prot · GM0944 · 1999-01-22 00:00:00 — Jämfört med de flesta europeiska länder ärdet faktiskt ganska högt. Än en gång: Det går bra förSverige fastän vi ha den obalans som jag nämnde.Jag vill erinra om att vi underden regeringstid då parti satt vidmakten hade med negativ tillväxt. I det pers-pektivet är det väl ganska bra.Svaret på frågan om kommunernas verksamhetsom här beskrevs är att jag delar den kritiken. Jagtycker inte att kommunerna skall syssla med dentypen av arbetsuppgifter. Det skall det privata nä-ringslivet göra, om nu den information jag här fåttstämmer.Anf. 31 () replik:Herr talman! Jag tackar näringsministern för attden här utredningen äntligen kommer till stånd efterett års väntan från Landsbygdsriksdagen. Men jag villknyta an till inlandspaketet. Jag läste också i tidningaratt det skall bli ett inlandspaket. Det är en som tar upp detta. Ett ordentligt paket, stårdet, en julklapp till vissa Norrlandskommuner. Menjag saknar en del saker i det. Är det inte dags för ettpaket när det gäller ? gårgenom hela det svenska inlandet. Det finns flaskhal-sar mellan och som annarsskulle möjliggöra en genomgående trafik från Nord-norge och ned till Trodheimsområdet. Fick vi bara deflaskhalsarna lösta och kunde öka på tonnaget upp till22 ton axeltryck skulle det vara en väldigt fin och godjulklapp för hela det svenska inlandet. Är inte enjulklapp på gång, näringsministern?Anf. 32 Näringsminister () replik:Herr talman! När det gäller den här typen av regi-onala förslag som handlar om, som i det här fallet,tycker jag att det bästa är att ta upp demi de s.k. regionala tillväxtavtalen. Det var dem jagtalade om. Det sker i väldigt hög grad inte minst - detråkar jag veta - i de norrländska länen, där man för-söker hitta finansieringsmodeller och också försökerföra från en kostnad i staten till en annan kostnad istaten för att kunna finansiera det hela.Anf. 33 () replik:Herr talman! Tack för det. Där finns en väg attsöka pengar. Men vi skall komma i håg att det härockså är ett samverkansprojekt där kan bliinblandat. finns önskemål från , som intehar en sammanhängande järnvägslinje inom sitt egetområde, att få knyta ihop till och på såsätt underlätta transporter söderut i . Vi vet är överbelastad av norska långtrada-re. Det vore bättre att göra det här till ett miljöprojekt.Det skulle kunna bli största miljöprojekt omman verkligen var beredd att satsa pengar och ta varapå de råvaror som dessutom finns. Det är etanolfabri-ker på gång som skulle kunna ge etanolbränsle förInlandsbanan, som inte är elektrifierad. närutredningen är i gång gäller det att hitta djärva nyaidéer och verkligen ordentligt ta itu med dessa frågor.Inlandsbanan, genom det svenska inlandet,finns där. Den kan vi inte strunta i. Här krävs sats-ning. Tack för tipset.Är det inte turism i detta också som är intressant?Vad säger näringsministern om turism i inlandet, ifjälltakterna? Banan går ju i fjällkanten.Anf. 34 Näringsminister () replik:Herr talman! När jag var landshövding i Norrbot-ten hade jag långtgående överläggningar med repre-sentanter för den norska stambanan om tvärförbindel-ser. Även här rekommenderar jag att regionen självtar initiativ via de s.k. regionala tillväxtavtalen ochför en diskussion med representanter för den norskaregionen och den norska stambanan.Anf. 35 () replik:Herr talman! Jag tycker att näringsministern haren sympatisk attityd till problemen med en viss insikt.Det är i och för sig bra men räcker inte. Det räckerinte, tycks kd och näringsministern vara överens om,att vi nu får en utredning. Det går inte att hänvisa till att utredningenskall ge svar på alla frågor som jag ställde. Vi är liteotåliga.En enkel fråga till näringsministern apropå servi-cen som, vilket näringsministern påpekade, tvinar ut iglesbygdsområdena: Är vi överens om att lantbrevbä-rarservicen och kassaservicen skall vara kvar? Skallvi garanterna en grundservice åt alla eller inte? Det ären bra början att få besked på detta.Anf. 36 Näringsminister () replik:Herr talman! Det har presenterats ett för-slag från . Förslaget harnu inkommit till regeringen, och vi får titta på det.Det viktigaste när det gäller kassaservicen är att denär tillgänglig för alla oberoende av var man bor. Hurdet skall organiseras och se ut får regeringen åter-komma till.Anf. 37 () replik:Herr talman! Ett ännu rakare besked hade varit attkassaservicen skall vara kvar alla veckans dagar, menjag tycker ändå att det lutar åt rätt håll. Självfallet ärvi från beredda att arbeta konstruktivtmed dessa frågor framöver, men vi är otåliga.Min fråga kvarstår: Är näringsministern överensmed om att det inte behövs någrakonkreta åtgärder förrän utredningen är klar? I så fallär jag rädd att det blir synd om stockholmarna och omdem ute i avfolkningsområdena. Som förutvarandelandshövding i borde näringsministernvara en sann Stockholmsvän och försöka att få framkonkreta åtgärder innan utredningen är klar. Telenorpengarna till att investera i IT-nät!Anf. 38 Näringsminister () replik:Herr talman! Som jag har sagt tror jagsjälvfallet att det är nödvändigt med åtgärder obero-ende av denna utredning. Men en gång till: Det ärrimligt att den frågan tas upp med utgångspunkt frånde olika förutsättningar som finns i de olika länen.Det finns stora möjligheter att ställa krav, formuleradem och föreslå finansiering inom ramen för de regi-onala tillväxtavtalen.Nu håller alla regioner i på med detta. Vikommer att få in det materialet ,och då kommer vi att bjuda in representanter frånlänen för att föra en diskussion och - för att användaett mer progressivt uttryck - förhandla med regioner-na. Sedan får vi se vilka åtgärder som vi anser att vitillsammans med landets alla län bör vidta. Det kom-mer med all sannolikhet bli fråga om olika åtgärderfrån län till län.Anf. 39 () replik:Herr talman! Också jag välkomnar den här utred-ningen. är det nödvändigt med åtgärder.Jag tycker dessutom att näringsministern verkar varaväl införstådd med de problem som man har ute iregionerna.Det har fokuserats väldigt mycket på storföreta-gen och deras problem. Men jag anser att det är minstlika viktigt hur småföretagen har det. Det behövssnabba åtgärder även för dem.Anser att det behövs göras någotför att befrämja småföretagen och vad har han i så falltänkt att göra?Anf. 40 Näringsminister () replik:Herr talman! De diskussioner som vi nu för medstorföretagen är utomordentligt viktiga för Sverige.Det har att göra med att inget land i världen är såberoende av de stora företagen och så starkt knutet isin industristruktur som Sverige.Om vi ser på de framgångsrika små företagen ilandet finner vi snabbt att dessa är direkt eller indirektkopplade till de stora företagen. Därav följer: Om destora företagen inte har en bra utveckling i Sverigeoch i världen kommer detta att drabba också de mind-re företagen.Jag vill även betona att det är viktigt att vi riktarin oss på de små och medelstora företagen, för det ärdär som vi har framtidens tillväxt och det är genomdem som vi kan bryta oss fria från de stora företagen.Jag vill tillägga att vi redan har gjort mycket ochkommer att göra mera när det gäller regelverk etc.med utgångspunkt från Småföretagsdelegationensförslag.Anf. 41 () replik:Herr talman! Jag tackar ministern för det svaret,att det finns akuta åtgärder när det gäller småföreta-gen.Jag vill också ställa en fråga om turism som är näring, om det finns några konkreta åtgärder ochnär ni har tänkt att lägga fram dem.Anf. 42 Näringsminister () replik:Herr talman! Även här handlar det om regionernasegen förmåga. Man kopplar turism med t.ex. mat ocherbjuder något som är speciellt för det lokala eller detregionala området.Det är ni ute i länen som med er förmåga skallskapa resurser och marknadsföra er turism. Varkenstaten, regeringen eller kan geklara besked om åtgärder för att få hit turister. Det ärni som skall göra det med er förmåga.Anf. 43 () re-plik:Herr talman! Det gläder mig att det nu är på gångmed denna utredning, som jag har efterlyst vid tvåtillfällen. Jag saknar några ord om hur regionalpoliti-ken skall jämkas ihop med EU:s regionalpolitik, mendet får jag väl läsa senare i direktiven. Det skulle varakul att höra bara ett par ord om det.Om man beräknar sysselsättningen i antalet arbe-tade timmar i stället för antal personer blir resultatettyvärr inte riktigt så positivt som näringsministern villlåta påskina.Till vill jag bara säga bara för attjag inte nämnde något om åtgärder i mitt anförandebetyder det inte att jag inte vill att det skall vidtasnågra åtgärder. På samma sätt kan jag säga att AgneHansson inte bryr sig om utredningens långsiktigaarbete, eftersom han inte nämnde något om det.Anf. 44 Näringsminister () replik:Herr talman! Det står i direktiven - och det ärockså en självklarhet - att skallkopplas till vårt lands regionalpolitik.Anf. 45 () re-plik:Herr talman! Det är tydligen så att alla skall talaom att de är glada för att utredningen kommer tillstånd, och då gör också jag det. Jag är också bereddatt säga att vi i vårt parti naturligtvis kommer att göraallt vi kan för att vara konstruktiva.I mitt anförande nämnde jag Resurscentrum förkvinnor. Jag vill gärna höra om det har förts någondiskussion om begränsningar på det området.Frågan om turismen togs upp. Det är gott ochväl att vi ute i länen skall jobba för att marknadsföraoss, men det finns saker som vi inte kan bestämmasjälva, t.ex. momssatserna. Det finns stora skillnadermellan vårt land och andra EU:länder, och det finnsen märklig skillnad inom landet. Om man åker bussär momssatsen - om jag minns rätt - . Hyr mandäremot en bil är momssatsen . Detta gör att detblir en något märklig konkurrens mellan olika trafik-slag.Jag vill gärna fråga: Finns det tankar om att försö-ka att förändra detta så att vi hamnar på en mer Eu-ropamässig nivå?Anf. 46 Näringsminister () replik:Herr talman! När det gäller resurser till Resur-scentrum för kvinnor måste jag erkänna att jag intekan svara på den frågan. Jag har inte haft den på mittbord.När det gäller momsfrågan förekommer det, somkammarens ledamöter är väl medvetna om, överlägg-ningar mellan riksdagspartierna och regeringen omalla skatter. får driva den frågan vid dessaöverläggningar.Anf. 47 () re-plik:Herr talman! Jag skall framföra det till vår före-trädare vid skatteöverläggningarna.Att näringsministern inte har något svar påmin fråga om Resurscentrum för kvinnor hoppas jaginnebär att det bara är ett falskt rykte som säger diskuterar om det skall finnas kvar eller inte. Detär ju som har hand om detta, och vi får välse vad som händer framöver.Anf. 48 () replik:Herr talman! Jag törs knappt säga att tycker att detär fantastiskt bra att diskussionerna kan komma igång, men det måste ske snabbt. Det måste finnas entidsplan, därför att flyttlassen måste vända redan nu.Jag tycker också att satsningen på tillväxtavtalenär bra och att man får ett samarbete inom olika delarav kommunerna och inom länen mellan olika delar avnäringsliv och offentlig sektor.Näringsministern säger att det finns pengar, 15miljarder för att skapa en bättre regional balans. Mendet kommer ju inte att komma fram pengar för attrusta upp järnvägar och bygga nya tvärförbindelser.Är näringsministern öppen för att man skall kunna fånya pengar för att satsa på nya stora projekt för att fåen bättre infrastruktur och en modern kommunikationäven i glesbygd och där man har långa avstånd?Sedan undrar jag också om näringsministern ärberedd att arbeta tillsammans med kollegerna i Ut-bildnings-, Kultur- och för attkomma till rätta med frågorna.Anf. 49 Näringsminister () replik:Herr talman! Utredningen skall arbeta till augusti2000, men det står utredningen fritt att föreläggadelbetänkanden och komma med förslag avsevärttidigare om utredningen så anser.Det görs väldigt stora infrastrukturella in-vesteringar. Den som kanske är mest spektakulär förden norra delen av landet är , som är investering. Det görs också många stora investe-ringar när det gäller vägbyggen. Men det finns jualltid en gräns på grund av att vi inte har så mycketpengar som vi skulle vilja ha för detta. Jag tyckerändå att vi har en bra framförhållning.När det gäller kollegerna i de departement somnämndes är det självfallet regeringen som föreläggerdessa direktiv. Vi samarbetar med samtliga departe-ment som berörs av regionalpolitiken.Anf. 50 () replik:Herr talman! är en fantastiskt brasatsning som äntligen har kommit till skott. Men detsom behövs för att verkligen utnyttja ärju att tvärförbindelserna utvecklas och att det blir ensnabb plan för detta.När från tidigaretog upp frågan om privat och offentlig verksamhet iglesbygd lät det som om näringsministern inte allstyckte att offentlig verksamhet ensam skall stå fört.ex. fotvård, läkarvård och skola. Då kan man juundra: Hur tror näringsministern att det skall kunnafungera med privata fotvårdsspecialister eller privataläkare i små kommuner som har 3 000-5 000 invåna-re och mycket långa avstånd? Hur skall ett privatcateringföretag kunna distribuera mat till pensionäreroch dessutom gå med vinst? Det är ju denna sam-hällsservice som kommunerna står för för att garante-ra människor en samhällsservice i form av mat,fotvård och sjukvård. Det finns ingen marknad förden privata verksamheten.Anf. 51 Näringsminister () replik:Herr talman! Jag nämnde i mitt anförande att mankan omfördela resurserna mellan de olika statligaverksamheter som finns, mellan och andra.Det är också en diskussion som bör tas upp i de regi-onala utvecklingssamtalen.När det gäller företagen i kommunerna uttaladejag mig principiellt. Jag sade också att om den be-skrivning som vi fick av stämmer,delar jag uppfattningen att kommunerna skall varaförsiktiga med att ta verksamheter där privata företagkan ha en marknad. Finns det inte någon marknadmåste kommunerna i vissa lägen självfallet göra det,eftersom det är en service som är nödvändig ochefterfrågas. Detta var min principiella hållning i frå-gan, och den tänker jag inte rubba.Anf. 52 ():Herr talman! Den stora utflyttningen från lands-bygd och glesbygd är bådeallvarligare och värre än de s.k. 60-talets flyttlass.Utflyttningen sker till ett fåtal storstäder ellers.k. I de fyra nordligaste länen, somunder 1998 tappade ca 7 000 personer, är det enbartUmeå som ökar. I mitt hemlän minskart.o.m. , vårt tillväxtcentrum, trots universitet,vilket naturligtvis gör mig en aning knäsvag ochdarrig . Den regionala balansen är ifara. Frågan måste också naturligtvis ställas om viverkligen har råd med den kraftiga omflyttningen frånglesbygd till storstäder. som kostnader iform av tomma bostäder, skolor osv. finns kvar iutflyttningskommunen behövs nya stora satsningar istorstäderna.Analysen av denna sjukdom är ganska enkel: Detråder brist på jobb. Att medicinera sjukdomen ärkanske inte helt lätt, och det krävs flera olika samver-kande mediciner.Herr talman! har visat på en radkraftfulla mediciner, och jag vill lyfta fram ytterligareen medicin som vi från anser kan varamed och råda bot på sjukdomen, nämligen regionalaoch lokala fonder. Dessa fonder kan skapa förutsätt-ningar för jobb och utveckla regioner med stor ar-betslöshet.Fonder i ett regionalpolitiskt syfte är inget nytt isig. Ett gott exempel finns i . När delstatenQuebec förlorade 150 000arbetstillfällen bildade fackföreningsrörelsen därQuebecs arbetares solidaritetsfond. Det var en delproblem i början, men regeringen ställde sig positivtill fonden genom att bl.a. införa skatterabatt för demsom köpte andelar eller ville använda fonden som ettpensionssparande.Fonden har bidragit till attstarta bransch-, regionala- och lokala fonder. De lo-kala fonderna kom till genom ett samarbete mellanSolidaritetsfonden och och är eninvesteringsfond för sysselsättningsutveckling.De regionala fonderna finns i alla16 regioner. Styrelsen har en majoritet av ledamöterfrån regionen. Regionfonden har bl.a. att ge lån tillföretag som befinner sig i en start- eller uppbygg-nadsfas eller som omstruktureras. Det handlar medandra ord om riskvilligt kapital.En utredning som gjorts av Nationella Institutetför Vetenskaplig Forskning, knuten till uni-versitet, visar att fondens viktigaste insatser faktisktskett i områden med svag ekonomi och sysselsätt-ning. Det har också visat sig att resultatet i form avsysselsättning genom just Solidaritetsfondens sats-ningar har varit betydligt bättre än sänkta skatter.Herr talman! Med detta som bakgrund vill jag gåöver till hur en form av svenska regionala eller lokalafonder skulle kunna bidra till att skapa förutsättningarför en utveckling av utsatta regioner. Det går natur-ligtvis inte att rakt av plocka in den kanadensiskamodellen, men den kan onekligen vara en inspira-tionskälla.Makten och beslutanderätten över fonderna börenligt flyttas så nära verksamhetensom möjligt. ser gärna att kommuner-na, fackföreningarna och de lokala företagen finnsmed. Det är trots allt ute i regionerna, som närings-ministern också säger, som vetskapen finns om vadsom krävs och vilka satsningar som är riktiga för attöka antalet arbetstillfällen.Från tror vi däremot att resursersom en plattform för fondernas förverkligande måsteskapas av staten, eftersom detta knappast går att dra ilångbänk utan måste ske relativt snabbt.Vänsterpartiet har i tidigare motioner visat på attbl.a. en återföring av vattenkraftsvinster och enfondskatt på stora vinstrika företag kan vara en vägför att skapa den här typen av fonder. Eller varför inteta en del av vinsten från försäljningen av till dylika fonder?Herr talman! Hur kan då dessa fonder skapa förut-sättningar för en bättre regional balans? Jag skall härvisa på tre aspekter där jag tror att medel ur fondernakan vara avgörande för utvecklingen i regioner medstora problem.För det första: riskvilligt kapital till framför alltsmåföretag. Det finns stora problem för företag iregioner långt från de s.k. tillväxtcentrumen att få delav riskvilligt kapital. Utsatta regioner hamnar i un-derläge. I samtal med småföretagare i bl.a. Norrbot-tens inland framstår detta som en av de absolut nöd-vändigaste frågorna, betydligt viktigare än den frågasom de borgerliga partierna så ofta hörs föra fram,nämligen arbetsrätten eller den s.k. turordningsregeln.Den nämns över huvud taget inte av småföretagarna iinlandet.Många småföretag vill utveckla sig och har idéerom en utveckling av sina företag som skulle få tillföljd att fler arbetstillfällen skapades. Men de saknarmedel själva eller har svårt att få fram kapital. Ävenunder en investeringsfas skapas arbete, och en positivatmosfär skulle spridas i området.Näringslivet behöver också breddas i många regi-oner och framför allt bygga mer på regionens ellerkommunens förutsättningar och t.ex. vara knutna tillregionens naturtillgångar. Det är dessutom en fördelatt satsa på befintliga företag i regionen jämfört medsatsningar på företagsraggning, som tyvärr oftast fården konsekvensen att kommuner med stark ekonomivinner.För det andra: utbildning. Det är direkt nödvän-digt för att näringslivet skall kunna möta ny teknikoch för att höja den totala kunskapen i företagen så kan fortsätta att utvecklas. Det kan också varautbildning som ökar företagens möjlighet att samver-ka och på så sätt ta på sig större arbetsuppgifter. Nät-verksbyggande mellan små företag har också visat sigvara väldigt framgångsrikt, i inte minst iGnosjö.För det tredje: Mindre infrastruktursatsningar somgår utanför de s.k. ordinarie - stora - satsningarnamen som kan vara väsentliga och avgörande för t.ex.besöksnäringen. Jag tänker då på att bygga vand-ringsleder osv.Herr talman! Avslutningsvis vill jag uttrycka minförhoppning att och regeringen, här i formav näringsminister , ser allvarligt påsjukdomen och inser att det knappast räcker med ettvackert skrivet recept. måste vi också ha råd att tafram medicinen.Anf. 53 ():Herr talman! av hård och tuff sanering avden svenska ekonomin har utvecklingen äntligenvänt. Tillväxttakten är stabil. Investeringarna är fort-satt höga, och räntan är låg. Alla de här konstateran-dena är naturligtvis positiva, och de utgör grunden fören fortsatt välfärd. Även jag vill i den här debattenunderstryka detta faktum.En annan positiv faktor är att arbetslösheten sjun-ker generellt sett. I det län som jag kommer från,, sjunker visserligen också arbetslös-heten, men i betydligt blygsammare takt än i exem-pelvis storstadsregioner. är det så i våratrakter att arbetslösheten är oacceptabelt hög.Kanske är det också en av orsakerna till den storautflyttningen från länet. Denna utflyttning tenderar attöka rejält enligt nya befolk-ningsprognos. Prognosen säger att får150 000 nya invånare fram medanskogslänens befolkning minskar med nästan likamånga.Då kan man fundera över vilka det är som lämnarvåra län. Jo, i första hand är det de unga som flyttar,och i synnerhet de unga kvinnorna mellan 20 och 30år. För vissa av dessa unga människor handlar detnaturligtvis om att de som unga vill se sig om i Sve-rige och i världen. Detta är ju sunt och berikande i sigoch skall inte ses som något hot. Problemen kommernär dessa unga människor senare i livet önskar åter-vända utrustade med nya kunskaper och erfarenheter.Då finns inte jobben. De kan inte, fast de så gärnavill, återvända till sin hembygd.Men en stor grupp unga utflyttare utgörs ändå avsådana som på grund av brist på arbete i sin hembygdtvingas flytta till storstadsregioner där möjligheternaatt få ett arbete är större.Det här har, som också nämnts tidigare, mångaföljder både för storstäderna och för landsbygden.Trafikkaos, bostadsbrist samt brist på sjukhus ochvårdpersonal hotar storstadslänen. Minskad skatte-kraft, åldrande befolkning och risk för minskad sam-hällsservice hotar utflyttningslänen.Därför måste vi, av omtanke om såväl skogslänensom storstäderna, se till att utflyttningstrenden frånlän som stoppas; detta för attett underlag skall ges för ett socialt välstånd i helavårt land. För att skapa tillväxt, utveckling och nyajobb måste hela landets resurser tas till vara, såvälglesbygdens som storstadens. Vad det ytterst handlarom är jobben, och med dessa möjligheterna för ungamänniskor att bo kvar i ett län som Västernorrland.Den regionalpolitiska proposition som lades framvåren 1998 har i sig många vällovliga syften och ärett första steg i riktning mot att ta bort de regionalaobalanserna. Men vi behöver gå vidare. Vi behöver seöver stödområdesindelningen. Vi behöver få ett skat-teutjämningssystem som upplevs som fördelningspo-litiskt rättvist. Vi behöver också ytterligare vässa deregionalpolitiska satsningarna i syfte att skapa jobboch att stoppa utflyttningen från ochövriga skogslän.I dag har vi fått höra att det kommer till stånd enregionalpolitisk utredning. Jag tycker, liksom mångaandra som har varit uppe i talarstolen , naturligt-vis att detta är mycket positivt. Vi fäster stort hoppvid denna och förutsätter att alla goda krafter därförsöker att samverka så att vi får ett bra och kon-struktiv resultat.Nu ser jag att näringsministern har lämnat kam-maren. Det tycker jag uppriktigt sagt är synd, för jagskulle vilja lyfta fram ytterligare en fråga som hartangerats tidigare av bl.a. . Det handlarom det mycket viktiga utredningsförslaget om pos-tens försämrade kassaservice. Det gäller alltså lant-brevbäringen.Det här förslaget har ju oroat många ute i gles-bygden. Det är inte mindre än 700 000 människorsom blir drabbade av denna neddragning om denskulle komma till stånd. Detta är ju en grundläggandeservice för de många människorna ute i glesbygden.Dessutom vill jag understryka att detta först ochfrämst handlar om de många gamla som finns ute ivåra glesbygder, de som oftast inte är bilburna därkollektivtrafiken är dåligt utbyggd. Det här förslagetskulle vara förödande för glesbygden och för de män-niskor som lever där. Det skulle vara ytterligare ettdråpslag mot strävan att få en regional politisk balans.Jag hade tänkt fråga ministern ytterligare om hu-ruvida han har någon viljeinriktning i den här frågan.Men det får jag alltså avstå från eftersom näringsmi-nistern inte finns i kammaren.