prot · GN0937 · 1999-12-01 00:00:00 — Det går alltså att vidta åtgärder somgör att fler betalar rätt skatt i rätt tid.Det handlar inte bara om att i princip få in rättskatt enligt gällande lag, utan det handlar lika mycketom att hederliga medborgare ska skyddas mot attandra skor sig på hans eller hennes bekostnad och pådet viset försvara en sund marknadsekonomi ochrättvisa villkor för småföretagare samt att, som mångahar har varit inne på, upprätthålla ursprungliga nor-mer och ambitioner i vår välfärdspolitik. Vi anslog ivårt budgetförslag från 100 miljoner kro-nor mer än regeringen till skatteförvaltningen, vilketockså framgår av vårt särskilda yttrande - detta för attunderlätta en ökad produktivitet i hela beskattnings-kedjan hos våra skattemyndigheter.Fru talman! Jag går över till . Sedan1997 har stora förändringar skett inom Tullverket.Myndigheterna har antagit ett antal mål för sin verk-samhet som visar på en ökad vilja till förändring avde tidigare ganska stela reglerna och som pekar moten större förståelse för näringslivets krav på färre ochenklare regler. Det är bra.I verksamhetsidé anges att man stän-digt ska förbättra tullrutinerna för att nå största möjli-ga samhällsnytta och kunna stärka det svenska nä-ringslivets konkurrenskraft. vill i det na-tionella och internationella samarbetet vara känt försitt nytänkande, sitt förenklingsarbete och sin arbets-metodutveckling. anser att detta självklartär en mycket bra målsättning.Förutom effektiv handel är gränsskydd Tullver-kets huvudsakliga och naturliga arbetsområde. Etteffektivt gränsskydd kan grovt uttryckt sägas inne-hålla två huvudområden: dels den allmänpreventivadelen, som omfattar bekämpning av ekonomiskbrottslighet, smuggling och annan samhällsfarliginförsel av olika varor, dels en kontroll avseendeiakttagande av införselregler och införselrestriktioner,så att konkurrenssituationen i landet inte snedvridsför de företag som verkar här.Det är nödvändigt med ett effektivt gränsskydd.Vi från vill dock understryka att det är avyttersta vikt att de kontroller som utförgenomförs på ett sådant sätt att det inte stör ellerskadar det svenska näringslivet utan sker på ett sådantsätt att det underlättar handeln.Vad det gäller tulltillägget har föregående talarepå ett mycket föredömligt sätt talat om dess brister.Jag skulle vilja rikta in mig på frågan om flygplat-ser, men jag ser att min talartid håller på att ta slut.För att vinna tid, fru talman, yrkar jag bara bifall tillreservation nr 2, men jag står naturligtvis bakomFolkpartiet liberalernas samtliga reservationer i be-tänkandet.Anf. 24 PER ():Fru talman! betänkande nr 1 be-handlar anslagen till skatteförvaltningen och Tullver-ket. I betänkandet tillstyrker utskottet regeringensförslag i propositionen till anslag och avstyrker samt-liga motioner.Det föreslås i propositionen en organisatorisk för-ändring för skatteförvaltningen genom att punkt-skatteverksamheten med verkan från nästaår flyttas över från i Gävleoch organisatoriskt inordnas i . Verk-samheten ska även fortsättningsvis vara i huvudsaklokaliserad till Ludvika.I övrigt är det fortsatta effektiviseringar, utveck-ling av IT-stöd och förenklingar av rutiner som före-slås för att förbättra kontroll och minska missbruk,med regler och tillämpningar som vinner respekt, somupplevs som inte alltför byråkratiska och som präglarinriktningen på verksamheterna.Beträffande anslagen så finns det motioner somföreslår såväl ökade anslag som mindre pengar tillskatteverksamheterna.Utskottsmajoritetens uppfattning är att bekämp-ningen av smuggling, annan ekonomisk brottslighetoch skattefusk är en prioriterad verksamhet för skatte-förvaltningen och , och att det är viktigt attmyndigheterna har tillräckliga resurser för att bedrivaverksamheten på ett kraftfullt sätt.Inom såväl tullen som skatteförvaltningen pågårför närvarande ett förändringsarbete som ytterst syftartill en effektivare resursanvändning. Sannolikt hararbetet ännu inte nått full effekt. Av det skälet vill jagpeka på majoritetens uppfattning att verksamhetenbedöms kunna bedrivas effektivt inom den ekono-miska ram som regeringen föreslagit, men att det inteheller finns utrymme för att minska anslagen.Jag vill dock inte förringa de farhågor om detlångsiktiga resursbehovet för kontrollverksamhetensom presenterades av inför utskottet.Av det skälet vill jag också understryka att regeringeni propositionen flaggar för att man ska återkomma iden ekonomiska vårpropositionen med en bedömningav det framtida resursbehovet.Den redovisning som lämnas i propositionen visaratt tullens verksamhet som helhet är effektiv. Detunderstryks också av den statistik som presenteradesav generaltulldirektören inför utskottet. Den visar påökande beslag och förbättrade resultat. Här kan manse att särskilt pågående strukturföränd-ringar visar på konkreta resultat.Det finns dock anledning att noga följa vilka ef-fekter för tullens verksamhet som bl.a. den nya Öre-sundsförbindelsen och utbyggnaden av kan komma att få. Enligt propositionen avserregeringen att även på denna punkt återkomma.Sammanfattningsvis anser utskottsmajoriteten atteffektivisering av skattekontroll och gränskontroll iavvaktan på regeringens fortsatta analyser i förstahand ska åstadkommas genom bättre styrning, ratio-naliseringar och organisationsförändringar, och integenom ökade anslag.Beträffande tulltilläggsfrågan vill jag erinra om attdenna har uppmärksammats av Tullagsutredningen.Utredningen anför att en översyn av tulltillägget börsamordnas med den pågående översynen av skatte-tilläggsreglerna. Det uppdraget beräknas vara klartredan under nästa år.Utskottsmajoriteten anser att det är motiverat attavvakta det sistnämnda utredningsarbetet innan ställ-ning tas till en genomgripande förändring av tull-tilläggsreglerna.Visst kan jag ha förståelse för de synpunkter somframförs i reservationerna 1 och 2. vill jagändå poängtera att det måste finnas sanktionsreglernär oegentligheter begås. Redan de regler om tull-tillägg som vi har ger möjligheter till befrielsehelt eller delvis under vissa förutsättningar om felak-tigheten framstår som ursäktlig.Det kan inte vara rimligt att vi avskaffar tulltilläg-gen, såsom föreslås i reservationen, utan att vi försäk-rat oss om nya och fungerande regler i händelse avmissbruk av bestämmelserna. Av det skälet anser jagdet vara riktigt med den samordning med översynenav reglerna som aviserats i betänkandet.I reservation 3 tas synpunkter på tullens regelverkupp. Jag vill då påpeka att medlemskapet i EU inne-bär att förbundit sig att tillämpa den gemen-samma tullkodexen och dess tillämpningsföreskrifter.Sverige förfogar inte nationellt över detta regelverk.Ändringar kan endast ske på gemenskapsnivå.Sverige har i EU prioriterat förenklingar av reg-lerna. På svenskt initiativ har det inom EU uttalats attförenklingar av regelverket är en högt prioriteraduppgift. Uttalandet har följts upp av en resolution iinremarknadsrådet. Med stöd av dessa beslut pågårarbete med regelförenklingar både i kommissionenoch nationellt.I har initierat ettsamarbete med , Jordbruksverketoch näringslivsorganisationerna för att åstadkommaenklare tullhantering för svenska företag i det s.k.Alfredprojektet.I samband med att generaltulldirektören träffadeutskottet lämnades också ett pressmeddelande somvisar på att och industriförbundsamverkar och är överens om det nödvändiga i attsänka företagens tullkostnader.Det är inte utan att jag drar lite på munnen när jagvid läsning av reservationen kan se att partier som iandra sammanhang är väldigt positiva till medlem-skap i EU i det här fallet argumenterar mot en an-passning av regler som förbundit sig att följa.Majoritetens uppfattning är att den väg som Sve-rige slagit in på genom att inom EU verka för enförenkling av reglerna är den riktiga. Dessutom ärredan sista meningen i reservationen tillgodoseddgenom att en dokumenterad samverkan redan pågårmed näringslivet. undrar man om man inteläser vad man skulle kunna kalla onödiga reservatio-ner. Denna vill jag beteckna som en sådan.När det gäller bekämpning av alkohol- och to-bakssmuggling framgår av utskottsmajoritetens ställ-ningstagande vid behandlingen av anslaget till att den fäster mycket stor vikt vid att bekämp-ningen av smuggling prioriteras av tullen. Det finnsbeträffande illegal införsel av alkohol och tobak star-ka alkoholpolitiska, folkhälso- och statsfinansiellaskäl att denna brottslighet bekämpas med kraft.Jag delar inte uppfattningen i reservation 4 att desvenska alkohol- och tobaksskatterna ensamma kanförklara den illegala införseln av alkohol och tobak.Problem med skatteundandraganden på det här områ-det är i stor utsträckning ett problem inom hela EU.Mycket talar för att tullens kontrollverksamhet vidsåväl yttre som inre gräns måste fungera väl och atteffektiviteten har ökat efter EU-inträdet. Tullen redo-visar fortsatt höga beslagsmängder av bl.a. alkoholoch tobak.När det gäller förslaget i reservation 6 om ensamverkansgrupp hos tullen och Rikspolisstyrelsenvill jag peka på att det redan finns ett väl utvecklatsamarbete mellan tull och polis. Som exempel kannämnas de pågående diskussionerna på central nivårörande metodutveckling för att bekämpa främstinförseln av tobak.Arbetet har resulterat i en nationell insats ledd avTullverket. I operationen deltar förutom Rikspolissty-relsen också bl.a. ochEkobrottsmyndigheten.Det finns flera åtgärder på gång som jag avtidsskäl väljer att inte räkna upp. Men min slutsats äratt arbete pågår med de frågor som tas upp i reserva-tionerna 4, 5 och 6 för att åstadkomma effektivarebekämpning av smuggling.Fru talman! I mitt anförande har jag nu redovisatutskottsmajoritetens uppfattning beträffande anslags-frågorna för skatteförvaltningen och Tullverket.Dessutom har jag haft ambitionen att redovisa pågå-ende arbeten och förutsättningar för bättre kontroll-verksamhet och förebyggande verksamhet.Med det, fru talman, yrkar jag bifall till hemstäl-lan i skatteutskottets betänkande och avslag på samt-liga reservationer.Anf. 25 ():Fru talman! Per representerar ut-skottets majoritet och talar dels om regler när detgäller beskattningen, dels om resurser för att bekämpaden ekonomiska brottsligheten. Regelverket är ju i deallra flesta avseenden väl utvecklat och riktar signaturligtvis i första hand mot den stora majoriteten avärliga skattebetalare. Där kanske bristerna inte är såstora.Men när det gäller den ekonomiska brottslighetenär vår uppfattning att regeringen och utskottets majo-ritet är väldigt svaga. Man talar om att man ska åter-komma vid eventuellt behov av ökade resurser, sam-tidigt som det inte alls är länge sedan man skickadehem hundratals utredare, nämligen de som försökerupptäcka, hitta och plocka fram de människor somundandrar sig beskattning genom ekonomisk brotts-lighet.Dessutom skulle man ju faktiskt nästan kunnakalla det här området lönsamt. Sätter man in pengarpå sådana här kontroller visar det sig att man kan fåbåde 10 och 15 gånger pengarna tillbaka. Varför görinte regeringen detta för att ge ett stöd till de allraflesta skattebetalare? Det är tufft att se dem som slin-ker igenom nätet. Varför är man inte beredd att satsalite mer pengar? Det är ju faktiskt pengar som mandessutom får tillbaka.Anf. 26 PER ():Fru talman! Jag tycker att det är en väsentlig frågasom tar upp. Naturligtvis är detväldigt väsentligt att vi har regler på skatteområdetsom också efterlevs. Jag gör samma definition somHolger gjorde i sitt anförande beträffandestorleken på skatteundandraget. Skälet till att vi ändåinte föreslår mer pengar är att vi har ansett att denavvägning som regeringen gjort i budgetpropositio-nen är rimlig samt att vi ytterligare vill genomlysa detsom pågår inom skatteförvaltningen vad det gällerförändringar av arbetsrutinerna.Jag vill också påminna om att det har skett en heldel på skatteområdet, t.ex. vad det gäller skattekontonoch förenklade självdeklarationer, som också skabidra till att underlätta byråkratin. har äventidigare beslutat om att inrätta en Ekobrottsmyndig-het, som också ska ha vassa tänder vad det gällerkompetens, kunnande och förmåga att hanteraekobrottsfrågor. Med det tycker jag nog att den av-vägning som vi har gjort är den riktiga.Anf. 27 ():Fru talman! Jag är naturligtvis inte helt nöjd medsvaret, även om jag tycker att det är ett svar i rättriktning. Jag vill bara uttrycka att vi har en viss otå-lighet på det här området. Vi vill gärna se att rege-ringen och utskottets majoritet följer upp detta i nästabudgetproposition, som kommer , så att vi kan fåse ökade resurser som följer upp detta.Anf. 28 PER ():Fru talman! Jag hade inte förväntat mig att HolgerGustafsson skulle vara överens med mig, eftersom vihar olika nivåer på anslaget. Detta är vi naturligtvisinte här beredda att förändra. Men jag ska ändå in-vagga i den tryggheten att detta ären fråga som står högt på dagordningen också för densocialdemokratiska gruppen här i riksdagen.Anf. 29 ():Fru talman! Jag skulle vilja fråga Per om han inte delar min uppfattning att ett extraanslag på till tullen skulle kunnafå dramatiska effekter på beslagsprocenten när detgäller cigarettsmugglingen. Detta har ändå utrettsrelativt väl i en utredning, och jag skulle vilja höraPer syn på det.Anf. 30 PER ():Fru talman! Det jag poängterade i mitt anförandevar att tullen vid sitt besök i utskottet redovisade hurman genomgående arbetar för att åstadkomma för-bättringar. Jag vill också i det här sammanhanget sägaatt det förekommer arbeten både nationellt inom detsvenska och också i form av samarbetegentemot andra nationer. De redovisningar vi har fåttsäger att efter EU-inträdet har våra gränskontrollerblivit bättre.Jag vill inte förneka att om man kan sätta in merpengar skulle det naturligtvis kunna innebära en ännueffektivare verksamhet. Men vi i utskottsmajoritetenhar bedömt att den nivå som föreslås är den rimli-ga utifrån nuvarande förutsättningar. Vi ställer ocksådärmed vissa krav på att fortsätta sin ef-fektiviseringsverksamhet.Men jag vill ändå fästa uppmärksamhet på det jagsade beträffande vad som händer med Öresundsbronoch ombyggnaden av Arlanda.Anf. 31 ():Fru talman! Jag delar Per upp-fattning att tullen arbetar väldigt effektivt och att mansäkert gör väldigt mycket för att förbättra insatsernaöver huvud taget när det gäller smugglingen. Däremotär jag inte riktigt nöjd med Per svar.Han svarar inte riktigt på min fråga. Det finns ju ing-enting som inte kan bli bättre, och finns det fak-tiskt en utredning som pekar på att om man riktarinsatserna väldigt starkt mot cigarettsmugglingen såfinns det möjligheter att i stor utsträckning stoppadenna.Anledningen till att jag fäster väldigt stor vikt vidden här utredningen är att det i denna visar sig att demänniskor som befattar sig med smuggelcigaretter ärsådana som i andra sammanhang aldrig skulle dröm-ma om att befatta sig med kriminellt smuggelgods.Det är detta som jag tycker är så allvarligt, och det ärdärför jag tycker att det är viktigt att göra detta för-sök. Våra beräkningar visar också att inkomsternasäkert skulle tiofaldigas utifrån de här 50 miljonerkronorna. Detta är alltså egentligen ingen utgiftsök-ning, utan det skulle mer än väl motsvaras av enmycket större intäktsökning.Anf. 32 PER ():Fru talman! Jag är naturligtvis väl bekant med uttrycker sig på det sättet i utredningen och dessbetänkande. Jag blundar inte heller för att det kanfinnas fog för det påståendet. Men vad jag här po-ängterar är att vi i utskottsmajoriteten har gjort be-dömningen, tillsammans med regeringen i dess pro-position, att den nuvarande anslagsnivån är rimligutifrån de förutsättningar vi har. Det innebär också attvi sätter fortsatta krav på att utveckla sinaverksamheter - såväl i det nationella perspektivet,vad det gäller förenklingar av vissa rutiner för attkunna sätta in åtgärder på andra och nödvändigareinsatser, som i ett internationellt perspektiv för attkunna följa de smuggelkedjor som vi har. Det redovi-sades också att man sitter i väldigt många arbetsgrup-per för att utveckla de frågorna.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 14 §. )8 § Införsel av beskattade varorFöredrogsskatteutskottets betänkande 1999/2000:SkU3Införsel av beskattade varor (prop. 1998/99:127)vice talmannen konstaterade att ingen tala-re var anmäld. (Beslut fattades efter 14 §. )9 § Slopade stoppreglerFöredrogsskatteutskottets betänkande 1999/2000:SkU5Slopade stoppregler (prop. 1998/99:15)Anf. 33 ():Fru talman! ska vi behandla ett betänkandesom lakoniskt är rubricerat Slopade stoppregler. Allavet då att det inte är fråga om några trafikregler, utandet vi ska diskutera är ett regelverk som i mer än 30års tid klart har diskriminerat en speciell och viktigmedborgargrupp.Likhet inför lagen gäller nämligen inte för deläga-re i fåmansföretag. Fåmansföretagarna har alltsedan1976 i skatterättsligt hänseende behandlats som sus-pekta individer, för vilka man måste ha särskildalagar. Det finns således en skattelagarnas apartheid.Vi moderater har motionerat för attdessa stoppregler skulle avskaffas, och när nu rege-ringen äntligen lagt fram ett förslag baserat på förslag borde vi väl vara nöjda.Och visst är det bra att vi har kommit så här långt.Fåmansbolagsreglerna har kraftigt bidragit till detdåliga företagarklimatet i . Vi har påpekatdetta flerfaldiga gånger, både här i kammaren och iden allmänna debatten.Alltid har vi då av majoriteten fått höra att Sverigedels inte alls har något dåligt företagarklimat, dels attstoppreglerna inte alls är så betydelsefulla för före-tagsklimatet som vi hävdat.Fru talman! Jag måste därför medge att det är meden viss tillfredsställelse som jag noterar vad regering-en skriver i propositionen: "Det huvudsakliga syftetmed regeringens förslag i propositionen är att förbätt-ra företagsklimatet - - -. "Så var det med den saken. "Sent skall syndarenvakna" eller "Bättre sent än aldrig". Två talesätt sompassar in.Företagare i är inte precis bortskämdamed konkreta och handfasta förslag från den social-demokratiska regeringen. Det brukar stanna vid väl-villiga tillrop och klappar på axeln.Men, fru talman, tyvärr har varken regeringen el-ler skatteutskottets majoritet orkat fullfölja avskaf-fandet av detta diskriminerande regelverk helt ochhållet. Fåmansbolagen och deras ägare kommer ävenfortsättningsvis att behandlas sämre än andra företag,vilket jag ska belysa.Innan jag går in på det skulle jag vilja läsa upp tvåcitat ur . Det första är: "En vissägarstruktur utgör rimligen ingen grund för skatte-mässig diskriminering." Det andra citatet är: "Vårprincipiella inställning är att regler av sådan utprägladstoppkaraktär är olämpliga och minskar respekten ochförståelsen för skattesystemet. "Det är glädjande klart uttryckt. Tyvärr har det intepåverkat utskottsmajoriteten.Fru talman! Det finns anvisningar i kommunal-skattelagarna som anger hur företagsledarna i få-mansbolag och deras familjemedlemmar ska in-komstbeskattas för ersättning från bolaget. Ma-ke/maka beskattas för marknadsmässig ersättning. Deär inte något att säga om det. Men för den del sombedöms ligga över en marknadsersättning för makanskattar företagsledaren.För barn som arbetar i bolaget, kanskepå ferierna, beskattas den av makarna som har denhögsta inkomsten från företaget. Detta gäller ävenersättning till barn för den del av ersätt-ningen som överstiger marknadsmässigt vederlag.Bakgrunden till de här bestämmelserna är natur-ligtvis att söka i den progressiva inkomstskatten, medden nygamla värnskatten, samt att endast lön upp till7 ½ basbelopp ger rätt till socialförsäkringsförmåner.Det är helt diskriminerande och ett hån mot jäm-ställdhetssträvandena att betrakta maka som ett bi-hang till företagsledaren eller, som det heter,"medhjälpare".Den statliga utredningen också 1996 att det inte fanns några bärandeskäl för att särbehandla makar i ett fåmansföretag.Stoppregelutredningen kom till samma slutsats. Vimoderater anser också att denna bestämmelse skaslopas omgående.Regeln om hur företagsledares barn under 16 årska beskattas bör också slopas. Det finns ingen an-ledning att straffbeskatta ungdomars feriearbeten ifamiljeföretaget och därmed sätta i gång ett byte avarbeten mellan olika familjeföretag för att undvikastraffskatten.Regeringen har "funnit att förbudet bör kvarståmed hänvisning till att risken för missbruk anses vägatyngre än den orättvisa som består i att företagsleda-res barn diskrimineras i förhållande till andra barn. "Detta är en häpnadsväckande skrivning. Vi skaalltså fortsätta att ha diskriminering av vissa medbor-gare. Allt positivt tal om småföreta-garna och den tillit man säger sig ha till dem är nuinte värt särskilt mycket. Dessutom är det i högstagrad anmärkningsvärt att regeringen medvetet dis-kriminerar ungdomar, som i många fall skulle kunnavara ryggraden i morgondagens näringsliv. Vilkeninställning får dessa ungdomar till samhället och tillSverige som företagarland? Bestämmelsen bör därföromgående slopas.Fru talman! I aktiebolagslagen finns en bestäm-melse om förbud för bolaget att lämna penninglån tillaktieägare, styrelseledamöter och verkställande di-rektör i såväl moder- som dotterbolag. Överträdelseav bestämmelsen är straffbar, och högsta straffet ärett års fängelse. Det finns inga särregler för fåmans-bolag. Alla bolag behandlas lika. Bestämmelsen ärväl känd bland företagen.Men skatterättsligt blir dessa lån sanktioneradeoch ska tas upp som intäkt av kapital. Det förbjudnaoch straffbara i civilrätten omvandlas till en skattebas.Det påminner om när brottslingar tvättar svarta peng-ar vita. Men vare sig regeringen eller den följsammamajoriteten i utskottet tar till sig detta.Fru talman! Låt oss granska förslaget om attskattebefria förmånen av utbildning och liknandeåtgärder i samband med omstruktureringar. Den be-stämmelsen har tillkommit för att underlätta för per-soner att hitta nya jobb vid uppsägningar. Här avslö-jas åter majoritetens egentliga inställning till småfö-retagen. Man kan skriva vackra ord i regeringsförkla-ringar och göra tjusiga appeller, men i handlingenuppenbaras sanningen.Det här är sanningen: Om man är anställd i ettfåmansföretag och dessutom äger en aktie i bolaget,kommer man att få skatta för den utbildning somarbetsgivaren bekostar i samband med en uppsägning.Alla andra anställda i företaget slipper beskattning förden här förmånen.Vad kan man kalla det, fru talman? Det är en dis-kriminering. Och det rimmar mycket dåligt, som jagsade tidigare, med de stolta deklarationer som lämnasav regeringen i olika sammanhang.Vi anser att den här bestämmelsen också ska slo-pas.Fru talman! Utdelningen på aktier i ett fåmansfö-retag beskattas för aktiva delägare eller närstående tilldessa i inkomstslaget tjänst till den del utdelningenöverstiger vad som anses utgöra "normal utdelning".För realisationsvinster som överstiger s.k. normalutdelning ska en viss del, , av reavinsten be-skattas som tjänst och resten som kapital.Riksdagen har beslutat att års taxe-ring införa en begränsad skattefrihet för utdelningfrån den här typen av bolag och även för reavinster.De reglerna är mycket komplicerade. Mycket få kla-rar uträkningarna själva. finns det tack och lovdataprogram som klarar det hela, men så svåra fårinte lagar vara. Sådana lagar ska vi inte stifta i riks-dagen. Det måste vara så att medborgare med normalfattningsförmåga ska kunna tolka och använda lagar-na.Man kan fråga, fru talman, varför det är så krång-liga och invecklade bestämmelser för just fåmansfö-retag, som inte har några stabsavdelningar med juris-ter och ekonomer, utan där ägarna oftast sköter före-taget helt själva och kanske inte har råd att anlitarevisorer och advokater för att göra de här uträkning-arna. Inte kan det i alla fall vara för att stimulera tillföretagande. Inga vackra ord om småföretagarnasbetydelse kan dölja verkligheten; fåmansföretagarnamotarbetas i Sverige.Ska man, fru talman, kunna tjäna pengar på attdriva företag i ? Eller ska vi fortsätta att be-trakta lönearbete som norm även för entreprenörskapoch risktagande, dvs.