prot · GM0950 · 1999-02-04 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1998/99:50Torsdagen den 4 februariKl. 14.00 - 15.05Det justerade protokollet beräknas utkomma ---------------------------------------------------------------------1 § FrågestundAnf. 1 TALMANNEN:Vid dagens frågestund medverkar justitieministerLaila , finansminister , statsrå-det , kulturminister ,försvarsminister och utbildnings-minister . Justitieministern besvararsåväl allmänpolitiska frågor som frågor inom sittområde. Övriga statsråd svarar på frågor som rörderas respektive ansvarsområden.Förenkling för småföretagareAnf. 2 ():Fru talman! I går hade vi en tillväxtdebatt. Det varett antal frågor som inte alls kom med. Det som jagtänkte fråga finansministern om handlar om konkretaförenklingar för vanliga småföretagare, enklare blan-ketter, snabbare vägar att få kontakt med myndighe-ter. Det sades i den DN-debattartikel som lästes upp att en tredjedel av Småföretagardelegationensförslag skulle vara genomförda. Men vi vet ju att detinte är så. Framför vet alla småföretagare som sittermitt upp i krånglet att så inte är fallet.Jag skulle därför vilja fråga finansministern omhan har någon mer ambitiös tidsplan än näringsmi-nistern för att genomföra konkreta förenklingar försmåföretagare.Anf. 3 Finansminister ():Fru talman! Jag har en lika ambitiös tidsplan somnäringsministern. Vi har mycket ambitiösa planer närdet gäller både förenklingar och andra åtgärder för attytterligare förbättra företagsklimatet, inte minst in-riktat på de mindre företagen.Det är riktigt att ungefär en tredjedel av Småföre-tagardelegationens förslag nu omsatts i regeringsför-slag. Det är inte så konstigt om företagen inte harmärkt det . Besluten skall ju först fattas av riks-dagen och genomföras. Det tar , meddet är på gång. Arbetet fortsätter naturligtvis ävenmed andra delar av de förslag som ligger, liksom deidéer som kan komma i övrigt. Där har Näringsde-partementet, både och ,en viktig roll att spela. Själv kommer jag att arbetaparallellt med frågor inte minst på skatteområdet. Därräknar jag med och hoppas på att de pågående skatte-överläggningarna kommer att leda till reformer, däri-bland förenklingar på skatteområdet.Anf. 4 ():Fru talman! Jag syftar på väldigt jordnära ochkonkreta förändringar som gäller dem som sitter ochsvettas med papper och inte vet när de skall postas föratt vara framme vid ett visst datum. Jag syftar på densortens förändringar, som också gör att man intebehöver vara rädd för straffavgift ifall man har perio-diserat momsinbetalningarna fel. Sådana konkretajordnära förändringar skall man inte ha överläggning-ar om i stora sammanträdesrum, utan det handlar omen ambitiös tidsplan som går ut på att faktiskt få sakeroch ting genomförda.Vi vet att t.ex. har många kon-kreta förslag på hur man skulle kunna göra det enkla-re - förenklad självdeklaration även för företagare,schablonavdrag m.m.Jag vill åter fråga finansministern om han har ensådan mer ambitiös genomförandeplan.Anf. 5 Finansminister ():Fru talman! Jag beklagar om ochFolkpartiet inte vill delta i överläggningar om för-enklingsåtgärder. Jag räknar med att övriga partier ärintresserade av att tillsammans med regeringen dis-kutera sådana konkreta åtgärder. Jag kan försäkra attvi kommer att ta upp dem i de sammanhangen. Gi-vetvis syftar det fram till konkreta beslut och åtgär-der, jordnära om man så vill. Alla förslag behöverinte vara jordnära men en del får gärna vara det.Vi skall arbeta vidare med det. Kan vi få med ossandra partier är det utmärkt. Jag tror att vi skall lyck-as med det, även om inte vill delta i dendelen.Anf. 6 ():Fru talman! Problemet är att det skallöverläggas. Vi vill inte överlägga om dem; vi vill hadem gjorda.Anf. 7 Finansminister ():Fru talman! Jag vill också ha konkreta resultat,och jag kan försäkra att det kommer att bli konkretaresultat. Men jag tror faktiskt att det inte skadar, utantvärtom kan vara ganska bra, att man i en parlamenta-risk demokrati har diskussioner mellan partierna föratt försöka få en samsyn. Vi kommer att fortsätta attsträva efter att uppnå detta.Brott mot homosexuellaAnf. 8 ():Fru talman! Den här frågan vill jag rikta till LailaFeivalds.Inom loppet av har RFSL i at-tackerats 17 gånger. Det här är dessvärre ingen lokalföreteelse utan det händer överallt i . Dethandlar inte bara om vandaliseringen av lokaler. Manhar även misshandlat homosexuella. En del har dödathomosexuella. De här brotten har inte begåtts av enslump utan enbart därför att det handlar om homo-sexuella.Det har länge krävts att homosexuella skall om-fattas av grundlagsbestämmelsen om hets mot folk-grupp. Frågan har länge förhalats både här i riksdagenoch i regeringen.Min fråga är: När kan vi fatta ett beslut i riksda-gen i denna fråga?Anf. 9 Justitieminister ():Fru talman! Såsom kanske kän-ner till är frågan föremål för en utredningsberedning.När frågan kan komma upp i kan jag intesvara på . Men man kan göra en ungefärlig be-räkning: som det brukar ta när en utredning kommer,med remissarbete, Lagrådsremiss, proposition tillriksdagen och den tid som behöver förutskottsbehandlingen.Anf. 10 ():Fru talman! Jag skall fortsätta där jag slutade.Frågan handlar inte enbart om rent fysiska brott mothomosexuella. Vi vet också att organisationer sompingstvännerna kan skriva att homosexuella är miss-foster utan några som helst påföljder.Vi talar väldigt vackert om alla människors likavärde. Men de här vackra orden tycks bara gälla hete-rosexuella. Det är någonting som vi i Vänsterpartiettycker är helt oacceptabelt. Den utredning som LailaFreivalds talar om kommer att bli färdig den 31 okto-ber 2000. Till dess får de homosexuella stå ut medglåporden, trakasserierna och det fysiska och psykis-ka våldet. Till dess kommer RFSL att få jobba underotrygga förhållanden.Fru talman! Den här processen måste skyndas på.Jag tycker att vi skall gå in genom att visamänniskors lika värde verkligen gäller alla männi-skor.Anf. 11 Justitieminister ():Fru talman! Jag tror att det föreligger ett miss-förstånd här. När brott begås är det brott oavsett omde riktar sig mot en heterosexuell eller en homosexu-ell person. Därvidlag gör lagen ingen skillnad. Tvärt-om finns det särskilda straffbestämmelser som sägeratt ett brott som begås t.ex. mot bakgrund av att manvill angripa någon för hans etniska ursprung ellerhomosexuella läggning skall betraktas som ett grövrebrott än annars. Detta är naturligtvis det grundläggan-de i vår strafflag. Detta är utgångspunkten för rättsvä-sendets arbete på det här området.Dessutom vill jag passa på att säga till RossanaValeria som är engagerad i denna fråga, vilket ärväldigt bra, att det pågår en mycket stark metodut-veckling inom polisen för att hitta metoder att kommaåt de grupper som ägnar sig åt särskild brottslighetriktad mot vissa grupper i samhället. Det handlar omatt utveckla spaningsmetoder mot den kriminellaunderrättelseverksamheten. För det ändamålet harbl.a. fattat beslut om vissa metoder sompolisen får använda.Den fråga som ställde inled-ningsvis handlade bara om tidsplanen för ändring aven viss bestämmelse. Det handlar alltså inte om heladet spektrum av brottsliga gärningar som redan i dagkan beivras.Anf. 12 ():Fru talman! Jag förstår och håller med om detLaila säger. Problemet är att det tar för långtid. I , som jag tog upp som fall, har poli-sen inte gjort några större ansträngningar för att göranågonting åt de attacker som faktiskt har skett.Problemet är att folk på gatan kan ropa glåpordefter homosexuella. Sådana organisationer - som jagtidigare nämnde - som kan skriva atthomosexuella är missfoster. Detta får inte ske. Manmåste kunna skynda på processen. Här i riksdagenfinns det en bred majoritet - förutom moderaternaoch - som är överens i den härfrågan.Anf. 13 Justitieminister ():Fru talman! Det föreligger fortfarande något slagsförvirring här. Jag förstår att menaratt det tar innan skall ta ställ-ning till ett förslag som innebär att brottet hets motfolkgrupp också skall omfatta homosexuella. Men deexempel som Rossina ger på agerande frånmänniskor utgör ju redan brott. Vi behöver inte väntapå någon ny lagstiftningsåtgärd för att kunna ingripamot att människor utsätts för förföljelse, trakasseriereller glåpord. Detta är redan brott enligt den lagstift-ning som vi har.Möjligen kan jag tolka frågan på det viset att mananser att det tar för polisen att utredadessa ärenden. Det handlar om en effektivisering avpolisens arbete, och det gick jag in på lite grann tidi-gare i mitt svar.Entreprenörskap i utbildningenAnf. 14 ():Fru talman! behöver fler entreprenörer,inte minst fler unga entreprenörer. Men tyvärr gerinte utbildningen, alltifrån första klass till universiteteller högskola, den grund som krävs för att elever ochstudenter skall kunna kasta sig in i ett entreprenör-skap. Jag undrar vad utbildningsministern tänker göraåt detta.Anf. 15 Utbildningsminister ():Fru talman! Jag delar åsikt omvikten av att ungdomar känner att det skall vara ettmycket realistiskt alternativ att de kan bli egna före-tagare och ett alternativ som många kan fundera på.I verkligheten har det hänt mycket. Jämför ung-domars attityder med hur de var för 15-20 årsedan! En mycket stor andel av gymnasieungdomarnakan tänka sig att i sitt liv starta ett före-tag. Att vi håller den andan levande är nog det vikti-ga, att entreprenörskap är ett naturligt livsval.När det gäller innehållet i skolutbildningen är jaginte säker på att ett införande av entreprenörskap påschemat är det bästa sättet att stimulera nytt företa-gande. Skolan skall ge bra grundkunskaper i alltifrånekonomi till svenska, matematik och naturvetenskap.Vi skall inte lägga till ett antal ämnen som sedantränger ut basämnena i skolan.Att tala väl om entreprenörskap och att stimuleraungdomar till att bli entreprenörer är vikigt, men attföra in det som ämne i schemat på alla utbildningartror jag inte är en självklar åtgärd.Anf. 16 ():Fru talman! Det där är ett gammalt sätt att se pådet hela. Vi har olika ämnen som eleverna får lära sig.Utbildningsministern måste ju se att växer fram ettnytt samhälle med snabbare rörelser. Se t.ex. på degarageföretag i databranschen som ungdomar startar.De växer snabbt vidare.På andra håll, t.ex. i , har man på univer-siteten börjat att undervisa i företagskultur och detsättet att tänka, resonera och förhålla sig för att manskall kunna våga att satsa. Också har krävtliknande inriktningar, inte minst inom den högreutbildningen.Är det inte dags att våga se nya grunder för ut-bildningen, att fostra studenter och elever i entrepre-nörskap och inte bara klamra sig fast vid de gamlaämnena matematik, fysik, kemi och ekonomi?Anf. 17 Utbildningsminister ():Fru talman! De sistnämnda ämnena är rätt viktigaockså för de flesta entreprenörer.Se vad som händer, inte minst vid högskolan! Detfinns oerhört mycket av spännande utveckling därstudenternas vardag knyts samman med företagssam-heten på orten. Inte minst bland de små och medelsto-ra högskolorna har man prövat sig fram med nyalösningar genom examensarbeten och praktikperio-der. Det tredje uppdraget, dvs. att samverka med detomgivande samhället, tar sig ofta konkret uttryck i samverkar med företagsamheten.Jag är beredd att stimulera detta ytterligare, menjag tror inte att det skall regleras uppifrån av riksda-gen mer än att begär att så skall ske. Sedanskall det hela få blomma i olika former, lokalt på deolika högskolorna.Res gärna runt och se vad som händer! Det händerväldigt spännande saker i kontakterna mellan hög-skola och näringsliv.FörsvaretAnf. 18 ():Fru talman! Jag vill ställa en fråga till försvarsmi-nistern.Anledningen till att man bildar ett samhälle är vill ta vara på vissa fundamentala saker, ochförsvar är en sådan sak. Man vill ju försvara sin fri-het. har man sagt att den över-gripande målsättningen för försvaret är att hela landetskall försvaras.Jag och många med mig blev ganska bestörta närvi fick klart för oss att den texten var borta, någotsom också massmedierna uppmärksammade en heldel. Jag har efterhört om man har gjort några ändring-ar, men några sådana har inte skett. Den texten ärfortfarande borta. Då är min fråga: Innebär dettanågon medvetet ändrad inställning eller är det bara enlapsus? Vilken del eller vilka delar av landet skallinte längre försvaras? Eller rör det sig om en ändradinställning när det gäller vilken prioritet försvaretskall ha i olika delar?Anf. 19 Försvarsminister ():Fru talman! Det som refererartill är texten i Försvarsberedningens rapport sompublicerades . Sekreteraren iFörsvarsberedningen har sagt att detta tydligen var enlapsus i den meningen att ingen av ledamöterna yrka-de att den gamla formuleringen skulle vara kvar.I propositionen som följer på Försvarsberedning-ens rapport kommer vi självfallet att klargöra att helalandet skall försvaras mot väpnade angrepp och ter-ritoriella incidenter. I övrigt skall Försvarsmaktennaturligtvis biträda med stöd till det civila samhället ihändelse av kriser av större omfattning.Jag vill tillägga att vad som hänt är att vi har enhelt annan säkerhetspolitisk omgivning. Vi förväntaross inte att det skall riktas något omfattande inva-sionsföretag mot . Däremot kan det förekom-ma andra typer av väpnade angrepp, och dessa skallförvaras överallt i hela riket.Anf. 20 ():Fru talman! Jag tackar för svaret. Jag tolkar det såatt de fyra orden "hela landet skall försvaras" skallinfogas. Annars är det lite oklart för många vad somgäller. Men jag tolkar det så att det nu kommer att ståså.ÖsttimorAnf. 21 ():Fru talman! Jag vill ställa några frågor till bi-ståndsminister . Det gäller Östtimor.Vad händer egentligen i ? Vad gör FN?Vilka möjligheter har folket i till självstyre?Diskuterar man fortfarande folkomröstning? Och vadgör framför allt vi i ?Anf. 22 Statsrådet ():Fru talman! Det som pågår i ochframför allt i är faktiskt mycket glädjande.Efter nästan 25 års ockupation börjar nu ockupa-tionsmakten att tala om självständighet för Östtimor.Alltsedan det portugisiska kolonialväldet föllsamman och dominans över upp-hörde har vi krävt att folk genom t.ex. enfolkomröstning självt skall få välja sin framtid, ex-empelvis självständighet från som för 25år sedan invaderade Östtimor.Det som pågår är att i slutet av denna veckakommer och utrikesministraratt träffas i FN under överinseende föratt föra dialogen vidare. Man har också kontaktermed oppositionen i . Enligt Indonesiensutrikesminister skall den fängslade oppositionsleda-ren Gusmaõ släppas ut från fängelset och föras tillhusarrest.Anf. 23 ():Fru talman! Det låter ju mycket positivt.Jag vill också fråga: På vilket sätt stöder vi i Sve-rige folket i ?Anf. 24 Statsrådet ():Fru talman! Vi välkomnar denna utveckling ochser den som ett steg i rätt riktning. Vi vet ju inte rik-tigt om man kan lita på dessa uttalanden, men vi tarfasta på dem, liksom omvärlden och FN.Vi har genom Röda korset ochCarritas gett ett humanitärt stöd till befolkningen påÖsttimor. Människor har lidit av svält och andra um-bäranden. ger vi ett kraftfullt stöd åt FN-processen.I den händelse det blir en självständighetsprocesssom kanske tar tid har vi beredskap att gå in medbiståndsinsatser som säkert kommer att behövas närIndonesien i så fall drar bort sin närvaro totalt.Vidareutbildning för läkareAnf. 25 ():Fru talman! Jag har en fråga till utbildningsmi-nistern.Amalgamproblematiken har diskuterats till ochfrån. Tandläkare kan byta fyllningar, men de kan intediagnostisera och behandla förgiftningar av kvicksil-ver och annat.Nu har det kommit till min kännedom att inteheller läkare har kompetensen att behandla och dia-gnostisera tungmetallförgiftningar. Detta ämne finnsfortfarande inte i deras utbildning.Vad tänker utbildningsministern göra åt saken?Anf. 26 Utbildningsminister ():Fru talman! Låt mig börja med att säga att jag intehar så djup kännedom i ärendet att jag kan gå in påhur utbildningen är upplagd, varför en del ämnen ärmed och andra inte. Det som naturligtvis är viktigt,inte minst i läkarutbildningen, är att vetenskapligaframsteg via forskning och kunskap på vetenskapliggrund kommer tillbaks i form av vidareutbildning förläkarkåren och i läkarutbildningen. Om det finnsbrister där måste vi naturligtvis se över dem. Om detfinns brister även i detta fall får vi också se över des-sa.Anf. 27 ():Fru talman! Detta svar tackar jag för. Vad jaghoppas på är att man skall kunna fortsätta att utvecklade kunskaper som behövs för att möta just dessamänniskors behov också.Statsbidraget till kommunernaAnf. 28 ():Fru talman! Jag är intresserad av att höra finans-ministerns uttolkning av den överenskommelse somträffades i går mellan regeringen och iett viktigt avseende. Där sägs att de pengar som fri-görs från försvaret skall vara öronmärkta till vården.Ibland har jag också hört uttrycket vård, skola, om-sorg. Jag vill nu få bekräftat av finansministern att detkommer att framgå av vårbudgeten att anslaget tillkommuner kommer att höjas med det belopp somfrigörs från försvaret.Sedan vill jag också höra om dessa pengar kom-mer att specialdestineras till vården. Vi vet ju avtidigare erfarenheter att sådana här satsningar oftahamnar på helt fel ställe. Är nu tanken att dessa me-del skall specialdestineras till vård och skola?Anf. 29 Finansminister ():Fru talman! Det behövs inga speciella uttolkning-ar från min sida, eftersom regeringen självfallet stårenig bakom den uppgörelse som har träffats. Deninnebär att vi fullföljer försvarsuppgörelsen för deninnevarande försvarsperioden. Den innebär att viunder nästa försvarsperiod, och framåt,genomför en ramsänkning med 4 miljarder kronoroch att ett engångsbelopp i form av ett omställnings-bidrag utanordnas . Vi harenats med om att det nettoutrymme somuppkommer genom dessa åtgärder och som alltsågäller och framöver skall kunna använ-das för insatser inom vården och omsorgen. Teknikenför detta tycker jag kanske att det är lite tidigt attklara ut här . Vi har anledning att återkomma tillfrågan. Det gäller ju tidigast , och det är först ivårpropositionen som vi skall taställning till . Det har ju inte funnits med ivåra tidigare treårskalkyler.Sedan vill jag anmäla en annan uppfattning änLars . Vi vet ju genom noggranna under-sökningar att de successiva tillskott som har utanord-nats , vilka kommer att fortsättaöka och som har styrts till kommu-ner och landsting, i allt väsentligt har gått till skolan,vården och omsorgen, precis som vi har avsett.Anf. 30 ():Fru talman! Detta var litet oroande, tycker jag.Det var ett hjälpverb som hade smugit sig in, att dehär pengarna skall kunna användas till vården och attdet är en teknisk fråga som vi får återkomma till. Jagfrågade ju just om vårbudgeten, därför att i den berörsju som är första året på dennya försvarsbeslutsperioden. Detta måste finansmi-nistern kunna svara på: Kommer anslaget till kom-munerna att öka i vårbudgeten som läggs fram dennavår vad avser ? Kommer regeringen att varaduktigare, eftersom ni från era egna undersökningarvet att en stor del av de satsningar som ni hargjort icke har satsats på vården och skolan? Kan nisäkerställa att det den här gången blir på det sättet?Anf. 31 Finansminister ():Fru talman! Jag är lite orolig över in-satser . Först fick vi höra , som villstrunta i att delta i överläggningar med regeringen omförenklingar för småföretagarna. Sedan fick vi höraFolkpartiledaren säga att vi skall strunta i försvaret.Jag tycker inte att vi skall strunta i försvaret.Lars får ge sig till tåls lite. Det ärmycket begärt att jag här i detalj skall redogöraför en viktig del av vårpropositionen. Den arbetar vimed, och vi kommer att redovisa våra förslag den14 april. Vi kommer där att inklude-ra när det gäller de insatser som kan styras tillvården och omsorgen. Vi har en etablerad teknik fördetta. Vi återkommer i frågan - var lugn på denpunkten.Anf. 32 ():Fru talman! Men det var ju gårdagens viktiga ny-het att det som frigörs från försvaret skall gå till vår-den, att detta blir aktuellt i vårbudgeten. tvekar jufinansministern om ifall detta är en uppgörelse somgäller. Om den gäller finns ju bara den tekniken attstatsbidraget till kommunerna ökar. Varförtveka på den punkten? Det var ju gårdagens besked.Är regeringen inte enig om detta besked?Anf. 33 Finansminister ():Fru talman! Jag tycker att detta är en mycketegendomlig debatt. Om det nu bara finns en teknik ärdet svårt att förstå vad frågeställningen egentligengäller. Man kan dock fördela pengar mellan kommu-ner och landsting på lite olika sätt. Som bekant har julandstingen ansvar för sjukvården, och kommunernahar ansvar för stora delar av omsorgsområdet. Där harvi en fråga. Den exakta procentsatsen är inte alldelessjälvklar.Lars är väl medveten om det parla-mentariska systemets regler. Vi lägger fram våraförslag. Vi kommer att lägga fram envårproposition. Då är vi ändå ute i mycket god tid föratt ge till känna hur vi vill använda pengarna år 2002.Våld mot kvinnorAnf. 34 ():Fru talman! Jag skulle vilja vända mig till justi-tieministern.Vi två har mötts vid ett antal kon-ferenser som har handlat om våld mot kvinnor - ettområde på vilket det är angeläget att det sker storainsatser eftersom det är drygt 19 000 kvinnor sommisshandlas och 35 kvinnor som faktiskt avli-der.På detta område har lagstiftningen förändrats. Nuhandlar det väldigt mycket om metoder, informationoch om hur man kan få lagstiftningen att verkligenfungera. Centerkvinnorna, som är det största politiskakvinnoförbundet i landet, håller nu på med en under-sökning om hur rättsintygen fungerar, dvs. att läkare iintyg skall konstatera bevisläge som lig-ger till grund för bevisningen i domarna. Det visar sigatt i utfärdar man rättsintyg grundade påpatientjournaler i efterhand. Många jurister och läkareanser att det bara är en tredjedel av de rättsintyg somutfärdas som kan användas.Vad anser ministern om detta, och vad avser mi-nistern att göra på området?Anf. 35 Justitieminister ():Fru talman! Kvinnocentrum i har upp-märksammat mig på frågan att detta med rättsintyginte fungerar på ett likartat sätt över landet och atträttsintygen är av varierande kvalitet. Det beror på attpolismyndigheters och åklagares kunskaper när detgäller att begära in och hantera rättsintyg och läkarnaskompetens att utfärda rättsintyg är ojämn över landet.Jag har därför tagit upp frågan till diskussion medSocialdepartementet, eftersom det här råder ett delatansvar då det är olika typer av myndigheter som ärinblandade i hanteringen.För del avser jag att vidtade åtgärder som behövs för att säkerställa att rättsvä-sendets agerande i detta sammanhang blir bättre.Socialdepartementet kommer att säkerställa att läkar-nas medverkan i sammanhanget också blir bättre.Anf. 36 ():Fru talman! Det var väldigt roligt att höra. Riks-polisstyrelsen försöker nu arbeta med metodutveck-lingen och se vad som kan göras. Man har konstateraratt det är problem med rättsintygen, men också medde s.k. trygghetspaketen, som det inte finns tillräck-ligt av och som det ibland är väntetid på. Det tyckerjag är ganska oacceptabelt.Nu kommer det här att redovisas till justitiemi-nistern och sedan kommer det att disku-teras. Det dröjer innan förslag kommer. Finns detnågon möjlighet att från departementets, regeringens,sida se till att metodutvecklingen vad gäller de här tvåfrågorna kommer före material?Finns det något sätt att förkorta tiden? Det är ändåganska enkla saker det handlar om.Anf. 37 Justitieminister ():Fru talman! Man kan ju alltid önska att saker ochting utvecklade sig fortare än de gör. Men i det härfallet handlar det ju inte om att det är något långsamtsom sker i eller om att det förelig-ger några problem i förhållande till . Det härär ju ett arbete som bedrivs ute på myndigheterna.Det är där man arbetar med att utveckla sina metoder.Jag vet inte vad jag skulle kunna göra för att säker-ställa att de arbetar lite fortare än de gör.Våld mot kvinnor är ju en prioriterad fråga, och iden proposition som tog ställning till ivåras fanns en rad olika uppdrag till myndigheterna.Dessa har sedan följts upp i de regleringsbrev somstyr myndigheternas verksamhet.