prot · GM0967 · 1999-03-11 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1998/99:67Torsdagen den 11 marsKl. 12.00 - 17.54Det justerade protokollet beräknas utkomma -----------------------------------------------------------------------1 § Justering av protokollJusterades protokollet för den 5 mars.2 § Hänvisning av ärenden till utskottFöredrogs och hänvisadesPropositioner1998/99:53 till finansutskottet1998/99:62 till bostadsutskottet1998/99:65 till justitieutskottet1998/99:66 till konstitutionsutskottet1998/99:68 till försvarsutskottet1998/99:70 till justitieutskottet1998/99:73 och 76 till socialförsäkringsutskottet1998/99:77 till bostadsutskottet1998/99:82 och 83 till skatteutskottet1998/99:85 och 87 till finansutskottet1998/99:88 till miljö- och jordbruksutskottet1998/99:90 till arbetsmarknadsutskottet1998/99:91 och 92 till trafikutskottet1998/99:93 till finansutskottetSkrivelser1998/99:55 och 56 till utrikesutskottet1998/99:59 till näringsutskottet1998/99:60 och 67 till utrikesutskottet3 § Beslut om utskottsbetänkanden som slutde-batterats den 10 marsFöU2 , m.m.Kammaren biföll utskottets hemställan.FöU4 TotalförsvarspliktenMom. 1 (totalförsvarplikten)1. utskottet2. 1 (mp)Votering:288 för utskottet13 för res. 148 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 116 s, 71 m, 36 v, 37 kd, 14 c, 13 fp, 1mpFör res. 1: 13 mpFrånvarande: 15 s, 11 m, 7 v, 5 kd, 4 c, 4 fp, 2 mpMom. 2-6Kammaren biföll utskottets hemställan.NU7 Vissa regionalpolitiska frågorMom. 1 (allmän inriktning av regionalpolitiken)1. utskottet2. 1 (s, mp)Votering:143 för utskottet163 för res. 143 frånvarandeKammaren biföll res. 1.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 2 s, 73 m, 1 v, 38 kd, 16 c, 13 fpFör res. 1: 114 s, 35 v, 14 mpFrånvarande: 15 s, 9 m, 7 v, 4 kd, 2 c, 4 fp, 2 mpAndre vice talman () anmälde att honavsett att rösta nej men markerats ha röstat ja.Mom. 2 (återförande av del av vattenkraftsvinster)1. utskottet2. 3 (v, c, mp)Votering:239 för utskottet67 för res. 343 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 116 s, 73 m, 37 kd, 13 fpFör res. 3: 36 v, 1 kd, 16 c, 14 mpFrånvarande: 15 s, 9 m, 7 v, 4 kd, 2 c, 4 fp, 2 mpMom. 3 (statlig verksamhet)1. utskottet2. 4 (m, kd, c, fp)Votering:167 för utskottet139 för res. 443 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 116 s, 36 v, 1 fp, 14 mpFör res. 4: 73 m, 38 kd, 16 c, 12 fpFrånvarande: 15 s, 9 m, 7 v, 4 kd, 2 c, 4 fp, 2 mpMom. 6 (regional näringspolitik)1. utskottets hemställan med godkännande av utskot-tets motivering2. utskottets hemställan med godkännande av motive-ringen i res. 5 (m, kd, fp)Kammaren biföll utskottets hemställan med godkän-nande av utskottets motivering med acklamation.Övriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.4 § Mänskliga rättigheter, m.m.FöredrogsUtrikesutskottets betänkande 1998/99:UU3Mänskliga rättigheter, m.m.Anf. 1 ():Herr talman! betänkande 3 somvi skall debattera här i kammaren är ett mo-tionsbetänkande, motioner som rör mänskliga rättig-heter och svensk utrikespolitik. Jag skall först göranågra allmänna reflexioner.Det råder stor samstämmighet mellan partierna påMR-området, och det är mycket glädjande. Det finnsdock några reservationer och särskilda yttrandenfogade till betänkandet. Vi moderater har en reserva-tion, nämligen reservation 6 under mom. 28 i vilkenvi redovisar en annan uppfattning än utskottsmajori-tetens, och den gäller skattebefrielse för Taiwansrepresentationskontor här i . Herr talman!Jag vill inledningsvis yrka bifall till vår reservation 6under mom. 28. Skälet till detta är att vi inte delarutskottsmajoritetens uppfattning om att inteskulle kunna fatta beslut om skattebefrielse på grundav att vi är bundna av . Detta ärenligt vår uppfattning en fråga som dispo-nerar oavsett konventioner om bara viljan finns. Den-na vår uppfattning delas av kristdemokrater, center-partister och folkpartister.Vi har också i ett särskilt yttrande utvecklat vårsyn på hur man bäst skall främja mänskliga rättighe-ter i södra , och jag kommer under resten avmin talartid att utveckla vår syn på detta.Herr talman! Det råder i södra en situationsom inger mycket stor oro. Det finns dock strimmorav ljus i mörkret. Avvecklingen av apartheid i Sydaf-rika samt freden och försoningen i ingerhopp för framtiden - en utveckling som är gynnsamför framväxt och demokrati i denna del av världen.Samtidigt som vi kan glädjas åt denna utvecklinglägger den senaste tidens utveckling i framför alltKongo och sordin över området. Det är fleraländer som deltar i kriget i . Minröjda fält iAngola mineras åter. Inom det samarbete som finnsmellan länderna kommer den ekonomiska integratio-nen att snabbas upp bl.a. genom frihan-delsavtal med EU, och förestående anslutning tillLomékonventionen borde ge - jag säger borde ge -ett värdefullt stöd till en god ekonomisk utveckling ihela regionen, även om villkoren hade kunnat varanågot mer generösa från EU:s sida. Andra viktigaförutsättningar är så självklara att de knappt skullebehöva nämnas i denna kammare, nämligen fred,stabil demokratiutveckling och respekt för de mänsk-liga rättigheterna.Herr talman! Fred är inte bara motsatsen till krig.Verklig fred fordrar att vi kommer till rätta med detbakomliggande indirekta våldet i form av ofrihet,förtryck och sociala orättvisor samt andra hinder förmänniskor att leva ett värdigt liv.Det indirekta våldet skördar långt fler offer än detdirekta och ger näring åt krigets rötter. Enfredlig värld skapas genom att förebygga, genom attvi tar oss an de bakomliggande konfliktorsakerna.För att skapa fred och för att respekten förmänskliga rättigheter och demokrati skall bli beståen-de i södra är det viktigt att bygga strukturersom främjar och kontrollerar att utvecklingen går irätt riktning. Med den senaste tidens utveckling kanman fundera över om det inom ramen för det samar-bete som finns går att åstadkomma den utveck-ling som bör eftersträvas. Vi moderater tror inte det.Det är grundorsakerna som måste angripas, intesymtomen.Vi har hitintills inom ramen för vårt samarbetemer koncentrerat oss på just symtomen i stället för påproblemens grundorsaker. Vi kan ta som exempelSomalia och . Vi var medvetna om proble-men men förmådde inte att agera . Kanske sakna-de vi den politiska viljan, kanske hade vi inte de rättainstrumenten?Herr talman! bör i dialogen med ländernai södra betona vikten av att det skapas regio-nala strukturer för mänskliga rättigheter och demo-krati. kan här vara en förebild. Erfaren-heterna visar att integrationsarbetet började med justmänskliga rättigheter och demokrati när Europarådetbildades . Samarbetet i södra ges fastare strukturer när det gäller att övervakaefterlevnaden av mänskliga rättigheter och demokratimellan de tolv länder som är medlemmar i samarbe-tet. Det finns ett framväxande parlamentariskt samar-bete inom organisationens ram som gör detta möjligt.Europarådets konventioner och mekanismer skullekunna vara förebilder. EU-biståndet kan finansieradetta eftersom det är fråga om regional integration.Herr talman! bör agera för detta inom EU.Befolkningen i södra behöver det här stödetför att kunna leva under mänskliga villkor.Jag har försökt att sättamig in i hur respekten för mänskliga rättigheter ser uti länder i södra . Jag har granskat offentligarapporter och artiklar, och jag har läst en del böcker -böcker om och av människor som har lång erfarenhetav u-landsarbete. Jag har valt Tanzania.På grundval av de studier som jag gjort har jag tilldagens debatt här i kammaren sammanställt en rap-port på ca 15 sidor som jag själv tycker ger en hygg-lig bild av hur det ser ut och under vilka villkor män-niskor i tvingas leva. Till saken hör att Tan-zania är ett av våra allra äldsta samarbetsländer.Jag hade tänkt att här i kammaren överräckarapporten till statsrådet . Jag hade, herrtalman, hoppats - kanske inte så mycket för rappor-tens skull - att just biståndsministern skulle vara härmen jag tycker att det är värdefullt att ansvariga mi-nistrar deltar i debatterna.Inte heller de två senaste gångerna som mänskligarättigheter och demokratiutveckling debatterats här ikammaren har ministern varit närvarande. I debattenden meddelade ministern utskottet dettai mycket god tid. Jag har full förståelse eftersom hanvid det tillfället självklart prioriterade att åka till dekatastrofdrabbade länderna i . Den andragången som det fanns tillfälle att visa sig här i kam-maren var i samband med regeringens utrikespolitiskadeklaration. Förmodligen fanns det även då starkaskäl för ministern att inte vara närvarande. Så är kan-ske fallet också - vad vet jag? Det vore emel-lertid värdefullt att under ett riksdagsår fåtillfälle att ha med ministern i debatten.Herr talman! Jag kan också tolka detta positivt.Den 10 december gjorde ett tillkännagi-vande till regeringen om en utförlig rapport ommänskliga rättigheter och demokratiutveckling i vårasamarbetsländer. Vi ansåg då att det kan ske i form aven skrivelse som skall debatteras här i kammaren.Man kan tolka ministerns frånvaro positivt om bak-grunden är att en skrivelse kommer att underställasriksdagen - före budgetbehandlingen. Dåblir det tillfälle att föra en debatt detta riksdagsår.Det är nämligen viktigt att en diskussion om lägetför de mänskliga rättigheterna kan föras inte bara iUtrikesdepartementets hemligstämplade rapporterutan även öppet i riksdag. Det är en styrkaför svensk biståndspolitik att på så sätt uppmärksam-ma den vikt vi fäster vid demokrati och mänskligarättigheter. Det är också en mycket viktig signal tillSveriges programländer om att läget för demokratioch mänskliga rättigheter i respektive land kommeratt diskuteras öppet i riksdag inför beslut omfortsatt samarbete.Och rapporten då? Ja, den kan man ju skicka medinternpost eller med modernare kommunikationssys-tem.Herr talman! Låt mig så ge två ögon-blicksbilder från Tanzania.Det är en svart stjärnbeströdd kväll någonstans iTanzania i en kal lokal där det spelas teater. En tillsynes galen flicka skrattar. Det är ett uppkäftigtskratt, rakt i ansiktet på politikern som i snitsig kos-tym orerar om faran av aids. Flickan säger: "Aids ärinte den största sjukdomen som sveper över oss, detär den ruttna politiken" - korrupta politiker, lögnakti-ga vallöften, politiskt våld och köpta lojaliteter. Pjä-sen som spelas petar närgånget på landets unga de-mokratiska system och drar fram missförhållandena iljuset. I centrum står flickan som får publiken attskratta och dra efter andan genom sitt sanningssägan-de. När pjäsen är slut säger regissören : "Hon är den ensamme dåren som vågar sägadet ingen annan vågar. Att hon kan göra sig hörd ärsjälva grunden för ett demokratiskt samhälle. "Prästen i Bukoba i norra : "Själv arbetar jag med ungdomen och försökerfå dem att stanna här på landsbygden, men jag undrarhur jag skall kunna motivera dem för utveckling, därde bor. De vill ha del av vad folk i stan har - vatten,el, tillgång till massmedia. Ändå får de inte det de villha när de kommer till städerna - varken jobb ellerbostäder - och många hamnar i kriminalitet. "Herr talman! Detta är bilder från . Hurläget är i våra samarbetsländer i övrigt när det gällerrespekten för de mänskliga rättigheter skall regering-en ge besked om. Det dokumentet skall ha offentlig-hetens prägel, en rapport som inte är försedd med enröd stämpel, en stämpel som dokument av det härslaget förses med troligtvis för att höja läsvärdet pårapporterna i UD-kretsen. En rapport om tillståndet ivärlden om hur det ser ut på MR-området skall frittkunna debatteras av riksdag. ser jag med stort intresse fram mot verk-ställigheten.Anf. 2 vice talman ():Herr talman! På 50-årsdagen av tillkomsten avdeklarationen av mänskliga rättigheter mottog förfat-tare här iStockholm. Jag skall låna några av hans ord i hanstacktal som inledning till denna debatt"Den universella deklarationen av mänskliga rät-tigheter antogs för exakt . Uppmärksam-heten mattas av, vet ni, och när andra allvarliga frågortränger fram börjar allmänhetens intresse att minska,till och med . Jag har ingenting emot dessaminneshögtider. Jag har själv bidragit till dem, påmitt enkla sätt, med några ord. Och om det inte är feltillfälle eller fel tidpunkt, låt mig tillägga något. Pådetta halva sekel har regeringar uppenbarligen integjort allt det de moraliskt borde ha gjort för mänskli-ga rättigheter. Orättvisorna ökar, ojämlikheten blirvärre, okunskapen växer, eländet utökas. Sammaschizofrena mänsklighet som har kapacitet att skickainstrument till en planet för att studera sammansätt-ningen av dess klippor kan med likgiltighet konstate-ra att miljoner människor dött av svält. Att resa tillMars tycks enklare än att bege sig till sin nästa. Ingenuppfyller sin plikt. Regeringar gör det inte, därför attde inte vet, därför att de inte kan eller därför att deinte vill. Eller för att de inte tillåts av de som effektivtstyr världen: de multinationella och flerkontinentalaföretagen vars makt - absolut icke-demokratisk -reducerar till ingenting det som är kvar av demokra-tins ideal. Vi medborgare uppfyller inte heller våraförpliktelser. Låt oss tänka att inga mänskliga rättig-heter kan existera utan symmetri av förpliktelser somhör till. Man kan inte förvänta sig att regeringar underde kommande femtio åren skall uppnå vad de inteuppnådde vi nu firar. Låt oss där-för, vi vanliga medborgare stå upp. Må vi med sam-ma kraft som vi krävde våra rättigheter nu ta vårtansvar för våra skyldigheter. Kanske kan världen blilite bättre - - -"Det var något dystra ord om tilli-ten till världens regeringar och för den delen riksda-gar. När vi diskuterar utrikesutskottets betän-kande är det väldigt tydligt att vi har uppmärksammaten rad av de svåra problem som existerar på områdetmänskliga rättigheter. Men många av de globalaorättvisorna har kommit i skymundan - det tystakriget, där miljoner barn dör av undernäring ellersvält, där kvinnor dör i sviter av illegal abort och därmer än en miljard människor inte har tillräckligt attäta. Problemen är enorma, och det går inte att i ensådan här debatt ge rättvisa och belysa alla, men jagskall försöka peka på några av dem. Jag vill ocksåunderstryka hur viktigt det är att FN:s deklarationklart och tydligt inte bara anger de demokratiskarättigheterna, yttrandefriheten, rättigheten att skrivadet man vill utan också rätten till mat, till god ut-veckling, miljö, utbildning, hälsa, arbete osv. Detinnebär också att vi har ett ansvar för sådana struktu-rella frågor som hjälp till återuppbyggnad efter natur-katastrofer, skuldavskrivning men också rättvisahandelsvillkor, stopp för dumpning av hälsovådligaämnen eller mediciner i fattiga länder och inte baraindividens rätt att yttra sig i olika sammanhang.Vi har ett väldigt viktigt instrument inom FN-systemet för att ta upp mänskliga rättigheter. Det ärkommittén för mänskliga rättigheter som den22 mars i börjar sina förhandlingar och dis-kussioner. Det pågår , och det är enomfattande dagordning som presenteras där en rad avvärldens stora frågor lyfts fram. Jag vill särskilt kon-statera att det är bra att en särskild resolution förbe-reds om rätten till utveckling. Det är också viktigt attvi noterar inte bara alla de problem som finns på dethär området utan också, vilket kommer fram i Genèvemen som även vi bör uppmärksamma, de positivasteg som faktiskt ändå sker i världen på det här områ-det. Jag tänker t.ex. på där man haft enfredsplan och diskussion om folkomröstning och där den förhoppningsvis i slutet avdetta år kommer att äga rum. Det finns trots alla dehinder som rests av framför allt en vilja. Detär min förhoppning att en folkomröstning skall ägarum detta år.Men vi har också . Det är ett ämnesom vi diskuterat åtskilliga gånger. Där har många avoss tyckt att ingenting har hänt, att ockupationen harfunnits där, överträdelser av mänskliga rättigheter harvarit mångfaldiga, och det tycks inte finnas något slutpå problemen. pågår samtal, finns en öpp-ning. Det finns all anledning att stöder denutvecklingen och med kraft driver på för att på mot-svarande sätt få en folkomröstning på få människorna där att själva avgöra sin framtidoch vart man vill höra.Jag vill också peka på dödsstraffet. Trots attmånga länder har det kvar har fler än hundra länderavskaffat dödsstraffet. Jag vill peka på där vi nuser ut att få det som nästan ingen trodde var möjligt:en rättegång mot diktator . väntarvi på besked från om immunitetskall tas ifrån honom, vilket gör det möjligt för enrättegång. Jag hoppas verkligen det. Det vore ettgenombrott för mänskliga rättigheter och ett genom-brott för att även statschefer lyder under samma folk-rättsliga regler som andra, att det inte skall vara möj-ligt att begå sådana brott mot mänskligheten somPinochet har gjort utan att det blir föremål för pröv-ning i rättslig instans.Jag vill vidare peka på omdelaktighet och jämlikhet för människor med funk-tionshinder som har fått ökad spridning och ökadtyngd. Många länder har antagit lagstiftning i enlighetmed standardreglerna. Det är oerhört betydelsefullteftersom mer än 300 miljoner världen över är männi-skor med funktionshinder. Det är de som ofta drabbasvärst av bristande resurser och står lägst på skalan.Det är ofrånkomligen så att vi måste ägna mer tidåt problemen i dagens värld än åt det som är fram-steg. Jag börjar med situationen i Kosovo, som justod något i skymundan inför de gigantiska problemsom rådde under kriget i f.d. och däromvärlden blundade för att man i fredsöverenskom-melsen i inte fick någon lösning för männi-skorna i Kosovo. Det faktum att invånarna huvudsak-ligen agerade med fredliga medel och på ett sätt sominte uppmanade till våld bidrog till, är jag rädd för, attomvärlden inte lyssnade tillräckligt på signalerna. är det inte svårt att förstå att det har uppstått engerilla och att UCK driver sin kamp med vapen. Detär också lika självklart att omvärlden måste agera.Där har omvärlden och framför allt ett ansvar.Vi har fått frågan i vad gäller bordtennis-VMi . För mig och känns det rättsjälvklart att man bör avråda från att ge Milosevicden poängen att få ha ett i bordtennis i Belgrad.Vi bör uppmana att flytta detoch få en annan plats för VM.Herr talman! Om vi går vidare ut i världen till La-tinamerika kan vi konstatera att det finns mångaglädjande tecken i Latin- och Centralamerika.Vi har fredsavtal i flera av de länder där tidigarekrig rådde, t.ex. och . Men vihar också stora problem. har inte löstproblemet med våldet. Vi har rättssystem i många avdessa länder som definitivt inte fungerar, och proces-sen att implementera fredsavtal och andra överens-kommelser går oerhört långsamt.Orkanen har haft ödesdigra konsekvenserför , och det är ändå förhoppningen attdet ur problemen skall resa sig en mer rättvis sam-hällsstruktur som gör att de fattiga inte drabbas likahårt som hittills.Jag vill också peka på , som är ett landsom har stått mycket i fokus för utrikesutskottetsintresse. Där har vi sett många hoppfulla tecken. Vihar regeringen som gick till val på förhand-lingar om en fredsöverenskommelse. Senast somma-ren 1997 tyckte jag själv att det fanns mycket hopp-fulla tecken vid en fångutväxling som skedde heltutan våld då gerillan återbördade regeringssoldatersom alla var oskadda. Jag och många med mig troddeatt detta var inledningen till en mer omfattande freds-förhandling.Man kan väl säga att utvecklingen har tagit ettsteg framåt och två tre steg tillbaka. Man kan peka påomfattande massakrer som ägt rum framför allt frånparamilitära gruppers sida. För en månad sedan hadejag möjlighet att besöka ett ställe i Barrancabermeja inorra , där en massaker ägde rum i majförra året. Många människor mördades och andrabortfördes, och ännu vet ingen var dessa personerfinns. För sedan fick jag nytt bud från sam-ma ställe att en ytterligare massaker hade skett där,och man hade ännu inte fått någon som helst klarhet ivilka som var de skyldiga, men man misstänkte pa-ramilitärer i samarbete med militärer.Det sker mycket i , och många goda ini-tiativ har tagits. Jag nämnde regeringens initiativ,men vi har också , som är en ny skapelse,en innovation från FN:s sida. Där har man möjlighetatt på plats bevaka mänskliga rättigheter, och det ären stor glädje för oss att det är en svensk som blirchef för det här kontoret. Men ändå finns det anled-ning att, som utrikesutskottet skriver i betänkandet,överväga om inte bör tillsätta ensärskild rapportör för mänskliga rättigheter. Det finnsbåde faktorer som talar för och faktorer som talar motett sådant tillsättande, men regeringen bör definitivtbevaka den frågan.Även om situationen i är dyster närman tittar på många faktorer tror jag att de som harhaft förmånen att besöka landet ändå känner sig upp-fyllda av hopp när de träffar de människor som ändåär beredda att riskera livet för att få en ändring tillstånd, som inte accepterar ett land fyllt av våld ochövergrepp och som också intensivt vädjar om ochvälkomnar allt deltagande från och från in-ternationella samfund i olika fredsprocesser.Jag vill också peka på ett annat problem, nämligenAlgeriet. Även där är omvärldens oförmåga att bidratill fred och ett stopp på våldet uppenbar.Men inom vill jag gå vidare till Djibouti.Sverige besöktes av som komför att berätta om villkoren i sitt hemland. Och nuundrar ni kanske, precis som jag gjorde inför hennesbesök, var ligger och vad det är för ett land.Det har vi knappt hört talas om. Det ligger i Östafrikavid , mellan och . Det ärsjälvständigt , men såsom en gammalfransk koloni ingår det fortfarande i en militäralliansmed . största militärbas utanförFrankrike ligger i detta lilla land, . Det är endiktatur, och demokratin lyser med sin frånvaro. Därbidrar , och indirekt också EU, till att vid-makthålla en diktatur, och jag undrar vad vi genomEU genom handelsavtal kan göra för att påverka attåtminstone inte EU ger sitt bidrag till att vidmakthålladiktaturen där.Herr talman! är ett land som självklart ståri fokus , där övergreppen avseende de mänskligarättigheterna är omfattande, men jag överlåter diskus-sionen och beskrivningen av den frågan till MuradArtin som kommer senare, och även talman! Jag vill också beröra frågan om ytt-randefrihet och politisk frihet i länder som ,och . Där är bristen på fri- och rättig-heter mycket allvarlig och uppenbar. I inte baraexisterar dödsstraffet; det tillämpas också flitigt. Detär mer än 3 000 människor som avrättas , ochdet är , efter massakern på , minst 250 personer som fortfarande sitterfängslade. militära hot mot , inskränk-ningarna i , religiöst förtryck i avoliktänkande är många andra oroande signaler.I riskerar den som ifrågasätter enparti-systemet repressalier i form av uteslutning ur partieteller fängslande.På betraktas den som ifrågasätter det poli-tiska systemet som fiende till landet. Nya uppgifterom fängslande av omkring 100 personer har kommitfram och är också klara exempel på bristan-de demokrati.Hur skall då de här missförhållandena uppmärk-sammas? Vad kan vi göra? Och vad gäller de asiatis-ka länderna: Är det korrekt som somliga debattörerhävdar att de asiatiska värdena är annorlunda och attKina alltid varit ett auktoritärt samhälle? I den storautredningen med , som precis presente-rades av UD och som kommer som skri-velse till , refererar man till ett intressantinlägg av nobelpristagaren i Ekonomi, Amartya Sen.Han har varnat för förenkling. Han hävdar att Konfu-cius inte var mer auktoritär än och citerar frånKonfucius att då staten "förlorat sin väg skulle indi-viden handla djärvt och tala tyst".Vietnam har en lång historia av krig, invasion ochumbäranden bakom sig. De lovvärda ekonomiskareformer, doi moi, som inleddes , har inte åtföljtsav politiska reformer.Sveriges roll i förhållande till som konti-nent kan tyckas vara marginell; det handlar, somprofessor uttryckte det härom da-gen, om "myggan och elefanten". Men har enspeciell roll i förhållande till genom vårlånga vänskap och vårt stöd.