prot · GM0961 · 1999-03-02 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1998/99:61Tisdagen den 2 marsKl. 14.00 - 15.50Det justerade protokollet beräknas utkomma --------------------------------------------------------1 § Svar på interpellation 1998/99:121 om denregionala utvecklingenAnf. 1 Näringsminister ():Fru talman! har ställt en rad frågorom regionalpolitiken till statsministern. Arbetet iregeringen är så fördelat att det är jag som skall svarapå dessa frågor.Låt mig först konstatera att det nu går bättre förSverige som helhet. Vi har tillväxt i ekonomin, sys-selsättningen ökar och arbetslösheten minskar. Mendenna tillväxt kommer tyvärr inte hela landet till del.De regionala obalanserna tenderar att öka.Regeringen arbetar därför efter de riktlinjer somden lade fast i propositionen Regional tillväxt -för arbete och välfärd.Regeringen arbetar tillsammans med olika viktigaaktörer i samtliga län för att genomföra den nya regi-onala näringspolitik som regeringen initierat. Deförsta regionala tillväxtavtalen, som utgör viktigainstrument i denna politik, beräknas träda i kraft år2000.Regeringen genomför vidare det särskilda pro-gram på för regional näringspo-litik och särskilda regionalpolitiska projekt vars inne-håll i huvudsak beslutades under förra året.Regeringen bedriver intensiva för-handlingar om den framtida utformningen av EG:sstrukturfonder. Ett av målen är att få ett ökat återflödeav medel till i jämförelse med övriga med-lemsstater. Resurserna utgör viktiga instrument i denframtida regionala utjämningspolitiken.Regeringen har vidare beslutat om direktiv för enutredning om den framtida regionalpolitiken. Dennaskall bl.a. utarbeta en strategi för regional balans ochlämna förslag till mål och medel inom detta politi-kområde. Utredningen skall också särskilt behandladen regionala utvecklingen i glesbygden respektivelandsbygden.För att ytterligare inventera aktuella behov av åt-gärder i skogslänen har jag också bjudit in represen-tanter för dessa län till en särskild diskussion omdessa områdens utvecklingsmöjligheter.Beträffande mer detaljerade frågorkan jag, på den korta tid som inledningsvis står tillmitt förfogande, ge följande svar.Inför vårpropositionen överväger regeringen omdet finns möjlighet att ytterligare intensifiera de regi-onalpolitiska insatserna. Möjligheterna till fortsattainsatser för att öka användningen av modern infor-mationsteknik diskuteras.Regeringen arbetar vidare med att säkerställa till-fredsställande servicelösningar i gles- och landsbyg-den. Härutöver skall även utredningen behandla den-na fråga.Medel för lokala utvecklingsprojekt kan länssty-relserna respektive självstyrelseorganen anslå i denmån de prioriterar dessa verksamheter.Regeringen har givit statliga myndighetertydligare riktlinjer för regionalpolitiska åtaganden.Lokaliseringar av statliga verksamheter till regio-nalpolitiskt prioriterade områden kanexemplifieras med flera hundra statliga arbetstillfäl-len till och samt lokaliseringen avden nya myndigheten till Sundsvall.Beträffande en årlig redovisning av statsbudgetensregionala fördelning i budgetpropositionen är jag,utan att i detalj ha undersökt frågan, tveksam tillmöjligheterna att på ett rättvisande sätt göra en sådan.Anf. 2 ():Fru talman! Jag tackar naturligtvis näringsminis-tern för svaret, även om det inte riktigt är ett svar pådet som jag och uttrycker som en ambi-tion i min interpellation.Vi har en situation där landet håller på att förblö-da, bokstavligt talat. 210 av 289 kommuner tappar ibefolkningsunderlag. Vi har, fru talman, en exceptio-nell situation.Det svar som näringsministern levererar är unge-färligen en genomgång av de instrument som brukaranvändas i regionalpolitiken. Det vanliga,klassiska, instrumentet är naturligtvis en utredningdär mycket av de pockande frågorna kan begravas -den regionalpolitiska utredningen.Angreppssättet i svaret är inte tillfredsställande.Det föreligger en helt exceptionell situation. När viutgår från en storleksordning motsvarande det antalsom lämnar småorterna i hänvisar näringsmi-nistern till några hundra statliga arbetstillfällen somkan lokaliseras till och . Det somvi talar om är inte i den storleksordningen utan ärnågot helt annat.Ett annat angreppssätt som näringsministern harär att bolla upp idéer som kan vara värda att pröva.Men det är inte idéer vi behöver, fru talman. Vad vibehöver är att regeringen lägger konkreta förslag påriksdagens bord och tar beslut.Det behövs också, fru talman, att regeringen be-kvämar sig till att använda den möjlighet som den haratt styra över organ ute i landet. Näringsministern vetbättre än många andra att t.ex. länsstyrelserna är rege-ringens förlängda arm. Regeringen kan tvinga läns-styrelserna till ett klokt beteende, men i stället sägernäringsministern: "Medel för lokala utvecklingspro-jekt kan länsstyrelserna respektive självstyrelseorga-nen anslå i den mån de prioriterar dessa verksamhe-ter. "Tala i stället om för dem vad de skall prioritera!Ge er i kast med regeringens organ ute i landet för attfå till stånd en ändring av utvecklingen!Jag tycker också att näringsministern nu bordepassa på tillfället att berätta om relationen till EU:sglesbygdsstöd. Det har varit några vändor i massme-dierna om den här frågan, men näringsministern harinte tidigare haft tillfälle att i kammaren tala om vadnäringsministern har sagt och vad regeringen avser attgöra i detta sammanhang.Kommer näringsministern och regeringen att ar-beta för att de glesbygdsstöd som utgår skallfinnas kvar även efter 2006? Eller ger näringsminis-tern och regeringen i andra sammanhang och vidandra tillfällen uttryck för en annan ambition? Detviktiga är naturligtvis vad näringsministern och rege-ringen vill i frågan. Det hjälper inte med en kortsiktigkompensation innebärande att ytterligare några geo-grafiska regioner tas in istödområdena men sedan fasas bort.Jag kan som ett ytterligare sätt att kommenterasvaret, fru talman, säga att det inte ger något handfasti den akuta situationen. Det är mycket av prat, enredovisning av åtgärder som vi känner till, men detmåste nu fattas beslut och vidtas åtgärder.Anf. 3 Näringsminister ():Fru talman! Låt mig börja med att säga att den ut-redning som här nämner litet ironisktfaktiskt är beställd av . Jag har stor respektför . Utredningen kommer att arbeta mycketsnabbt. Den kommer att ta upp mycket av de frågorsom här tar upp.Jag vill också liksom jag har gjort här ikammaren säga att vi kommer att lägga fram en vår-proposition och att en hel del av de frågor som Daléushär tar upp kommer att behandlas i den propositionen.Vi styr länsstyrelserna. Länsstyrelserna gör myck-et i frågor som rör regionalpolitiken.Jag är glad att tog upp den sistafrågan. Det har förekommit en del missförstånd. Detsker nu förhandlingar om - inteminst gäller de frågan om mål 6, som berör våra gles-bygdsområden. Detta gäller inte minst inre Norrland.Vi har lagt fram kraven att områdena skall breddasoch även gälla kusten. Vi har också ett annat kravsom gäller de s.k. statsstödsreglerna - jag tror debenämns 92.3 a. Statsstödsreglerna måste förändrasså att det går att bättre kombinera den nationella regi-onalpolitik som finns och det stöd vi får via EU.Sedan var det frågan om vad som skall gälla efter2006. Vår inställning är att detta skall fortsätta attgälla. I anslutningstraktaten - som vi betraktar somen grundlag - står detta tydligt. Det finns ingen somhelst anledning att ändra vår ståndpunkt.Kommissionen för en diskussion om att redan1999 påbörja en avfasning. Där finns det ambitioner.Det kommer att bli en sådan diskussion i sambandmed utvidgningen av EU. Men regeringen och jag imin egenskap av ansvarig näringsminister kommericke att ändra ståndpunkt. Detta skall gälla även efter2006.Anf. 4 ():Fru talman! Lämnar näringsministern detta tydli-ga, starka och kraftfulla besked i riksdagmed samma kraft, styrka och tydlighet när han pratarmed sina kolleger i EU? Det var där "missförståndet"uppstod i den tidigare diskussionen. Det verkar somatt något annat hade uppfattats i samtalen där av om-världen. Om näringsministern kan lova denna tydlig-het gentemot EU är tingens ordning lite bättre.Det må vara att har beställt en regional-politisk utredning. Men agerande sker motrelief av vad regeringen säger och gör i sådana frågor.Statsminister lovade handgripligen vidlandsbygdsriksdagen en landsbygdsutredning. Denhar vi inte sett röken av. I stället finns det en regio-nalpolitisk utredning som så uppenbart inte kan fyllade behov som en landsbygdsutredning skulle ha kun-nat göra. Bristen är att agerar med utgångs-punkt i hur regeringen beter sig.Fru talman! säger näringsministern att detkommer att finnas förslag i vårpropositionen. Nä-ringsministern lämnade en redovisning i svaret. Jagvill påminna om att det inte räcker att resonera på detsätt som näringsministern gör i svaret. Inför vårpro-positionen överväger regeringen om det finns möjlig-het att ytterligare intensifiera de regionalpolitiskainsatserna. Alltså: Regeringen överväger om det finnsen möjlighet. Det måste göras saker i detregionalpolitiska arbetet för att ända den förblödningsom sker av landet. Regeringen borde väl utstråla ochvisa mer kraft och beslutsamhet i de frågorna. Manskall inte tala om att fundera över om det kanskefinns möjlighet att göra någonting.Fru talman! Låt mig nämna ett konkret exempeldär regeringen kan göra någonting, inte minst nä-ringsministern, nämligen den digitala allemansrätten.Alla i landet skall få möjlighet att på ett konstruktivtsätt utnyttja och använda den moderna informations-tekniken med hjälp av bredband. Det handlar om entillgänglighet som kan ge stora möjligheter.Näringsministern har medverkat till att frigöramedel via . Regeringen talar mycket om infor-mationstekniken. Men liksom det övriga svaretmumlar man i skägget. Här säger näringsministern attmöjligheterna att ge fortsatta insatser för att öka an-vändningen av modern informationsteknik diskuteras.Kan näringsministern lyfta lite på förlåten och i riks-dagen avslöja vilka insatser som kommer att ske föratt använda Teliaresurser för att skapa en digital al-lemansrätt? Näringsministern förfogar över instru-mentet möjligheterna och besluten.Anf. 5 ():Fru talman! har tagit upp ett an-geläget ämne i interpellationen om den regionalautvecklingen. Situationen i vårt land är oroande. Sve-rige dras isär på olika sätt. Befolkningssiffrorna ärtydliga exempel på detta. Även i debatten om detkommunala utjämningssystemet syns tendenser till attSverige håller på att säras. Det är en oroande utveck-ling som vi politiker måste möta.Daléus påpekade att det som vanligt från nä-ringsministerns sida är många hänvisningar till utred-ningar, kommande propositioner och samtalsgrupper.Det kan vara trevligt. Men det är resultaten som ärviktiga.Det skulle vara intressant att få höra hur närings-ministern resonerar om vilket intresse det finns för attpröva nya lösningar för att möta utvecklingen. Dennuvarande politiken har bevisligen inte lett till någrapositiva resultat. Antingen har den varit otillräcklig -det kan vara intressant att veta om det är det som ärnäringsministerns huvudspår - eller så har den varitdirekt felaktig. Jag skulle gärna se mer av flexibilitet,ett mer dynamiskt näringsliv och med förtur prioriteraglesbygd och mindre orter. Det går att använda sig avsänkta skatter i stället för ökad reglering och ökadebidrag.Tvärtom har den förda politiken gått i en annanriktning. Vi kan se exempel på slopade nedsättningarav socialavgifter för viss verksamhet i stödområdena.I stället har förmåner tagits bort för att kunna skapamer av självständighet, dynamik och livskraftigaföretag. Hur ser näringsministern på detta? Är hanberedd att verka för att våga pröva nya metoder,grepp och vägar för att stärka småföretagsamhetensom socialdemokratin tidigare inte har velat pröva?Anf. 6 Näringsminister ():Fru talman! Låt mig avsluta kapitlet om EU:sstrukturfonder och mål 6. Det går bra att titta på deanteckningar som finns från de överläggningar jaghar haft med kommissionären framgår mycket klart vilka ståndpunkter densvenska regeringen har framfört. Det har över huvudtaget inte framförts några andra ståndpunkter än dejag har sagt tidigare. Det har framförts tydligare ännågonsin tidigare.Utvecklingen på landsbygden är en del i denna ut-redning. Frågan kommer att behandlas, och det fram-går också i direktiven. En av de viktigaste frågorna ärutvecklingen på landsbygden, dvs. mångfald, tjänste-produktionen inom den offentliga sektorn, att arbetamed många olika saker. Jordbruket spelar en stor rollsom ett företag som alla andra företag. Där finnsockså turism, osv. Utvecklingsfrågan är viktig i dennautredning.Sedan var det frågan om nya grepp som skall tasav regeringen i regionalpolitiken. Det mest nya grep-pet är de s.k. tillväxtavtalen - och de är ganska revo-lutionerande. Det går inte att inbilla sig att regeringenmed utgångspunkt i enkla initiativ skall få idéer attgöra det eller det - och sedan blir det regional till-växt. Den regionala tillväxten skapas av de människorsom bor och lever där. Det är de som måste ta initia-tiv och säga hur de vill omfördela de statliga pengar-na och vad som är viktigt för regionen - av historiskaeller industriella skäl.Detta lärde jag mig när jag var landshövding iNorrbotten, om jag nu får ta i med det som ett tungtargument. Jag levde med detta. Det finns en tro skall skicka bidrag hit eller dit och att detta skalllösa problemet med den regionala tillväxten. Det ärtyvärr inte möjligt, utan det är människorna själva -och det är det som är poängen i dessa s.k. tillväxtavtal- som samlas i näringslivet inte minst, kommuner,landsting, länsstyrelser och parterna på arbetsmark-naden, och de kommer att presentera sina idé-er: Så här vill vi göra, de här förändringarna vill vigöra och det här tycker vi att vi skall satsa på. Det ärdå den stora frågan kommer upp hur regeringen skallhantera detta tillsammans med regionerna. Kraftenligger hos dem, och möjligheterna ligger i hur vitillsammans hanterar denna kraft.När det sedan gäller IT vet jag att är kun-nig om detta. Regeringen har tillsatt - nu måste jagåterkomma till detta - en utredning. Det är faktiskt såatt man inte kan skjuta från höften när det gäller så-dana här komplicerade frågor, och framför allt frågorsom är väldigt dyra när det gäller infrastrukturen.Därför har vi en utredning som kommer att presente-ras , den s.k. IT-infrastrukturutredningen.Det är ingen som bara kan säga: skall vi grävakablar, bredband, svartkablar, optiska kablar och alltvad det heter, och tro att vi löser detta. Teknikut-vecklingen går så oerhört fort , så det som är santjust , när jag står och säger det jag säger , det ärinte sant just , det jag sade alldeles . Så fort gårdet. Med det menar jag att vi faktiskt måste se överdetta och återkomma om hur det skall se ut. Jagkommer att presentera en agenda när det gäller IT,infrastrukturen, utbildning etc. , och vikommer också att förelägga en proposition - observe-ra att vi kommer att förelägga en proposition! - våren2000 om IT.Anf. 7 ():Fru talman! Det går runt i huvudet när näringsmi-nistern talar om sanningar som är , och om de vardet förut, . Men vi kan ju utgå från,fru talman, att det finns eviga sanningar, för sådanafinns ju. Det finns ju en del eviga sanningar, inteminst sådana som kan användas på det politiska om-rådet, och i det här fallet är det så att om man skallåstadkomma någonting så måste man vilja åstad-komma det också. Det kanske är det viktigaste när detgäller IT-frågan: Även om det görs en massa kompe-tenta utredningar om vilka olika metoder som kankomma till användning rent tekniskt vore det intres-sant om regeringen genom näringsministern talar omatt man vill att samhället tar ett ansvar för att åstad-komma de investeringar som är nödvändiga för att gebredband till hela folket. Säg bara det, näringsminis-tern! Säg precis bara det, så har vi hört den viljankomma fram. Sedan fixar det sig säkert med tekniken.Men om näringsministern nu - eller om -ger den signalen så tror jag att det är nyttigt förmånga som arbetar med de här frågorna runtom iSverige och kan utveckla det till fromma.Jag skall lämna det , fru talman.Näringsministern nämnde jordbruket. Är det så attden här utredningen hanterar jordbruket med denutgångspunkten att ryggsäcken för de svenska jord-brukarna är avlyft? Det tror jag vore bra att veta, dvs.om det är den inriktningen regeringen har i det arbe-tet.Den tredje frågan, fru talman - det blir lätt mångafrågor när svaret är av det här slaget - är om nä-ringsministern och regeringen gör bedömningen attdet är den utredning som statsministern lovade lands-bygdsriksdagen förra gången som kommer som enregionalpolitisk utredning. Är det samma sak? För isådana fall tror jag att näringsministern har dem somtycker något annorlunda.Den allra sista frågan, fru talman, hinner jag intemed, utan nu skall jag låta det sjunka in vad närings-ministern tidigare sade - eller nu sade.Anf. 8 ():Fru talman! Näringsministern tog upp tillväxtav-talen. Jag tror också att det skall bli spännande att sevad man kommer fram till när man rapporterar in dethär och regeringen skall behandla det.Tillväxtavtalen tror jag kan leda till mycket positivtpå många ställen. Det beror lite grand på hur proces-sen har gått till för att få fram dem. Tyvärr är minaintryck, och jag har också hört rapporter från olikadelar av landet, att processen har gått lite olika smi-digt till, om jag uttrycker mig så. På många håll kän-ner man att det har varit en mycket byråkratisk pro-cess, och på andra håll känner man att detta verkligenhar varit den inventering av resurser som det, tror jag,också var tänkt. Tillväxtavtalens effekt får vi alltså seresultatet av när vi ser resultatet av hela processen.Men jag tror att om tillväxtavtalen och den typenav initiativ skall få någon effekt i praktiken, så måstedet finnas en god jordmån att bygga verksamheten på.Där tror jag att skatter och avgifter, småföretagarkli-mat etc. är viktiga, och mitt exempel, att man höjdesocialavgifterna för exempelvis turism och andraföretagsamheter i stödområdena, var en signal i felriktning. Jag tror att man måste se till att det skapasett gott klimat i grunden. Då kan den här typen avresursinsamling, då man samlar de goda krafterna isådana här tillväxtavtal, också bära, skapa och gefrukt på olika sätt. Men jag är rädd för att när manlockar fram engagemanget och inte görnågonting åt den generella jordmånen för företag-samheten, då blir det lätt bara en pappersprodukt somkanske inte leder så långt i praktiken. Det är denviljeinriktningen jag skulle vilja få näringsministernatt uttrycka: att man verkligen är beredd att pröva destörre greppen för att skapa den goda jordmånen såatt tillväxtavtal och andra goda lokala initiativ verkli-gen får växtkraft och kan göra att glesbygden ut-vecklas och vi inte längre har en utveckling mot öde-byar, ödegårdar och kanske t.o.m. ödekommuner,som vi faktiskt ser exempel på i dag.Anf. 9 Näringsminister ():Fru talman! Får jag börja med att säga att det vik-tigaste ordet för tillväxt är "optimism". Så fort jageller regeringen säger någonting, då hittar ni någon-ting svart. Ni är riktiga svartmålare. När det gällerfrågan om de här tillväxtavtalen, som också Attefallsäger är någonting positivt, gör ni genast ett svartpenseldrag och säger: Ja, men det kommer inte att gåav det och det skälet. Låt oss få se! Jag vet att detfinns ett oerhört engagemang ute i våra regioner ochatt vi kommer att få ut väldigt mycket av det. Efter detskall vi se vad regeringen kan göra tillsammans medalla dessa människor som har kommit med alla sinaförslag.När det sedan gäller frågan om bredband etc. hardet gått till så i att först har marknaden klaratut detta. Marknaden har byggt ut. Kommuner, företagoch staten själv äger en mängd av den här typen avnät inom de olika statliga företagen.Men vi har kommit, tror jag, till vägs ände. Numåste staten ta sitt ansvar för att dels koppla ihop dehär olika systemen, dels tillse att man i glesbygdenhar möjlighet - precis som säger - att ut-vecklas när det gäller IT likaväl som man kan göradet i storstadsområdena. Där är vi överens, och där ärmitt svar: Vi är fullständigt överens om detta.Men det jag vill ha sagt är att vi inte riktigt vetvilken teknik man skall använda, vilken som är billi-gast och vilken som är mest effektiv. Och det är det vinu måste titta på och avvakta denna IT-infrastrukturutredning. Sedan skall vi komma medolika förslag, och vi skall också tillse att vi kan få ettsamhälle där alla ges möjligheter att utvecklas inomIT-området. Infrastrukturen måste samhället tillsam-mans med marknaden stå för. Tack, fru talman!Överläggningen var härmed avslutad.2 § Svar på interpellation 1998/99:114 om re-servkraftsproduktionen i det svenska elsystemetAnf. 10 Näringsminister ():Fru talman! har ställt en rad frå-gor till mig angående regeringens inställning till re-servkraftsförsörjningen i det svenska elsystemet.Bakgrunden till frågorna är den kartläggning ochanalys av tillgång och behov vad gäller reserv-kraftsproduktion som ochAffärsverket har genomfört på rege-ringens uppdrag. Uppdraget föranleddes bl.a. av denneddragning av reservproduktionskapaciteten i Sveri-ge som har kunnat iakttas under de senaste åren.Myndigheterna återrapporterade uppdraget i janu-ari 1999. Sammanfattningsvis anser myndigheternaatt det genom import och frivilliga begränsningar avanvändningen finns goda förutsättningar för att klaraeffektbalansen trots minskande produk-tionsresurser. Myndigheterna bedömer att leverans-förmågan i det svenska elsystemet är tillräcklig utanstatlig reglering eller upphandling av reservkapacitet.Jag är medveten om att rapportens bedömningaroch slutsatser inte delas av alla parter. Innan jag gårvidare vill jag därför ha en bred diskussion i frågan såatt alla synpunkter och argument kommer fram iljuset och granskas. En hearing om rapporten kommeratt anordnas i den 24 mars1999. Slutsatserna från denna hearing kommer attvara viktiga för den fortsatta beredningen av frågan.Johnny frågor är viktiga, men det är fak-tiskt för tidigt att svara på dem. Jag vill avvakta medmitt ställningstagande till rapporten och frågan omhur reservkraftsförsörjningen skall hanteras i framti-den intill dess remissinstanserna lämnat sina syn-punkter.På den alltmer integrerade nordiska elmarknadenhar reservkraftsfrågan också en tydlig internationelldimension. Jag avser därför att redan nu verka för attfrågeställningen tas upp i det nordiska samarbetet påenergiområdet.Anf. 11 ():Fru talman! Jag har tidigare, , fåttsvar på en fråga av näringsministern angående re-servkraften. Då hänvisades till den rapport som skulle avlämna i år.När jag läste denna rapport ansåg jag att man drogvissa orimliga slutsatser samt att rapporten lämnademånga frågor efter sig obesvarade. Detta är bakgrun-den till min interpellation.Jag är naturligtvis tacksam för det svar ministernlämnat . Å ena sidan blir jag besviken över attmina frågor blir obesvarade, men å andra sidan kanjag känna respekt för att ministern vill avvakta meddefinitiva ställningstaganden tills den anmälda hea-ringen är avklarad. Det kan t.o.m. vara så att jag tyck-er det är klokt att ministern tar tid på sig och väger inalla aspekter som finns innan ett slutgiltigt beslutfattas.Frågan om reservkraft kan betecknas som bådeenkel och komplicerad på samma gång. Tyvärr de-batteras inte detta i någon större utsträckning just nu.Det är mest i branschtidningar man kan följa diskus-sionen, trots att det handlar om en mycket viktig frågaför det välfärdssamhälle som vi ändå anser oss ha.Låt mig citera i elleverantörernastidning nr 1-2 : "Det är viktigt attfrågan diskuteras och genomlyses grundligt - fördetta är en fråga med många komponenter. Det måsteanses i hög grad befogat att ställa frågan vad vi skagöra en smällkall vinterdag med avställt ,om elförsörjningen inte har några marginaler att ta av.Och kanske måste ett kraftverk tas ur drift av tekniskaskäl.