prot · GM0975 · 1999-03-25 00:00:00 — Det handlarom utbildningsnivå. Det handlar om småföretagar-klimat. Det handlar om andra arbetsmarknadsresur-ser. Vi är nu med via , som ju är statensorgan ute i regionerna. Vi kommer att vara med ochta vår del av ansvaret.IdrottsrörelsenAnf. 86 ():Fru talman! Jag skulle vilja rikta min fråga tillstatsrådet . Den handlar om idrottsrö-relsen och de attityder som finns främst ute blandpubliken. Det oroar mig faktiskt väldigt mycket. Mananvänder mycket grova ord, väldigt mycket könsord.I en artikel i för sedan kunde manläsa om hur två kvinnliga handbollsdomare hadeattackerats av publiken med både svordomar ochkönsord. Det var alltså en herrmatch som de dömde.Frågan handlar både om attityder till kvinnligt ochmanligt och - inte minst - om etik och moral.Min fråga till statsrådet är: Vad kan man göra föratt ändra på de här attityderna så att publiken inteanvänder alla dessa grova ord?Anf. 87 Statsrådet ():Fru talman! Idrottsrörelsen har själv dragit i gångett stort arbete som jag ser positivt på och som kallasStarta vågen. Det är ett arbete som handlar om etikoch moral. Det handlar också om rent spel i den me-ningen att man inom idrotten skall ha rent spel påplanen när man tävlar och tränar men också rent spelutanför planen. Ledare, domare och tränare på olikanivåer lägger nu ned mycket tid på att träffa barn- ochungdomsgrupper för att prata om hur man beter sigmot varandra och om vad det innebär att vara enschyst kompis och hur man kan heja på ett lag elleren kompis som skall göra bättre ifrån sig på ett brasätt. Det är en viktig del.Jag tror också att det är viktigt att titta på attity-derna i ett större sammanhang just när det gäller frå-gorna om könsord. Det är ju ingenting som vi upple-ver bara på arenor i samband med idrottsarrange-mang. Det kan man också uppleva som vuxen närman är på en skola, på en fritidsgård eller i ett kultur-hus. Jag tycker att det ligger ett ansvar på oss alla attmarkera varje gång vi hör någon ta till överord elleranvända könsord när man skall prata med varandra.Det är alltså ett gemensamt ansvar för oss som ärvuxna.Anf. 88 ():Fru talman! Jag tackar för det svaret. Jag är ocksåmedveten om att man inom idrottsrörelsen jobbarmycket med detta både bland ungdomarna och i le-darutbildningarna.Jag har genom egen erfarenhet när jag har följtmin dotter genom , framför allt inom fot-bollen där hon har varit både aktiv och dömt matcher,upplevt det som frustrerande att se hur många vuxnamänniskor faktiskt beter sig både mot domarna ochmot ledarna. Det skulle alltså vara önskvärt om mankunde lyfta upp dessa frågor och på något sätt drivaen kampanj eller en debatt om dem.Anf. 89 Statsrådet ():Fru talman! Jag tror också att det är önskvärt, ochjag tror att det finns starka skäl för att stötta just tjejerspeciellt inom idrotten när det gäller att ta för sig ochfå träna och tävla på lika villkor. Men det gäller ocksåatt tjejer som orkar vara tränare och domare samar-betar för att backa upp varandra.Jag tror också att vi som är föräldrar och som harbarn som är aktiva inom barn- och ungdomsidrottenkan ha diskussioner när vi träffas och fundera påvilka krav som vi har på domare och på tränare ochhur duktiga vi alla har en förmåga att vara när vi sitterpå läktaren att vara med och döma matcher.Tjejer på arenan, Starta vågen och en ständig de-batt om att killar och tjejer alltid skall behandlasjämställt och jämlikt tror jag är oerhört viktiga frågor.Rekrytering av unga till vårdenAnf. 90 ():Fru talman! Jag skulle vilja ställa en fråga tillstatsrådet . diskuteradesproblem att rekrytera personal till vården mycket. Dåtillsatte regeringen en kommission av ministrar somskulle utarbeta idéer om hur man skulle få inte minstunga människor att engagera sig och vara beredda attbörja arbeta inom vården. närmar sig nästa som-mar, och sommaren är ofta en problemperiod när detgäller att täcka upp med personal inom vården. Bristpå personal inom vården är ett stort problem inteminst för äldre men naturligtvis också för dem somjobbar där.Min fråga till som är ordförande idenna kommission som lyder under Näringsdeparte-mentet är: Hur går det med arbetet och, framför allt,kommer det några handfasta och bra förslag till som-maren angående hur man skall rekrytera unga männi-skor till vården?Anf. 91 Statsrådet ():Fru talman! I som tillsattes,precis som frågeställaren sade, för sedan ingårdelar av regeringen, nämligen de som har ansvar fört.ex. utbildning, arbetsmarknad och kommuner, menockså parterna, alltså Kommun- och Landstingsför-bundet och de fackliga organisationerna. Men den härkommissionen har ju inte tagit över det ordinarieansvaret från landsting och kommuner att ha en braarbetsmiljö, en bra personalpolitik, kompetensut-veckling för sin personal och att förstärka insatsernanär man har bristyrken. Det som vi i Vårdkommissio-nen försöker göra är att långsiktigt hitta lösningar,t.ex. titta på dimensioneringen av utbildningen för demånga vårdyrkena. Man skall titta på frågan om del-tidsarbetslösheten. Om man har problem att rekryteragäller det ju också att ta reda på hur man behåller denpersonal som man har inom vården och att man sertill att de som vill jobba mer tid, framför allt kvinnor,också blir tillvaratagna i vården.Vi kommer med våra förslag precis enligt tidspla-nen, nämligen . Vi utgår från att landsting ochkommuner, precis som de skall, behåller sitt ansvarför den dagliga skötseln av vården och omsorgen.Anf. 92 ():Fru talman! Jag tackar för svaret. Med tanke på attbildandet av denna kommission före valet gav ettintryck av handlingskraft, att man skulle göra något åtpersonalsituationen inom vården, hade jag varit tack-sam för att , med tanke på att kvar, fått höra något från några kraftfulla förslag till framför allt hur ungamänniskor skall rekryteras. Men jag ser ändå frammot juni så får vi se.Rättegången mot ÖcalanAnf. 93 ():Fru talman! Jag skulle vilja rikta en fråga tillPierre . För exakt ställde jagen fråga till om agerandekring rättegången mot . Jag fick dåbeskedet av statsministern att avvaktade etteventuellt EU-samarbete. Men om detta inte kommertill stånd var statsministern beredd att ta ett initiativdär självt begär att få sända en delegation föratt bevaka rättegången och eventuella missgrepp sombegåtts mot på fängelseön. Såvittjag vet har ingenting hänt.Min fråga är därför ganska enkel. Vad händer idenna fråga?Anf. 94 Statsrådet ():Fru talman! Det som händer är att vi alla avvaktarrättegångens inledning, och vi avvaktar den med stororo och förväntar oss att denna rättegång skall bliöppen och rättvis och att utländska observatörer skallkunna vara närvarande. Ännu har vi inte kommit dit.Vi har inte fått klara besked från de turkiska myndig-heterna. Men detta är inte en sak som man kan göm-ma undan, utan det krävs stor öppenhet och rättssä-kerhet. Och vi är oroliga över det sätt som Öcalanförvaras på, och vi vet inte vad som egentligen hän-der. Vi har bara de turkiska myndigheternas ord. Menvåra krav står fast, och vi kommer att fullfölja detta.Men jag kan inte ge några detaljer just nu.Anf. 95 ():Fru talman! Man kan konstatera att varken EUeller än så länge har begärt att få sända endelegation till , utan man uttalar sig i ungefärsamma allmänna ordalag som statsrådet gör . Menfortfarande kan vi inte se några tecken på en aktivitetmer än i ord. Men inga direkta initiativ har tagits.När jag ställde frågan förra gången fick jag med-håll från statsministern avseende behovet av att gans-ka snart få en läkare på plats för att undersöka deeventuella fall av tortyr och neddrogningar av Ab-dullah som ganska många källor påstår före-kommer. När det gäller den delen är det ganska bråt-tom att man ser till att officiellt från den svenskaregeringen eller från EU begär att få sända en delega-tion, bl.a. bestående av läkare, jurister och parlamen-tariker.Jag kan emellertid konstatera att hargått sedan jag ställde frågan, och fortfarande har ingetinitiativ från något håll över huvud taget tagits.Anf. 96 Statsrådet ():Fru talman! Det stämmer inte. EU-trojkan har va-rit på plats och framfört EU:s samlade uppfattning avdet slag som jag redovisade här. Och från vår ambas-sad följer vi den här situationen. Vi är idaglig kontakt om denna situation och andra förhål-landen som gäller det kurdiska folket.Anf. 97 ():Fru talman! För mig handlar detta om att manmåste visa att faktiskt officiellt avböjer någonannan nations rätt att delta, och det har man än sålänge inte prövat.AsylsökandeAnf. 98 ():Fru talman! Jag har en fråga till statsrådet angående effekterna av . Folk ärpå flykt i sina egna länder på Jugoslaviska halvön ochi . De lever i kaos. När de sedan äntligen flyroch kommer till ett land och begär asyl är det oftaförvirrade berättelser som de ger. De ändrar sig, ochdet tas till intäkt för att de ljuger. Därmed kanske deinte får asyl. Många från flyr i första hand tillTyskland och avvisas då. En del av dem har kommittill , men vill inte pröva deras skäleftersom de redan är prövade i . Samtidigtsäger att man har prövat deras skäl och intetänker pröva dem igen när man tar emot dem förvidare befordran hem.Jag undrar vad statsrådet har att säga om dennasituation.Anf. 99 Statsrådet ():Fru talman! Det är riktigt att vi har flera fall - jaghar själv sett detta på plats, i - där detkommer asylsökande från eller Tysklanddär de tidigare sökt asyl och fått avslag. Sedan kom-mer de till . Då fungerar så skall återvända. Man kan inte söka asyl igen i ettland som har skrivit under , utandå får man återvända - i det här fallet - till Tysklandeller . Detta fungerar.Det här nya och även innebär söker asyl en gång. Men vi vet att ochTyskland är rättsstater, som har skrivit under Genè-vekonventionen och därför prövas asylrätten på ettkorrekt sätt.Anf. 100 ():Fru talman! Det har framkommit nya uppgiftersom visar att de här människorna har skyddsstatus.Då uppstår frågan: Kan de åka tillbaka till Tysklandoch bli prövade på nytt? Jag upplever att man inte ärvillig att pröva när man har prövat. Vidare harjag erfarit att kan göra en prövning om vi villoch om den som söker går med på det, vilket mangör. Det är detta som är anledningen till min frågahär.Anf. 101 Statsrådet ():Fru talman! som kommer till ochsöker asyl får sin sak prövad. Med blirdet så att de länder som har skrivit under det prövarbara en gång men då får man sin sak ordentligt prö-vad, med all den rättssäkerhet och med de konventio-ner som finns som grund. Vi har ingen anledning att,och skall heller inte enligt det här avtalet, ifrågasättaDanmarks eller hantering av detta. Det ärsjälva förutsättningen för det hela.Det kan inte vara så att man skall kunna söka engång i ett land och sedan söka en gång till på exaktsamma grund.Eritreaner i EtiopienAnf. 102 ():Fru talman! Jag skulle vilja ställa en fråga tillstatsrådet . blev självständigt från Etio-pien befrielsekrig. Men i början av majförra året blossade kriget upp igen. Under sommarenlyckades man få vapenvila och allt verkade lugnt.Men har det i alla fall varit ettmycket spänt tillstånd. Många eritreaner har fängslatsoch deras ägodelar har konfiskerats. Både FN och EUhar kritiserat mycket hårt.Min fråga till statsrådet blir: Vad gör Sve-rige åt dessa omänskliga deporteringar och konfiske-ringar av eritreaners egendom i ?Anf. 103 Statsrådet ():Fru talman! Det utbröt också krig efter spänning-arna. Vi har verkat väldigt kraftfullt gentemot våratvå samarbetsländer för att de skall slutafred med varandra. Där har den afrikanska enhetsor-ganisationen OAU varit medlare. acceptera-de först detta avtal men det gjorde inte . NärEritreas utrikesminister var härförde vi ingående samtal med dem. Vi vädjade tilldem och uppmanade dem att underteckna avtalet. Såhar nu skett, efter besöket i Stockholm.Jag tog då också upp den fråga som här har tagitsupp, nämligen att man från etiopisk sida deporteradeeritreaner som inte hade med det hela att göra, utansom jobbade eller var verksamma på annat sätt i Eti-opien. Det menade vi var fel och det har vi protesteratmot. I och med att man löser den här konflikten, vil-ket nu kan ligga ganska nära, löses också frågan omdeportationerna.Stöd till de kommunala bostadsbolagenAnf. 104 ():Fru talman! Jag har en fråga om de kommunalabostadsbolag som är i kris på grund av tomma lägen-heter och som oftast finns i kommuner med mycketdålig ekonomi.För att hjälpa de här kommunerna inrättade rege-ringen en bostadsdelegation . Denhade till sitt förfogande. Ettsjuttiotal kommuner står i kö för att få hjälp. Under1998 har delegationen slutit avtal med endast trekommuner. Inte en krona har betalats ut, förutom 4miljoner kronor för den administration som tydligenkrävs för arbetet.Min fråga är: Varför gick det så trögt med avtals-tecknandet och varför blev det inga utbetalningar1998?Anf. 105 Statsrådet ():Fru talman! Det är riktigt att Bostadsdelegationeninrättades och tog itu med de ansök-ningar som fanns inne från kommunerna. finnsdet, tror jag, 62 ansökningar från kommuner sombegärt medel därför att man har övermäktiga åtagan-den i sitt bostadsbolag.Det här är inte en alldeles enkel process. Väldigtnoggranna förhandlingar och analyser görs tillsam-mans med kommunerna innan stöd betalas ut. Tankenär ju att problemet i sig skall lösas. Det skall vara enrekonstruktion av bolaget. Man skall riva undan fas-tigheter för att inte på nytt vara i samma situation omnågra år. Det skall också vara en lösning som är lång-siktigt hållbar. Vidare krävs det kommunala insatserinnan staten undertecknar ett avtal med kommunenom hur problemet skall hanteras.Nu är arbetet i Bostadsdelegationen i full gång. Viräknar med att under det här året ha gett merparten avkommunerna besked om man är berättigad till stödeller inte. Som vet har vi under tre årstid avsatt 2 ½ miljarder kronor för att medverka i denhär rekonstruktionen av de kommunala bostadsbola-gen.Anf. 106 ():Fru talman! Staten ställer tuffa villkor på dekommuner som får hjälp. I fråga om de avtal som hartecknats står staten för ungefär en tredjedel av kost-naderna. Kommunerna får ta resten.Delegationens regler borde ge större möjligheteratt t.ex. förhandla direkt med bostadsbolagen i kom-muner där ekonomin är mycket svår och är på väg attkraftigt försämras. Sådana rekonstruktioner sker ju iprivata fastighetsbestånd och i bostadsrättsföreningardär borgen inte råder - på skattebetalarnasbekostnad och till betydligt större belopp än vad somgår till kommunerna via Bostadsdelegationen.Min fråga är om ministern är beredd att se överreglerna för Bostadsdelegationens arbete eller se tillatt det åtminstone påskyndas så att de här kommuner-na inte behöver ta till drastiska nedskärningar inomvård, omsorg och skola som vi allihop värnar.Anf. 107 Statsrådet ():Fru talman! Från regeringens sida har vi tagit ini-tiativ till att påskynda arbetet i Bostadsdelegationen.Jag kan konstatera att Bostadsdelegationen nu så attsäga är uppe i sin fulla arbetskapacitet och arbetarintensivt med de ansökningar som inkommit.Jag vill understryka att det är kommunerna som ärägare till sina bostadsbolag. De förhandlingar somsker förs i första hand med kommunerna och kräverkommunal medverkan för att lösa problemet på deorter där man har bekymmer med sitt kommunalabostadsbolag.Skall man lösa problemet handlar det inte om attbara skicka över en summa pengar från statens sida,med risken att man på nytt står införsamma situation. Det handlar i stället om att tecknaett avtal med kommunen om att vidta verksammaåtgärder för att lösa problemet och se till att man fåren rekonstruktion. Man får banta ned sitt bostadsbe-stånd. Vidare skall det finnas förutsättningar för detkommunala bostadsbolaget att bli ett livskraftigtföretag framöver.EfterlevandepensionenAnf. 108 ():Fru talman! Jag skulle vilja ställa en fråga tillstatsrådet angående änkepensionen - speci-ellt för en ganska liten grupp, nämligen UD-tjänstemännens änkor. De drabbas på ett speciellt sätteftersom det tycks vara så att man förväntas ha eninkomst för att få ihop pensionspoäng. Därför undrarjag vilka åtgärder regeringen ämnar vidta för att ävendessa, oftast förtjänstfullt arbetande personer, skallkänna en trygghet inför sin ålderdom och en eventuellefterlevandepension.Anf. 109 Statsrådet ():Fru talman! Vi har inget pågående arbete som justberör den här gruppen änkor. Däremot pågår ett ar-bete med efterlevandepensionerna som helhet. Därhar vi ett betänkande som varit ute på remiss och somvi nu kommer att arbeta vidare på för att före somma-ren lägga fram en proposition när det gäller efterle-vandepensionernas anknytning till det reformeradepensionssystemet.Anf. 110 ():Fru talman! De här kvinnorna/männen som inte äranställda direkt i tjänst förväntas inte ha någon direktuppgift och inte heller uppbära någon lön från Sveri-ge. Det innebär således att regeringen accepterar attde går utan pensionsgrundande lön när de är med sinmaka/make och t.ex. tar hand om barnen i det landdär makan/maken tjänstgör.Anf. 111 Statsrådet ():Fru talman! För att kunna tjäna in pensionsrättgäller det att man har en förvärvsinkomst. Har maninte det får man också räkna in annat som är pen-sionsgrundande. I det nya pensionssystemet finns detandra delar som också är pensionsgrundande förutomförvärvsinkomst. Men jag vill återigen upprepa att detinte pågår något arbete som berör just den här grup-pen änkor.Anf. 112 TALMANNEN:Detta var det sista inlägget i denna frågestund somdärmed är avslutad. Jag tackar företrädarna för rege-ringen och kammarens ledamöter för deras medver-kan.10 § (forts. från 8 §) EU-bedrägerier och kor-ruption (forts. JuU16)Anf. 113 (mp):Fru talman! Innan den muntliga frågestunden dis-kuterade vi här i kammaren justitieutskottets betän-kande om EU-bedrägerier och korruption. har blivit en ny plattform för personersom vill ägna sig åt bedrägerier och korruption. Dethar också blivit ett nytt forskningsområde där detintressanta är att se vilken betydelse EU:s struktureroch regler har och hur kontrollen skall utformas.I detta betänkande gäller det att skallgodkänna ett antal konventioner som skall skyddaEU-gemenskapens finansiella intressen. Det innebärockså att vi i svensk lagstiftning får ett nytt brott somkallas subventionsmissbruk och även ett som kallasbestickning av utländska ministrar, parlamentsleda-möter och tjänstemän. Det straffbeläggs.Dessa konventioner och detta betänkande harMiljöpartiet inte alls något emot, utan bifaller dem.Men den stora frågan är: Förhindras nu bedrägeriergenom detta? Så är tyvärr inte fallet tror Miljöpartiet.Det som är värt att notera och som måste diskuterasfortsättningsvis är naturligtvis EU:s strukturer och hurdessa befrämjar bedrägeri och fusk.Några av dessa strukturer är helt uppenbara.· Ärendemängden. Mycket av det EU sysslar med borde skäras ned. Men mer och mer läggs istället dit.· Byråkratin. Den oändliga byråkratin där man intehar en överblick måste också skäras ned.· EU-lagstiftningen. Hur långt skall den gå? När detgäller skatter och avgifter för varor finns det enmängd kryphål som människor utnyttjar, och detblir smuggling av varor på olika sätt.· Myndighets- och politikerkulturen. Den måstediskuteras framgent. Vi skall inte acceptera hem-lighetsmakeriet. Det kan vi vara eniga om här frånsvensk sida. Vi jobbar för att det skall bli öppen-het.· Svågerpolitik, vänskapskorruption och mutor. Härkommer kontrollen in. Det skall vara ett sådantklimat att det över huvud taget inte skall vara ac-ceptabelt att skaffa fördelar. Kommissionens upp-byggnad - en för alla, alla för en - gör också attoegentligheter kan fortgå om man skyddar var-andra.Hur kommer det förändringsarbete somnu krävs att ta? Dessa konventioner som Sverigeskriver på och som vi fattar beslut om här i riksdagenkommer inte att gälla. Det är många länder som inteskriver på konventionerna, och de träder inte i kraftförrän alla har gjort det. Det finns sådana länder somdrar konventionerna i långbänk och inte har så stortintresse av att skriva på dem.Omfattningen av fusket kan man också diskutera.I betänkandet uppger regeringen att 12 miljarder avEU:s totala budget på 750 miljarder har försvunnit.Men andra talar om , och i stället förde som de 12 miljarderna utgör. Vi får interiktigt reda på hur mycket det egentligen är. dis-kuteras rapport.Hur skall vi kunna kontrollera dessa konventionersom vi nu skriver på? Det finns massvis med glipor.Hur skall vi kunna bevisa att dessa pengar har an-vänts på avsett sätt? Det finns så många sorters fusk,inte minst när det gäller strukturpengarna och jord-brukspengarna.Man undrar hur det står till med själva med de oegentligheter som förekom-mit där och om den bestraffas för dessa. Revisions-rättens rapport för är inte den första iordningen som visar på misshälligheter. Det har för-siggått , och många rapporter har sagtsamma sak. Ändå har man inte gjort någonting utanrekommenderat ansvarsfrihet för kommissionen.Varför har man inte från sida stött reaktion? Varför gick det så långt somdet gjorde innan det hände någonting?Vis av erfarenheten vet man att det måste varabättre kontroll. diskuteras att inrätta en särskildbedrägerirotel med 300 anställda som skall liggautanför kommissionen. Det är nödvändigt. Den nuva-rande har 130 anställda inom . Men hur gårdet med detta system? Ambitionen är attutvidga österut och vara en ekonomisk stormakt. Hurskall det kunna gå att kontrollera om de tolv ländersom knackar på dörren skall in i gemenskapen och ini denna struktur? Man kan bara se till problemet medkonsultfirmor som har förekommit. Hur skall detbli med en större utvidgning?Kommissionen har varit sluten, och därför hardessa misshälligheter inte uppdagats . Det är ennödvändighet när den nya kommissionen tillträder attdet är en helt annan öppenhet. Det har högsta priori-tet.Slutorden är att åsikt är att EU-strukturen gör EU till en idealisk grogrund för bedrä-gerier och korruption. Det är inte bara Miljöpartietsåsikt, utan i en rapport skriver vid i : Medlemsländernaförsöker bekämpa bedrägerier med juridiska ochorganisatoriska åtgärder. Men övernationella systemär så känsliga för fusk att inte ens en ännu störrekontrollapparat och ännu mer utredningsresurser löserproblemet.Det är precis så som vi tror att det förhåller sig,fru talman.Anf. 114 (m):Fru talman! När jag höll mitt inledningsanförandemarkerade jag vikten av att bekämpa korruption ochbedrägeri. Men varnade jag för den bildsom man ser uppmålad av EU som någon halv-korrupt organisation nere på kontinenten. Jag tyckeratt i sitt anförande är snubblandenära den beskrivningen och den antydan.När jag, och säkert flera andra i utskottet, kritise-rar ett antal företeelser och önskar effektivare meto-der för att bekämpa de här oegentligheterna gör jag,och många med mig, det utifrån den utgångspunktenatt jag bejakar det europeiska samarbetet. Jag ser deneuropeiska gemenskapen som någonting positivt.Men jag vill få bort de fläckar som finns för att manskall få trovärdighet i detta samarbete.Fru talman! Man kan fråga sig vad har för utgångspunkter när hon kritiserar EU. Villhon, med de här svagheterna som bör bekämpas, visaatt EU är så dåligt att man bör lämna det?Sedan för hon ett resonemang om hur mycketpengar som spills bort. I av klarsyn sägerhon: Tänk om man kunde satsa dessa pengar på EU-utvidgningen!Det låter nästan så att kunde vi bara få lite effekti-vare system för regionalfonder och jordbrukspolitikskulle vi kunna kraftsamla kring EU-utvidgningen.Vilken är uppfattning? Är det attsjälv lämna EU och bejaka EU-utvidgningen? Jagtycker att det finns väldigt många inlägg från Miljö-partiet som tyder på att engagemanget för utvidg-ningen österut och framför allt för det egna svenskamedlemskapet är väldigt dåligt.Fru talman! Det beror lite grann på vilka utgångs-punkter man har när man kritiserar EU. Svagheteroch felaktigheter skall tydliggöras, bekämpas ochförebyggas. Men jag och Moderata samlingspartietkritiserar utifrån den inställningen att det som är brakan bli ännu bättre. Den inställningen tror jag intedelas av . 115 (mp):Fru talman!