prot · GM0956 · 1999-02-16 00:00:00 — Det var enligt utskottets meningangeläget att fler landsting utnyttjade möjligheten attkonkurrensutsätta verksamheten när förutsättningarförelåg.Landstingsförbundets kongress beslutade år 1998att bifalla en motion om fri barn- och ungdomstand-vård och tillkännagav som sin uppfattning att barnoch ungdomar i skulle ha möjlighet att pålika villkor välja mellan offentliga och privata vård-givare.Av en genomförd enkät framgår att 61 %av barnen har frihet att välja vårdgivare. Ett antallandsting överväger att införa en sådan möjlighet,vilket skulle ge av barnen valfrihet.Återstående landsting överväger inteatt införa ett fritt vårdval.Nästan alla landsting har inrättat beställarfunktio-ner för att på ett bra sätt kunna hantera sitt nya åta-gande när det gäller tandvård för äldre och funktions-hindrade och tandvård för personer som har behov avsärskilda tandvårdsinsatser som ett led i en sjuk-domsbehandling . Genom attdessa beställarfunktioner inrättats torde det finnasgoda förutsättningar för att landstingen relativt snabbtskall kunna uppnå målet om fritt val av vårdgivare föralla barn.Enligt vad jag inhämtat följer Landstingsförbun-det noga utvecklingen i landstingen på denna punktmot bakgrund av nämnda kongressbeslut. Jag kom-mer för egen del att följa frågan uppmärksamt och attregelbundet ha kontakt med föratt vi gemensamt skall kunna verka för att utveck-lingen fortskrider på ett tillfredsställande sätt.Anf. 54 ():Herr talman! Först ber jag att få tacka socialmi-nistern för svaret. Jag är positivt överraskad överinnehållet dels mot bakgrund av socialministerns svarför i den allmänpolitiska debatten,dels mot bakgrund av den allmänna socialdemokra-tiska politiken.Jag vet inte om socialministern minns det men jagställde i en replik just en fråga ombarntandvårdsmonopolet. Svaret jag då fick var såanmärkningsvärt att det föranledde mig att skriva denhär interpellationen för att ge möjlighet att tänka efterett tag.Den 20 januari var svaret att när det gäller justtandvården såg socialministern inga skäl att ändra detsystem som råder; detta alltså efter frågan omsocialministern kunde tänka sig att slopa landstings-monopolet för myndiga svenskar och även för barnoch ungdomar och därmed förbättra välfärden genomökad valfrihet. I nästa replik var svaret att det varväldigt svårt att se poängen med att ändra detta.Jag gissar att svaren kom till något för hastigt.Den socialistiska kompassen pekade väl i sammariktning som alltid, och då blir det fel. Det i sig äringet nytt. Det finns fortfarande en tendens att social-demokrater reagerar med förlängda märgen när detgäller driftkonkurrens inom områden som helt ellerdelvis finansieras solidariskt av alla oss skattebetala-re. Väldigt många socialdemokrater anser att egenre-gidrift är det som bäst gagnar allmänheten.Beträffande svaret har jag inget att erinramot historieskrivningarna. De överensstämmer heltmed de uppgifter som jag har fått. Det är uppenbartatt en majoritet av barnen i har den valfrihetsom jag eftersträvar, som en majoritet avlandstingen inte har infört den. Det tycks också varaså att det i huvudsak är i socialdemokratiskt styrdalandsting som motståndet är störst.Min fråga var vad regeringen avser att vidta föråtgärder för att säkerställa konkurrensneutralitetenmellan offentlig och privat tandvård och öka valfri-heten i valet av tandläkare för barn och ungdomar iåldrarna upp till 20 år.Socialministerns svar blir att han kommer att följafrågan med uppmärksamhet, och - här kommer enmycket intressant del - han vill gemensamt medLandstingsförbundet kunna verka för att utvecklingenfortskrider på ett tillfredsställande sätt".Jag är inte helt på det klara med vad"tillfredsställande" är, men en välvillig tolkning tordeändå, mot bakgrund av att Landstingsförbundetskongress bifallit en motion om fri barn- och ungdom-standvård, vara att socialministern också gärna ser attde återstående av barnen i fårmöjlighet att själva eller tillsammans med sina föräld-rar välja tandläkare, offentlig eller privat.Därmed tror jag att vi på ett helt annat sätt får enrättvis konkurrenssituation mellan offentliga ochprivata tandläkare och att man får bort misstänksam-heten mot att barn- och ungdomstandvården subven-tionerar vuxentandvården med andra skattemedel ände som finns i tandvårdsförsäkringen.Jag tror att det, även om man konkurrerar, är vik-tigt med ett gott samarbetsklimat för att uppnå vårtgemensamma mål, nämligen en hög kvalitet på tand-vården och en god tandhälsa både hos barn och hosvuxna. Det här innebär också att vi ger människorökad makt över sitt eget liv, ett nog så viktigt liberaltmål.Anf. 55 Socialminister ():Herr talman! Det är nog inte bara svar som kanuppfattas på olika sätt. Även en fråga kan uppfattaspå olika sätt. När förra gångenfrågade mig var jag övertygad om att frågan egentli-gen handlade om att ändra det grundläggande regel-verket när det gäller tandvården. Det menar jag att detinte finns några skäl för.De principer som är fastställda tycker jag äralldeles utmärkta. De kombinerar detta med samhäl-leligt ansvar, dvs. landstingens ansvar för att ge barnoch ungdomar en god tandvård, och möjligheten attarbeta för det som kallar för fritandvård, dvs. möjligheten att välja tandläkare.Om hade frågat lite mera precistskulle jag kanske ha förstått frågan bättre. Då hadesvaret blivit just det svar som jag har överläm-nat, nämligen att det system som vi har och de beslutsom är fattade är alldeles utmärkta sett både till vadriksdagen fattat för beslut och till vad Landstingsför-bundet har fattat för beslut. Jag är för att landstingenväljer att erbjuda fritt val.Vi kan väl konstatera att denna process uppenbar-ligen är på gång. Ett antal landsting överväger attgöra detta. Det är säkerligen alldeles sant att det här inågon mån skiljer partierna ute i landstingen åt. Menjag tror att det framför allt handlar om att tandvårds-situationen ser mycket annorlunda ut. Från entidigare bristsituation kan vi nu konstatera att det påalltfler håll faktiskt inte är en bristsituation som gällerför tandvården. handlar det faktiskt om att an-stränga sig för att erbjuda en större konkurrens och enstörre mångfald, vilket bör vara en viktig uppgiftockså för landstingen. Jag är övertygad om att flerlandsting kommer att välja den modellen.Då kan vi konstatera att det väl gäller att vi ge-mensamt ser till att våra hembygdslandsting snabbtfattar beslut. Där jag är född, i lands-ting, har man inte fattat något beslut. Där saknasdenna valfrihet. I har man inte fattat beslutmen man överväger detta, så om vi tar kontakt medvåra hemorter kan vi kanske få en ändring till stånd.Anf. 56 ():Herr talman! Vi skall inte gråta över spilld mjölk,men jag beklagar att jag tydligen uttryckte mig någotluddigt. är jag kanske lite förvånad medtanke på de svar som jag fick. Men vi skall inte draupp det mer. Jag gläder mig mer åt de svar som ges . De indikerar att vi, gissningsvis , hardenna valfrihet i hela . Jag värnar då starkt dehär . Det är klart att man värnar omminoriteter, inte minst som folkpartist.Jag kommer också att följa det här ärendet, somsocialministern sade, även i . Det är ju litetragiskt att ett landsting som har varit borgerligt sedan1863 inte har infört detta . Men det beror inte påFolkpartiet, utan det beror på socialdemokrater,vänsterpartister och centerpartister, som ihärdigtunder har avslagit motioner och andra yr-kanden i den här riktningen. Men jag ser fram emoten ökad valfrihet, inte för egen del, men för alla våraungdomar upp till 20 år.Överläggningen var härmed avslutad.12 § Svar på interpellation 1998/99:131 omhälso- och sjukvården i hela landetAnf. 57 Socialminister ():Herr talman! har ställt flerafrågor till mig som handlar om hur en god hälso- ochsjukvård skall kunna säkerställas i glesbygden och påmindre orter.Som säkert känner till harKommunala utjämningsutredningen till rege-ringen överlämnat betänkandet Kostnadsutjämningför kommuner och landsting (SOU 1998:151). I be-tänkandet övervägs bl.a. frågan om kompensation förbefolkningsminskning inom kommuner och lands-ting. Utredningen föreslår dock inte någon sådankompensation för landstingen, bl.a. mot bakgrund avutredningens förslag om en ny beräkningsmodell förhälso- och sjukvård. Denna modell innebär att mer-kostnader på grund av gles bebyggelsestruktur beräk-nas för sjukhusvård, primärvård, ambulansverksam-het och sjukresor. Betänkandet remissbehandlas förnärvarande. Efter remisstidens utgång den 1 marskommer utredningens förslag att beredas inom Rege-ringskansliet.I fråga om alternativa driftsformer inom vård- ochomsorgssektorn är min principiella inställning attvården och omsorgen är ett samhällsansvar. Verk-samhet inom vård och omsorg skall finansieras soli-dariskt, dess inriktning och omfattning avgöras idemokratiska val och med ett tydligt politiskt ansvar.Huvuddelen av vården och omsorgen kommer även iframtiden att drivas i offentlig regi. Alternativa drifts-former, såsom privata vårdföretag, kooperativ etc.,kan emellertid mycket väl komplettera den offentligavården och omsorgen. För att stimulera till förnyelseoch hitta nya lösningar och vårdmetoder bör sjuk-vårdshuvudmännen, enligt min uppfattning, aktivtverka för mångfald i fråga om organisations- ochdriftsformer.När det gäller Samverkansdelegationens slutbe-tänkande spelregler inväntar regeringen nu denpågående Utredningen om sjukvårdsupphandling,som i centrala delar hänger samman med Samver-kansdelegationens betänkande. I denna utredninganalyseras tillämpningen av lagen om offentlig upp-handling på hälso- och sjukvårdstjänster. Utredningenskall redovisa sitt uppdrag . En proposi-tion gällande privata vårdgivare kommer således attkunna överlämnas till tidigast under hösten1999.Vad beträffar frågan om personalförsörjningen harregeringen tagit flera initiativ i vilka det regionalaperspektivet är en viktig aspekt.I propositionen om läkarnas vidareutbildninggjorde regeringen bedömningen att ett nationellt pla-neringsstöd behöver inrättas för att skapa bättre över-blick och verka för en mer långsiktig bedömning avden framtida läkarförsörjningen. Regeringen har föravsikt att tilldela ansvaret för detnationella planeringsstödet som bör kunna införasfr.o.m. den 1 juli 1999.Regeringen beslutade vidare att inrättaen kommission med uppgift att kartlägga utbildnings-behoven samt föreslå åtgärder för att underlätta re-kryteringen av personal till vård- och omsorgssek-torn.Socialdepartementet har därutöver, inom ramenför äldreprojektet, tillsatt en arbetsgrupp för att göraen särskild översyn av utbildnings- och kompetens-behoven samt den framtida personalförsörjningeninom äldreomsorgen.Regeringen är även i övrigt väl medveten om be-tydelsen av en ökad generell utbildningsnivå hosbefolkningen i allmänhet och hos nyckelpersoner isynnerhet i de regionalt mest utsatta områdena. Dettagäller för hälso- och sjukvården, men också för t.ex.näringslivet, som är av avgörande betydelse för om-rådenas utveckling.Jag anser, liksom , att en lik-värdig vård och omsorg i hela landet är av störstavikt. Det är naturligtvis kommuner och landsting somär ansvariga för att alla medborgare får vård ochomsorg av hög kvalitet. Jag anser emellertid att detkrävs nationella mål på fler områden än och enlöpande utvärdering av verksamheterna för att åstad-komma detta. Jag avser att arbeta i denna riktning.Även om jag har stor förståelse för den problem-bild som tar upp menar jag trots allt kan se positivt på den framtida hälso-och sjukvården i ett regionalpolitiskt perspektiv.Förutom vad jag har redovisat här pågår det en ut-veckling i landet kring de regionala frågorna. I mångalän samverkar landstings- och kommunpolitiker iorganiserade former för att åstadkomma en positivutveckling för sin region.Jag vill slutligen erinra om det resurstillskott somnu successivt tillförs kommuner och landsting underen femårsperiod. Resurstillskottet syftar bl.a. till attsäkra kvaliteten inom vården och omsorgen.Anf. 58 ():Herr talman! Jag vill börja med att tacka social-ministern för svaret. Bakgrunden till mina frågor ärsjälvfallet den djupa oro som jag och många med migkänner över att vårt land faktiskt håller på att kantra,en utveckling som på många sätt är förödande ochsom alla förlorar på.Den stora befolkningsminskning som sker i fler-talet av våra län och kommuner innebär minskadeskatteintäkter och begränsar underlaget för vården,för omsorgen och för den sociala servicen. Medansjukhusen i glesbygden tvingas minska sin kapacitetökar trycket på storstädernas sjukhus. I t.ex. mitthemlandsting, , innebär en fortsatt minskandebefolkning i kombination med skatteutjämningsför-slaget att får ca mind-re att röra sig med . måste operatio-ner ställas in på grund av för stor överbeläggning vidvåra storstadssjukhus. Lägger vi dessutom till alla deunderskott som redan finns i många landsting visardetta självfallet en mycket allvarlig bild för hela lan-det.Socialministerns svar stillar tyvärr inte riktigt minoro. Visst är det bra med "förståelse för den problem-bild som tar upp" och visst är detbra att se positivt och vara optimist. Det räcker dockinte på långa vägar. Det som krävs för att hela landetskall ges förutsättningar att utvecklas är insikt och detär framför allt handling.Centerpartiet efterlyser en kraftfull decentralise-ringspolitik som inte enbart handlar om bidrag ochstöd till lokala arbetsmarknader. I grunden handlardet om den sociala servicen och allas självklara rätttill trygg vård och omsorg oavsett var i landet manbor. Det decentraliserade samhället gagnar vårdenoch omsorgen i hela vårt avlånga land.Herr talman! Jag beklagar att inte tagit till sig förslagatt ge landstingen kompensation för snabba och kraf-tiga befolkningsminskningar. Jag hoppas fortfarandepå socialministerns stöd efter remissomgången. Härfinns chansen att visa handling. Är socialministernberedd att ta den chansen?Vi har samma uppfattning beträffande den solida-riska finansieringen av vården och omsorgen, likasåom betydelsen av mångfald i fråga om organisations-och driftsformer. Det gläder mig att det nu verkarhända något med Samverkansdelegationens slutbe-tänkande spelregler. Det är på tiden.I min interpellation tar jag särskilt upp de koope-rativa lösningarna, som visat sig varaen framkomlig väg. Jag vill fråga: Är socialministernliksom jag intresserad av att förbättra förutsättningar-na för kooperativa lösningar och i så fall hur?Till sist: Kan socialministern ge några konkretaexempel på åtgärder för att säkra personalförsörjning-en inom vissa nyckelgrupper i alla delar av landet?Anf. 59 Socialminister ():Herr talman! Jag måste nog göra en smula besviken. Han ställer frågor på ett om-råde där beredningen i inte är klar,där vi inte har fått möjligheter att se hur remissvarenser ut och därför inte har kunnat väga samman syn-punkterna till ett väl avvägt förslag. Frågan om ut-jämningssystemet kommer vi att få en chans att dis-kutera. Det har meddelats från regeringens sida, frånansvariga statsråd, att det kommer ett förslag tillriksdagen med anledning av utredningen. Då får vimöjlighet att diskutera detta.Detsamma gäller personalsituationen och vilka åt-gärder som kan vidtas för att säkra den långsiktigapersonalrekryteringen. Regeringens särskilda kom-mission arbetar med detta, och den skall lämna sinslutrapport . Det blir möjligheter attåterkomma även till detta.Däremot vill jag berömma inte bara utan faktiskt också för uppgö-relsen med Socialdemokraterna i en fråga som intedirekt tycktes ha att göra med detta, nämligen för-svarsfrågan. Jag tror att situationen är följande.Om vi, som både och jag har,som utgångspunkt för den framtida vårdpolitiken haratt alla skall ges vård på lika villkor oavsett var debor i landet, måste vi räkna med att vården långsiktigtkräver ökade resurser. Om vi inte vill att dessa an-språk skall innebära en våldsam ökning av de samla-de offentliga åtagandena, är det en klok politik attlångsiktigt flytta över resurser från försvaret, som avnaturliga skäl inte kommer att spela samma roll somdet har gjort tidigare, till vården.Jag vill alltså gärna berömma , fram-för allt därför att det handlar om en långsiktig strategiför att dels klara offentliga åtaganden, som av natio-nalekonomiska skäl inte får bli hur stora som helst,dels klara ambitionen att ge vård till alla på lika vill-kor, dels inse att en sådan vård, om den skall fungeraför alla delar av landet, faktiskt kräver ökade resurser.På det området strävar vi alltså alldeles uppenbart åtsamma håll.När det gäller övriga frågor som har ställt hoppas jag få en chans att återkomma.Anf. 60 ():Herr talman! När det gäller effekterna och kon-sekvenserna av försvarsuppgörelsen har vi ett gemen-samt intresse av att se till att de miljarder som nufrigörs kommer att på bästa sätt användas till vårdoch omsorg. Vi är eniga om att det ger bättre ochytterligare förutsättningar för att klara en bra vård ochomsorg i hela landet.När det gäller skatteutjämningen kan jag väl haförståelse för att socialministern inte kan föregriparemissvaren och diskussionen i anslutning till dem.Jag tipsar bara om den centerreservation i betänkande som gäller att ävenlandstingen skall få kompensation för större befolk-ningsminskningar. Det är ju så att betydande delar avhälso- och sjukvårdens struktur och kostnader intekortsiktigt kan förändras, även om befolkningenminskar.Jag tycker att detta är ett mycket hållbart resone-mang, som jag hoppas att socialministern och rege-ringen kommer att kunna ta till sig efter remissom-gången. Personalförsörjningen är på många ställen ivårt land ett jättestort problem, speciellt när det gällernyckelgrupper. Jag har inget att invända mot de redo-visningar som görs av aktiviteter. Det gäller bara attvi nu kan gå från ord till handling. Det handlar om attkomma fram till speciella åtgärder under speciellaförutsättningar. Ett sådant förslag, som redovisats avCenterpartiet, är att man för att locka till sig nyckel-grupper i arbetskraften t.ex. skall kunna ge möjlighettill avskrivning av studielån i vissa svårrekryteradeområden. Enligt uppgift har detta visat sig ha en po-sitiv effekt i . Här behöver ytterligare åtgärdervidtas.Jag vill tacka för det svar som socialmi-nistern har givit. Jag hoppas att vi skall kunna se tillatt ha en bra hälso- och sjukvård med hög kvalitetäven fortsättningsvis över hela landet.Överläggningen var härmed avslutad.13 § Svar på interpellation 1998/99:96 om åt-gärder för att förbättra innemiljönAnf. 61 Miljöminister ():Herr talman! har frågat migvilka åtgärder regeringen planerar för att stimuleraoch utveckla forskningen om innemiljön, vilka åtgär-der jag är beredd att vidta för att förbättra produkt-kontrollen av byggnadsmaterial samt vilka åtgärderjag avser att vidta för att stimulera experimentbyg-gandet.Inledningsvis vill jag betona att jag ser det sommycket angeläget att vi får framkunskap om de faktorer och samband som förorsakeroch bidrar till sjukdomstillstånd föranledda av inom-husmiljön. Inom mitt ansvarsområde ligger att sökaklarlägga vilken inverkan byggnader har på dessaförhållanden.Den bakgrundsredovisning som Ulla-BrittHagström lämnar i interpellationen tyder på att vi harsamma grunduppfattning, dvs. att inomhusmiljönpåverkas av en rad olika faktorer.Det förhållandet att människor vistas i många in-omhusmiljöer enbart , för att inte näm-na sammantaget under sin livstid, komplicerar sökan-det efter orsakssamband. Forsknings- och utrednings-projekt med tvärvetenskaplig ansats torde, som ocksåUlla-Britt anger, behövas för att finna or-sakerna. Sådana projekt pågår som förhoppningsviskommer att ge underlag för att flytta fram positioner-na.Av vad jag nu sagt framgår att jag för dagen intekan göra några preciseringar beträffande forskningenom inomhusmiljön. Forsknings- och utvecklingsbe-hov inom detta viktiga och stora område som inom-husmiljön och dess påverkan på människor utgörmåste självfallet i hela deras vidd väga tungt i detkommande arbetet med ställningstagande till inrikt-ning och omfattning av den framtida forskningspoli-tiken.När det gäller produktkontrollen av byggnadsma-terial har produktsäkerhetslagen till ändamål att mot-verka att produkter - bl.a. byggnadsmaterial - orsakarskada på person eller egendom. Konsumentverketutövar tillsyn över att lagen och föreskrifter som harmeddelats med stöd av den efterlevs. Bestämmelserom hantering av kemiska ämnen finns i miljöbalken.Syftet är att förhindra att människors hälsa eller mil-jön skadas av kemiska produkter.Material, konstruktioner eller anordningar kanenligt den s.k. byggnadsverkslagen typgodkännas föranvändning i byggnader. Jag delar Ulla-BrittHagströms uppfattning att det är angeläget att EU:sbyggproduktdirektiv genomförs. Direktivet föreskri-ver att byggnadsverk skall uppfylla sex väsentligakrav, om bl.a. brandskydd, hygien, hälsa och miljö.Byggprodukter skall vara lämpliga för avsedd an-vändning och anges vara det, om de har sådana egen-skaper att det byggnadsverk i vilket de skall ingå kanuppfylla de tekniska egenskapskraven. Det pågår nuett omfattande arbete med att utarbeta standarder ochprovningsmetoder för ändamålet. Kontrollen avmarknaden skall skötas av ett särskilt utpekat organ.Det beskrivna arbetet med tillämpningen avbyggproduktdirektivet kommer att ta ytterli-gare.För dagen är jag alltså inte beredd att föreslå yt-terligare åtgärder för någon ny form av produktkon-troll, även om sådana kan bli aktuella i framtiden.Den tredje frågan handlar om åtgärder för att sti-mulera experimentbyggande. Jag följer det arbete ochde projekt som pågår mycket intresserat. Jag är över-tygad om att vi kan dra lärdomar av detta och kanlägga det till grund för olika insatser. Det är dock förtidigt att precisera vilka konkreta åtgärder somkan komma i fråga.Anf. 62 ():Herr talman! Jag vill börja med att tacka miljömi-nister för ett positivt svar. Det kännstryggt att få bekräftat att ministern har sammagrunduppfattning som jag själv har. Jag hade dockförväntat mig lite mera konkreta svar om forskning,produktkontroll och experimentbyggande. Det faktumatt upp-skattat de samhällsekonomiska konsekvenserna avsjuka hus till kräverförebyggande arbete för att långsiktigt minska kost-naderna. Det handlar om ökad sjukfrånvaro, nedsattproduktivitet i arbetslivet, ökade vård- och behand-lingskostnader inom sjukvården och minskad liv-skvalitet, faktorer som måste angripas i ett hel-hetstänkande också vad gäller bostäder och skolor.Det är faktiskt så att personer födda löperstörre risk än andra att bli allergiker.Det tvärvetenskapliga forskningsprojektet huset borde få leda fram till ett nationellthandlingsprogram för innemiljön. Jag skall inte ytter-ligare relatera till min interpellation - den har minis-tern läst och svarat på - men det behövs ett samlatnationellt handlingsprogram. Forskningen måste fåresurser för att ytterligare konstatera vilka faktorersom leder till byggnadsrelaterad ohälsa.Miljöministern säger att han för dagen inte kangöra några preciseringar beträffande forskningen ominnemiljön. Men anser ministern att innemiljön är ettviktigt område för den utredning som pågår sedanmaj 1998 där miljöfrågorna skall lyftas fram? Ärinnemiljöfrågorna viktiga?Ministern anser att det förhållandet att vi vistas iolika byggnader komplicerar situatio-nen. Det är så. Men ett område som regeringen bordeägna mer uppmärksamhet åt är skolorna. SverigesProvnings- och 220 skolor- Skador och fel i skolbyggnader är ett exempel pådetta.Under perioden 1978-1997 har institutet under-sökt mer än 220 skolbyggnader. I de flesta av demfann de skador. Det gällde skador i byggnadsmaterial,funktioner, installationssystem och byggnadsdelar.Mycket handlar om fuktsäkerhet, lufttäthet och luft-behandling. De flesta skadorna har påvisats i byggna-dernas undre delar, dvs. problem i grunderna. Myckethandlar om brist på skötsel och underhåll och dåligkunskap om driften. Dessa saker skall ju skötas avkommunerna, men på grund av regeringens politiklider kommunerna ofta brist på resurser.