prot · GM0944 · 1999-01-22 00:00:00 — Man måste vända pådetta och i stället ge en högre kompensation i sam-band med befolkningsomflyttningar för att inte mins-ka intäkterna för de kommuner som drabbas av be-folkningsminskningar.Det finns alltså stora förändringar att göra. Vi fårse vad regeringen kommer fram till.Anf. 125 ():Fru talman! Jag tänker i mitt anförande tala omkulturens betydelse för tillväxt.Kultur är inte det första som man tänker på närman pratar om tillväxt. Men kulturens roll för tillväxtoch utveckling har uppmärksammatssåväl internationellt som nationellt i olika utredningaroch rapporter.Det har visat sig att satsningar på kulturområdetstärker människors kreativitet och den lokala ochregionala identiteten samt ökar regioners attraktions-kraft.Jag vill nämna ett par skrifter som tar upp bety-delsen av kulturen ur ett tillväxtperspektiv.Regeringen uppdrog 1995 åt , , att sammanställa ettnationellt analys- och planeringsunderlag som stödför bl.a. regionalt utvecklingsarbete. Rapporten varklar och heter: Kultur som strategi ilokalt och regionalt utvecklingsarbete.En annan viktig skrift, Kultur för regional tillväxt,kom och är författad av Kulturdeparte-mentet och tillsammans.NUTEK:s rapport visat att förhållanden på regio-nal och lokal nivå blir allt viktigare dels för företa-gens lokalisering, dels för människors bostadsval.Den tekniska infrastrukturen har av tradition haftmest betydelse för en regions utveckling. är deten annan syn. Även andra infrastrukturkvaliteteranses värdefulla. Bl.a. tillgången till kvalificeradforskning och goda möjligheter till högre utbildninghar fått ökad betydelse.Även om intresset har ökat för att få med kultu-raspekter när olika beslut fattas av staten, kommuner-na och landstingen uppfattar jag att det är långt kvarinnan man ute i kommunerna på allvar väger in kultu-raspekterna när det är dags för budgetbehandling. Jagtror att det behövs fler konkreta exempel på kulturenspositiva inverkan på tillväxten.De goda exempel som ändå finns kanske har enmöjlighet att lyftas fram ute i landet i samband medatt de lokala tillväxtavtalen tecknas föratt träda i kraft . Precis som nä-ringsministern sade här blir avtalen säkert olika,eftersom kommunerna, länen och regionerna är väl-digt olika.De regionala tillväxtavtalen blir ett viktigt redskapför den regionala näringspolitiken, och det är en vik-tig uppgift att ta till vara kulturområdets möjligheter itillväxtavtalen.I dag är debatten tyvärr mycket splittrad ochoklar när det gäller kulturens betydelse för lokal ochregional utveckling.De traditionella lokaliseringsfaktorerna har mins-kat i betydelse. Men infrastrukturens kvalitet är avstrategisk betydelse såväl för företag som för orteroch samhällen. Kvaliteten på infrastrukturen ärmånga gånger avgörande för att företag skall kunnaexpandera och utveckla sin verksamhet och för attorter och samhällen skall kunna attrahera företag attlokalisera sin verksamhet till orten.Men det räcker inte . krävs specifika in-frastruktursatsningar i området. God kvalitet i väg-och järnvägssystem räcker inte.Enligt Regionberedningen medverkar ett rikt kul-turliv och en levande kulturmiljö till att en bygd,region eller en landsdel blir attraktiv vid företagseta-bleringar som skapar nya arbetstillfällen, men ocksåmedverkar vid människors val av bostadsort.Väl marknadsförda kulturmiljöer och kulturmin-nen bidrar till ökat turistiskt intresse och ger därmedfler sysselsättningstillfällen i regionen.Men jag vill understryka att kulturen har ett själv-ständigt konstnärligt värde. Det är viktigt att integlömma bort det när vi diskuterar tillväxt. Genom attbetrakta kulturen som en regional utvecklingsfaktorfår kulturen ytterligare ett värde.Den framväxande kulturindustrin har ofta under-värderats. Men studier har påvisat attkulturindustrins tillväxttakt är starkare än mångatraditionella industrisektorers.I dag är kulturturism en snabbt växande bransch,och inom ramen för det europeiska samarbetet harkulturturismens potential och värde uppmärksam-mats.Kulturmiljövårdens betydelse för lokal och regio-nal utveckling har inte uppmärksammats på sammasätt som andra kulturella yttringar och verksamheter.Det är framför allt kulturmiljöns betydelse för tu-rismen som framhålls i olika rapporter och utredning-ar. I en brittisk studie drasslutsatser att kulturmiljön har en avsevärd betydelseför turismutvecklingen i och på så sätt indi-rekt bidrar till det offentliga samhällets inkomster i enomfattning som överstiger utgifterna för kulturmiljö-vård.Under 1990-talet har det gjorts ett flertal störresatsningar på projekt inom kulturarvs- och kultur-miljöområdet, t.ex. , där en viktig delav det svenska kulturarvet har räddats som850 kvalificerade årsarbeten har skapats.Insatserna har ofta dessutom givit synerigieffek-ter. En insats för upprustning av t.ex. en bruksmiljöeller ett samiskt viste bidrar till att kulturarvet beva-ras. tillkommer en sevärdhet i ett områdedär turismen är en viktig näring, och sysselsättningskapas både direkt vid arbetsinsatsen och indirektgenom att besöksnäringen får ytterligare en tillgång.En regional satsning på form och design av detslag som har skett i ökar kontakterna mellankulturskapare och småföretagare, vilket främjar ut-vecklingen av nya produkter.Upprustningen av kulturhistoriskt värdefullabyggnader ger arbetstillfällen inom ettområde där det råder stor arbetslöshet.Gunilla Wahlén, , tog i sitt anföran-de upp vikten av att möta de ungas intressengenom att satsa på kulturområden som musik, dansoch teater.Jag vill verkligen instämma i hur viktigt det är attsatsa på kultur när det gäller ungdomar. Jag vill ocksåta upp hur viktigt det är med kultur i olika formerinom skolan. Det stärker ungdomarnas identitet, ochdet är ett effektivt sätt att komma till rätta med pro-blem inom skolan som mobbning, främlingsfientlig-het och inte minst det som massmedierna har tagitupp om att eleverna blir mindredemokratiska ju längre de går i skolan.I kulturutredningens slutbetänkande framhållsockså föreningslivets verksamheter på kulturområdet,bl.a. genom dess roll som en kraft i samhällets demo-kratiska, sociala och kulturella utveckling.Kultur engagerar många människor i hela landet.Kultur får människor att växa. Kultursatsningar kanalltså stimulera tillväxten i hela landet.Fru talman! Som siste talare vill jag avsluta da-gens debatt med att säga att även jag är glad åt denregionalpolitiska utredningen. Jag vill också tilläggaatt jag tycker att det är mycket glädjande att det bliren ordförande i utredningen med kulturgeografiskbakgrund.Anf. 126 ():Fru talman! Jag tycker att det är intressant att höraEva tala om hur kulturella satsningar kanbidra till ekonomisk tillväxt.Låt mig, för att anknyta till mitt anförande, sägaatt om vi nu tänker oss att en kommun gör sådanasatsningar som medverkar till tillväxt, så uppstår detju kommunala kostnader. Å andra sidan ökar t.ex.skattekraften när man får till stånd en ekonomisktillväxt i kommunen genom de kulturella satsningar-na.Kan då verkligen tycka att dagenssystem, där kommunen inte får behålla någonting avden ekonomiska tillväxt som man har åstadkommit,är särskilt bra ens för kulturen?Anf. 127 ():Fru talman! Jag tror att man i diskussionerna omde kommunala tillväxtavtalen kommer fram till hurman skall lösa olika problem. Det är inte bara kom-munerna som kan göra satsningar, utan det måstevara ett samarbete mellan olika aktörer.Anf. 128 ():Fru talman! I så fall får jag tolka svaret så, att närman börjar diskutera problemen med tillväxt genomde regionala tillväxtavtalen, kommer man sannoliktatt bli varse hur ruttet det inomkommunala utjäm-ningssystemet är ur tillväxtsynpunkt. Det ger ju i dagrent negativa incitament, oavsett om det är en rik elleren fattig kommun. Det innebär ju att om man satsarpå någonting som ger tillväxt, får man under ingaförhållanden behålla pengarna.Den allmänpolitiska debatten var härmed avslu-tad.4 § BordläggningAnmäldes och bordladesMotionav m.fl. om den ekonomiska utvecklingenMotionen väcktes med åberopande av 3 kap. 15 §riksdagsordningen om rätt att väcka motion medanledning av händelse av större vikt.Frågan om hänvisning av motionen till utskottskulle avgöras vid inledningen av sammanträdet tis-dagen den 26 januari.Motionen hade följande lydelse:1 Omedelbara åtgärder krävsÅrets statsbudget vilar på felaktiga förutsättning-ar. Redan när regeringen lade fram budgetpropositio-nen , stod det klart att den bedömde de eko-nomiska utsikterna alltför ljust. Detta hävdade sedanden borgerliga oppositionen under höstens riks-dagsarbete - utan att vinna gehör.När riksdagsmajoriteten redan fattat beslut ombudgetens utgiftsramar, medgav regeringen i ettpressmeddelande att den ekonomis-ka tillväxten inte blir , vilket var bedömningen ibudgetpropositionen, utan . Vidare erkänderegeringen att målet att få ned den öppna arbetslös-heten till inte kommer att nås. Den be-räknas nu bli 2000 och förutses inte komma nertill ens påföljande år. Erfarenhetsmässigt merträffsäkra bedömare har redovisat progno-ser, som förutser en betydligt sämre tillväxt och störrearbetslöshet än vad regeringen ännu så länge kommitfram till.Regeringen skyller den väntade avmattningen påden internationella utvecklingen. Men eko-nomiska problem är i allt väsentligt hemmagjorda,vilket framgår av att vi successivt förlorar i välståndjämfört med andra länder. Den tidigare konjunktur-förbättringen har inte utnyttjats till att vidta åtgärdermot strukturfelen i ekonomi, främst de högaskatterna och regleringarna på arbetsmarknaden.Alldeles efter det att avslutat höstensarbete med att fastställa en statsbudget som uppen-barligen vilar på lösan sand, bröt de s.k. tillväxtsam-talen mellan löntagarnas och arbetsgivarnas cent-ralorganisationer samman. Därmed uteblev den hjälpsom regeringen sett fram emot i arbetet på att avhjäl-pa de stelheter på arbetsmarknaden som hämmar denekonomiska tillväxten och tillkomsten av nya jobb.Det är ofrånkomligt att svagare tillväxt och störrearbetslöshet leder till lägre statsintäkter och högrestatsutgifter, vilket försämrar budgetsaldot. I denstatsbudget som fastställt finns ett överskottpå . Men dagen innan detta beslutfattades meddelade , somändå inte hunnit beakta regeringens senaste prognos-neddragning, att det i stället blir ett underskott på ca14 miljarder. Även om hänsyn tas till statens försälj-ning av aktier i är det fråga om enkraftig försämring.Till betydande del beror försämringen av budget-saldot på försvagningen av den svenska kronan. Re-geringens oförmåga till ledarskap beträffande infö-randet av euron och det därav följande svenska utan-förskapet slår rakt in i statsbudgeten. Anmärknings-värt nog lämnade, som detta konstaterades,regeringen ett s.k. konvergensprogram till EU, somvill ge intryck av att problemet med den svaga ochsvängiga kronan inte existerar.Under hösten stod varslen om friställningar ochföretagsnedläggelser som spön i backen. Svenskaföretag beslöt att flytta huvudkontor eller forsknings-avdelningar utomlands. diskuterasstora företagsaffärer, där tendensen är att tillverk-ningsenheter och arbetstillfällen flyttar ut ur landet.Samtidigt kan noteras att välutbildad arbetskraft iväxande utsträckning lämnar för utlandsjobbmed högre löner och lägre skatter.Det är uppenbart att det nödvändiga strukturellareformarbetet inte kan skjutas . När deallvarliga orostecknen i ekonomin framträdde i de-cember begärde vi från moderat håll att regeringeninför före juluppehållet skulle redovisavilka åtgärder den ämnade vidta för att inte fallet ijobb och välfärd skulle bli ännu större. Något sådantbesked kom inte. Och som framgår av den nyligenavlämnade propositionsförteckningen avser regering-en inte att lägga fram de förslag till tillväxtfrämjandeåtgärder som den tidigare aviserat till vårsessionensstart. Finansministern har meddelat att några nyaförslag inte kommer förrän i vårpropositionen ,vilket betyder att kan fatta beslut tidigast imitten av juni, dvs. om ett halvår.Det är tydligt att den parlamentariskt svaga rege-ringen inte förmår samla sig till handling. Saken blirinte bättre av att den söker stöd hos uttalat tillväxt-och europafientliga krafter. Men det duger inte attpassivt betrakta den svagare utvecklingen av statsfi-nanser och arbetsmarknad samt flykten av företag ochvälutbildad arbetskraft från . Omläggningenav den ekonomiska politiken måste påbörjas genast -med sikte på både den väntade konjunkturdämpning-en och, än viktigare, de strukturella svagheterna i densvenska ekonomin.När regeringen inte förmår visa ledarskap, måsteoppositionen ta ansvar. För att snabbt få till ståndriksdagsbeslut om åtgärder för att förbättra tillväxten,sysselsättningen och företagsklimatet lägger därförModerata samlingspartiet - i enlighet med 3 kap. 15 §Riksdagsordningen - i denna motion fram ett antalförslag, som berör följande fyra områden:Euron: Regeringens beslut att ställa utan-för den gemensamma valutan skadar landet ekono-miskt och politiskt. Stora företag flyttar - helt ellerdelvis - sin verksamhet, och mindre företag har svårtatt hävda sig mot konkurrenter i Euroland. Dessutomförsvagas inflytande över EU:s framtidautveckling. bör lägga fast en tidtabell för hurdetta skall ske, där det första steget blir en anslutningtill den europeiska växelkursmekanismen ().Skatterna: Det råder numera bred enighet om attdubbelbeskattningen, förmögenhetsskatten och dehöga marginalskatterna är starkt negativa för detsvenska näringsklimatet. Här krävs snabba signalerom en ändrad politik. behöver också en stra-tegi för att sänka skatten på arbete - inte minst förlåg- och medelinkomsttagare - och för att långsiktigtnedbringa det totala skattetrycket till en internatio-nellt konkurrenskraftig och hållbar nivå.Arbetsmarknaden: För att sysselsättningen skallkunna nå uppställda mål måste nuvarande stelheter påarbetsmarknaden avlägsnas. Större hänsyn behövertas till den ökade individualiseringen i arbetslivet. Detkrävs regelförändringar som bidrar till en bättre fun-gerande lönebildning, men som också minskar de in-och utlåsningsfenomen som är ett stort ekono-miskt och socialt problem.Företagsamheten: skall vara en ledandetillväxt- och företagarnation. Det förutsätter att detblir enklare och ekonomiskt fördelaktigt att utbildasig samt att starta och driva en egen rörelse. Regelflo-ran måste ses över och förenklingar göras för framförallt de små företagen, och den enskilde skall ges bätt-re ekonomiska incitament att utveckla sin kunskapoch kompetens.2 Budgetmässiga förutsättningarDen nu förutsedda lägre tillväxten kan förväntasmedföra att den offentliga sektorns sparande reduce-ras av BNP 1999 och av BNP 2000och 2001. I viss mån kompenseras detta dock av atträntorna på statsskulden beräknas bli lägre samt av attskatteintäkterna tenderar att bli högre än tidigareförutsett. Å andra sidan har kronans försvagningmedfört att statsskulden ökat. EU-avgiften för 1999kommer att bli högre änväntat, då den beräknas på den kronkurs som gälldevid och denna var betydligt lägre än vadsom förutsattes i regeringens kalkyler.Enligt kommer statensbudgetsaldo att försvagas1999. Det underliggande budgetunderskottet (rensatför engångseffekter som försäljningar av statligaföretag) beräknas till 1999 attjämföra med ett underliggande underskott på 33,6miljarder . De överskott som regeringen i valrö-relsen lovade att dela ut i form av överföringar tillhushållen finns alltså ännu inte, och huruvida dekommer att uppstå framöver ter sig allt mer osäkert -i alla fall med den nu förda politiken.De åtgärder som behöver vidtas måste motdenna bakgrund vara fullt finansierade. I den mode-rata motionen med anledning av budgetpro-position föreslogs omfattande besparingar. Dessasträcker sig långt utöver de budgeteffekter som följerav förslagen i denna motion, men vi är beredda attdiskutera även annan finansiering. Förutsättningen ärdock att skattetrycket skall sänkas.Även om statsbudgeten , som framgått avdet föregående, vilar på osäker grund, är den dockfastställd och regleringsbrev utfärdade. Det betyderatt det är svårt att genomföra minskningar av statligautgifter . Därmed måste ikraftträdandet avde föreslagna skattesänkningarna dröja till 2000. Detär likväl angeläget att besluten fattas utan tidsutdräkteftersom det är viktigt att sända signaler om att Sve-rige är ett land, i vilket det lönar sig att arbeta, attutbilda sig och att driva företag.3 Inför euron skyndsamtVid övergick elva av EU:s medlemslän-der till den gemensamma valutan euron. Till denkretsen hör tyvärr inte . Regeringens senfär-dighet att själv ta ställning, att förbereda och att bildaopinion för ett införande av euron har fått negativakonsekvenser för , såväl ekonomiskt sompolitiskt. Tydligast är att den svenska kronandrabbades betydligt hårdare än de blivande eurolän-dernas valutor av den finansiella oron . Den har svängt mer och dessutomlångsiktigt försvagats. Betecknande nog stärktes kro-nan och sjönk räntorna, när statsministern strax gjorde uttalanden som tolkades som merpositiva till ett införande av euron än tidigare.Sveriges utanförskap har naturligtvis en negativinverkan på företagens vilja att satsa och verka i Sve-rige. Ett snabbt beslut att införa euron i vårt land äringen garanti mot fortsatta förluster av företag ochjobb, men det skulle ge större möjligheter för attströmmen även kunde gå i motsatt riktning.Utanförskapet får även politiska konsekvenser förSverige. Rent konkret har vi inte kunnat delta i de-taljbesluten angående den europeiska centralbankenoch den penningpolitik den skall föra. Vi är utestäng-da från diskussionerna i Euro 11, dvs. det forum därmycket av den ekonomisk-politiska samordningeninom EU sker. Men därutöver får räkna medatt vårt inflytande inom EU blir mindre även utanfördet ekonomiska området.Strax före jul lämnade regeringen in ett nytt kon-vergensprogram till EU. Detta har till syfte att visahur landet avser att fylla de krav som ställs för delta-gande i valutasamarbetet. Därför är det egendomligtatt endast ett obetydligt utrymme ägnas åt det kon-vergenskriterium där fick underkänt vid EU:sprövning , nämligen valutastabiliteten. Likale-des är det egendomligt att regeringen valt att förankraprogrammet hos två partier - och Mil-jöpartiet - som är negativa till att införa euron i Sve-rige.Vi moderater har i olika sammanhang efterlyst entidtabell från regeringen för förberedelser och beslutom införande av euron i . Redan när social-demokraterna just hade bundit sig för att frågan måstebli föremål för folkets prövning i ett allmänt val elleren folkomröstning, framförde vi att ställningstagandetkunde ske i samband med valet till Europaparlamen-tet . Syftet var då att skulle kunnadelta fullt ut i valutasamarbetet, när vårt land förförsta gången svarar för ordförandeskapet i EU förstahalvåret 2001.Men genom regeringens oförmåga att fatta besluthar denna tidsplan blivit överspelad. Vi torde nu fåinrikta oss på att komma med , då euronkommer att introduceras även i form av sedlar ochmynt. Detta förutsätter att de praktiska förberedelser-na får högre prioritet och drivs med större kraft iregeringskansliet än . harangett att det tar från beslut till att nyablanketter och datasystem är färdiga, men förberedel-setiden är naturligtvis beroende av vilka resurser somställs till förfogande.En tidtabell med ovan angiven inriktning bör nuläggas fast av . Som tidigare nämnts är detett villkor för införande av euron att den nationellavalutan visat varaktig stabilitet dessförinnan.Detta är bl.a. en förutsättning för att en rimlig in-gångskurs skall kunna fastställas. Den svenska kro-nan bör därför skyndsamt anslutas till 2 påsamma villkor som gäller för den danska. Därmedutesluts en fortsatt depreciering av vår valuta, och detger en viktig signal om att vi svenskar inte drar ossför att ta itu med de strukturfel i ekonomin som an-nars bromsar vår välståndsutveckling. Då kan företagoch välutbildad arbetskraft stanna i Sverige.4 Sänkt skatt för fler jobb4.1 Sänk skatten för allaSkattetrycket i uppgår till av densamlade produktionen. Eftersom vinster beskattaslägre än löner, blir det genomsnittliga skatteuttaget pålåg- och medelinkomsttagares arbetsinkomster drygt60 %. De enskilda hushållen blir därmed starkt bero-ende av politiska beslut och de valda företrädarnasförmåga att uppfylla gjorda åtaganden. Men trotsvärldens högsta skatter har vårdköerna växt, kvalite-ten i utbildningen ifrågasatts och grundläggande upp-gifter som rättsväsen och försvar eftersatts.Det höga skatteuttaget leder också till ekonomiskasnedvridningar, som hämmar tillväxtkraften och sys-selsättningen. hävdas det att det inte finnsnågot samband mellan å ena sidan skattetryck ochden offentliga sektorns storlek och å andra sidantillväxt. Det torde emellertid stå klart att stat ochkommun inte förmår att på ett effektivt sätt hantera deomfattande resurser de satts att förvalta. Dessutomkan det noteras att de länder som hållit sig kvar i elleravancerat till den internationella välfärdsligans topphar skattekvoter och offentliga utgiftsandelar somligger under genomsnittet för industriländerna.Även av konkurrensskäl i en allt mer internatio-naliserad värld finns det starka skäl att sänka skatte-trycket i . Med hänsyn till det höga skatteutta-get även på lägre inkomster måste skatten sänkas föralla. Beskattningen av arbetsinkomster skall sänkassuccessivt med målet att den genomsnittliga margi-nalskatten inklusive egenavgifter för vanliga in-komsttagare minskas till 30 %.Vissa inslag i den svenska skattestrukturen äremellertid mer snedvridande än andra. Besked om hurde skall ändras behöver därför lämnas med förtur. Detgäller exempelvis de höga marginalskatter som mot-verkar arbete och utbildning och som gör personermed hög kompetens benägna att flytta utomlands. Detgäller vidare dubbelbeskattningen av vinster i aktie-bolagen och den extra beskattning av sparande ochinvesteringar som ligger i förmögenhetsskatten ochfastighetsskatten. Ytterligare exempel på kraftigtsnedvridande skatter är den extra höga beskattningenav elektrisk kraft och bränsle till arbetsredskap i bl.a.jordbrukssektorn.4.2 Sänk de höga marginalskatternaDen skatteomläggning som trädde i kraft 1991syftade till att minska inte bara de höga marginal-skatter som drabbade högre inkomsttagare utan ocksåde kraftiga marginaleffekter som i kombination medavtrappade bidrag och upptrappade avgifter uppträd-de för vanliga inkomsttagare. Det främsta motivet förreformen var att göra det mer lönsamt att arbeta ochmer intressant att utbilda sig i syfte att öka arbetsut-budet och höja den samlade kompetensnivån. Ytterli-gare ett skäl för att sänka marginalskatterna var dåliksom nu att undvika att hushåll med låga och nor-mala inkomster hamnade i "fattigdomsfällan", där deinte av egen kraft genom ökade arbetsinsatser kundeförbättra sin ekonomiska situation.Dessa skäl är lika bärande . Marginalskatte-sänkningen har emellertid urholkats i flera avseenden.Främst till följd av införandet av egenavgifter är mar-ginalskatten för vanliga inkomsttagare vidgenomsnittlig utdebitering, och här skallalltså strävan vara att återgå till det ursprungliga må-let . För högre inkomster har uppräkningen avbrytpunkten, där statlig inkomstskatt tillkommer, intefullföljts, och den s.k. värnskatten, som skulle upphö-ra vid utgången av 1998, har permanentats vid eninkomst över ca . Det innebär attden högsta marginalskatten, vid genomsnittlig kom-munal utdebitering uppgår till i stället förursprungligen avsedda vid genomsnittlig kom-munal utdebitering.Skärpningen av den högsta marginalskatten tillnästan har ökat risken för att personer med godutbildning och stor kompetens skall lämna landet.Ledande svenska företag har anmält svårigheter att fåtillgång till tillräcklig kompetens i , vilket kanföranleda fler utlokaliseringar. Regeringen har över-vägt att reducera skatteuttaget för utländska experteroch därmed medgett att problemet är allvarligt.