prot · GN0946 · 1999-12-14 00:00:00 — Det handlar om ett modernt systemsom först nu verkar fullt ut.Vi måste komma ihåg att många viktiga välfärds-reformer kom och 80-talet.Det är först nu som vi ser ATP-reformen verka fulltut.Socialdemokratins kamp för trygghet och jämlik-het tog sig tidigt uttryck i valet av välfärdsmodell -en modell som bygger på inkomstbortfallsprincipensom ger standardtrygghet, en välfärdsmodell sombygger på att alla är med i ett gemensamt system däralla deltar och vi har en omfördelning av resurser ochrisker över livet och mellan olika grupper i samhället,ett system som är solidariskt och rättvist där de somär mer privilegierade än andra solidariskt delar medsig och där de som jobbar i arbeten som sliter påkropp och själ har lika möjligheter till ersättning ochvård som de som har jobb som är stimulerande ochberikande, ett system som omfattar direktörer ochvårdbiträden, hemmafruar och IT-experter.Det val som vi gjort har visat sig vara mycketframgångsrikt.I olika jämförande studier som man kan göra i ettinternationellt perspektiv är det svenska valet av mo-dell ett system som skapar de bästa förutsättningarnaför jämlikhet och jämställdhet. Det val av modell somvi gjort har haft en avgörande betydelse för välfärds-samhällets framväxt, för sysselsättningen och förtillväxten.Grundpelarna i de svenska socialförsäkringarnahar varit, och är, arbetslinjen, trygghet i en föränder-lig värld, jämlikhet och jämställdhet.Detta val av principer för välfärdens uppbyggnadkommer också att ligga till grund för den nödvändigaoch ständigt pågående utvecklingen och förnyelsen avsocialförsäkringarna.Vi lever i ett samhälle som ständigt förändras ochutvecklas. Villkoren på arbetsmarknaden förändrasoch våra socialförsäkringar måste naturligtvis ut-vecklas i takt med dem.De demografiska förändringarna, den åldrande ar-betskraften, som vi kommer att se framöver visartydligt hur viktigt det är att vi håller fast vid degrundläggande principerna för socialförsäkringarnadär arbetslinjen hör till det centrala.För ett par veckor sedan kunde vi ta del av denprognos som gör över sys-selsättningen. Inte sedan det började föras statistik1965 har sysselsättningsutvecklingen varit bättre. Viräknar med att få 200 000 fler jobb under de tre åren1998-2000. Med den utveckling som vi ser framöver,2001 och 2002, kommer vi att uppnåregeringens och socialdemokratins mål om att 80 %av befolkningen i åldern ska vara sysselsatt.Det är än vad vi trodde var möjligt närmålet sattes.Arbetslösheten kommer på årsbasis att vara nerepå . kommer arbetslöshetenatt vara . Det innebär att det mål som vi sattupp om arbetslöshetsnivå kommer attöverskridas, enligt de prognoser som vi har, med17 000 personer.Hur många var det inte som stod i talarstolen här ikammaren och inte trodde att detta skulle vara möj-ligt? Hur många var det inte från Moderata samlings-partiet och även från en del andra borgerliga partiersom stod just här i talarstolen och raljerade över bådevårt arbetslöshetsmål och vårt sysselsättningsmål?Nu ser vi att det går åt rätt håll och att vi har enpositiv utveckling. För vårt välfärdssamhälle är dethelt avgörande att vi kan komma tillbaka till den fullasysselsättningen.Det är nämligen de många i arbete, både kvinnoroch män, som är det som bär upp vårt välfärdsbygge.90-talet har visat oss inte bara konsekvenserna av enekonomisk misshushållning utan också de konsek-venser som arbetslösheten för med sig. Det är intebara individer som har drabbats hårt. Vi har ju ocksåsett hur viktigt det är för vår välfärd att vi har högsysselsättning. Därför kan vi naturligtvis inte ha väl-färdssystem som inte stimulerar till arbete.Den generella välfärden, som omfattar alla, sombygger på inkomstbortfallsprincipen och som är ge-mensamt finansierad, är helt enkelt en helt genialvälfärdsmodell. Den ger rättvisa och jämlikhet. Denger trygghet och också frihet. Den omfördelar överlivet och mellan olika grupper i samhället. Denfrämjar rörlighet och ger ett större arbetsutbud ochdärmed högre sysselsättning och högre tillväxt.Mot detta står framför allt det moderata alternati-vet med sin, som de säger i motionen, "övergripandereform av socialförsäkrings- och bidragssystemen".Nya lösningar ska skapas som ökar"försäkringsmässigheten". Ut ur budgeten ska social-försäkringarna. Finansieringen ska ske genom fonde-ring. Vidare säger man: Effekterna av ersättningsni-våer, kvalifikationsregler och krav på motprestationerska undersökas.Vad innebär detta, - effekternaav ersättningsnivåer, kvalifikationsregler och krav påmotprestationer ska undersökas?Ja, vad det kan handla om framgår av det mode-rata förslaget till budget . Det är det somär alternativet till vad som gäller för oss socialdemo-krater.Det handlar om ytterligare en karensdag, om sänktersättningsnivå från till och om att ersätt-ningen ska beräknas på inkomsterna . Det leder till lägre ersättningar, framföralltför unga som inte riktigt har kommit in på arbets-marknaden, men också för vanliga löntagare. Genomatt räkna upp med basbeloppets ökning drabbas fram-för allt de långtidssjukskrivna. Vidare säger man attgenom ökad kontroll får vi färre förtidspensionärer.Visst sparar man pengar med det alternativet.Visst sparar pengar. Det handlar om 12miljarder , 15 miljarder och 18 mil-jarder år 2002.Vilka är det då som får 12 miljarder mindre nästaår, ? Är det vi här i ? Ärdet den välbetalda och välutbildade arbetskraften?Eller är det kanske allergikerna eller de funktions-hindrade som ofta är sjuka? Eller är det de ungdomarsom ännu inte fått fast jobb utan får gå runt på tillfäl-liga jobb? Eller är det deltidsarbetande kvinnor ilågbetalda yrken, ofta med en osäker anställning?Vem är det alltså som får 12 miljarder mindrenästa år?Jag utgår från att ni, när ni lägger fram era förslag,gör riktiga konsekvensanalyser, där det klart framgårvem som drabbas. Några svårigheter att ge beskedförväntar jag mig inte.Jag skulle avslutningsvis vilja knyta an till det jagbörjade med, att är ett bra land att leva i omman gillar jämlikhet och jämställdhet. Det har detblivit därför att vi ett arbetsamt folk som har arbetatsig ur fattigdomen - det är därför som vi också har enhög sysselsättningsgrad för kvinnor - och därför attkvinnors och mäns gemensamma arbete utgör enstabil grund för vårt välfärdssamhälle.Sverige har blivit ett bra land att leva i därför attvi socialdemokrater fört en politik som fördelat dentillväxt som svenska folket skapat på ett rättvist ochlikvärdigt sätt. Det är jag stolt över, men serjag att det finns mer att göra för att utjämna klyftormellan människor. Det kräver mer av jämlikhet, intemindre.Fru talman! Avslutningsvis yrkar jag bifall tillhemställan i socialförsäkringsutskottets betänkande nr1 och avslag på samtliga reservationer.Anf. 27 (m) replik:Fru talman! Välfärd skapas ju inte av välfärds-systemen. Den skapas av arbete, sparande, innovatio-ner och tillväxt. Det tror jag att och jagkan vara överens om. Den skapas inte av välfärds-systemen i sig utan av just arbete och skapande. Dethar inte utmärkt svenskt ekonomiskt liv sedan 1970-1975 jämfört med andra länder. Vi har dalat i välfärds-ligan från tredje plats till 17-19:e plats, låt vara att vibrett ut det lite bättre än kanske en del andra länder,men vi har en för låg tillväxt för att göra välfärdssta-ten riktigt stark och tydlig.Arbetslinjen har inte heller riktigt tagit sig uttryckpå rätt sätt. Vad tycker att vi ska göramed de människor som inte får den rehabilite-ring som de har rätt att fordra därför att socialdemo-kraterna inte tycks avsätta resurser och engagera sigför dessa människor tillräckligt? Det enda man gör äratt låta dem vänta på att det ska komma en statligutredning . Vad tänker BeritAndnor göra nu för att få en rehabilitering som gårdirekt till de människor som verkligen är i behov ochlider illa?Det är bra att vi har en högkonjunktur. Och det ärbra att det därför finns en ökad sysselsättningsgrad.Där är jag helt överens. Jag tycker att det har gåttklart bättre än vad vi hade anledning att förmoda förett par år sedan. Det är bra att verkligheten är bättreän prognoserna. Men det kan också bli tvärtom närdet går nedåt till en ny lågkonjunktur. Då måste vi haberedskap. Därför är det bra att redan nu diskuterastrukturella förändringar av sociala välfärdssystemoch inte vänta. Är intresserad av det?Hon har själv sagt att man egentligen borde höjabasbeloppstaket , men det nämnde hon inte i sittanförande. Det kanske inte passade in i demagogin?Anf. 28 () replik:Fru talman! Det går inte bara bra, , det går fantastiskt bra. Vi har en sysselsättning-sökning som jämfört med övriga länder i Europaligger avsevärt högre. Dessutom har vi en tillväxtsom överskrider den man har ute i de flesta länder iEuropa.Jag är lite förvånad över att somrepresentant för tar upp frågan om till-växt. Det var ju under de år dåModerata samlingspartiet tillsammans med de övrigaborgerliga partierna satt i regeringsställning som viinte hade någon tillväxt i detta land. Det var ju underde åren som framför allt hamnade efter i dens.k. Det var som vi trilladened den ena positionen efter den andra.När det gäller arbetslinjen vet vi vad moderaternatycker. Det står i er reservation. Ni kallar det ar-betslinje när ni inför ytterligare karensdagar, sänkerersättningsnivåer, försämrar beräkningsunderlaget. Nivill tvinga folk i arbete även om man är sjuk. Det ärden moderata arbetslinjen.Varför säger ni inte, när ni nu ska spara 12 miljar-der , att det handlar om att ni vill sänkaskatterna? Då måste någon betala. Vem, vonEssen, är det som ska betala dessa 12 miljarder? Jagställde den frågan inledningsvis. Jag väntar fortfaran-de på svar.När det gäller strukturella förändringar i socialför-säkringssystem kan jag säga att såsom jag ser detfinns det inga förutsättningar att över huvud tagetkunna föra en diskussion mellan Moderata samlings-partiet och oss i de frågorna.Anf. 29 (m) replik:Fru talman! Det är synd att omedel-bart ska gräva ned sig i skyttegraven och sjunga tra-ditionalismens lov i något polemisk ton. Jag har i mittanförande försökt att öppna för en dialog för att se omdet finns förutsättningar. Vi får hoppas att statsrådetär mera benägen att diskutera i de termerna.Den välfärd som skapades under 70- och 80-taletskedde med hög inflation och låg tillväxt och medalltmer urholkad ekonomi. Vi devalverade oss framgenom tillvaron. Den uppblåsta högkonjunkturen på1980-talets slut resulterade i en krasch som börjadetydligt och klart innan och de övrigaborgerliga partierna tog över regeringsansvaret. Att fåärva ett sådant råttbo 1991 var inte kul.Nu tycker jag att vi ska se framåt. Vi har presente-rat våra budgetförslag här i som innebär enhelhetssyn, där socialförsäkringarna är en del av enhelhet. Vi tror att helheten är det viktigaste. Vi räknarmed att våra förslag skulle kunna ge ett bättre utfallför människorna när det gäller både trygghet ochvälfärd, om man ser sakerna som en helhet. Skatte-sänkningar är en av de viktigaste åtgärderna förframtiden. Det är ingen tvekan om den saken.Hur är det nu med basbeloppet? Är det så att BeritAndnor vill ha det kvar som det är , eller ska manhöja det? Ska man tillåta en ökad försäkringsmässig-het i försäkringarna? Kan man tänka sig att diskuteraen modernisering och strukturella reformer eller inte?Eller ska vi bara fortsätta i något slags malande soci-aldemokratisk ton från ?Anf. 30 () replik:Fru talman! Jag väntar fortfarande på svar på minfråga som jag ställde i mitt inledningsanförande. Jagnoterar att jag inte får något svar. Jag får inget svarfrån Moderata samlingspartiet om vem det är somdrabbas av besparingen på 12 miljarder . Inteheller vem som ska betala besparingarna 2001 och2002, då besparingarna ökar. Varför inte vara tydlig?Varför säger ni inte som det är, att syftet med denmoderata politiken är att sänka skatterna? Ska mansänka skatterna måste man skära ned. Och skärman ned ganska rejält i socialförsäkringssystemet.Man inför en karensdag, sänker ersättningsnivån ochgenomför en rad andra försämringar. Det måste mangöra för att få det att gå ihop, eller hur vonEssen? Varför inte säga det?Jag gräver inte ned mig alls när det gäller diskus-sionen med andra politiska partier, men för att det skafinnas förutsättningar att föra en diskussion och för-handlingar måste det naturligtvis finnas någonting attbörja diskutera utifrån. Enligt min uppfattning skiljersig grundvärderingarna så radikalt mellan Moderatasamlingspartiet och socialdemokratin, att jag inte kanse att det finns några förutsättningar att över huvudtaget kunna diskutera inom det område som ändå ären av kärnorna i det svenska välfärdssamhället.Vi vill slå vakt om inkomstbortfallsprincipen, somska ge standardtrygghet. Det innebär också, som svartill , att jag tycker att det är oerhörtviktigt att prioritera frågan om att höja taket i sjukför-säkringen. Men det måste naturligtvis vägas av moten del andra angelägna reformer som vi också funde-rar på.Anf. 31 BO () replik:Fru talman! Det fanns ju många olika inslag i Be-rit Andnors inlägg. En del var mer polemiska, riktademot ett annat parti här i kammaren, och en del varmer beskrivande när det gäller både egna värderingaroch annat.Vad gäller historiken var det ju lite märkligt atthöra skryt om att man, för att ta ett exempel ur högen,hade höjt ersättningsnivån i socialförsäkringarna från75 % till . Det är ju sant, men det nämna var att man tvärtemot sina vallöftendessförinnan hade sänkt dem från till 75 %.Likaså var en del andra av de saker som räknades uppsådant där man återgick till det läge som fanns innanoch som man så mycket hade kritiserat. För det var juså att i valrörelsen var en skandal sett frånsocialdemokratisk sida. är det något man skrytermed. Men det är ju större glädje i himlen över densom omvänder sig än över den som kanske haft rättlite längre.Jag hade ett par frågor till . Den enasnuddar vid det som hade uppe vadgäller taket. Jag förstod nu på det sista svaret att BeritAndnor vill arbeta för att man ska ha ett högre tak isystemen. Min fråga gäller egentligen det fundamen-tala för dem som tycker om försäkringar - och diträknar jag , mig själv och en hel delandra. Den gäller nämligen att man förstås inte ska taut där det inte finns någonting som tillåtsförsäkras.Den princip som fanns i början på sjukförsäkring-en, och i början på ATP, var att man inte tog ut av-gifter ovanför förmånstaket. Är denna princip, somuppenbarligen var bra nog för , och , bra nog för ?Det är min första fråga.Den andra frågan gäller det som många av osssom gillar socialförsäkringar skulle vilja uppnå, näm-ligen att de blir mer fristående från statsbudgeten, attde blir mer självständiga och att det inte blir så ingriper i försäkringen när det exempelvis ärproblem på annat håll i statsbudgeten. Jag troddetidigare att och jag låg nära varandra iden frågan, men tyckte jag mig uppfatta en indi-rekt skepsis på de punkten. Det är därför jag ställerfrågan: Tycker att man ska försöka görasocialförsäkringarna, inklusive den stora ålderspen-sionen, något mer fristående?Jag ska återkomma med nästa fråga.Anf. 32 () replik:Fru talman! Jag tror, , att det när detgäller de allmänna principerna finns en stor överens-stämmelse mellan oss i fråga om de grundläggandevärderingarna. Det tycker jag naturligtvis att vi skavara glada för, ta vara på och arbeta tillsammans medframöver.Däremot måste jag säga att jag reagerar lite granninför den inledning som gör när hankallar det jag beskriver om verkligheten för skryt. Jagmåste säga att jag blir lite förvånad. harju varit ansvarig minister i en borgerlig regering ochvet mycket väl hur situationen var när den socialde-mokratiska regeringen kom tillbaka till makten 1994.Från en av de ansvariga i den borgerliga regeringentycker jag att det var ett märkligt uttalande, det måstejag säga.Det är ju så att tillsammans med deövriga i den regering som ledde då är ansva-rig för att vi har tvingats genomföra en rad mycketstora nedskärningar inom den gemensamma sektorn.Det är något vi har tvingats till - ingenting som vi harönskat. Det är något som vi har tvingats till för att vivill bevara en välfärd även . För vår delhandlar det ju om att utveckla, förbättra och stabilise-ra de välfärdssystem vi har utifrån de principer ochvärderingar som vi som socialdemokrater står för.När det gäller taket i sjukförsäkringen säger jagsom jag sade tidigare: Det är naturligtvis en viktigfråga. För mig är den oerhört central. Jag tror att detär oerhört viktigt för legitimiteten i systemet att vinågon gång ska kunna höja det taket. Men det måstenaturligtvis prioriteras gentemot alla andra mycketangelägna reformer som vi står inför. Men när detgäller principerna är detta oerhört viktigt.Anf. 33 BO () replik:Fru talman! gör nu som alla social-demokrater i den här kammaren när de känner sigpressade i talarstolen. Då börjar de tala om hur detsåg ut i budgeten 1991-1994. Det är ett ämne som jagmycket gärna diskuterar med eller vil-ken annan socialdemokrat som helst.Det var ju, som redan har nämnts, så att vi hösten1991 fick ta över en ekonomi som i princip befann sigi fritt fall. Det var den värsta lågkonjunktur vi har hafti vårt land . Det fick vi göra, och vi fickflera gånger lägga fram förslag till besparingar somBerit Andnors partivänner gång på gång motsatte sig idenna kammare. Några av dem var jag inblandad isjälv. I fråga om karensdagen i sjukförsäkringen fickvi länge arbeta mot Socialdemokraterna innan vilyckades få en uppgörelse. I fråga om arbetsskadeför-säkringen röstade man i praktiken emot alla föränd-ringar. Glädjande nog kunde vi dock göra upp om denstora ålderspensionsreformen.Men det jag ville diskutera med taken, och det gällde frågan om självständig-heten i socialförsäkringarna. På den punkten sägerBerit Andnor att hon kan tänka sig att höja taket nå-gon gång när det finns pengar. Min fråga var egentli-gen inte den. Min fråga var om vi kan vara överensom att det ska vara samma förmåns- och avgiftstak isocialförsäkringarna på det sätt som det var under dekanske 20-25 första åren som vi hade dem i vårt land.Den frågan vill jag fortfarande ha svar på.Den andra frågan får jag väl bara upprepa: TyckerBerit Andnor att vi ska ha mer självständiga social-försäkringar eller inte?Den tredje frågan, som jag inte hann ställa, gällerdetta: Ska vi inte försöka nå en bred uppgörelse istället för att ägna oss åt att skälla alltför mycket påvarandra? Skillnaden mellan Socialdemokraterna ochModeraterna är kanske inte större än den var1991 då det gällde ålderspensionsreformen, och detlyckades ändå i det fallet. Varför inte pröva?Anf. 34 () replik:Fru talman! Det handlar ju inte om att skälla påvarandra. Jag blir lite irriterad när jag hör den typenpåståenden, särskilt av kolleger i den här kammaren.Vad det handlar om är ju att diskutera politik. Vi harolika värderingar som ligger till grund för de politiskaåskådningar vi har. Det är inte att skälla på varandra.Det är att tydliggöra var gränserna går mellan social-demokratin och Moderata samlingspartiet. Det äravsevärda skillnader i våra grundläggande värdering-ar, och utifrån det också i den politik som vi vill for-ma. När vi ser på det alternativ som står mot osssocialdemokrater när det gäller just socialförsäk-ringsbudgeten så är det ju en helt annan modell manegentligen tänker sig. Och det vi ser i förslagsväg ärju minskade resurser inom det här området.Det gäller även liberalerna, som nästaår tänker sig att spara lite drygt tre miljarder kronor.Det är samma sak där: Varför kommer det inte fram idebatten vad det är som liberalerna ska gesig på? Vilka är det som ska betala den nedskärning-en?När det gäller avgifterna över taket är det ju på detsättet, , att frågan måste ses i ett helhet-sperspektiv. Som jag sade tidigare anser jag att det äroerhört angeläget att se socialförsäkringarna utifrånde principer som vi som socialdemokrater står för.Det handlar om att bevara inkomstbortfallsprincipen,som ger standardtrygghet, för så många som möjligt.Det finns stor anledning att bevara legitimitetenoch solidariteten i systemen. Jag tror att det är en avde absolut viktigaste frågor vi kan se framöver. Menjag är också medveten om att jag som representant fördet socialdemokratiska partiet ska ta ansvar för eko-nomin och se till att vi inte hamnar i en situationliknande den som var , när BoKönberg var den som var ansvarig.Anf. 35 () replik:Fru talman! Jag har fyra reflexioner och frågormed anledning av anförande. Det ärklart att det går bra för . Men får viinte glömma att det inte har varit utan smärta förmånga människor. Vi har dragit ned mycket. Ävensocialdemokratiska ledare har sagt upp folk inomkommuner och landsting. Det gäller även det områdesom vi här diskuterar, försäkringskasseområdet. Vifår inte glömma bort det.Det andra är att nuvarande socialförsäkringssys-tem visst är bra i vissa stycken. Men vi ska integlömma bort att det finns sämre sidor. Det gäller t.ex.en studerande som inte har lön och som blir gravid.Hon får inte många kronor kvar om hon är hemmaoch är föräldraledig. Det är ett exempel. Det systemvi har ger alltså inget fullgott skydd. Det är intetryggt för alla. Det finns mer att göra, det ska vi inteheller glömma bort.Berit Andnor tog också upp jämlikhet och jäm-ställdhet, och det är bra. Vi är på god väg i Sverige.Men när det gäller just utgiftsområde 10, som vi härdiskuterar, har vi fört fram flera synpunkter om, ochdet har även regeringen gjort, att det inte är en jäm-ställd rehabilitering. På det området skulle jag gärnavilja se att vi fick en diskussion om hur vi kan för-bättra.Berit Andnor tog också upp arbetslinjen. Det ärviktigt att vi jobbar för arbetslinjen. Men när rehabi-literingen inte fungerar, fungerar inte heller ar-betslinjen. Hur ska vi få jämställd rehabilitering ocharbetslinjen att fungera? Det är två frågor.Anf. 36 () replik:Fru talman! Den fråga som jag ställer mig ochsom alla andra närvarande i denna kammare bordeställa sig efter det inlägget är: Blir det mer av trygg-het, , och mindre av smärtaför de sjuka om vi inför ytterligare karensdagar, sän-ker ersättningsnivåer från till , ändrar in-komstberäkningarna och tittar tillbaka på de senaste24 månaderna? Det är alternativ.Vad är det för dubbelmoral?Vad är det för påstående som gör i ett sådant inlägg? Det är att förespeglaatt med det kristdemokratiska budgetförslaget skulledet finnas mer av trygghet och rättvisa. Så är det inte,tvärtom. Det handlar om att ge större otrygghet förvanliga löntagare, just för de kvinnor som DesiréePethrus säger sig värna om.Det handlar om mer otrygghet för deltidsarbetan-de kvinnor i lågbetalda otrygga anställningar. Det ärvad det handlar om. Varför inte säga det? Varför intesäga att minsann inte tvekar närdet gäller att sänka ersättningsnivåer och att införaytterligare karensdagar?För er handlar det om att spara nästan 4miljarder. handlar det om ytterligare 6 mil-jarder, och 6,6 miljarder . Ni tvekar inte attgenomföra de besparingarna. Det är vad kristdemo-kraternas politik egentligen går ut på, . 37 () replik:Fru talman! Jag kan bara beklaga att vill diskutera de frågor jag tar upp. Jag har sagtatt systemet inte är tryggt för alla. Med det menar jagatt vi tillsammans måste hitta lösningar för att ökatryggheten i socialförsäkringssystemet. Det är intetryggt för alla , och det måste vi jobba vidare på.Det är vad jag vill föra fram. Systemet är inte färdigtpå något sätt.När det gäller våra besparingar tror vi kristdemo-krater, vilket jag har nämnt här förut, att om vi satsarpå rehabilitering sparar vi pengar. Men om vi inte trorpå att rehabilitering innebär att vi sparar pengar kanvi lägga ned rehabiliteringsverksamheten. Då behöverinte anslå några pengar till rehabilitering.När det gäller den andra karensdagen har vi sam-ma förslag till antal dagar för högkostnadsskyddet, tiodagar , som regeringen. Vi vet att mångalåginkomsttagare med en karensdag, somju ni förespråkar, tar semester i stället för att ta ut enkarensdag, eftersom det kostar mycket.