prot · GM09103 · 1999-05-31 00:00:00 — Om jag finner att detär nödvändigt kommer jag att föreslå att socialtjänst-lagen förtydligas på den här punkten.Anf. 171 ():Fru talman! Jag vill börja att tacka socialministernför det svar som han nu har redogjort för. Som redo-gjorts här ändrades socialtjästlagen den 1 januari1998. Då trädde ett antal förändringar i kraft. Dettavar i många stycken en efterlängtad förändring somledde fram till positiva konsekvenser. Men som jagredogjort för i min interpellation var det kanske inteså lyckat i alla sammanhang.Jag fäster i min interpellation uppmärksamhet påett av dessa områden. Det gäller området hantering avsocialtjänstinsatser, där ursprungskommun och nykommun som familj flyttat till är inblandade. Här ärlagstiftningen fortfarande oklar och föranleder alltförofta tidskrävande diskussioner mellan kommuner,som kanske ibland leder fram till godtyckliga tolk-ningar.Det är genom lagändring klarlagt att när en kom-mun inlett en utredning angående barn och ungdom ärden skyldig att slutföra utredningen och även svaraför insatser som behövs. Likaså har placeringskom-munen ett klart fortsatt ansvar för barnet och ungdo-men när han/hon placerats i annan kommun.I sitt svar öppnar socialministern för en översynav detta, och det välkomnar jag. Det är också enligtsocialministerns redogörelse tydligt att det kommit inrapporter från flera andra håll, vilket visar att vi iHelsingborg uppfattat situationen på ett sätt sommånga andra också gjort.Därför delar jag och uppskattar jag socialminis-terns redogörelse ändra fram till sista meningen. Därsäger socialministern: "Om jag finner att det är nöd-vändigt kommer jag att föreslå att socialtjänstlagenförtydligas på den här punkten. "Det kanske är så att socialministern i det här lägetinte kan föregripa de rapporter och den sammanställ-ning som kan göra. Jag skulle dockvilja uppmuntra socialministern att se över detta såsnart det någonsin är möjligt. Detta är en ohållbarsituation. Det gäller frågor som jag direkt fångat uppfrån dem som jobbar med dessa frågor i Helsingborg.Jag vill avsluta med att än en gång tacka för sva-ret, som jag uppfattar som mycket positivt. Jag serfram emot socialministerns översyn.Anf. 172 Socialminister ():Fru talman! tolkar den sista me-ningen precis på det sätt jag skulle önska att han tol-kade den. Avsikten är att föreslå ett förtydligande avsocialtjänstlagen. Men jag är inte beredd att definitivtta ställning förrän jag har fått ta del av Socialstyrel-sens rapport och gått igenom de redogörelser somlänsstyrelserna lämnar. Den information jag fått hit-tills pekar på att vi behöver den typen av förtydligan-den av lagen. Men slutgiltigt ställningstagande av-vaktar jag med tills jag har sett rapporten.Överläggningen var härmed avslutad.30 § Svar på interpellation 1998/99:349 omfolkhälsoinstitut till SverigeAnf. 173 Socialminister ():Fru talman! har frågat migdels vilka åtgärder regeringen avser vidta för att till-varata den potential som svensk kompetens på folk-hälsoområdet representerar, dels om regeringen avseratt agera för en placering av ett eventuellt hälsoobser-vatorium till Sverige.Sverige har varit mycket aktivt i beredningen avdet framtida samarbetet inom folkhälsoområdet ge-nom att få gehör för syn på folkhälsoarbetet.Syftet har varit att vidga begreppet och området tillatt omfatta hälsofrämjande insatser och preventionsnarare än enbart hälsoskydd. Jag delar uppfattning att hälsoaspekten stärks betyd-ligt genom de formuleringar som återfinns i artikel152.1 om folkhälsa i Amsterdamfördraget, nämligenatt "en hög hälsoskyddsnivå skall säkerställas vidutformning och genomförande av all gemenskapspo-litik och alla gemenskapsåtgärder".När det gäller lokalisering av ett EU-organ tillSverige pågår ett intensivt arbete med att kartläggavilka myndigheter som kan vara av intresse försvensk del. Inom regeringen bereds deolika alternativen som har förts fram. Bland degrundläggande villkoren för att etablera ett EU-organi är att det skall finnas ett ovedersägligt be-hov av det nya organet. Organet skall ha till uppgiftatt effektivisera EU-arbetet, och skall ha såpass stora komparativa fördelar inom organets verk-samhetsområde att vi framstår som en stark kandidat.Ett europeiskt hälsoobservatorium är ett av alternati-ven som uppfyller kriterierna.Grunden för att ett europeiskt hälsoobservatoriumskall inrättas är att det finns ett genuint behov pågemenskapsnivå. För att kunna bedriva ett fram-gångsrikt folkhälsoarbete krävs en struktur som sam-lar in data om hälsoläget, förekomsten av hälsoriskeroch smittsamma sjukdomar och ser till att informa-tionen kommer till användarna i medlemsländerna.Jag avser att ta upp frågan med mina kollegor påhälsoministerrådets möte . Viddet tillfället kommer jag att agera för att ett sådantorgan inrättas på europeisk nivå. Folkhälsan i Europatalar sitt tydliga språk att en tyngre ansats måste läg-gas på verksamhetsområdet för att hälsoaspekter skallkunna infogas i övriga politikområden.Jag delar uppfattning att Sve-rige har väldokumenterad bred kompetens och mång-årig erfarenhet inom folkhälsoområdet och därmedfår anses vara en stark kandidat. Min uppfattning äratt har goda förutsättningar för att vara värd-land för ett europeiskt hälsoobservatorium. Dettaskulle erbjuda goda möjligheter att främjaforskningen inom området, och det skulle även bidratill att öka antalet arbetstillfällen inom en kunskap-sintensiv sektor.Anf. 174 ():Fru talman! Jag vill börja med att tacka för detsvar som socialministern lämnat mig. Jag tycker attdet är ett bra svar, och det gläder mig. Det tyder på attvi har en samsyn i dessa frågor.Folkhälsoarbetet bör genomsyra allt samhällsar-bete. De politiska besluten bör grundas på principenom en hållbar hälsoutveckling. Människor bör gesmöjlighet att leva ett hälsosamt liv. Folkhälsopolitis-ka beslut är långsiktiga. Det tar ofta en ganska långtid innan resultat kan skönjas. Det är också svårt attprecisera vilka besparingar som olika insatser med-fört.Folkhälsoinsatserna är svåra att mäta. Icke destomindre är folkhälsoarbetet helt nödvändigt. Skall vilångsiktigt kunna förbättra hälsan och minska vårdin-satserna, och skall vi långsiktigt kunna få vårdbud-geten att räcka till, krävs kraftfulla satsningar påfolkhälsofrågorna.Hälsoklyftorna har ökat . Detta är envarningssignal som kräver analys och åtgärd. Skillna-derna i hälsa geografiskt och ojämlikheten i hälsamellan kvinnor och män måste åtgärdas. Behovet avforskningsinsatser är stort.Jag har i min interpellation beskrivit att folkhälso-frågorna har fått och kommer att få en allt viktigareroll i EU:s framtida arbete. Amsterdamfördragetsintentioner och det ramprogram som antagits för deolika sakområdena är viktiga komplement till deåtgärder som enskilda medlemsländer vidtar.Sveriges arbete inom EU:s folkhälsoarbete är vik-tigt. anser och har föreslagit att det föreviktiga beslut skall göras en omfattande analys av vadbesluten kan få för betydelse för hälsoutvecklingenmotsvarande vad som görs på miljöområ-det. Alla viktiga beslut bör hälsokonsekvensanalyse-ras nationellt och på EU-nivå.Mot bakgrund av väldokumenterade bre-da kompetens och mångåriga erfarenhet inom hälso-skyddsområdet ser jag att vi kan bidra med mycket.Men vi har också mycket att lära. Det är just det ge-mensamma mervärdet som vi tycker är så värdefullt.Jag skulle vilja ställa en följdfråga till socialmi-nistern. Delar socialministern min tolkning av Ams-terdamfördraget att viktiga EU-beslut bör hälsokon-sekvensanalyseras, och att den verksamhet som EUstöder skall vara hälsofrämjande och hälsoskyddan-de? Är i så fall t.ex. EU:s stöd till tobaksproduktionförenligt med Amsterdamfördraget? Det tycker intejag.Regeringen agerar för en lokalisering av en eller ett EU-organ till . Så tolkarjag socialministerns svar. Detta är mycket angelägetav flera skäl. Utöver redan nämnda argument är detviktigt med förankring av EU-verksamheter även ivårt land. Allt skall inte hamna i . Jag önskarlycka till vid hälsoministerrådet den 8 juni.Jag skulle slutligen vara intresserad av om soci-alministern har någonting att säga om tidsplanen ochsjälva processen kring det arbetet.Anf. 175 ():Fru talman! Jag tycker att det var ett mycket till-fredsställande svar vi fick från socialministern. Sveri-ge har ju faktiskt ett ärorikt förflutet på folkhälsoom-rådet. Tittar man i litteratur från för 100 år sedanfinner man i tidskriften en rad iakttagel-ser om hälsoproblem där man också anvisar hur mankan förebygga dem. Det handlade om rent vatten,bättre bostäder, bra mat osv.Axel som var generaldirektör för en bit in arbetade ju väldigtintensivt i för att folkhälso-arbetet skulle få en plats i WHO. Detta arbete fort-sattes av . är en annanperson som har betytt väldigt mycket för det här ar-betet.Vi har ett stort förtroende internationellt. Vi harfaktiskt fått ett för våra hälsopolitiskastrategier. Vi har fått ett för fröken . Internationellt har det svenska folk-hälsoarbetet fått en helt annan uppskattning än det harfått i svenska medier där man har raljeratmed . Det är viktigt att inte det härraljerandet med gör att man landarfel.Det är jag kom till Socialstyrelsen.Från den dagen har jag ätit upp de där brödskivornaväldigt ofta. Jag bakade dem inte, men de har kommitigen och igen. väckte enmotion om att skilja folkhälsofrågorna från till-synsmyndigheten just för att kommabort från brödskivedebatten. Vi måste alltså kommaifrån den.Jag hoppas att man nu skapar en sådan här enhet iSverige och att man då tittar på hur man har lagt uppdet i med Centers for Disease Control därtyngdpunkten är just forskning. Man har forskningom epidemiologi för att kartlägga hälsoproblem ochderas orsaker, men också forskning om hur man för-medlar hälsoupplysning på ett sådant sätt att männi-skor tar det till sig och tar det på allvar och inteskrattar åt det.Det är också viktigt att lära av varför vissa kam-panjer har gått snett. Det har skett inte bara i Sverigeutan också på andra håll. Jag tror att det är en forsk-ningsuppgift i sig att studera kampanjer, massmedie-debatt och vad det har lett till.Jag tror att man skall titta på det som görs inter-nationellt och även gå tillbaka till de gamla tanke-gångarna som fanns i underlaget vid Folkhälsoinsti-tutets tillblivelse. När saker och ting skall skapas ärdet många intressenter som kommer in i bilden. Dethar väl delvis blivit en kompromiss. Jag hälsar väl-kommen att man nu gör en utvärdering av det svens-ka folkhälsoarbetet. Då skall man komma ihåg attmotsvarande utvärderingar har gjorts i , Norgeoch på andra håll. Jag tror att man dra nytta av demom man nu skall skapa en internationell enhet här iSverige, vilket jag hoppas att man gör.Anf. 176 Socialminister ():Fru talman! Låt mig först göra en kommentar tillKenneth fråga om jag uppfattar formule-ringarna i Amsterdamfördraget på samma sätt somhan. Jag skulle gärna vilja göra det, i alla fall arbetamed det som utgångspunkt. Det är osäkert om manhar samma uppfattning ute i om vad somavses med hälsoskydd och hur man definierar det.Det intressanta, vilket motiverar ett starkt enga-gemang från svensk sida att institutet skall kommahit, är att det som i någon mån skiljer oss och där vihar så otroligt stora fördelar är att vi ser folkhälsoar-betet i ett mycket bredare perspektiv. Vi ser det - somKenneth pekar på när han talar om häl-soklyftorna - geografiskt, socialt och som en frågaom förhållandet mellan kvinnor och män. Vi ser folk-hälsoarbetet som en del i hela samhällspolitiken.Jag deltog i en konferens i som genomfördesav . När jag be-rättade om hur befolkningssituationen ser ut och vadvi förväntar oss , blev de natur-ligtvis lite överraskade att vi så snabbt har fått enhöjning av levnadsåldern i . Men det beror påett folkhälsoarbete som har detta breda perspektiv.Jag skulle gärna önska mig att vi kunde anläggadetta breda perspektiv vid utformningen och genom-förandet av all gemenskapspolitik och alla gemen-skapsåtgärder. Men jag inser att övriga skulledefiniera hälsoskyddsarbete och hälsoskyddsnivånågot mer inskränkande. Vår utgångspunkt måste juvara att verka för att man anlägger ett brett folkhälso-perspektiv på hela EU-arbetet.Jag kan inte ange en tidsplan för projektet. Av-sikten är att vi skall diskutera detta . Da-gen innan kommer vi också att möta de nordiskakollegerna för en diskussion där avsikten är att viockså skall få möjlighet att pröva deras inställning tillatt institutet förläggs här i Sverige.Sedan har jag några kommentarer till BarbroWesterholm. Jag är för min egen del inte ett duggbekymrad för att upplysningskampanjer kan missupp-fattas eller att de kan beskrivas felaktigt, som görs itidningarna. Det är klart att en och annan kampanjkan innehålla delar som kanske inte är så välbetänktaeller som är felaktigt formulerade och kan läsas fel.Det viktiga och det vi skall vara stolta över är faktisktatt det offentliga samhället har tagit ett ansvar förfolkhälsoarbete och upplysningsarbete. Det har i alltväsentligt varit framgångsrikt.Jag måste säga att även om jag vet hur detgick till med 6-8 skivor bröd, skämsjag inte ens en gång för det. Det är väl ganska förnuf-tigt att man upplyser medborgarna om hur man kanskaffa sig sunda kostvanor och därmed få en bättrehälsa. Jag tycker inte att vi som har intresse av attarbeta för folkhälsan behöver rygga för att man iblandutsätts för kritik.Anf. 177 ():Fru talman! Jag konstaterar att även efter social-ministerns senaste inlägg har vi en fortsatt samsynkring de här frågorna. Det tycker jag är bra.Jag tycker att hälsokonsekvensanalyser är en väl-digt intressant metod. Detta diskuterar vi väldigtmycket inom . Det diskuteras i folkhäl-sokommittéer, inom HSU, i Miljöhälsoutredningenoch på många andra håll. Vid Folkhälsoinstitutetbedrivs arbete med att sprida och utveckla metoderför hälsokonsekvensanalyser på regional och lokalnivå.I debatten har det ibland hävdats att en hög hälso-skyddsnivå innebär en hämsko för näringslivet. Menjag tror att det blir precis tvärtom. Ettframsynt hälsotänkande blir en komparativ fördel ochett viktigt inslag i framtidens näringspolitik. På sam-ma sätt som miljökvalitet blir ett allt starkare kom-mersiellt kriterium, kommer nog graden av hälsokva-litet för olika produkter att vara ett konkurrensmedel.Jag tycker att det är mycket viktigt att stimulera den-na utveckling.När det gäller tobaksfrågan är det Centerpartietsuppfattning att tobaksodling inte bör stödjas medmedel ur EU:s budget. Tobaksprevention är viktigoch i första hand en hälsofråga. Därför bör tobaks-produktionen i stället få stöd för övergång till alter-nativa grödor. Det vore intressant att höra vad soci-alministern har för synpunkt även på den frågan.Beträffande är det bra att vi äröverens om betydelsen av lokalisering av EU-verksamhet till . Det skapar arbetstillfällenoch tar till vara medlemsländernas speciella kompe-tenser. Känslan av delaktighet och närhet är viktig.Inte minst det som socialministern tog upp, att vi haren mycket bra inriktning på hälsoarbetet i , ärviktigt. På det sättet kan detta få ett större genomslag.En lokalisering ut över de olika medlemsländernaav EU-verksamheter är också ett viktigt krav i Cen-terpartiets Europaprogram inför EU-valet. Ett euro-peiskt hälsoobservatorium känns mycket angeläget.Sverige har alla förutsättningar att bli ett bra värd-land.Och återigen: Jag hoppas på framgång för social-ministern vid hälsoministerrådet.Anf. 178 ():Fru talman! Kritik är bra. Boken har ju kritiserats till sitt innehåll. Det är en typav debatt som är väldigt positiv. Det är förlöjligandetsom inte är bra.Det handlade inte bara om sex-åtta brödskivor,utan jag råkade också ut för att bli beskylld för attvilja ha varningstexter på chips och godis, när det isjälva verket handlade om färgmedelsdeklaration förallergiker. Sådant skymmer bilden av den seriösaavsändaren vid ett folkhälsobudskap.Jag tror att man kan lära sig en del av dessa hän-delser, t.ex. vilka snubbeltrådar som man inte skallramla över. annonser fanns på ARE-bolagens stora annonspelare, och det kändes som attSocialstyrelsen överföll en när man satt i bilkö t.ex.vid Roslagstull.Fru talman! Jag tänkte egentligen säga en helt an-nan sak. Detta är troligen min sista interpellationsde-batt. Därför vill jag till protokollet fästa att det positi-va som jag har upplevt i dessa interpellationsdebatterär denna öppenhet och den insyn som man får i Rege-ringskansliets arbete. Dialogen är också positiv, att vifrån oppositionen kan ha denna revisorsfunktion ochutöva en kritisk granskning.Jag gillar inte käbblet, det är slöseri med tid. Jagtycker bättre om att vi intar denna revisorsattityd ochförsöker att hjälpa den som revideras med nya in-fallsvinklar och förhoppningsvis nya förslag somregeringssidan kan ta till sig. Tack för det.Anf. 179 Socialminister ():Fru talman! En liten kommentar till om stödet till tobaksodling: Min kunskap pådet området är otroligt begränsad. Jag har inte varitmedveten om att det utgår stöd från EU till tobaksod-ling. Så jag avstår från att ha någon uppfattning i denfrågan. Jag kan för lite.När det gäller folkhälsoarbetet råder, åtminstonemellan oss tre som har deltagit i den här diskussionen,en samsyn om det samhälleliga ansvaret, om nödvän-digheten av att se folkhälsoarbetet i ett bredare per-spektiv och också om en skyldighet från det offentli-ga samhället att bidra med upplysning och informa-tion samt att vägleda medborgarna i deras val.Nu var det inte som satte upp des-sa affischer, utan det var som hänvisa-de till , dock på ett sätt som gjorde detlätt att förlöjliga själva avsikten. Men jag tycker inteatt detta skall hindra det offentliga samhället att gevägledande information, att tala om vad som ärlämpligt och vad som är mindre lämpligt.Sedan är det naturligtvis - och där är vi också sä-kert överens - varje medborgares egen sak att väljalivsstil och det liv som man önskar sig. Men manskall kunna göra det mot bakgrund av en hyggligkunskap om de risker som man utsätter sig för.Om nu detta skulle vara sistainterpellationsdebatt vill jag passa på att önska lyckatill inför det nya uppdraget. Jag har varit med i riks-dagsdebatter under bara och har inte så storerfarenhet, men samtalen här med har varit långt ifrån den politiska polemiken.Snarare har de varit till stöd och ett gemensamt arbeteför att komma rätt. Den politiska polemiken har sintid, men det uppriktiga samtalet bör också ha sin tid.Jag tackar för dessa samtal.Överläggningen var härmed avslutad.31 § Svar på interpellation 1998/99:305 omosteoporosAnf. 180 Socialminister ():Fru talman! har frågat migvad jag avser att göra för att bidra till att sprida kun-skap om osteoporos och informera om vilka möjlig-heter till förebyggande åtgärder som föreligger.Regeringen gav () i regle-ringsbrevet för i uppdrag att ta fram ett un-derlag som redovisar nationella och internationellaerfarenheter av vilka möjligheter som finns att arbetasjukdomsförebyggande och hälsofrämjande blandäldre. Med anledning av ca 70 000 anmälda frakturerper år till följd av osteoporos hos äldre har särskilt prioriterat förekomst av och före-byggande åtgärder för att förhindra osteoporos. redovisade uppdraget i september1998.Folkhälsoinstitutets slutsatser är att det går att fö-rebygga osteoporos genom bl.a. goda levnadsvanor.Bra kostvanor och fysisk aktivitet har en positiv ef-fekt på skelettets hållfasthet medan rökning har ennegativ effekt. Fysisk aktivitet har även en positiveffekt på uppbyggnaden av muskelmassa och påfalltendensen.Folkhälsoinstitutet framhåller också att det går attbörja förebygga osteoporos även i högre åldrar. Denpositiva effekten av t.ex. fysisk aktivitet är till stor delknuten till fortlöpande aktivitetStatens beredning för utvärdering av medicinskteknik (SBU) gjorde en genom-gång av befintlig dokumenterad kunskap angåendevärdet av mätning av bentäthet. SBU konstaterade atttobaksrökning, ökad ålder, brist på östrogen, låg fy-sisk aktivitet och otillräckligt med kalcium i kostenminskar benets hållfasthet hos människan. Det ärdärför angeläget att det förbyggande arbetet inriktaspå ökad aktivitet hos den unga växande individen.I SBU:s rapport konstateras att det inte finns någ-ra vetenskapliga underlag för att rekommendera ben-täthetsmätning för vare sig generell massundersök-ning, riktad screening eller som ett led i hälsounder-sökning av symtomfria individer.Betydande framsteg vad avser kunskap om orsa-ker, diagnostik och behandling av osteoporos hargjorts . Inom Europeiska gemenska-pen tillsattes därför en arbetsgrupp för att göra enanalys av förekomst, behandling och förebyggandeåtgärder inom gemenskapen. I rapporten betonassärskilt skillnaderna mellan medlemsstaterna, både iförekomst av och beräknad ökning av osteoporos.I rapporten presenteras också ett antal rekommen-dationer om bl.a. förebyggande åtgärder. Rapportenom osteoporos utgör ett mycket värdefullt inslag i attsprida information om möjligheterna att förhindraförekomst av osteoporos och frakturer till följd avdetta.Att erbjuda hälso- och sjukvård av god kvalitet ärsom bekant en uppgift för sjukvårdshuvudmännen.Om förebyggande insatser för särskilda grupper skallutföras är det landstingens sak att avgöra detta. kampanjer kan genomföras genom bl.a. tillsammans med andra organisationer.Regeringen har i regleringsbrevet för gettFolkhälsoinstitutet två uppdrag som berör hälso-främjande insatser bland äldre. Det första handlar omatt göra till ett fysiskt aktivitetsår. Det andraär en fortsättning på det tidigare uppdraget angåendehälsofrämjande och sjukdomsförebyggande insatserbland äldre. Uppdraget avser att Folkhälsoinstitutetskall vara pådrivande i det hälsofrämjande och sjuk-domsförebyggande arbetet för äldre på nationell,lokal och regional nivå.Folkhälsoinstitutet arbetar naturligtvis även aktivtför att sprida information inom andra områden somkan påverka förekomsten av osteoporos, som t.ex. attuppmuntra till goda levnadsvanor genom att minskatobaksbruket och uppmuntra till sunda kostvanor.Till sist vill jag påminna om den parlamentarisktsammansatta , som hartill uppgift att utarbeta förslag till nationella mål förhälsoutvecklingen samt föreslå strategier för hurmålen skall uppnås. Av kommitténs direktiv framgåratt en av de viktigare uppgifterna är att uppmärk-samma och belysa skillnader i hälsa mellan män ochkvinnor. Mot bakgrund av att en så stor grupp kvin-nor drabbas av osteoporos förutsätter jag att sjukdo-men blir föremål för uppmärksamhet i kommitténsarbete.Anf. 181 ():Fru talman! Låt mig börja med att säga tack, soci-alministern, för svaret, även om jag kanske inte tillalla delar håller med.Dessa sjukdomar och skador i rörelseorganen ökarmycket kraftigt. Man har gjort undersökningar blandkvinnor om hur många som vet hur stor risken är attdrabbas av detta. Av dem var det som sade sigvara underkunniga om att detta kunde drabba dem,medan således, fru talman, trodde att de kanskeskulle slippa undan.Nu är det faktiskt så att varannan kvinna och varfjärde man drabbas av detta. Det betyderatt de råkar ut för frakturer av olika slag, ryggvärk,kanske t.o.m. förtidspensionering och vad det nu kanvara. Det betyder mycket stora kostnader för samhäl-let. Men låt mig säga att det primära för mig här i dagär det lidande som dessa människor drabbas av.Den svenska styrkommittén inte bara för 2001utan också för 2000-2010 hade presskonferens påKarolinska sjukhuset . Där var det flerapersoner som yttrade sig, naturligtvis ordförandenprofessor och, som jag lyssnadeväldigt noga till, tidigare riksdagsledamoten som är ordförande i är själv drabbad och vet vad det kan betyda.Man är helt enig om att detta är ett snabbt växan-de problem. Jag har tittat på förbundets beräkningarav kostnaderna, för det är någonting som ärintresserad av. Sjukdomar i rörelseorganen kostar merän 60 miljarder . Jämför det med t.ex. försvar-skostnaderna.