prot · GN0943 · 1999-12-09 00:00:00 — Vi anser det vara angeläget attlantbrukarna inom EU kan konkurrera på lika villkor.Därför menar vi att jordbruket i inte ska be-lastas med kostnader för att hålla register som ärföranledda av EU-krav. Sådana avgifter ska betalasav staten, inte av lantbruksföretagen. Kartavgiften börmot den bakgrunden avskaffas.Vidare är vi angelägna om att resurser för export-främjande åtgärder ska utgå och att man inte skamissa den chansen. De resurserna är ju betydligtstörre när det gäller och . Vi vetvilken betydelse det har för svenskt jordbruk ochsvensk livsmedelsindustri, och inte minst för alla demsom är sysselsatta där, att vi kan öka exporten.Vi har ingen tradition att exportera som vissa and-ra länder, och det krävs därför ytterligare ansträng-ningar för att stimulera den här verksamheten.Vi har också en reservation som gäller skogsfrå-gor, där vi tar upp det viktiga i att det finns ett statligtansvar för att inom EU och i andra sammanhangfrämja den svenska skogsbruksmodellen. Vi vet ju attdet svenska skogsbruket är baserat på dokumenteraduthållighet och likställda mål för produktion ochmiljö. Det är viktigt att de svenska intressena i för-handlingar om internationella överenskommelser somberör skogsbruk eller handel med skogs- ochskogsindustriprodukter kan företrädas på ett kraftfulltsätt. Därför bör resurser avsättas för internationellbevakning inom skogsnäringen. Vi menar att rege-ringen även bör verka aktivt för att klimatkonventio-nen inte får en sådan utformning att den missgynnardet svenska skogsbruket.I reservation nr 16 tar vi upp konkurrensvillkoren.Jag har redan berört hur viktigt detta är, och jag villfråga: När kommer regeringen att inse hur allvarligden utveckling som vi har i är jämfört medandra EU-länder när det gäller konkurrenssnedvrid-ningen? När kommer ytterligare förslag på dennapunkt?I reservation 24 tar vi upp ett innovativt förslag,men utskottet har inte insett betydelsen av det. Jagska inte fördjupa mig så mycket i det, eftersom EwaThalén Finné troligen kommer att beröra det senare,men vi menar att reglerna för arealersättning inomEU bör kompletteras. Enligt reglerna kan mark endasträknas som uttagen om den är minst 20 meter bred.Detta borde ändras för att möjliggöra s.k. beträdor.Det skulle innebära en innovation som kan vara iallmänhetens intresse, och det är djupt positivt när detgäller miljösidan. Därför vill vi diskutera detta vidare.Vad gäller landsbygdsprogrammets regelverk an-ser vi att det är mycket viktigt att det blir en förenk-ling, att programmen blir skrivna så att de garanteraratt avsatta medel utnyttjas fullt ut och att det byråkra-tiska krångel som finns både för myndigheter ochföretag minskar. Strävan måste vara att minska anta-let områden och ersättningsformer för att skapa enstörre flexibilitet när det gäller möjligheterna att ut-nyttja de anslagna medlen.Jag går över till landsbygdsprogrammens in-riktning. fick när det gäller det nya lands-bygdsprogrammet en mycket dålig tilldelning av EG-resurser. Ordföranden i utskottet har redan berörtdetta. Vi delar uppfattningen att detta har varit illaskött, men vi menar att vi dock konstruktivt måsteverka gemensamt för att hitta lösningar som innebäratt eventuella skador minimeras. Basen i det svenskajordbruket menar vi är den konventionella produktio-nen i produktions- såväl som miljöperspektiv. Därförmenar vi att vi på olika sätt nu under resans gångmåste arbeta och verka för att förstärka medelsansla-gen till denna verksamhet. Det är väldigt viktigt.Jag tror inte att man bara kan räkna med att andraEU-länder ska missa delar av sina pengar så att destår till förfogande. Det är ju somhar missat pengar tidigare, och andra länder kommersäkert att dra lärdom av det som har gjort ochmisslyckats med. Jag vill poängtera att under dengångna perioden i EU har vi från moderatsida hävdat hur viktigt det är att ta ut hela det beloppsom är möjligt.Vi är väldigt kritiska till regeringens förslag omatt ta bort REKO-stödet. Vi menar att det konventio-nella jordbruket är basen för det svenska lantbruketoch kommer att så vara även . Att ta bortde stimulanser som genom REKO-stödet har gått uttill det konventionella jordbruket är en miljöförlust.Vi vet att huvuddelen av jordbruket är konventionellt.Vi menar att det är en stor tabbe av regeringen att tabort stimulansåtgärder för att denna stora del av jord-bruket ska bli mer miljövänligt i sitt agerande.Jag vill gärna ha en kommentar till detta. Hur tän-ker regeringen lösa de här problemen? Hur tänkerregeringen kompensera för de miljöförluster man kangöra genom att haverera detta lyckade program?Ordföranden sade att det finns en mycket storanslutning i , och det är jag också medvetenom. Därför menar vi som sagt att det är en rejäl tabbeav regeringen att ta bort detta.Vi har också sett det som mycket angeläget attmiljöersättning för avbrottsgrödor kan införas. Enligtvår mening borde miljöersättning för avbrottsgrödorkunna införas inom ramen för landsbygdsförordning-en. Att med hjälp av miljöstöd uppmuntra till beva-rande av en varierad växtföljd är ett bra exempel påstöd till en nyttighet som minskar jordbrukets miljö-belastning. En sådan miljöersättning skulle också haen enormt stor betydelse för att klara den svenskaoljeväxtodlingens framtid.Vi har ju redan hört att man har missat möjlighe-terna att nu rädda eller stärka oljeväxtodlingens chan-ser att hävda sig i svensk odling. Vi anser att detta ärdjupt olyckligt, och vi har i en gemensam reservationmed och tagit uppdenna viktiga fråga.Som vi ser det är det alltså oerhört viktigt att manfår en realistisk inriktning när det gäller landsbygds-programmet så att man inte missar ytterligare medelfrån EU.Vi har också konstaterat att man från regeringenssida har prioriterat stödet till ekologisk odling. Vi haruppfattningen att ekologisk odling är en del av mång-falden, som vi ska bejaka. Men vi kan inte dela upp-fattningen att man från början ska anslå medel av såstor omfattning att man på det sättet kanske skapar ensituation där så många ger sig in i ekologisk odling förstör grunden för en fortsatt stabil utvecklingav denna del. Vi menar att det är marknadens efter-frågan som borde styra utvecklingen av den ekologis-ka odlingen. Det är därför vi är så kritiska mot tar pengar exempelvis från REKO-stödet, somuppenbarligen har en positiv miljöeffekt, och läggerdem på en ekoodling som inte nödvändigtvis fårsamma omfattning. Risken är stor att vi missar nyapengar från EU på grund av detta.Det skulle vara intressant att få en sakligt under-byggd diskussion på detta område. Det är väldigtintressant att diskutera detta - det är inte alltid så attekoodling i sig kan bevisas vara miljövänlig. Detfinns en begynnande debatt om det. Även om vi intehinner med den , kanske vi kan göra det längrefram.Jag yrkar som sagt bifall till vår reservation nr 1. Iövrigt står vi givetvis bakom de andra reservationersom är undertecknade med moderata namn.Anf. 34 ():Fru talman! Jag vill börja med att tacka Socialde-mokraterna och i utskottet och ävenjordbruksministern för samarbetet med betänkandet,budgeten och skrivelsen om ett hållbart jordbruk.Det är ett väldigt bra betänkande som vi har attfatta beslut om . Det är riktigt kul att få stå häroch försvara det. Betänkandet består ju inte av sidaupp och sida ned av politik, men detinnebär några väsentliga steg i den riktning som vivill att jordbrukspolitiken ska ta. Det är dessa stegsom jag framför allt tänker tala om i dag.Först vill jag säga något om de utmaningar som vistår inför i jordbrukspolitiken. Det har väl inte und-gått någon här att det för tillfället pågår ett masto-dontarbete inom miljöpolitiken. Ett antal olika utred-ningar pågår. Målsättningen är att sy ihop en miljö-politik som innebär att de stora miljöproblemen skavara lösta inom en generation. Det är ett riktigt mas-tigt arbete. Jordbruket är en viktig del i det arbetetgenom att det både bidrar till flera av miljöproblemenoch bär på flera av lösningarna.Det är en av de stora utmaningarna för svensktjordbruk under de närmaste seklen, att man ska lösasina miljöproblem och vara en viktig motori omställningen till en hållbar utveckling. För attlyckas med den här utmaningen krävs det att vi vågarta tag i jordbrukets systemfel. Vi kan inte nöja ossmed att behandla symtomen. Vi måste gå till rotenmed problemen.Jordbrukets största miljöproblem handlar omhur djurhållningen är separerad från växtodlingen.Djuren är koncentrerade till vissa gårdar och vissaområden. Andra gårdar eller hela bygder saknar heltoch hållet djur. Jordbruket är beroende av handels-gödsel för sin näringsförsörjning, eftersom det i ettsådant odlingssystem inte går att uppnå ett kretslopp.Detta odlingssystem innebär också ett ökat beroendeav bekämpningsmedel. I en balanserad växtföljd medvall är behovet av ogräsbekämpning betydligt mindreän i ensidiga växtföljder. Det är svårt att göra någon-ting åt det här problemet, och det tar tid. Den motsattaprocessen, den mot ökad specialisering och ökat ke-mikalieberoende, har pågått i ungefär fem decennier.Om vi har de tidsperspektiven på den omställningsom vi har framför oss tror jag att vi kan åstadkommaen hel del betydligt fortare. Detta är den långsiktigamålsättningen, som vi måste ha i bakhuvu-det när vi formar jordbrukspolitiken.Jag ska återgå till dagens betänkande. Jag har re-dan sagt att vi nu tar flera steg i rätt riktning i ochmed det betänkande som behandlas . Jag tänkteta upp några av de stegen.Det viktigaste i det här betänkandet är lands-bygdsförordningen. Det handlar om 25 miljarderkronor, fördelade , som ska användas framförallt till miljöinsatser och till att bevara jordbruk ochöppet landskap i hela landet. Den innehåller satsning-ar på ekologisk odling, biologisk mångfald, minskatväxtnäringsläckage, kompensationsbidrag till mindregynnade områden och ett särskilt stöd till Norrland.Mycket känns igen , men några avgö-rande förändringar har gjorts.Den ekologiska odlingen ska fortsätta att öka. Denutgör själva motorn i miljöanpassningen av svensktjordbruk och är en stark drivkraft för att även detkonventionella jordbruket ska ta tydliga steg mot ettmer hållbart nyttjande av jorden. Den målsättningsom föreslås i skrivelsen och i betänkandet är att20 % av arealen ska odlas ekologiskt . Det ärett steg på vägen mot ekologiska lantbrukarnas för-slag om . Det är ett mål som vi mycketväl kan nå. Stödet till den ekologiska odlingen kom-mer därför också att öka rejält under de närmasteåren. När vi når målet räknar vi med bidrag till eko-logisk odling på ungefär 650 miljoner om året.Stödet för bevarande av biologisk mångfald hargjorts om och förenklats en del. Vi räknar också i dethär fallet med att insatserna kommer att öka under denärmaste åren till en slutlig nivå på ungefär 850 mil-joner om året.För att bidra till ett minskat växtnäringsläckagehar vi två olika strategier. Den ena handlar omskyddszoner, anläggande av våtmarker, fånggrödoroch vårplöjning. Det är insatser i det konventionellajordbruket. Till detta har vi räknat med en satsning pårunt 100 miljoner under den här perioden.Den andra strategin handlar om det generella stödettill vallodling. Den här frågan har inte varit helt kon-fliktfri inom majoriteten. Å ena sidan är det en dyrersättning. En del betraktar det som ett rent inkomst-stöd och hävdar därför att det inte ska finnas med imiljöstödsprogrammet. Å andra sidan handlar det omjust de strukturella frågor som det är så viktigt attgöra något åt för att man ska komma åt de systemfel isvenskt jordbruk som jag tidigare talade om: Var skavallodlingen och djuren finnas? Det senare argumen-tet har gjort att vi i har hävdat att vimåste hålla öppet för en eventuell förlängning avvallstödet, även i områdena utanför stödområdena.Detta har vi nu kommit överens med Socialdemokra-terna och om. , när de nuvarandegenerella vallstöden går ut, kommer vi att göra enöversyn av miljöstöden och överväga om det behövsett förlängt vallstöd och se hur det i så fall ska utfor-mas. Det är en fråga som vi får komma tillbaka till.Utöver det här finns kompensationsbidragen tillde mindre gynnade områdena kvar i samma storleksom . Även stödet till Norrlandsjordbruketfinns kvar. Totalt är dessa stöd på ungefär 900 miljo-ner om året.Förutom det jag nu har nämnt finns det flera andrasaker: kompetensutveckling, investeringsstöd, start-stöd osv. Det är också viktiga delar för ett heltäckan-de program.Jag kan inte låta bli att kommentera de borgerligapartiernas något disparata reservationer på området.Det gäller framför allt och Kristdemokrater-nas förslag till anslagsökningar, som de andra tvåborgerliga partierna inte har. Det är säkert i någotslags vällovligt syfte som och Kristdemo-kraterna föreslår att vi ska plussa på budgeten när detgäller miljöstöden med 700 respektive 550 miljonerkronor. Men jag frågar: Till vad vill ni använda peng-arna? Det framgår inte särskilt tydligt av era reserva-tioner eller särskilda yttranden. Ni vill ha kvar RE-KO-stödet. Ni vill ha stöd till avbrottsgrödor, dvs.oljeväxtodlingen. Det kanske kan kosta ett par hundramiljoner. Men jämfört med majoritetens förslag har niändå 400 miljoner respektive en kvarts miljard omåret över. Ni kanske kan strö ut pengar lite här ochdär, men nog förtjänar skattebetalarna en något bättreredovisning av vad ni vill använda våra gemensammapengar till.För mig framstår det som om dessa två partier villvisa sin goda vilja att stödja jordbruket. Men derasoförmåga att komma med konstruktiva förslag ärknappast något som gör de svenska bönderna gladare,för att besvara fråga.Moderaterna har, vad jag har förstått, inte någraytterligare pengar att dela ut. Ändå vill ni införa nyastöd. Hur ska ni finansiera dem? Vad vill ni dra nedpå? Vill ni inte att vi ska nå målen när det gäller denekologiska odlingen? Jag hade önskat en del kon-struktiv kritik i vårt arbete med landsbygdsförord-ningarna. Men jag kan inte hitta något konstruktivt idet sätt som den borgerliga oppositionen har hanteratden här frågan på.Fru talman! Jag vill ta upp en sak till om jordbru-ket. Jordbrukets miljö- och energiskatter har varituppe till diskussion . Det har , genomden skatteväxling som , och har kommit överens om,skapats skattelättnader för det svenska jordbruket.Det innebär en nettosänkning på ungefär 300 miljonerkronor . Tillsammans med de satsningar påmiljöstöd och liknande som vi har gjort är jag överty-gad om att detta kommer att stärka det svenska jord-brukets konkurrenskraft som vi får en star-kare utveckling mot ett hållbart jordbruk.Nu måste vi gå vidare med skattefrågan. Använd-ningen av kemiska bekämpningsmedel mätt i antaldoser har ökat . Det är en oroan-de utveckling. Bl.a. därför har majoriteten i utskottettagit initiativ till en offentlig hearing om hur vi kanutforma jordbrukets miljöskatter på ett mer ända-målsenligt sätt. Bekämpningsmedelsskatten är ettavgörande styrmedel för att minska användningen avkemiska bekämpningsmedel. På hearingen kommernaturligtvis även skatter på konstgödsel och drivme-del att behandlas. Det ska också ske utifrån målsätt-ningen att de skatterna ska bidra till att vi når miljö-målen och bibehåller svenskt jordbrukskonkurrenskraft.När det gäller frågan om bekämpningsmedelskulle vi i vilja gå längre. Vi anser attdet är fullt möjligt att helt avveckla de kemis-ka bekämpningsmedlen. Inte minst den starka ut-vecklingen av ekologiskt jordbruk visar att det ärmöjligt. Alternativen i form av mekanisk och biolo-gisk bekämpning har en stor utvecklingspotential. Föratt gynna detta skulle vi vilja ha en avvecklingsplanför kemiska bekämpningsmedel i svenskt jordbruk.En sådan plan måste tas fram i samarbete med jord-brukets organisationer. Den måste innebära åtagandenfrån samhällets sida, och den måste innebära en rejälsatsning på forskning och utveckling.Betänkandet tar steg i rätt riktning genom en för-djupning av de ekonomiska styrmedlen. Men jag villändå yrka bifall till vår reservation, nr 15, om be-kämpningsmedel.Vi gör nu viktiga insatser för att bevara ett jord-bruk i hela landet och för att stärka lönsamheten isvenskt jordbruk. Frågan är om det räcker. Det ärtveksamt om detta kommer att stoppa strukturratio-naliseringen i svenskt jordbruk och om det hejdar atttre mjölkbönder lägger av . För att hejda denutvecklingen tror jag att vi måste ta till helt andraåtgärder. Framför allt krävs det en förändring av EU:sgemensamma jordbrukspolitik för att man ska åstad-komma det. Men vi måste också tillämpa den på ettså bra sätt som möjligt. har motsatt sigden omfördelning av EU:s arealstöd till förmån förslättjordbruket som regeringen har beslutat om. Viskulle ha velat ha ett ökat anslag till vallensilage påspannmålsstödens bekostnad. Det här är en fråga sominte behandlas i det här betänkandet men som ändå äravgörande för bevarandet av jordbruket i norra och i skogs- och mellanbygder.Frågan är också om de insatser som görs är nogför att bevara den biologiska mångfalden och minskajordbrukets negativa miljöpåverkan. Vi kommer attha skäl att återkomma i frågan , framförallt i arbetet med miljömålen.Nu har jag pratat om valda delar av jordbrukspo-litiken. Mycket återstår i betänkandet, bl.a. att bud-getpropositionen innehåller steg i rätt riktning vadgäller djurskyddet.På initiativ av och tasfrågan om burhållningen av mink upp i budgetpropo-sitionen. Det vore intressant att här få höra hurMargareta avser gå vidare i den frågan.Vänsterpartiets ambition är att fåett förbud mot burhållning av mink.Flera av de andra frågor som behandlas i budget-propositionen kommer vi att få möjlighet att åter-komma till , t.ex. fisket, forskningsfrå-gorna och rennäringen. Jag avstår därför från att för-djupa mig i detta nu.Jag yrkar bifall till reservation 15 under mom. 22.Vi har ytterligare en reservation som jag behärskarmig från att yrka bifall till. I övriga moment vill jagyrka bifall till utskottets hemställan.Anf. 35 () replik:Fru talman! Jag vill ta upp tre saker.Det var bra besked som gav an-gående vallstödet. Det är förhoppningsfullt att denskrivning utskottet nu har gjort ska kunna bädda fören fortsättning av vallstödet. Sedan kan vi diskuteraom det är generellt och omfattar hela landet. Det ärgivetvis vad jag hoppas på. Jag tycker att det var braatt stod på sig här, och jag hoppas att detockså leder till resultat i den fortsatta utvärderingen.Det andra jag vill ta upp är skattediskussionen.Det måste väl ändå vara lite pinsamt för JonasRingqvist, som har varit uteoch diskuterat dieselbeskattningen och föreslagitlösningar som restitution m.m. för hur man ska hante-ra detta, när resultatet har blivit en skattehöjning. Detär faktiskt verkligheten. Dieselbeskattningen höjs frånden . Sedan sänker man elbeskattningen , men det är detta som slår igenom nu.Jonas plockar alltså ned en sten till i bön-dernas extra skatteryggsäck, och det tror jag att hanhar lite problem med att hantera och försvara i för-hållande till det budskap han har signalerat tidigare.Jag tycker att det är synd att intehar lyckats presentera ett förslag som vi kanske kundeha diskuterat för att fasa ned dieselbeskattningen. Detär nämligen den tunga delen för jordbruket . Därär nog lite grann svaret skyldig.När det sedan gäller vår syn på landsbygdspro-grammet och vad vi vill använda pengarna till har vifaktiskt presenterat det. sade ocksådetta mycket tydligt. Det handlar om REKO-stödet,det handlar om vallstödet och givetvis också om denekologiska odlingen. Men vi vill inte ställa saker motvarandra, utan vi ska ha ett program som gör att vikan fortsätta utveckla ett miljövänligt jordbruk. Vihar också stöd just till mjölkproduktion i skogs- ochmellanbygder. Det är ju detta det handlar om, somJonas sade: Det är tre mjölkbönder per dagsom slutar. Vi vill se till att den utvecklingen upphöroch kan vändas.Anf. 36 () replik:Fru talman! När det gäller vallstödet tror jag attDan och jag egentligen är ganska överensom vilket slags stöd vi vill ha. Det är mycket möjligtatt vi har helt olika syften, men i sak tror jag inte attvi har någon konflikt. Det som står i betänkandettycker jag är en bra skrivning som öppnar möjlighetertill en förlängning av vallstödet på något sätt. Jaghoppas att det blir ett ändamålsenligt sätt.Skatterna måste ändå ses som en helhet. tarkristdemokraterna chansen att hoppa på oss för att vihöjer en skatt - jag tror att det handlar om 70 miljo-ner som berör bönderna - som visänker andra skatter, vilket gör att det totalt blir ennettosänkning av skatterna för bönderna på 300 mil-joner . I det läget plockar man ut just den lillahöjningen, bara för att ha något att hacka på. Man kanförstås se på olika sätt på hur man vill hantera den härdebatten.Faktum är att vi sänker skatten för svenska böndermed 300 miljoner . År 2000blir skattesänkningen inte lika stor, men det blir ändåen skattesänkning.Sedan går vi vidare med miljöskatterna. Vi behö-ver utforma dieselskatten, handelsgödselavgiften ochbekämpningsmedelsavgiften på ett mer ändamålsen-ligt sätt för att nå miljömålen och för att bibehållaeller stärka svenskt jordbruks konkurrenskraft. Detgår inte att se på de här frågorna som de borgerligapartierna gör: utan att reflektera över miljöaspekten.Det här handlar om miljöskatter, och då måste vi sepå miljöaspekterna också.Sedan gällde det landsbygdsförordningen. Visst,redovisar REKO-stödet och stödet tillavbrottsgrödor. Men han har fortfarande en kvartsmiljard över som han inte är tydlig om hurhan vill använda. Överbudspolitik tror jag att sådantkallas.Anf. 37 () replik:Fru talman! 70 miljoner är faktiskt rätt mycket attlägga på nu på ett bräde. Det är faktiskt precis somJonas säger: Näringen är ju trängd. Lant-bruksföretagen är trängda. Att då direkt öka på skat-tebördan kan faktiskt innebära den droppe som gör attdet inte bär längre. Sedan är det ju bra att man kom-penserar detta genom att sänka skatten vid halvårs-skiftet, men det är inte bra att man först höjer skattenför att sedan sänka.Det handlar inte heller bara om 70 miljoner. Detär vad som direkt berör jordbruket, men också skogs-bruket och landsbygden i övrigt drabbas av den härdieselbeskattningen.Sedan vill jag ta upp detta med att man ser justdiesel som en miljöavgift på jordbruket. Bondenmåste ju köra sin traktor. Jag tror inte att han ellerhon kör mer eller mindre på grund av detta. Det blirbara en sämre lönsamhet . Avgiften på dieseln ijordbruket är inte en miljöavgift, och det tror jag inteheller att tror.Jonas frågade också om bön-der skulle bli gladare med förslagtill landsbygdsprogram. Ja, jag tror att man skulle bligladare - om de program som har satts i sjön fort-sätter, som man känner och som leder till miljövänli-gare produktion, där man vet att man har resurser ochatt det inte skärs ned i programmen som en effekt avatt vi har tappat EU-medel. Vi vill se till att hållalandets lantbrukare skadeslösa för regeringens sjab-bel. Det vill inte . Men vi tror att detär nödvändigt, och vi tror att bönderna skulle ha blivitgladare med det förslaget.Anf. 38 () replik:Fru talman! Jag tar först det här med skatterna. Visänker jordbrukets skatter. Om man räknar med denlilla höjning vi gör på diesel och den stora sänkningvi gör på el och eldningsolja sänker vi skatten år 2000med, säger mig min huvudräkning, 100 miljoner. År2001 sänker vi skatten med 300 miljoner. Jag harväldigt svårt att förstå hur får det till enskattehöjning.Sedan gällde det landsbygdsförordningen och vadsom gör svenska bönder gladare. Vi kan se hur detgick med de gamla miljöstöden när det fanns högaanslag och de inte användes fullt ut. Jag undrar omdet är det som kd vill uppnå igen. Den knapphet medresurser som vi nu har - för vi får faktiskt erkänna attvi har en knapphet - har gjort att vi har varit tvungnaatt göra ett rejält arbete med att hitta effektiva ochhållbara stöd, något som uppen-barligen inte behövt göra. I stället strös pengarna litevarstans. Det mest innovativa förslaget i era reserva-tioner är väl stödet till grödor som inte finns .