prot · GM0971 · 1999-03-18 00:00:00 — Ba-lansen mellan teori och praktik är mycket viktig.Kvaliten i utbildningen måste förstärkas. Det är vik-tigt att utbildningen kan formas efter företagens be-hov utan att därmed göra avkall på den teoretiskadelen. Stimulansen av det praktiska arbetet leder tillatt eleverna får en bättre förståelse för de kunskaperoch den kompetens som de måste skaffa sig.Detta kan man se bara i IT-utbildningen. Barn gårtidigt in med spel och lek och utvecklas sedan till attklara mycket specifika kvalificerade uppgifter. Jagskulle vilja se den som lär sig programmering utan attsamtidigt utföra uppgiften praktiskt. Yrkeshögskolanär också mycket viktig i de här sammanhangen.När det gäller valfrihetsperspektivet är individensvalfrihet viktig vid val av gymnasieprogram. Densom är intresserad av ett visst område engagerar sigbetydligt mer och blir mer kreativ. Att kunna gå utsom lärling i en bransch som lockar förstärker valfri-heten. Eleven märker snabbt om han eller hon trivsmed arbetet. I stället för att först avklara teore-tiska studier, får eleven en uppfattning om just dettaär framtidsjobbet. Besvikelser och felval kan mötaspå ett bättre sätt. Mer av praktiska inslag ökar ocksåvalfriheten för teoritrötta elever, s.k. skoltrötta elever.Dessa har i dagens system egentligen ingen valfrihetalls. De sitter ofta av lektionerna, och vissa skolkar -ett oerhört resursslöseri för oss alla i samhället.Jag går över till yrkesmångfaldsperspektivet. Omvår kultur och våra traditioner skall leva vidare ärbevarandekunskapen viktig. Det gäller att samla denkunskap som finns och bevara mångfalden inomhantverket. En lärlingsutbildning kan locka ungdomartill yrken som håller på att glömmas bort. Detfinns inte många skräddare, skomakare, sadelmakareosv. Det finns behov av båtbyggare, dekormålare,glasblåsare osv.Vårt kulturarv kan bäst bevaras genom att ocksåmångfalden av hantverksyrken bevaras. Utbildningarsom lockar flera ungdomar är frisör- och flo-ristutbildningar. Det är viktigt med förnyelse i utbu-det och att utbildningen svarar mot branschernaskvalitetskrav.Jag går över till effektivitetsperspektivet. Det sä-ger sig självt att en skräddare som fått använda ennål, en snickare som fått använda en hammare, ensvetsare som sett ett svetsaggregat, en målare som fåttanvända en pensel, omvårdnadspersonal som fått lärasig att ge en injektion osv. blir säkrare och effektivarei sitt yrke.Tyvärr började ÖGY-försöken med att ta bortdetta. Jag följde naturbruksskolor där traktorerna stodutanför fönstren, medan ÖGY-försöket ledde till attlärarna blev i princip förbjudna att låta eleverna an-vända dem. De satt inne i klassrummen och läste omjordbruk och traktorer. generaliserar jag lite, mendetta var förödande för såväl elever, lärare som skol-ledning. Och det leder verkligen inte till effektivitet.Om eleverna skall lära sig hur korna skall mjölkasoch inte får pröva, tar det faktiskt att lärasig. Det måste alla konstatera.Jag går över till teoritrötthetsperspektivet. Det ärviktigt att framhålla att attityder grundas i kunskap.Om eleven känner att undervisningen ger kunskapersom han eller hon kan ha nytta av i den framtidayrkesutbildningen förstärks intresset för hela gymna-sieutbildningen. Eleven har rätt att få aktuella kun-skaper. För dessa elever är den APU-förlagda utbild-ningen ofta inte tillräcklig. Att gymnasieskolan intetillfredsställer dessa elevers behov visar dessutom detfaktum att det individuella programmet blivit dettredje största gymnasieprogrammet. Detta var inteavsikten.Det måste inte vara ett krav att utbildningen skallleda till högskolebehörighet för alla elever. Möjlig-heten att skaffa sig högskolebehörighet skall finnasnär den enskilde känner sig beredd att satsa på denna.Slutligen ungdomsarbetslöshetsperspektivet. Enökad flexibilitet och anpassning till den lokala ar-betsmarknadens behov underlättar ungdomars möj-ligheter att få arbete. Eleverna blir på ett annat sättattraktiva på arbetsmarknaden. Om företagen blir merkonkurrenskraftiga blir ekonomin bättre och därmedockså möjligheterna för skolan. Det är resursslöseriatt fortsätta som vi gör.Ungdomars feriearbeten har också försvunnit tillstor del. För vissa tycks det hopplöst att få in en fotpå arbetsmarknaden. En lärlingsutbildning skulleunderlätta dessa kontakter.Hade jag haft mer tid skulle jag ha gått in påTyskland, , , osv., men detskall jag inte göra. Jag säger bara att det är hög tid attgöra något åt det svenska lärlingssystemet, för det göri dag inte skäl för sitt namn.Överläggningen var härmed avslutad.BeslutUbU3 GymnasieskolanMom. 2 (översyn av gymnasieskolans program ochstruktur)1. utskottet2. 1 i motsvarande del (m)Votering:206 för utskottet60 för res. 12 avstod81 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 102 s, 1 m, 33 v, 34 kd, 15 c, 10 fp, 11mpFör res. 1: 60 mAvstod: 1 s, 1 kdFrånvarande: 28 s, 21 m, 10 v, 7 kd, 3 c, 7 fp, 5 mpRolf () anmälde att han avsett att röstanej men markerats ha röstat ja.Mom. 5 (avskaffande av timplanen)1. utskottet2. 3 (m, kd, c, fp)Votering:151 för utskottet125 för res. 31 avstod72 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 103 s, 34 v, 1 fp, 13 mpFör res. 3: 63 m, 36 kd, 16 c, 10 fpAvstod: 1 sFrånvarande: 27 s, 19 m, 9 v, 6 kd, 2 c, 6 fp, 3 mpHelena () anmälde att hon avsett att röstanej men markerats ha röstat ja.Mom. 16 (behörighet till gymnasieskolan)1. utskottet2. 9 i motsvarande del (fp)Votering:268 för utskottet11 för res. 91 avstod69 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 105 s, 63 m, 34 v, 37 kd, 16 c, 13 mpFör res. 9: 11 fpAvstod: 1 mFrånvarande: 26 s, 18 m, 9 v, 5 kd, 2 c, 6 fp, 3 mpMom. 17 (kärnämnesutbudet)1. utskottet2. 6 i motsvarande del (v)3. res. 7 i motsvarande del (c)Förberedande votering:35 för res. 616 för res. 7229 avstod69 frånvarandeKammaren biträdde res. 6.Huvudvotering:126 för utskottet34 för res. 6119 avstod70 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 101 s, 1 m, 11 fp, 13 mpFör res. 6: 34 vAvstod: 3 s, 63 m, 37 kd, 16 cFrånvarande: 27 s, 18 m, 9 v, 5 kd, 2 c, 6 fp, 3 mpMom. 23 (en ny lärlingsutbildning)1. utskottet2. 5 i motsvarande del (m, kd, fp)Votering:167 för utskottet112 för res. 51 avstod69 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 105 s, 34 v, 15 c, 13 mpFör res. 5: 64 m, 37 kd, 11 fpAvstod: 1 cFrånvarande: 26 s, 18 m, 9 v, 5 kd, 2 c, 6 fp, 3 mpMom. 24 (gymnasieexamen)1. utskottet2. 11 i motsvarande del (v, mp)Votering:224 för utskottet45 för res. 1110 avstod70 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 105 s, 64 m, 37 kd, 15 c, 2 fp, 1 mpFör res. 11: 33 v, 12 mpAvstod: 1 v, 9 fpFrånvarande: 26 s, 18 m, 9 v, 5 kd, 3 c, 6 fp, 3 mpMom. 29 (betygssystemet i gymnasieskolan)1. utskottet2. 11 i motsvarande del (v, mp)Votering:106 för utskottet46 för res. 11128 avstod69 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 105 s, 1 cFör res. 11: 33 v, 13 mpAvstod: 64 m, 1 v, 37 kd, 15 c, 11 fpFrånvarande: 26 s, 18 m, 9 v, 5 kd, 2 c, 6 fp, 3 mpMom. 40 (rätt att genomföra gymnasieutbildningt.o.m. )1. utskottet2. 15 (kd, c)Votering:226 för utskottet52 för res. 1571 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 104 s, 64 m, 34 v, 11 fp, 13 mpFör res. 15: 37 kd, 15 cFrånvarande: 27 s, 18 m, 9 v, 5 kd, 3 c, 6 fp, 3 mpMom. 43 (värdegrunden i läroplanen m.m.)1. utskottet2. 2 i motsvarande del (kd)Votering:240 för utskottet39 för res. 270 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 105 s, 62 m, 34 v, 15 c, 11 fp, 13 mpFör res. 2: 2 m, 37 kdFrånvarande: 26 s, 18 m, 9 v, 5 kd, 3 c, 6 fp, 3 mpÖvriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.Beslut om uppskjuten voteringPå förslag av talmannen medgav kammaren attåterstående ärenden på dagens föredragningslista fickavgöras vid arbetsplenum onsdagen den 24 mars.8 § Beredskapen mot svåra påfrestningar påsamhället i fredFöredrogsFörsvarsutskottets betänkande 1998/99:FöU3Beredskapen mot svåra påfrestningar på samhället ifred (skr. 1998/99:33)Anf. 147 ():Fru talman! Jag anser att detta ärende är mycketviktigt, eftersom det handlar om hur beredskapenfungerar vid svåra påfrestningar i samhället. För attförebygga olyckor och veta hur man skall agera omnågot händer är detta en mycket viktig del av trygg-heten för oss alla. Jag tycker att utskottets behandlingav dessa frågor har varit mycket bra, men jag har enliten punkt som jag vill ta upp.Det som jag vill rikta uppmärksamheten på är deresurser som finns för psykologiskt och socialt stöd.Branden på som drabbade oss allavisar att mycket och kvalificerade resurser snabbtmåste sättas in. Frågorna och uppgifterna i en sådansituation är mycket komplicerade. Människor befin-ner sig i chock, och olika reaktioner uppvisas somkräver kunskap och erfarenhet för att kunna bemäst-ras. Det är också under en väldigt som manbehöver ha uppmärksamheten riktad mot de männi-skor som direkt eller indirekt har drabbats av en så-dan chock.Det finns en utomordentligt bra resurs i form avett informellt nätverk som utgår från kyrkanskriscentrum på Vårsta i . Detta nätverksom kallas har stor betydelse. Och de flestaorganisationer, både ideella och formella, är faktisktmed i detta nätverk. De har en bred kompetens, ochtillsammans utgör de en oerhört stor kunskap. Deforskar inom området och utvecklar kunskapen kringdessa för människor så viktiga områden.I regeringens skrivelse som utgör underlaget förutskottets behandling står det att hardet övergripande ansvaret för frågor som rör psyko-logiskt och socialt omhändertagande och att har ansvaret för vissa utbildningsfrågor.Men saknar legitimitet, ochdet finns ingen som har det övergripande ansvaret,vare sig eller Räddningsverket.Behovet av en samordnare med ett övergripandeansvar har inte hittats på av mig, utan det har formu-lerats av Enar.Det saknas en budget som svarar mot denna sam-ordning och som kan användas när resurserna snabbtmåste sättas in. Vad vi vill är att detta åtgärdas och attregeringen genom en utredning snabbt klarläggeransvarsfrågan och kommer med ett förslag. Dettaskulle vara ett stöd och skulle utveckla för-måga. Det behövs stabilitet.Med detta yrkar jag bifall till re-servation.Anf. 148 ():Fru talman! Jag står bakom majoritetens uppfatt-ning i detta ärende, men jag vill ändå belysa en, somjag tycker, mycket viktig fråga, nämligen ledningenoch ledningsprinciperna.Redan i en proposition 1996 uttalade regeringenatt det skall finnas en särskilt god beredskap motsvåra påfrestningar på samhället i fred. Med svårapåfrestningar avses bl.a. radioaktivt nedfall, svårastörningar i el- och telesystemen, kemikalieolyckor,utsläpp m.m.I 1996 års försvarsbeslut fastställdes att samhäl-lets förmåga att förebygga och hantera påfrestningarskulle stärkas. I en skrivelse 1998 förtydligas begrep-pet svåra störningar genom tillägg av att tillståndeteller störningen skall ha en sådan omfattning att detkrävs insatser från flera olika myndigheter och organför hantering av situationen.Försvarsutskottet har behandlat de här frågornaoch inte haft något att erinra mot de här beskrivning-arna.Regeringen framhåller vidare att det är två områ-den som särskilt bör uppmärksammas för att stärkasamhället mot svåra påfrestningar. Det ena gällerelförsörjning och telekommunikation och det andragäller ledning. Enligt regeringens egen uppfattninghar frågorna om ledning en avgörande betydelse förmöjligheterna att hantera en svår påfrestning på sam-hället i fred. Det är en uppfattning som vi alla delar.Försvarsutskottet har behandlat frågan om led-ningsprinciper både våren och och påpe-kat oklarheter i ledningskedjans ansvarsförhållanden.Utskottet ansåg det mycket angeläget att skyndsamtåtgärda dessa oklarheter. Utskottet bedömde att detkrävdes författningsmässig reglering och ansåg attregeringen med förtur borde se över dessa frågor ochåterkomma till med förslag till erforderligaförfattningsändringar.I maj 1998 lämnade en arbetsgrupp en rapport tillregeringen som innehöll förslag till åtgärder för attförbättra samhällets förmåga att hantera svåra på-frestningar i fred liksom förslag om att skyldigheteroch ansvar för myndigheter, kommuner och landstingvid svåra påfrestningar skulle författningsregleras.Efter alla utredningar och remissvar som påpekatbehovet av bättre system för ledning och ansvar förplanering, övning och samordning kunde man faktisktha väntat sig konkreta förslag från regeringen tillåtgärder, men får tydligen fortsätta attvänta.Min fråga är: Varför händer inget? Underlag förbeslut finns - rapporter, betänkanden och remissvar.Vad är det som gör att regeringen fortsätter att tveka?I snart tre år har frågan funnits på dagordningen.Inte ens i den presenterade propositionenFörändrad omvärld - omdanat försvar finns konkretaförslag på det här området.Jag delar ÖCB:s kritik mot regeringens obeslut-samhet. ÖCB anser att skyldigheter och befogenheterär oklara och att områdesledningens centrala betydel-se samt länsstyrelsernas och kommunernas skyldig-heter och befogenheter är ofullständigt beskrivna ellerhelt utelämnade.Fru talman! Jag skall avsluta med att citera För-svarsberedningen och än en gång uppmana regering-en att inte längre vänta utan skyndsamt vidta erfor-derliga åtgärder.I Försvarsberedningens betänkande kan man läsa:För att säkerställa en tillräcklig ledningsförmågamåste ansvarsförhållanden, både när det gäller ansvarinom en samhällssektor och ansvar inom ett geogra-fiskt område, vara tydliga. De områdesansvarigamyndigheternas ledningsansvar och övergripandesamordningsansvar måste därvid tydliggöras.Anf. 149 ():Fru talman! I försvarsutskottets betänkande nr 3hänvisas på flera ställen och i olika sammanhang tilldet kommande betänkandet om den försvarspolitiskakontrollstationen. Det betänkandet kommer att byggapå regeringens proposition 1998/99:74 Förändradomvärld - omdanat försvar. Vi har ännu möjlighet attlägga fram motioner med anledning av denna propo-sition. En del av de frågor som tas upp i det betän-kande som debatteras är något avvaktande be-handlade, och det hänvisas till ställningstaganden vidsenare tillfällen.Fru talman! Överst på priorite-ringslista för det som är mest angeläget att arbetapolitiskt med finns människovärdet och mänskligarättigheter. Det präglar också vår syn på den bered-skap som måste finnas vid svåra påfrestningar påsamhället i fred.Sett med försvarspolitiska ögon är hotbilden fördet civila samhället ganska dyster. Det kan vara svårtatt avgöra varifrån hoten kan komma och vilka kon-sekvenserna kan bli om de verkställs. Hoten kankanske röra sig om organiserad terrorverksamhet,sabotage och specialinriktade aktiviteter mot såvälcentrala som regionala och lokala institutioner ochverksamheter. Det kan handla om aktiviteter riktademot telekommunikationer, elförsörjning, vattensys-tem, institutioner av olika slag m.m. Det kan ocksåröra sig om naturkatastrofer och/eller katastrofer pågrund av att vi handskats vårdslöst med miljön.Fru talman! Infrastrukturen i form av elförsörj-ning, telekommunikationer och IT-teknik består avsårbara och utsatta områden. Det måste därför finnasgoda bevakningsresurser för att skydda viktiga an-läggningar inom el- och vattenförsörjning samt IT-teknikens olika system. Det får inte, anser jag, i ettcivilt samhälle sägas att vi inte har resurser till be-vakning av de system som jag har nämnt.Eftersom hoten, vare sig de är framkallade ellernaturliga, är oförutsägbara, har civilbefolkningen ettmycket utsatt och sårbart läge. Det betyder, som jagser det, att det civila försvaret och omhändertagandetav människor vid svåra påfrestningar måste ha ennyckelroll i det framtida samhället.Vi har i situationen på kunnat se att hot-bilden för civilbefolkningen generellt är en helt annanän vad den var för bara , dvs. innan kri-get i Bosnien bröt ut och i princip förstörde hela detcivila samhället, med förödande konsekvenser när detblev en s.k. fred.Av bl.a. krigen på kan vi också lära oss attmänniskan i sin förmåga till överlevnad är mycketstark, tålig och uppfinningsrik. Människor har, trorjag, större kapacitet och förmåga och en starkare viljai sig själva än vad vi kanske tror eller räknar med. Detär därför viktigt att den enskilda människans förmågaatt förebygga och begränsa konsekvenser av olyckoroch tillbud tas till vara. Men människorna måste hastöd och hjälp.Människor som har genomgått och genomgår svå-ra yttre händelser och katastrofer måste t.ex. få möj-lighet att bearbeta sina upplevelser. Till det behövs ettväl utbyggt nätverk med både frivillig och professio-nell hjälp. Civilbefolkningens och olika frivilligaorganisationers engagemang och resurser är av viktoch kan användas vid krissituationer. De måste tas tillvara. De frivilliga krafterna måste känna att de äruppbackade och betrodda. Det måste därför finnas ettfungerande ledningssystem för att ta vara på denfrivilliga verksamheten vid svåra påfrestningar i sam-hället.För att snabbt kunna rycka ut, få hjälp vid kata-strofer och snabbt få tillgång till hela samhällets re-sursutbud vid svåra påfrestningar måste det ocksåfinnas ett heltäckande lednings- och samarbetssystem,med klara linjer mellan de olika samarbetande enhe-terna.Fru talman! Vad jag vet finns det inte ett så-dant heltäckande system över hela landet. Mångalänsstyrelser, kommuner och andra organisationer kankanske, något hårddraget, med möda tänka sig attsamarbeta inom den egna kommunen och det egnalänet. Men för att bygga upp ett mer heltäckandesystem för ett samarbete över kommun- och länsgrän-ser tycks det finnas en del trösklar och andra hindersom man i så fall måste passera.Länsstyrelsernas och kommunernas roller somområdesansvariga organ och deras skyldigheter ochbefogenheter vid svåra påfrestningar i samhälletmåste ut. roll i samman-hanget måste också belysas.Fru talman! Som jag nämnde inledningsvis kanman se försvarsutskottets betänkande FöU3 som enförpostfäktning till det betänkande som kommer attbehandla regeringens proposition Förändrad omvärld- omdanat försvar. Och med de orden menar jag attvi kommer tillbaka i de frågor som behandlas i detbetänkande som vi nu diskuterar, varav jag har tagitupp bara en bråkdel.Jag har inget annat yrkande än bifall till hemstäl-lan i försvarsutskottets betänkande.Anf. 150 ():Fru talman! Låt mig börja med att säga att jagtycker att det känns bra att vi i den här viktiga delenav totalförsvarsfrågan är i princip helt överens. Detkänns bra, därför att det här är en av de delar som jagtror är viktiga. Framför allt på kort sikt men också pålängre sikt och vid olika hotbilder, men inte minst närdet gäller att bygga det robusta samhälle som sedanskall kunna möta olika grader av påfrestningar, är detviktigt att vi har en samsyn och att vi är överens.Låt mig börja med att yrka bifall till utskottetshemställan och avslag på reservation,inte därför att vi tycker att reservationen är ointres-sant eller dålig, utan därför att vi i utskottet gjordebedömningen att vi inte var beredda att så snabbt taställning till detta. Det är också en viktig problematik,som tog upp här när hon presente-rade reservationen.Jag kan väl också säga, som en kommentar tillBjörn Leivik, att jag precis som Leivik tycker att detär viktigt att man skyndar på med ledningsfrågan ochansvarsförhållandena och att vi tydliggör ansvarsför-delningen mellan olika delar. Det är naturligtvis en avgrundförutsättningarna för att den skrivelse som rege-ringen har lämnat och som ligger till grund för vårtbetänkande skall kunna träda i kraft snabbt och ef-fektivt om så behövs även i fredstid.Jag kan alltså allmänt instämma i att här bör vifrån utskottets sida ligga på och säga att regeringenmåste skynda sig med att komma fram med detta. Jagkan naturligtvis se med viss förståelse på att regering-en och Försvarsdepartementet har det ganska slitsamtnu med all den omorganisation och ominriktning somvårt totalförsvar skall genomgå, men det här är, tyck-er jag och vi i vår grupp, en viktig del av beredskapenmot svåra påfrestningar på samhället i fred.Med de orden yrkar jag än en gång bifall till ut-skottets hemställan och avslag på reservationen.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )9 § Vissa socialavgiftsfrågorFöredrogsSocialförsäkringsutskottets betänkande 1998/99:SfU6Vissa socialavgiftsfrågorAnf. 151 ():Fru talman! Detta betänkande har sin grund i fleramotioner från den allmänna motionstiden, och dethandlar om bl.a. sänkta arbetsgivaravgifter för företagmed säsongsarbetskraft.Sverige har bland världens högsta skatter på ar-betskraft med höga arbetsgivaravgifter. Centerpartiethar tidigare aktivt medverkat till att sänka dessa av-gifter. Men är det viktigt att göra just de justering-ar som vi föreslår i motioner, somfinns med i det här betänkandet.Företagsklimatet behöver bli bättre. Viljan ochmöjligheten för företag att skapa arbetstillfällen måstepå olika sätt stimuleras. Ett bra sätt är att sänka skat-ter och avgifter på arbete. Detta gör det mer intressantatt starta företag och anställa fler personer. Sänktaarbetsgivaravgifter ger förutsättningar för ökad sys-selsättning generellt sett, och det är i synnerhet gynn-samt för tjänstesektorn som har en hög andel arbets-kraftskostnader.Den sänkning som medverkat tillhar inte fullt ut kommit alla företag till del. De före-tag som har betydande säsongsvariationer kan inteutnyttja denna sänkning. Avdrag får göras frånden med i månaden.I den Björkska utredningen beskrivs hur flera and-ra länder i EU reducerar arbetsgivaravgiften för sä-songspersonal. Andra länders reducering av arbets-kraftskostnader för säsongsarbete är en betydandekonkurrensnackdel för den svenska trädgårdsnäring-en. Detta berör även företag inom turistområdet somockså är säsongsberoende.Med den arbetslöshet vi har i bordevarje möjlighet att stimulera till fler anställda tas tillvara. Därför är det mycket viktigt att den lönesummasom ger rätt till reducerad arbetsgivaravgift skallberäknas på den årliga lönesumman, just för att intemissgynna säsongsanställningar.Därför, fru talman, vill jag yrka bifall tillvår reservation nr 1.Anf. 152 ():Fru talman! I det här betänkandet skall vi be-handla motioner från den allmänna motionstiden. Deberör socialavgifter för trädgårdsnäringen och ersätt-ning från ideella föreningar. Liknande motioner hartidigare varit föremål för debatt i den här kammaren.Fru talman! Socialavgifter betalas av arbetsgivar-na för de anställda. Egenavgifterna betalas av egenfö-retagare. gäller att arbetsgivare har rättatt göra ett avdrag på av avgiftsun-derlaget. 1998 höjdes underlaget från till852 . Det innebär att man kan göra ett avdragmed eller . För enegenföretagare kan avdraget maximalt bli ,och det motsvarar en årslön på 180 000 kr.Frågan om arbetskraftskostnader i trädgårdsnä-ringen har varit föremål för en utredning, och utred-ningen har kommit fram till att en sänkning av ar-betsgivaravgiften skulle kunna förbättra näringenskonkurrenssituation. Något konkret förslag har utred-ningen ändå inte lagt fram.Det finns ett antal motionsförslag om arbetsgivar-avgifter. Förslagen innebär sänkta arbetsgivaravgifterför utländsk arbetskraft. Jag vill betona att de perso-ner som kommer från EU- och EES-området omfattasav den svenska lagstiftningen som dearbetar i landet. Även medborgare från andra ländersom har konventioner med omfattas av densvenska lagstiftningen.Fru talman! Utredningen om socialförsäkringenspersonkrets har föreslagit att den som arbetar i Sveri-ge skall vara försäkrad för arbetsbaserad förmån, dvs.förmåner som är avsedda att täcka inkomstförluster,t.ex.