prot · GM09100 · 1999-05-26 00:00:00 — Det har innebu-rit att människor har hamnat mellan stolarna i olikaförsäkringssystem. Man har inte vetat vart man skallvända sig för att få hjälp.Många av dem som tjänstgör i utlandsstyrkan har,precis som vi har hört tidigare i debatten, inte haftnågon fast anställning tidigare. Det är unga män ochkvinnor som kanske kommer direkt från en värnplikt-stjänstgöring eller något annat, och därför faller deinte under den allmänna arbetsskadeförsäkringen ochdet ansvar som finns hos arbetsgivarna där.Det är därför positivt att regeringen nu har före-slagit att Försvarsmakten skall vara den myndighetsom har ett rehabiliteringsansvar. Regeringen harföreslagit att det här skall gälla i tre plus två år.Men vi kristdemokrater tycker inte att det härräcker. Vi måste se varje människa och den situationman har hamnat i som unik. Försvarsmaktens ansvarbör inte begränsas. Försvarsmakten bör ha ett livs-långt ansvar för de här människorna.Även om behandlingen och rehabiliteringen imånga fall kan rymmas inom den tidsperiod somregeringen föreslår skall Försvarsmaktens ansvar varalivslångt för dem som skadar sig på något sätt inomFörsvarsmaktens utlandstjänstgöring. Det här är entydlig och normgivande signal till Försvarsmakten attutarbeta en väl fungerande och effektiv rehabilite-ringsorganisation. Dessutom ger det här incitamentför försvaret att ytterligare öka säkerheten för perso-nalen i utlandsstyrkan och även förbättra färdigheter-na för dem som vi sänder ut.Fru talman! Det är viktigt att den här lagen frånträda i kraft . Det vore moralisktfel av oss att låta ännu fler människor bli drabbade avatt hamna mellan stolarna i olika försäkringssystem.Därför vill jag yrka bifall till reservation 1, för detinnebär att vi tar fullt ansvar för de här människorna.Anf. 100 ():Fru talman! Jagvill gärna instämma i det sade iinledningen till sitt anförande, om vilken tillgång detär att ha medborgare som är beredda att ställa upp iolika internationella fredsfrämjande uppdrag. Det ärverkligen någonting att känna stolthet över.Den lag som föreligger och som vi har diskute-rat i försvarsutskottet är ett i stort sett bra förslag somförbättrar omständigheterna för många. Men det finnsnågra små brister i det.Lagens tillämpningsområde innebär en avgräns-ning. Det gör att annan personal än de som är anställ-da i utlandsstyrkan inte omfattas. Det är en brist. Detfinns i och för sig inget hinder för regeringen att sär-skilt besluta att de som genomför uppdrag åt myndig-heter eller regering också skall omfattas av sammarehabiliteringsbestämmelser som gäller för utlands-styrkan och att det också skulle kunna gälla för andragrupper. Men det finns ingen automatik i detta.Vi i tycker att det är en brist att t.ex.värnpliktiga som deltar i ett riskfyllt minröjningsupp-drag inte med automatik omfattas av den här lagen,medan minröjningspersonal som är anställd i utlands-styrkan gör det.Därför skulle vi vilja att regeringen åter-kommer med förslag till en ändring av lagen i justdetta avseende.Jag stöder självklart vår reservation, men för tidsvinnande vill jag inte yrka på någonting.Anf. 101 ():Fru talman! skall ta ställning tillförsvarsutskottets betänkande avseende lag om ut-landsstyrkan inom Försvarsmakten. Detta ärende ärav stor vikt för utskottet, eftersom det innehållerförbättringar av det socialrättsliga skyddet för demsom är anställda i utlandsstyrkan inom Försvarsmak-ten. För den som tjänstgör i en internationell freds-främjande verksamhet är risken att skadas och invali-diseras större än i många andra verksamheter.Det är ett ingående och noggrant arbete som harlagts ned vid beredningen av ärendet, trots att tidenbegränsats av att utskottet strävat efter att den nyalagstiftningen skall kunna träda i kraft den 1 juli1999. Detta beror inte minst på den förändring av deinternationella insatsernas karaktär som kan bli aktu-ell med anledning av kriget på Balkan.Man skulle kunna tro att det här är ett dåligt för-slag, men vi hörde just säga att detfaktiskt är ett bra förslag. Så är också fallet. Det inne-bär förbättringar, och det är också därför som vi haransträngt oss för att snabbt bli färdiga med det. är besjälat av en stor vilja att se till att deberörda får ett så gott skydd som möjligt. Det finnsdärför många fler förslag än vad som har kunnatinrymmas i lagstiftningen.Vi har dock även varit överens om att det skall blien uppföljning, där vi skall kunna utvärdera de andraförslag som föreligger och ta ställning till om en delav dem kan införas i lagstiftningen.Vi har alltså kommit överens om att genomföralagen så snabbt att den kan träda i kraft . Vihar dessutom föreslagit förbättringar i det från börjani och för sig goda förslaget. Vi har bl.a. kommit framtill förbättringar av ersättningsnivån.Jag tycker att det här förslaget presenterats somom det inte skulle vara bra, men jag tycker att det äralldeles utmärkt. Jag är väldigt glad för att vi harkunnat komma överens om så mycket, men vi skalländå följa upp en hel del i fortsättningen. Jag sermycket positivt på det.Försvarsmaktens ansvar för rehabilitering av per-soner som har skadats under anställning i utlandsstyr-kan förtydligas och förstärks. För att minska riskenför skador hos de anställda i utlandsstyrkan föreslårregeringen att vissa delar av arbetsmiljölagen skallgälla även utomlands.Den nya lagen innehåller också viss särregleringav arbetsrättslig karaktär. Regeringen föreslår att vidtillämpning av lagen skall, om skäl talar för det, allaskador som inträffar från den första färden till tjänst-göringsstället och t.o.m. den sista färden därifrånanses som arbetsskador. Vissa begränsningar finnsdock när det gäller semester eller ledighet utanförtjänstgöringsstället.Lagen om allmän försäkring eller lagen om stat-ligt personskadeskydd, som är tillämpliga i de härsammanhangen, skall alltid användas så att man åbe-ropar den lag som är mest förmånlig för den som detgäller.Regeringen föreslår att Försvarsmakten skall utre-da rehabiliteringsbehovet, planera insatserna samtstödja och hjälpa den skadade att få lämplig arbets-träning eller utbildning. Det ligger alltså ett stortrehabiliteringsansvar på Försvarsmakten, utan attdetta betyder att man inte kan tillgripa också andraåtgärder som samhället har att erbjuda i detta sam-manhang.Försvarsmaktens sociala och arbetslivsinriktaderehabiliteringsansvar skall enligt förslaget bestå . Tiden skall dock kunna förlängas . Regeringen föreslår också att anhörigaskall kunna få ersättning från Försvarsmakten förvissa kostnader, eftersom anhörigas engagemang oftaär ytterst väsentligt för resultatet av rehabiliteringsin-satsen.Det finns också ett särskilt stöd till anhöriga somsjälva behöver stöd på grund av att de har upplevtsvåra saker i sådana här sammanhang. Reglerna geralltså en ganska god täckning.I motsats till den utredning som ligger till grundför förslaget föreslår regeringen att åtgärderna föranhöriga skall kunna överklagas till förvaltningsdom-stol. Också detta ger ett starkt rättighetsstöd i sam-manhanget.Som vi har tänkt kommer lagen nu att kunna trädai kraft . De nya bestämmelserna kommerockså att kunna tillämpas för tidigare anställda somskadats efter utgången av 1992.Regeringen avser att meddela övriga föreskrifter ien förordning bl.a. rörande utformningen av denstatliga riskgarantin.Utskottet har övervägt möjligheten att kompletteraoch förtydliga det framlagda lagförslaget på vissapunkter, men på grund av att vi, som jag nämnt, varoroliga för att i så fall försinka behandlingen föreslåsi stället ett fortsatt uppföljningsarbete.Regeringen har här alltså lagt fram ett förslag omen ny lag inom försvarsutskottets område. Riksdagenlägger alltid stor vikt vid uppföljning och utvärderingav sina beslut. En uppföljning och utvärdering avdetta ligger alltså helt i linje med ansvar.Vi menar att utvärderingen skall kunna avse åtmins-tone de första fem åren.Vi har varit överens om att ge regeringen till kän-na det som utskottet skriver om denna femårsgräns.Regeringen har föreslagit att livränteunderlagetskulle bestämmas till minst fem basbelopp, men ut-skottet har varit överens om att om någon skadas såallvarligt under tjänstgöring i utlandsstyrkan att denframtida försörjningsförmågan blir allvarligt nedsatt,skall man kunna ge en livränta som ligger i nivå medden inkomst som de anställda i utlandsstyrkan har,och den motsvarar sju basbelopp. Utskottet har därförlagt fram förslag härom i stället. Det kan hända att detkommer att kosta något mer än vad regeringen harräknat med. har dock mycket få skadats svårt,och vi har därför alla ställt oss bakom detta förslag.Det är med tillfredsställelse som jag kan konstateraatt utskottet är enigt om detta ställningstagande.Jag yrkar bifall till försvarsutskottets hemställan ibetänkandet och avslag på reservationerna.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )12 § Försäkring under krig och krigsfaraFöredrogsFinansutskottets betänkande 1998/99:FiU18Försäkring under krig och krigsfara (prop.1998/99:85)Tredje vice talmannen konstaterade att ingen tala-re var anmäld. (Beslut skulle fattas . )13 § Ändrade försäkringsrörelsereglerFöredrogsFinansutskottets betänkande 1998/99:FiU28Ändrade försäkringsrörelseregler (prop. 1998/99:87)Anf. 102 ():Fru talman! Vad som först såg ut att bli en fullö-dig debatt mellan allsköns partier ser nu ut att bli enringdans mellan mig och , och detär inte illa.Vi skall avhandla något så viktigt som en nyförsäkringsrörelselagstiftning. Försäkringsbranschenär mycket intressant. Det är en dynamisk tillväxt-marknad, som utvecklas väldigt snabbt och som harvarit stadd i förändring . När mantalar om försäkringsbranschen får man använda ettbegrepp som "branschglidning", något som indikeraratt försäkringar inte är en mot andra branscher tydligtavgränsad enskild bransch. Försäkringsorgan ägnarsig väldigt mycket åt att placera sparpengar,vilket ibland liknar bankverksamhet.Vi har också kunnat se en hel del fusioner där för-säkrings- och bankmarknaden integreras på ett sättsom gör att det ibland är lite svårt att säga vadsom är specifikt just för försäkringsbranschen.Detta påverkar naturligtvis också vilken typ avlagstiftning som vi skall genomföra i riks-dag. Om vi har viktiga marknader som på det härsättet är i utveckling och det sker en branschglidning,är det svårt att ha branschspecifika lagstiftningar, somreser höga murar mot andra områden. Detta måsteprägla vår syn på förändringarna i dagens lagstiftning.Propositionen som avlämnats kommer mycketsent. Det finns underlag i form av utredningar somhar fått vänta på avgörande, och när propositio-nen väl har lagts fram är den sällsynt behäftad medord som "skjuta upp", "titta på senare" och "utredavidare", vilket gör att det avstamp som många troddeatt den nya försäkringsrörelselagstiftningen skulle blitill stora delar har kommit att utebli. Man får nu fort-sätta att vänta på ställningstaganden. Det gäller deviktiga frågor som här tas upp. Bl.a. när det gällerkonsolideringsfondens framtid hänvisas det till fort-satta överväganden. Det hänvisas också till en över-syn av associationsrättsliga regler, som påverkarväldigt mycket av det som står i propositionen. Detstår också att man på ett mer grundläggande sätt skallse över nuvarande placeringsregler, och därför före-slås inga förändringar.Den fråga som kanske har varit viktigast för för-säkringsbranschen är den s.k. femprocentsregeln. Ipropositionen säger man att man vill koppla ihop denmed andra finansiella aktörer och deras ägande ochatt här sätter man inte ned foten. Vi har, som jag skallåterkomma till, i stället fått ett domstolsutslag i som har förändrat förutsättningarna.I det moderata förhållningssättet, vilket har fram-kommit i en del diskussioner som vi har haft om definansiella marknaderna, kan man se två styckenskolor.Den ena är att försöka att reglera denna mycketexpansiva och föränderliga marknad, som man kantala om i bredare bemärkelse, och att inte heller då,tycker vi, stanna vid att nationellt avskärma Sverigemed en avvikande lagstiftning trots att detta rör frågorsom möter global öppen konkurrens.Den andra skolan, och det är väl den mer mode-rata, är att i stället utgå från att avreglera marknader-na och försöka att införa och uppmuntra en uppföran-dekodex, vilket det finns ett stort intresse av ocksåhos aktörerna själva, och att uppmuntra konkurrensför att kunder skall få bästa möjlighet att byta och attse skillnader i sättet att agera.Detta präglar väldigt mycket även denna proposi-tion. Vi har därför i en del reservationer kommit attlanda på avvikande uppfattningar. Det gäller dels dens.k. Den av en del motseddaförändringen att också vinstutdelande livförsäkrings-bolag skulle kunna få bygga upp en konsoliderings-fond uteblev. Man har valt en reglering sommånga menar gynnar vissa aktörer på försäkrings-marknaden - läs s.k. ömsesidiga bolag, och detstörsta som vi känner i den kategorin är naturligtvisFolksam - medan den däremot missgynnar dem somdriver en vinstutdelningspolitik.Vi har försökt att ta hänsyn till att det naturligtvisskulle kunna föras i bevis att det finns oro för att ettvinstutdelande bolag som får bygga upp, konsolidera,en fond med hjälp av skulle kunna dela utpremiepengar till ägarna och att det kanske skulleuppfattas som stötande. Vi har därför föreslagit envariant där man gör klart att man först skall användaden buffert som ägarkapital har skjutit till innan detkan bli tal om att ta i anspråk premieavsatta pengar.Men vi tror att det för denna marknads fortsatta ut-veckling vore bra om en konsolideringsfond ocksåkunde tillåtas för den typen av bolag som har vinstut-delande politik.Vad gäller femprocentsregeln fick vi ett dom-stolsutslag som i ett slag upphävde den svenskafemprocentsregeln. Vi lever nu i något så märkligtsom ett laglöst tillstånd, då det nu egentligen intefinns någon klar definition av vad som är s.k. försäk-ringsfrämmande ägande eller koppling till andra fö-retag. Det är inte okomplicerat för ett försäkringsbo-lag att ha ett betydande ägaransvar i börsnoteradeaktiebolag. Det medför en lång rad ansvarstagandensom egentligen inte följer av att man placerar livför-säkringspengar till för kunderna bästa avkastning. Vihar försökt att ge uttryck för detta och sagt att härmåste man se hela den diskussion som förs i Sverigeom ifall det gynnar det institutionella sparandet ochatt det är olyckligt att institutioner och utländskaägare är mer skattemässigt gynnade än privatpersonersom försöker äga svenska aktier i tycker dock att femprocentsregeln, vilket ocksåuttrycks i propositionen, är otidsenlig. Den skapardessutom en nationell konkurrensnackdel för Sverigepå denna globala öppna marknad. Det vore dockintressant att få någon sorts besked om vad somkomma skall i stället. Jag har inhämtatuppgifter om att den till , alltså om tvådagar, aviserade propositionen i ärendet inte kommerjust men att väl en lagrådsremiss är påväg för en proposition ungefär vidmidsommar. Det är naturligtvis olyckligt att det bliren fördröjning på det här viset i en fråga där ju ErikÅsbrink var ute och flaggade attdenna femprocentsregel skulle försvinna. har vi,som sagt, i stället hamnat i detta märkliga läge att vifaktiskt inte vet vad som gäller. Här vore ett beskedpå sin plats.Fru talman! Vi har i en lång rad reservationer för-sökt att sammanfatta delar av det som jag hartalat om, men för tids vinnande kommer jag attyrka bifall bara till reservationen 1 under mom. 3.Anf. 103 ():Fru talman! Den proposition som vi nu behandlarom ändrade försäkringsregler är inte helt lättillgäng-lig. Det är komplicerade tekniska frågor. Jag är motden bakgrunden inte säker på att ens två så debattgla-da personer som och undertecknadkan åstadkomma någon större underhållning.Förslagen innebär en betydande modernisering avförsäkringsrörelsereglerna och en renodling av tillsy-nen för svenska försäkringsbolag. Det är i första handlivbolagens verksamhet som berörs, och syftet medförändringarna är att underlätta produktutvecklingoch konkurrens. För försäkringstagarna innebär för-slaget ett ökat skydd.Ökad internationalisering och de på väsentligapunkter gemensamma försäkringsrörelsereglerna iEuropa har inneburit en ökad konkurrens på densvenska marknaden. Av denna anledning framstårdagens regleringar när det gäller skälighets- ochsundhetsprinciper som mindre lämpliga, eftersom de ipåtaglig grad har hämmat nyetableringar och pro-duktutveckling på området. Härigenom har konsu-menternas behov av pris- och produktkonkurrensdelvis motverkats.I propositionen föreslås nu av dessa skäl att skä-lighetsprincipen slopas och ersätts av andra skydds-regler som har till syfte att främja en god ekonomiskgenomlysning av försäkringarna och en genom avtalreglerad ordning av rätten till överskott. Sundhets-principen ersätts av en tydligare handlingsregel förförsäkringsbolagen med krav på en tillfredsställandestabilitet, god information om försäkringsbolag ochen god försäkringsstandard på verksamheten.Även försäkringsbolag som bedriver konventio-nell försäkringsrörelse medges rätt till vinstutdelning.För att säkerställa försäkringstagarnas avtalade rätttill överskott införs dock särskilda begränsningar vadgäller just vinstutdelning. Livbolag som bedrivitverksamhet med vinstutdelningsförbud får införavillkor i bolagsordningen om vinstutdelning baraunder förutsättning att bestämda villkor till skydd förförsäkringstagarna är uppfyllda.Slutligen vill jag nämna att vissa av dagens re-striktioner vad gäller försäkringsbolagens kapitalför-valtning lättas upp. Det gäller bl.a. regleringar om vars.k. skuldtäckningstillgångar skall få finnas.Mot utskottets betänkande reserverar sig utskot-tets borgerliga ledamöter i något varierande formatio-ner på sju punkter.I reservation 1 yrkar att skälighets-principen skall slopas även i den obligatoriska trafik-försäkringen. En försäkringstagare som fått tillståndatt meddela trafikförsäkring är enligt trafikskadelagenskyldig att på begäran meddela sådana försäkringar,s.k. För att denna kontraherings-plikt inte skall bli en skrift i vatten genom att försäk-ringsgivaren begär höga som i praktikenkringgår denna plikt, innehåller trafikförsäkringsför-ordningen regler om att premierna inte får sättas hög-re än vad som med erforderlig säkerhet svarar motrisken, med tillägg för nödvändiga kostnader - s.k.premieskälighet.Ett bifall till den här reservationen skulle ävenkräva andra justeringar av nuvarande regler om kon-traheringsplikten. Detta måste naturligtvis prövasytterligare med hänsyn till de särskilda förhållandensom råder just på trafikförsäkringsområdet och motde nya avtalsrättsliga regler som bereds i Finans-departementet.I reservation 2 hävdar moderater och kristdemo-krater att regeringens förslag vad gäller avsättning tillkonsolideringsfond skapar en konkurrensfördel föricke vinstutdelande ömsesidiga bolag. Mot den bak-grunden förordar man att lagen bör stadga att ettvinstutdelande livförsäkringsbolag skall äga rätt attavsätta premiemedel till en konsolideringsfond somfår användas som buffert efter det att de fonder somaktieägarna skapat tagits i anspråk. I reservation 3begär under samma punkt att även utde-lande bolag skall kunna få bygga upp konsoliderings-fonder.Det finns en grundläggande skillnad mellan ömse-sidiga försäkringsbolag och försäkringsaktiebolagsom är viktig att beakta i det här sammanhanget. I deömsesidiga försäkringsbolagen är försäkringstagarnadelägare. De står för riskkapitalet, men har å andrasidan som delägare också rätten till överskottet omrörelsen går bättre än väntat. I livförsäkringsaktiebo-lag bestämmer aktieägarna och har rätt till vinsten omverksamheten går bra. Då bör också aktieägarna ståför riskkapitalet och betala om verksamheten skötsdåligt. Det är orimligt med en ordning där försäk-ringstagarna står för allmänt riskkapital om rörelsengår sämre än väntat som aktieägarna tarhem vinsterna om rörelsen går bättre än väntat.Det är alldeles för tidigt att, som reservanternaoch motionärerna, här slå fast att inga vinstutdel-ningsbolag kommer bildas om inte vinstutdelandeförsäkringsbolag får använda försäkringstagarnaspengar som gratis riskkapital i en konsolideringsfond.För att vinstutdelande livförsäkringsbolag skall kunnameddela långa livförsäkringar, dvs. pensionsförsäk-ringar av samma typ som de traditionella icke vin-stutdelande livförsäkringsbolagen gör - detgäller såväl ömsesidiga bolag som aktiebolag - krävsvisserligen ett stort och betryggande riskkapital. Dettaär emellertid inte i sak annorlunda än att annan kapi-talintensiv verksamhet kräver kapitalstarka och ut-hålliga ägare. Om aktieägarna inte är beredda attskjuta till det kapital som behövs bör de satsa pengarpå annat. De bör alltså inte subventioneras av försäk-ringstagarna.Moderaterna, att nu gällande placeringsbegränsningar i livför-säkringsbolag vad avser innehav i publika bolag ochfastigheter bör avskaffas för tillgångar som svararmot återbäring. Man anser vidare att s.k. derivatin-strument bör få användas för hantering av livförsäk-ringsbolagens skuldsida i balansräkningen.Reformeringen av rörelsereglerna innebär storaförändringar . Det är svårt att förutse ef-fekterna av en höjning av dagens tillgångsgränser iden nya ordningen. Friare placeringsregler gäller förvillkorad återbäring. För villkorad återbäring gällerinte gränsen på . Regeringen har här aviserat enbred översyn av placeringsreglerna. Justeringar avdagens placeringsgränser och möjligheterna att an-vända derivatinstrument för att hantera risker påskuldsidan kommer att behandlas i denna översyn. Dåär det enligt vår mening ganska logiskt att erfarenhe-terna från tillämpningen av de nya rörelsereglerna förförsäkringsbolagen får avvaktas i dessa frågor.Reservation 5 är en borgerlig fyrpartireservation. yrkas att den s.k. femprocentsregeln bör föränd-ras. Den regeln innebär att svenska försäkringsbolagutan medgivande inte får ägamer än av rösterna i samma aktiebolag. Eftersomen proposition i frågan med anpassning till åberopaddom i är nära förestående finns detingen anledning att nu föregripa denna fråga. Det kaninte ha någon betydelse om den kommer ,om eller om 14 dagar.Den fråga som , tar upp i reservation 6 är en gammalbekanting. Den handlar om de borgerliga partiernasständiga behov att ondgöra sig över att individer isamverkan - det är det som är kollektiv - skaffar sigförmånliga regler för gruppförsäkringar, t.ex. hemför-säkringar. Men den frågan behandlas inte i proposi-tionen. Flertalet av de av reservanterna här upptagnafrågorna rör avtalsrättsliga frågeställningar som iförsta hand bör prövas inom ramen för en ny försäk-ringsavtalslagstiftning och inte föregripas nu.Rent allmänt kan man ändå ifrågasätta varför mani lagstiftningen skall införa särskilda bestämmelsersom förhindrar just fackliga intresseorganisationer attträffa fördelaktiga försäkringsavtal för sina medlem-mar. Det handlar om försäkringar som är till storhjälp för många medlemmar den dag som t.ex. enbrand eller annan skada inträffar. I många andrasammanhang tecknas ju också kollektiva försäkring-ar, t.ex. av varuhus, idrottsanläggningar eller före-ningar. Dessa försäkringar gäller för besökare i all-mänhet eller för medlemmarnas räkning, t.ex. förolycksfall, trots att de personer som skyddas av för-säkringarna i vissa fall kan ha andra olycksfallsför-säkringar.Särförhållanden hos sådana försäkringar kan ochbör beaktas inom ramen för de allmänna försäkrings-rörelseregler som finns. De bör bedömas efter sammaprinciper som andra kollektiva försäkringar och inteförst och främst med hänsyn till om försäkringenköps av en facklig organisation. Det bör inte införasnågra särskilda rörelse- eller tillsynsregler för försäk-ringsverksamhet som gäller kollektiva försäkringarsom tecknats av fackliga organisationer.I reservation 7 anser moderater och kristdemo-krater att ett framtida regelverk bör tillåta utveckling-en av livförsäkringsprodukter där flyttningar möjlig-görs utan skattekonsekvenser.