga någonting om den kommunalabeskattningen. Av det utdelade yrkandet som JerryMartinger har presterat framgår det myckettydligt vad det är är ute efter när detgäller den kommunala beskattningsrättens grund-skydd, nämligen att omöjliggöra att man skall ha eninomkommunal skatteutjämning.De välsituerade kommunerna skall få leva sitt liv isin gräddfil. De kommuner som behöver stöd för attöver huvud taget klara de stora samhällsuppgiftersom de har, skall få det från staten, och det skall fi-nansieras över statsskatten. Det betyder alltså att eninvånare i en kommun som har behov av stöd först fårvara med och betala till stödkassan via statsskattenför att man över huvud taget skall få pengar till denegna verksamheten.Man skulle kunna säga att det, inte som en rödtråd utan som en blå tråd, går ett slags självstyrelse-fundamentalism genom de moderata yrkandena somskall göra att kommunernas beskattningsrätt blirgrundlagsskyddad. Det skall omöjliggöra inomkom-munal skatteutjämning och möjliggöra för de rikakommunerna att leva sitt liv, och sedan får restenvara. Det är i det här sällskapet som Per ochMiljöpartiet nu befinner sig när man vill öka kom-mundelandet. Det ingår också i den här processen skall underlätta kommundelandet. Då försvårarman solidaritetsarbetet.Jag har ingen anledning i sig att söka sak med PerLager. Men det vore väl trevligt att få vara med isolidaritetsfamiljen, , i stället för att varamed i den grupp som vill omöjliggöra det solidaritet-sarbete som den inomkommunala skatteutjämningeninnebär. Det gäller även , Kristdemo-kraterna och eventuellt också Folkpartiet.Fru talman! Jag skall också säga några ord omfolkomröstningar. Det är kanske inte så ofta numerasom jag har anledning att instämma i de texter somledarsidan i presterar. Men härom-dagen kommenterade de faktiskt den del av det härbetänkandet som vi debatterar om folkomröst-ningar på ledarsidan. Då skrev man inledningsvis såhär, och jag ber folkomröstningsentusiasterna attlyssna: "Folkomröstning är sällan någon bra metodför politiskt beslutsfattande. Ytterst få politiska frågorkan beskrivas så entydigt att de lämpar sig för ettförenklat ja- eller nejsvar. "Sedan kritiserar det förhållandetatt det som kallas för folkinitiativ inte har mötts avnågon större förståelse av fullmäktigeförsamlingarna.Det kan jag faktiskt också instämma i. Det är natur-ligtvis inte någon bra attityd att nästan varje initiativför att få genomföra en folkomröstning har avvisats.Avslutningsvis menar att ommöjligheten att kräva folkomröstning skall finnaskvar måste den vara försedd med någon mening, dvs.någon möjlighet att faktiskt genomföra den, annarsbör den tas bort. Jag tror att man på allvar skall fun-dera över om det verkligen är så att folkomröst-ningsinstitutet i sig skulle lösa de frågor som viegentligen vill lösa tillsammans. Det handlar kanskemer om det jag inledningsvis talade om, nämligen attförsöka stimulera och ge förutsättningar för männi-skors engagemang i kommunalpolitiken och i sam-hällslivet.När jag talar om engagemanget handlar det intebara om att just sitta i fullmäktige, utan om hela detspektrum av olika organisationer, folkrörelsearbeteoch annat som har burit upp den kommunala demo-kratin och som fortfarande med god kraft bär uppdemokratiarbetet i Sverige.Fru talman! Låt mig utnyttja de sista 30 sekunder-na till att säga någonting om borgmästarbegreppet.Jag tycker inte att det är någon särskilt viktig fråga.Men jag tycker inte heller att vi, med den uppbygg-nad vi har med kommunstyrelseordförande, fullmäk-tigeordförande och kommunalråd, har någon anled-ning att återinföra ett borgmästarbegrepp som aldrighade någon folklig förankring eller något folkligtförtroende. Det ger gäster från utlandet ett alldelesfelaktigt intryck av ett kommunalråds eller en full-mäktigeordförandes ställning.Jag tycker att vi gott kan klara oss utan att förvillagäster eller att förvilla andra när vi är på besök i and-ra länder genom att påstå att någon av företrädarnaskulle vara borgmästare. Jag tror att det leder tankenalldeles fel hos andra.Fru talman! Jag skall yrka bifall till de delar avbetänkandet där socialdemokraterna är i majoritet.Jag yrkar avslag på de borgerliga reservationerna ochbifall till reservationerna 1 och 6, om folkomröst-ningar.Anf. 56 () re-plik:Fru talman! För mig hänger inte resonemang när det gäller solidariteten ihopbeträffande kommundelningar. Vi har ju redan i dagkommuner med mycket olika ekonomiska förutsätt-ningar. Om man skulle dra ut skulle det innebära att man egentligenbara skulle ha en enda stor kommun i hela landet ochatt det skulle vara mer solidariskt därför att det dåskulle bli något slags jämställt ekonomiskt läge.Vi vet ju att det är olika förutsättning-ar i olika kommuner. Det är ju det som är ett grund-läggande skäl till varför vi har det här skatteutjäm-ningssystemet, som det i och för sig finns mycketkritik att rikta emot. Det var min ena reflexion.Den andra, fru talman, är att jag gärna skulle viljaha någon synpunkt från på det jagtog upp i mitt anförande, nämligen frågan om lagtrotsoch domstolstrots. Jag vet ju att socialdemokraternainte heller gillar detta - tack och lov, skall jag säga.Men varför är man inte beredd att redan nu i utskottetstödja ett tillkännagivande? Frågan har stötts ochblötts och regeringen tycks aldrig kunnakomma till skott i frågan.Anf. 57 () replik:Fru talman! Solidariteten hänger ihop. Det fram-går av vårt betänkande, och Lokaldemokratikommit-tén tittade också på huruvida skatteutjämningssystemoch annat gynnade eller missgynnade olika storlekarpå kommuner och kommundelningar. Man sade välinte att man fann några egentliga samband på detområdet.Jag är inte alls förespråkare för att man bara skallha en kommun i landet. Men jag är förespråkare försolidariteten, och då kan jag inte utifrån mina ut-gångspunkter anse att de bäst situerade kommunernaskall ha något slags gräddfil och att vi sedan på annatsätt skall försöka klara upp bekymren i de kommunersom på olika sätt måste ha statligt stöd. Jag förordardet skatteutjämningssystem som kammaren snartkommer att få möjlighet att ta ställning ta. De som dåvill stödja det solidariska i det här har ju möjlighet attstödja också skatteutjämningssystemet.Jag tycker att frågan om lagtrots är mycket be-svärlig. Flera av de frågor vi har - det gäller ju ocksåupplösning och nyval i fullmäktigeförsamlingar -bygger faktiskt på att kommunerna, utan särskildasanktioner, utan särskilda lagregleringar, följer denlagstiftning som i olika sammanhang gäller. Lagtrot-set är ju en förhållandevis ny företeelse. Det är klartatt om har stiftat lagar av rättighetskaraktärsom sedan inte kan fullföljas med den organisation vihar är detta inte tillfredsställande. Men jag måsteockså framhålla att när jag har läst på om lagtrots ochtittat i lite utredningar är det uppenbart att frågan intepå något sätt är enkel. Det är förenat med storakomplikationer att införa kommunbot, kommunalpo-litikerbot eller sanktioner på olika sätt.Anf. 58 () re-plik:Fru talman! Jag vill fråga : hittillsvarande kommundelningar som ändå harskett - vi har haft ett flertal -lett till ökade ekonomiska skillnader mellan männi-skor i de delade kommunerna än man har haft tidiga-re? Kan man säga att det här har bidragit till en ökadojämlikhet när det gäller ekonomiska villkor för lan-dets invånare?För att återgå till lagtrotset är det ändå så att detökar. Det handlar också om respekten för vår rätts-ordning. Om vanliga medborgare, inte minst de somdrabbas själva, ser att jag går till domstol med allt vaddet innebär av besvär och kostnader för mig och fårrätt t.ex. av länsrätten och att kommunalpolitikernastruntar i att verkställa detta - vad ger då det för sig-naler till kommuninvånarna när det gäller deras egeninställning till rättssäkerheten och till att följa gällan-de lagar? Trots allt skall ju vi politiker gå i bräschenför att stå upp för det som är rätt och riktigt och varaskötsamma.Anf. 59 () replik:Fru talman! De bedömningar som har gjorts avekonomin ihop med kommundelningar och som varitmera översiktliga har väl inte tytt på att man utanvidare kan dra fram några entydiga exempel på hurdet här har utvecklats.Sedan skall man också säga, när det gäller i varjefall 90-talets kommundelningar och tidigare deladekommuner, att effekterna av den inomkommunalaskatteutjämningen har verkat i den riktningen att manhar klarat sig bra även i kommuner med ett bräckligtekonomiskt underlag. På det sättet är det viktigt attslå vakt också om kommunalskatteutjämningen somjag ser det. Men den fara jag ser och som jag tyckeratt Per och miljöpartister som skall rösta senarepå eftermiddagen också borde se är att"kommundelarna", det starkaste partiet som vill delakommuner, vill ju heller inte ha någon inomkommu-nal skatteutjämning. Och det är ju där solidaritets-problemet uppstår. Alla partier borde fundera överom det verkligen är så klokt att sätta i gång en pro-cess där man får rika kommuner för sig, och så får viförsöka klara våra problem i övrigt.När det gäller lagtrotset har jag inget ytterligarebra svar. Det här övervägs nu i Regeringskanslietmed hjälp av tidigare utredningar, tidigare fundering-ar. Låt mig bara antyda, fru talman, att om man frånen domstol kan utmäta sanktioner mot en kommunför att den inte följer en av stiftad lag är detväl risk för, om man skall ha ett rättssäkert system, också på något sätt måste införa ett system därkommunen kan få fastställt om den verkligen är skyl-dig att följa lagstiftningen eller få lagstiftningen prö-vad. Det är väl det här som är en av implikationerna ihela systemet. Jag tror att man skall tänka sig nogaför innan man ger sig in i det här.Anf. 60 () replik:Fru talman! hälsade bl.a. osskristdemokrater välkomna i solidaritetsfamiljen. Fårjag säga att vi tillhör solidaritetsfamiljen, men när jagsäger detta innebär det inte att vi ställer upp in blankopå olika utjämningssystem som socialdemokraternahar hittat på.Men vi tillhör också subsidiaritetsfamiljen. Denfamiljen tycker jag har ett betydande intresse just iden här debatten om kommunala demokratifrågor.Därför studsade jag när jag hörde att man vill dela större kommuner till mindre.Vilka "man"? Utskottsmajoriteten pekar på att manskall öka möjligheterna till detta, inte att man skallgenomföra det här. Det är ju inte så att det är riksda-gen som skall besluta vilka kommuner som skalldelas, utan man måste ta hänsyn till det lokala intres-set och det lokala engagemanget omkring de härfrågeställningarna.Jag vill också säga ett par ord om folkomröstning-ar. säger att det är ett dåligt in-strument. Men sedan kommer han till slutsatsen ändå kan ha det i vissa sammanhang. Jag ärberedd att dela uppfattningen att man skall varamycket restriktiv när det gäller folkomröstningar, isynnerhet i tekniska frågor. Men när det gäller kom-munfrågor kan det vara viktigt att man ändå har ensäkerhetsventil. Det kan vara en liten detaljfråga somär viktig för många människor, men som kanske inteär av så där väldigt stor principiell vikt ur partipoli-tisk synvinkel, och då är det en viktig säkerhetsventil.10 % av en befolkning i en kommun - det är faktisktett omfattande engagemang.Anf. 61 () replik:Fru talman! Jag begär väl inte att kristdemokratereller andra skall ställa upp in . Det finns ju enförslagsutredning och förslagen kommer, och då fårman naturligtvis diskutera det.Vad jag pekar på är att i det sällskap som majori-teten befinner sig beträffande kommundelningar,befinner sig också Moderata samlingspartiet, som villkasta hela det inomkommunala skatteujämningssys-temet över bord. Det är ju där som den stora faran isolidaritetsresonemanget uppstår.Jag vet vidare att kd tycker att subsidiaritetsprin-cipen är väldigt viktig. Man skall dock komma ihågatt denna egentligen inte är en decentraliseringsprin-cip. Subsidiaritetsprincipen går ut på att man skallfatta beslut där det är bäst att de fattas ur effektivitets-synpunkt osv. Det är alltså inte fråga om ett decentra-liseringsresonemang. Är det bäst att fatta besluten iStockholm, skall man också göra det, men om det ärbäst att de fattas i , skall man i stället göra det.Jag vill gärna säga att det är detta som är innebörden iden principen.I frågan om kommuner skall delas eller ej intarIngvar en mera passiv hållning. I betänkan-det står det dock: "En möjlighet - - - är - - - att delaupp större kommuner i mindre." Jag trodde att manmenade allvar med detta, men så var det tydligen interiktigt. Det var kanske bara ett sätt att samla ihop enmajoritet - om än ganska bräcklig - för detta delande.Jag hoppas att Per kommer attuppmana sig själv och sina kolleger att inte av solida-ritetsskäl rösta för majoriteten beträffande kommun-delningarna. Jag tycker att det stämmer bättre medMiljöpartiets i andra sammanhang deklarerade stånd-punkter.Anf. 62 () replik:Fru talman! Det är glädjande att kunna notera attGöran har uppfattat subsidiaritetsprinci-pen på ett korrekt sätt. Den klarsynen har inte alltidförekommit här i kammaren.Det som jag sade här är ingen uppmjukning. Detstår faktiskt att vi vill förbättra möjligheterna att ge-nomföra kommundelningar, inte att sådana skallgöras. De initiala besluten i dessa frågeställningarmåste tas på lokal nivå.Anf. 63 () replik:Fru talman! Först skall man kanske ändå säga attdet ytterst är som har ansvaret för riketsindelning både i kommuner och i län. Det är inte så,som framhålls i betänkandet, att så fort en majoritet ien kommundel vill öppna eget skall det ske i kom-munaldemokratins namn. Det är inte ett möjligt för-hållningssätt. Av t.ex. folkomröstningsresultatet iGöteborg framgår hur man såg på detta.Vidare trodde jag att man tog frågan om storlekenoch bristen på insyn och överblick på allvar, så inte bara ville förenkla processen utan faktisktockså ville åstadkomma förbättringar på det här om-rådet och helt enkelt säga att de största kommunernainte är bra utan skall slås sönder. Det är dock ett reto-riskt resonemang från mig - det finns ju inte någonmänniska som tänker sig att t.ex. kom-mun skall delas. Jag förstår vad som är tanken bakomdet här.För min del vill jag återigen hänvisa till "den blåtråden". Det moderata intresset i det här samman-hanget gäller ju mindre av överblick och insyn och ärmera en fråga om att kunna släppa in de välsitueradekommunerna i en gräddfil. Det förvånar mig attKristdemokraterna, sig bakom det resonemanget.Anf. 64 PER () replik:Fru talman! Jag tror att det här handlar mer omtillit till människor och till folkliga initiativ än ommisstänkliggörande av försök att bilda nya kommu-ner. Man måste visa stor tillit till människornas viljaoch engagemang. Det som vi syftar till med majori-tetstexten är att underlätta proceduren, inte att kom-muner nödvändigtvis skall delas. Det handlar omvilket intresse som finns och vilka folkinitiativ somtas ute i kommunerna.Jag gav ett exempel, kommun, som vi-sar att det inte fungerar bra som det är . Ljungskileville där bryta sig ut, men Kammarkollegiet ville intege möjlighet till en närmare utredning, trots att un-derlaget var väldigt bra och kommunfullmäktige hadesagt ja. Där har vi ett problem. Denna procedur måsteunderlättas.Det handlar alltså inte om enskilda fall, t.ex. Gö-teborg som nämndes av . Han villeställa mig mot där nere. Där har manhaft folkomröstning och tagit ett beslut. Meningen äratt man på alla ställen skall kunna fatta beslut om ifalldet skall göras en delning eller inte. Vad vi är uteefter är att underlätta proceduren.Storleken är ofta en anledning till att man vill delaen kommun. Framför allt gäller det för tidigare småkommuner som har slagits ihop men som inte harfunnit sig så bra till rätta med detta.När det sedan gäller "den blå tråden" eller mode-raternas syn på skatteutjämningen vill jag säga att jaggivetvis inte delar denna. Det skapas på det sättet intenågon familj när det gäller skatteutjämning.Anf. 65 () replik:Fru talman! Det som jag ville peka på med "denblå tråden" är den systematik som Moderata sam-lingspartiet har i dessa frågor. Slutresultatet kommerju, om det inte finns en annan majoritet i denna kam-mare, att bli att de bäst ställda kommunerna får åka igräddfil. Jag har svårt att förstå varför Miljöpartietskall underlätta en utveckling av det slaget.Det är precis den frågan som jag tycker att Miljö-partiet har anledning att fundera över. Man tar sigenklast ut ur det här genom att avstå från att stödjakommundelningsmajoriteten i betänkandet.När det sedan gäller folkliga initiativ vill jag sägaatt sådana skall tas med väldigt stor respekt. Men jagskulle gärna vilja ställa en fråga till Per . Omjag minns rätt var det majoritet för delning i alla detre församlingarna i . Tycker PerLager att de ändå inte skall delas utan att det är upp-fattningen i kommunen i dess helhet som skall gälla?Anf. 66 PER () replik:Fru talman! För att svara på den senaste fråganfrån vill jag säga att jag inte somCenterpartiet anser att det enbart är den kommundelsom vill bryta sig ut som skall ha avgörandet. Det kanockså vara så att det i den del som utbrytningen skallske från finns ett intresse av att kommunen skallfortleva oförändrad.Göran ! Det finns ingen naturlag somsäger hur stor en kommun skall vara. hade vimassor av små kommuner, och har vi många väl-digt stora kommuner. Det är klart att det någonstansfinns anledning att fundera över när en kommun fun-gerar mest optimalt. Det sker framför allt när männi-skorna känner hemvist i den och upplever att den haren naturlig geografisk avgränsning. Då skall själv-klart också det folkliga initiativet och vår tillit tillmänniskors intressen väga tyngre än misstanken omatt man är ute efter att hitta en gräddfil.Anf. 67 () replik:Fru talman! Det är inte bara fråga om en miss-tanke om att hitta en gräddfil. Det räcker med att tittapå det utdelade yrkandet från Moderata sam-lingspartiet och att koppla samman det med dettapartis stora intresse av att grundlagsskydda beskatt-ningsrätten och att dela kommunerna. Jag tycker attdet är alldeles uppenbart för alla vilket syfte Mode-rata samlingspartiet här har.Per och väljer naturligtvis all-deles fritt var de vill stå i förhållande till dessa för-ändringar, men syftet är alldeles uppenbart. Jag haräven svårt att förstå varför vill driva påen utveckling som riskerar att skapa gräddfilskom-muner. I de kommuner där är i majoritetär man inte precis nedlusad med skatteunderlag. Sna-rare behöver man det solidariska stödet från den in-omkommunala skatteutjämningen.Anf. 68 () replik:Fru talman! Jag måste erkänna att jag inte alls för-står när han försöker se ett sam-band mellan det av mig framställda yrkandet iskattefrågan och det förhållandet att vi vill underlättadelning av kommuner. Vi moderater har ingentingemot att bidrag skall ges till kommuner som har enotillräcklig skattekraft i förhållande till sina uppgifter,men detta är självfallet en uppgift som skall åvilastaten. Det är fullt möjligt att uppnå samma utjäm-ning med en annan teknik än den som används.Staten kan t.ex. ta ut en s.k. neutraliseringsavgift, somfördelas till kommuner med låg skattekraft och högastrukturkostnader. skulle vi kunna ha kvarincitamenten för kommunerna att öka den egna skat-tekraften och slippa pomperipossaeffekter. Det endavi moderater sätter oss emot är det system som nugäller, eftersom det kränker den kommunala beskatt-ningsrättens princip.Det är självklart att vi skall ha bärkraftiga kom-muner, men frågan handlar också om vilken verk-samhet en kommun skall ägna sig åt. Om man uppfattningen att en kommun skall ägna sig åt enmycket omfattande näringsverksamhet, som Social-demokraterna brukar tycka, innefattande inte barakommunala bostadsbolag utan även t.ex. bud-bilstransporter, sekreterarservice, gymverksamhet ochblomsterförsäljning som vissa kommuner driver, blirdet självfallet fråga om väldigt stora kommunalaekonomiska engagemang med större krav på bärkraft.Skall man med andra ord låta kommunerna bedrivaalla möjliga former av verksamhet, som för övrigtinte ens rimmar med varken grundlag eller kommu-nallag, blir kommunerna ekonomiska mastodonter.Då är det självklart att det inte heller är lika lätt attdela kommunerna till en sådan storlek att medborgar-nas inflytande kommer att öka.Anf. 69 () replik:Fru talman! Skall jag förstå så attskatteutjämningsproblematiken är just den inom-kommunala skatteutjämningen, som Moderata sam-lingspartiet nu vänder sig mot? Det är alltså inte denfråga som handlar om att dra in de pengar som skat-teunderlaget ger till de välsituerade kommunerna ochfördela ut dem via statskassan? Jag har uppfattatModeraterna på ett något annorlunda sätt, men det ärbra om Moderata samlingspartiet numera har denuppfattningen att det är korrekt och rättvist med Ro-bin Hood-skatt. Det är ju det som det handlar om, omman vill uttrycka det i de termerna.Får jag sedan säga om den omfattande närings-verksamheten att vare sig Socialdemokraterna somparti betraktat eller jag för egen del har den uppfatt-ningen att kommunerna skall driva omfattande nä-ringsverksamhet. Jag kan gärna säga att jag för anser att det finns en och annan avart i det härsammanhanget. Men det har knappast med den kom-munala ekonomin att göra, och inte med de här frå-gorna, utan det är mera skönhetsfläckar i marginalen.Skall man tala om kommunala bolag och kommunalnäringsverksamhet och koppla det till de ekonomiskaförutsättningarna, är det just bostadsbolagen, somJerry gjorde undantag för och ansåg attkommunerna kunde ha.Får jag ställa en fråga till . Hanhade ett långt och engagerat inlägg om sambandetmellan rikspolitiken och kommunalpolitiken, de storauppgifter som kommunerna har. Han talade mycketengagerat om att detta hängde ihop på ett bra sätt. Jagsaknade konklusionen från på denpunkten: Tycker också att man skallha en samlad valdag? Det är ju de här argumentensom är argument för den samlade valdagen.Anf. 70 () replik:Fru talman! Anledningen till att varken jag ellernågon annan i kammaren förstod han försökte se ett samband mellan det avmig framställda yrkandet och det förhållandet att vifrån moderat sida gärna ser att kommundelningarunderlättas, var att uppenbarligeninte har förstått att vi inte har någonting emot att detges bidrag till kommuner som har svårt att klara sigpå egen hand. Det har ju funnits en utjämning i Sve-rige . Men det är en uppgift som skallåvila staten. Det är inte meningen att de kommunalamedlen skall valsa runt från den ena kommunen tillden andra. Då kränker man både grundlag och andralagar.Göran hade också en fråga om ge-mensam valdag. Jag ser inget direkt samband mellanden frågan och de frågor vi nu behandlar.Anf. 71 () replik:Fru talman! Vi får tillfälle att återkomma till endiskussion om den gemensamma valdagen. Innandess skall jag läsa inlägg, där detfanns mycket bra argument för den gemensammavaldagen. Det var det jag försökte få bekräfta, men det var tydligen inte möjligt. "Den blå tråden" finns naturligtvis, även om JerryMartinger nu försöker trassla sig ur den genom atttala om att det har förekommit skatteutjämning idecennier i det här landet. Jo, även jag har en ganskalång kommunalpolitisk erfarenhet och vet att det harförekommit. Men det var just ett utjämningssystemdär de kommuner som låg över medelskattekrafteninte berördes, och man försökte lyfta de sämst ställda.Det som har präglat 90-talets utjämningssystem ärju att man använder hela den kommunala skattein-täkten i landet och fördelar den på ett korrekt, solida-riskt och rättvist sätt över landet.