prot · GM0941 · 1999-01-19 00:00:00 — I och medarbetet med de regionala tillväxtavtalen har aktörersom är viktiga för den regionala utvecklingen fåttbåde en ny arena att mötas på och större möjligheteratt åstadkomma utveckling i sin region. Mobilisering-en som sker och samarbetet som växer fram är enutmärkt grogrund för tillväxt och nya jobb.Anf. 61 ():Fru talman! Jag vill tacka näringsminister för svaret på min interpellation rörandedet allvarliga läge som jag kan se i kommunernaDegerfors, och i län.I har storföretaget ABvarslat 139 anställda om uppsägning, trots att Deger-forsenheten, efter hot om nedläggning - ett beslutsom fattades 1993 - utvecklats mycket positivt, inteminst tack vare de anställdas och fackets stora enga-gemang och nytänkande vad gäller produktionensinriktning. De initiativ som har tagits, bl.a. med hjälpav löntagarkonsulter, har t.o.m. rönt nationell ochinternationell uppmärksamhet.Degerforsenheten kan sägas ha varit en vinstma-skin inom företaget , trots nedlägg-ningsbeslutet, men står nu inför ett uppenbart hot attåtminstone den ena delen, där stålverket finns, kankomma att läggas ned. Det skulle innebära att självastålet skulle tillverkas i för att sedan skeppasöver havet till . Det kan verka mycketmärkligt, vilket facket säger. Hur kan det vara billiga-re att importera någonting från än att flyttadet inom samma industriområde?I är jobben för många kvalificerade ar-betstagare uppenbart hotade genom den i andra sam-manhang diskuterade förändringen avseende svenskaförsvarets försvarsmaterielbeställningar. Om helaeller delar av den svenska försvarsindustrin skallomstruktureras krävs det både pengar och tid. Ominte båda dessa faktorer ges kommer regionen attriskera att tappa mycket kvalificerad arbetskraft,vilket kommer att få förödande konsekvenser förnäringsliv och service och hindra en posi-tiv utveckling.Till detta kommer att arbetslösheten i regionenfortfarande är mycket hög, inte minst bland ungdo-mar. låg den på . I årliksom tappar både ochKarlskoga befolkning. Alla kommuner i länutom går tillbaka befolkningsmässigt.En mycket viktig positiv faktor är att högskolornai och nu skall bli universitet. Jagmenar att det är av yttersta vikt att båda dessa blivan-de universitet verkligen blir universitet för hela länetoch tar till vara den stora kompetens som finns ävenutanför länscentrumen men som ofta glöms bort. Ennaturvetenskaplig-teknisk universitetsfilial eller åt-minstone en naturvetenskaplig-teknisk utbildningmed koppling till i skulle t.ex.vara en mycket viktig tillväxtfaktor för länsvästra del.Näringsministern talar om att det görs insatser förolika stödområden med hjälp av strukturfondspro-gram för mål 2 Bergslagen och åtgärder inom ramenför Konver, något som också jag känner till. Trotsdessa insatser går vi ständigt tillbaka befolkningsmäs-sigt, och arbetsgivarna varslar. De här åtgärdernahjälper alltså tyvärr inte, utan det krävs någontingmer.Jag konstaterar att näringsministern tillsammansmed försvarsminister i en skrivit om några beslut av ellerregeringen som skall få sysselsättningskonsekvenser.Jag vill mer konkret veta vad ett sådant löfte frånregeringens sida innebär. Hur ser inriktningen på ettsådant stöd ut? Vilken omfattning har stödet, och hurlång tid räknar man med att ett sådant speciellt stödskall kunna ges?Anf. 62 Näringsminister ():Fru talman! Jag kan inte svara på det, för detförsta därför att vi inte är riktigt klara med vad somhänder med försvarsindustrin, för det andra därför attvi inte riktigt vet vad som händer i de orter somnämns. Vi har ständig kontakt både med berördaföretag och med berörda kommuner och följer ut-vecklingen. Vi kan inte gå någon annan väg än attdels se vad som kan göras lokalt och regionalt, dels sevad sedan staten kan stödja. Detta vill jag återkommatill.Anf. 63 ():Fru talman! Jag vet att det har förekommit tätakontakter, och det tycker jag förstås är mycket bra.Jag kan om min egen bakgrund nämna att jag i De-gerfors kommun har varit oppositionsråd ochkommunalråd . Jag känner därför ganska vältill situationen, och jag vet att vi har varit väldigtduktiga på att med entreprenörsanda och nyföreta-gande skapa nya företag som visat sig kunna överlevapå sikt.Vi kommer dock att behöva med måttmätt starta enormt många nya företag, om vi skallkunna ersätta ytterligare 139 arbetstillfällen somförsvinner. Det krävs enormt mycket av kommunalanäringslivsinsatser för detta.Björn , tidigare landshövding i Norr-botten, vet hur det känns när man står här i Stock-holm och diskuterar de här frågorna ochmed många åhörare. Den som bor ute på landet villgöra de stora centrumen uppmärksamma på de speci-ella problem som man har. Det är mycket glädjandeatt dessa frågor nu tas upp även i de stora medieorga-nen. Aftonblandet och har skrivit omdet här. framhöll i en krönika i decem-ber att en hel norrländsk stad flyttar in tillStockholm. Det pågår nu en gigantisk flyttlasspolitik iSverige. Denna måste vändas, om vi skall kunnasvara mot mottot att hela landet skall leva.Pia , generaldirektör,tar i en artikel upp att det är en ohållbar utveckling attvi dels i storstäderna har bostadsbrist, trafikproblem,sjukvårdskris osv., dels har en glesbygd där vi får rivabostäderna därför att människor inte kan bo där. Ensådan utveckling kan vi inte ha. Den gynnar integlesbygden och definitivt inte storstäderna.För detta krävs krafttag. Jag vill rekommenderanäringsministern att läsa en artikel som vi - hör ochhäpna - har lyckats få in i dagens nummer av och där vi lyfter fram problemen med denpågående flyttlasspolitiken. Vi kommer där med endel konkreta förslag.Jag skulle vilja nämna ett exempel som också harnämnts lokalt. Man har i och gjortmycket intressanta erfarenheter när anställd personalgått in och tagit över företag. I stället för att få ennedläggningskostnad om ett antal hundra miljoner -något som det också kostar att lägga ned ett sågverk iDegerfors - möjliggör man för de anställda att taöver.Man har där en lagstiftning som är mer positiv änvår. Man kan göra avsättningar som inte som hos ossbara omfattar 2 ½ % i premiereserv för att via börsenöka pensionen, utan verkliga satsningar i det egnaföretaget. Man ställer vinstkrav, man skall ha en brajämställdhets- och lönepolitik och utvecklingsmöjlig-heter skall finnas. Även anställda kan engagera kom-petenta personer. i USAmed 80 000 anställda är löntagarägt.Jag skulle vara intresserad av att höra om nä-ringsministern i svensk lagstiftning kan tänka sig enöppning som möjliggör ett delägande eller även helä-gande utövat av löntagare i företag, även i störreföretag.Avslutningsvis tycker jag att det nu krävs mer änlöften, prat eller deklarationer i vissa sammanhang.Det krävs rejäla tag om vi skall kunna vända utveck-lingen. Särskilt allvarligt är att, som den krönikör ochden generaldirektör som jag nämnt sagt, på 60-taletmänniskor flyttade från glesbygden in i städer ochfick jobb men att enligt vad undersökningar nu visarde flyttar från glesbygd till stad med fortsatt arbets-löshet, som de förlorar det sociala nätverksom de har på en liten ort.Anf. 64 ():Fru talman! har mycket vältaligtbeskrivit de problem som Karlskoga-, Degerfors- ochLaxåregionen står inför. Det här är en bild som vi kanse i en mycket stor del av landet. De traditionellabruksorterna drabbas mycket hårt. Det beror påglobaliseringen, den ökade konkurrensen från om-världen och nya möjligheter till processtyrning. Degamla bruksorterna drabbas hårt av en ökande kon-kurrens och nya aktörer.Man kan koka rostfritt stål medunder 1 000 anställda medan man sedanbehövde kanske tre, fyra gånger så många anställdaför att koka 50 000-100 000 ton.Det här är en utveckling som ställer mycket storakrav på kommunalpolitiker och rikspolitiker liksompå regeringen när det gäller att skapa förutsättningarför nya jobb och nya företag i de här områdena.Något som känns extra frustrerande och deprime-rande är att vi har att kämpa inte bara emot en elakomvärld och elaka konkurrenter utan också mot enregering som för en direkt bergslagsfientlig politik.Bara i län finns det över 4 000 direkt an-ställda i den elintensiva industrin. Det handlar omknappt 1 000 i , om ett antal hundra i Karl-skoga och om knappt 1 000 i samt om ettantal anställda i och i i angrän-sande län. Den elintensiva industrin bär upp mycketav sysselsättningen i Bergslagen. Vi har en rege-ring som avvecklar en av råvarorna för denna elinten-siva industri och därmed driver en fientlig politik motBergslagen.Jag tror att det vore betydligt enklare att hanteraproblemen om vi bara hade de utländska aktörernaoch globaliseringen att slåss emot och om vi hade enregering som kämpade för goda villkor för basindust-rin i Bergslagen och i , i stället för som enregering som avvecklar en del av förutsättningarnaför jobb i den elintensiva industrin i Bergslagen ochnu också inom försvarsindustrin i Karlskoga.Jag skulle vilja fråga om statsrådet är beredd attompröva denna skadliga energipolitik, som trots alltså starkt berör många tusen människors försörjning ibl.a. , , , , Kristine-hamn och Storfors.Anf. 65 Näringsminister ():Fru talman! Låt mig börja med att säga att vi nuhar vidgat debatten från att avse , ochKarlskoga till en allmän debatt om regionalpolitiken.Jag vill erinra om att det här i kammarenkommer att föras en diskussion om regionalpolitiken.Jag vill då återkomma till de olika generella frågorsom har uppkommit.När det sedan gäller några frågor som har upp-kommit här vill jag ansluta mig till den uppfattningenatt mycket av den arbetslöshet som vi uppleverinte är, som vi brukar säga, konjunkturell utan dess-utom ibland också enbart strukturell.Den är strukturell på så vis att framför allt basnä-ringarna har haft en oerhört stor förmåga att ta till signy teknologi, och genom det har man höjt sin pro-duktivitet kraftigt, t.o.m. under , vilketdet tidigare tog att göra. Detta innebär att mantillverkar alltmer med allt färre, som manfår allt högre kvalitet. Något annat val har man inteför att kunna konkurrera på världsmarknaden.Det här är ett strukturellt problem som det inte gåratt använda klassiska arbetsmarknadspolitiska meto-der till, inte heller näringspolitiska metoder. Vi kaninte inhandla mer och mer vapen för att upprätthålladen svenska vapenindustrin när vi har den säkerhets-politiska situation vi har , och jag kan ta flerexempel. Det är ett politiskt problem och ett struktu-rellt problem, men det är ett problem som bara kanlösas med politiska medel, dvs. att vi ändå upprätt-håller en hög sysselsättning inom andra näringar ochgör andra förändringar. Det tar sin tid. Det är rege-ringen medveten om, och vi kommer också att kunnaklara av det.Jag vet inte om jag förstod frågan riktigt, men jagantar att här menar frågan om kärn-kraften. nickar, så jag argumenterar rätt.Då är det så här: Den kritiken blir väldigt konstig,eftersom det som sker i efter avregle-ringen - den nordiska avregleringen - av elmarkna-den har inneburit att vi aldrig har haft så billig el somvi har . Vi har alltså ett överskott i elproduktio-nen. Om man hårdrar kan man säga att kärnkrafteninte är lika lönsam som den var tidigare.Vi köper kolproducerad el från Danmarksom är billigare än den el vi själva lyckas producera.Så ingen kan påstå att regeringen har drivit en politik- i vart fall om man ser på resultatet - som innebär attvår elproduktion skulle vara dyr. Den är billig. Ochde stora vinnarna efter avregleringen har faktiskt varitsvenskt näringsliv och konsumenterna av elproduk-tion.Anf. 66 ():Fru talman! Jag vill börja med att konstatera attnär det gäller energisystemet och tolkningen av vadsom har hänt med priserna på el delar jag näringsmi-nisterns uppfattning att det knappast är det som ärproblemet. Jag tror att det också är en mycket viktigutvecklingsfaktor, inte minst i Bergslagen, om vi iökad omfattning också ställde in oss på en snabbmiljöomställning även när det gäller energiåtgång.Jag kommer att delta i debatten , så vi fåranledning att återkomma till den stora diskussionenom regionalpolitik.Det är viktigt att framhålla syftet. Det finns alltsåen framåtanda i både och ochäven i , men vi måste få den hjälp som är möjligatt få för att kunna göra denna omställning. Oavsettom det finns försvarsindustri eller inte kan man intebara knäppa med fingrarna och knäppa av 100 eller200 år av tradition och hoppas att den kvalificeradearbetskraften finns kvar. Det är alltså viktigt att detges tid och pengar för utveckling så att vi får behålladen kvalificerade arbetskraft som faktiskt finns ävenutanför de stora länscentrumen.Anf. 67 ():Fru talman! Jag kan börja med att ge statsrådeträtt såtillvida att elen är billig, billigare än denhar varit på mycket . Skälet till det är att rege-ringen har misslyckats i sin strävan att stänga Barse-bäck. Hade regeringen lyckats med det som man sadeatt man skulle göra, nämligen stänga produktionen iförsta och sedan fortsätta medden andra , hade vi sannolikt sett en helt an-norlunda prisutveckling.Den situation som många företag står inför, sär-skilt när man har ett utländskt delägande som AvestaSheffield i , är ju att pröva: Var skall vi låtaproduktionen ligga kvar? Skall vi ha den kvar i Sve-rige med en osäker energipolitik med sannolikt kraf-tigt stigande elpriser därför att regeringen vill av-veckla kärnkraften, eller skall vi koncentrera den tillSheffield, och då inte bara få en stabilare energipoli-tik utan också slippa transportkostnader?Det är ju samma diskussion som man står införvid stålverket i . Så kan man gå från bruksorttill bruksort och konstatera att besluten inte längrefattas i för de flesta av dessa bruk, utan det ärutländska ägare som har relativt lättare att flytta verk-samhet än tidigare.Jag vidhåller att den energipolitik som statsrådetföreträder är skadlig för Bergslagen. Den gör att vitappar fler jobb än vad vi annars skulle göra. Jag troratt ett av de bästa beskeden till Bergslagen vore attsäga: Riv upp energibeslutet.Anf. 68 Näringsminister ():Fru talman! Det blir ju en konstig diskussion,detta. Jag skulle kunna argumentera lika väl med attsäga att hettan i har lika stor betydelse förbasnäringen i - negativt menat - som Bar-sebäck skulle ha för . Det är faktiskt så, änen gång: Vi har aldrig haft så billig energi. Vi haröverskott på energi. Varje företag som etablerar sig iSverige ser att en av de stora fördelar vi har här ilandet är att vi har billig energi. Detta är också redo-visat i statistik. Det är också så att vi har haft di-rektinvesteringar på 150 miljarder.Vi har haft över hundra amerikanska företag som haretablerat sig här i . Bland de 100 största före-tagen har man öppnat 25 regionalhuvudkontor i Sve-rige. Jag kan ta exempel efter exempel. Detta beror påatt vi har låga kostnader, inte minst när det gällerenergi. Det är få länder som kan konkurrera meddetta. Därav faller en sådan argumentation.Däremot har jag självklart stor förståelse för attdet nu sker stora strukturella förändringar som drab-bar dessa orter, och det är det vi måste ta tag i. Menblanda inte in vår energipolitik. Den har varit oerhörtframgångsrik, framför allt avregleringen.17 § Svar på interpellation 1998/99:86 om åt-gärder för tillväxt i StockholmAnf. 69 Näringsminister ():Fru talman! har frågat mig om jagär beredd att vidta åtgärder vad gäller investeringar iStockholms läns infrastruktur och högre utbildningför att gynna den nationella tillväxtpolitiken.Låt mig först säga att har rätt i attekonomisk tillväxt i är ett natio-nellt intresse och att är en viktig mo-tor för hela landets utveckling. Det är därför väsent-ligt att regionen får goda förutsättningar att fortsättaväxa och utvecklas. Denna tillväxt bör dock i såvälStockholmsregionens som hela landets intresse ske påett balanserat sätt. Det ligger inte i någons intresse atten för kraftfull tillväxt orsakar flaskhalsar och träng-selproblem i som samhällskapi-talet utnyttjas dåligt i stora delar av landet.Det var därför av stor betydelse att un-der förra mandatperioden hade kraften att fatta desvåra beslut inom den ekonomiska politiken som nulett till att det blivit ordning och reda i statsfinanser-na. Det har inneburit starkt förbättrade möjligheter förnäringslivet att verka, inte minst genom att räntenivå-erna sjunkit dramatiskt. Detta har också medverkattill att sysselsättningen i Stockholmslän ökat med 41 000 som arbetslösheten harfallit från till knappt 5 %.Vad gäller den första frågan om investeringar i in-frastruktur kan jag konstatera att ett antal strategiskaprojekt av mycket stor betydelse genomförs i Stock-holms län just . Jag vill speciellt peka på tre projektsom berör järnvägen, flyget respektive vägtrafiken.För det första anläggandet av den nya järnvägen,, vilket kommer att göra restiden tilloch från avsevärt kortare sombelastningen på motorvägen minskar.För det andra det pågående arbetet med den tredjelandningsbanan på flygplatsen, vilket kommer ökaden totala kapaciteten betydligt.För det tredje pågår bygget av , vil-ket är av stor betydelse för trafiksituationen i Stock-holms södra del.Sammantaget kommer dessa tre investeringar i in-frastruktur betyda väldigt mycket för förutsättningar-na att möta den väntade höga tillväxten i andra frågan handlar om antalet högre utbild-ningsplatser i länet. När det gäller den högre utbild-ningen har staten gjort stora satsning-ar på en utbyggnad. Detta innebär konkret att ca10 000 nya permanenta högskoleplatser tillkommit iregionen under tiden 1997-2000.Regeringen verkar också generellt för att störretyngd skall läggas på kompetensutvecklingsfrågornainom arbetsmarknadspolitiken.Regeringen är således i högsta grad medveten ombetydelsen av investeringar i och harockså i stor utsträckning bidragit till att skapa förut-sättningar för en varaktig tillväxt i länet.Då , som framställt interpellatio-nen, anmält att han var förhindrad att närvara vidsammanträdet medgav tredje vice talmannen att EvaArvidsson fick delta i överläggningen i stället förinterpellanten.Anf. 70 ():Fru talman! Jag vill börja med att tacka närings-ministern för svaret på interpellationen. För att kom-ma ifrån den s.k. Stockholmsfientlighet som mångagånger blockerar debatterna när det är Stockholmsre-gionens problem eller behov som diskuteras vill jagunderstryka att storstadsregionen, i det här falletStockholmsregionen, behöver landsbygden och tvärt-om. Eftersom det är lättast att skapa nya resurser iStockholmsregionen, som sedan genererar ytterligareresurser ute i landet, är det väl använda pengar attinvestera i . Då menar jag intebara och dess närområden. Nej, jagmenar även de perifera delarna av län.Jag håller med ministern om att det självklart skallvara en sådan balans att inte tillväxten bromsas avflaskhals- eller trängselproblem. Men jag delar inteministerns åsikt att resultatet av satsningarna i gör att samhällskapitalet utnyttjasdåligt i andra delar av landet. konkurrerarinte med resten av landet. Internationaliseringen avekonomin leder bl.a. till att företagen vid val av loka-liseringsort väljer mellan och ettantal andra större orter eller städer i norra . , eller , där Köpen-hamn kanske är den vassaste konkurrenten. Det inne-bär att måste vara konkurrens-kraftig för att som nation skall kunna dra tillsig så mycket investeringar som möjligt, vilka i sintur ger arbetstillfällen.Det är därför viktigt för nationen i sin helhet attStockholmsregionen har förutsättningar att utnyttja defördelar som dess storlek, befolkningssammansätt-ning och geografiska läge ger. Därför behövs ensammanhållen plan för tillväxt i Stockholmsregionen.Jag tror inte heller att det är så att tillväxt ochframgång bara kan skapas i storstadsregionerna, utanjag är övertygad om att landsbygden har komparativafördelar, precis som tätorterna hade när industrisam-hället växte fram . Nytänkandet grorpå landsbygden. Landsbygden är även motorn i enlångsiktigt hållbar utveckling.Helt klart är att storstad och landsbygd är beroen-de av varandra för en positiv utveckling och tillväxt.Tillväxt i Stockholms-, Göteborgs- och Malmöregio-nen tar inte kraft från andra landsändar utan räddar deföretag som utgör tillväxtfaktorer kvar i landet. Dethandlar inte om att omfördela resurser eller om att tafrån glesbygd och ge till eller attta från den ena regionen och ge till den andra. Nej,det handlar om att skapa nya resurser.Tillväxten i fördelas kontinuerligt ut ilandet. bidrar till övriga landet.Ökad tillväxt i den här regionen gagnar också helalandet.Vi politiker måste skapa förutsättningar och möj-ligheter för regional utveckling över hela landet.Stockholmsregionen är en stark ekonomisk drivkraftför hela Sverige.Att saneringen av statsfinanserna har inneburitförbättrade möjligheter för näringslivet instämmer jagi. Om jag uppfattat ministern rätt är vi också överensom att går det bra för går det braför övriga landet.Stockholm är en av de mest dynamiskaregionerna i EU. Det visar en ny rapport , förnyelse och integration i Stockholmsregio-nen från Regionplan- och trafikkontoret.Antalet utländska företag beräknas öka med 200per år, eller , i . Vår regionär starkaste tillväxt- och industriregion.40 % av tillväxtökningen sker i Stockholmsregionentrots att befolkningen utgör av folkmängden ivårt land.Östersjöregionen är också den region som förut-spås bli den absolut mest intressanta och den starkastetillväxtregionen i inom de närmaste 25 åren.Siffrorna ministern nämner på var ännu bättre, och det är glädjan-de. var utländska direktinvesteringar iSverige 79 miljarder. var den fjärde störstamottagaren av direktinvesteringar i uttryckt ikronor och ören. Enligt prognosen blir det lika bra för1998.I dag har vi en balans mellan inflöde och utflödeav investeringar, skriver ministern. Men vi talar baraom de svenska företag som investerar utomlands ochaldrig om de omfattande investeringar som utländskaföretag gör i Sverige.Anf. 71 ():Fru talman! Jag tänkte passa på tillfället att an-knyta till den här debatten. Jag tyckte att frågeställ-ningarna i interpellationen var ganska anmärknings-värda. Svaret från statsrådet var bättre.Det fanns mycket i det som sägs i interpellationssva-ret som jag kan instämma i, t.ex. detta med att till-växten i som helhet måste ligga ilandets intresse och ske på ett balanserat sätt. Detligger inte i någons intresse att en kraftfull tillväxtorsakar flaskhals- och trängselproblem i Stockholm.Det är vi överens om.Jag hade tillfälle att lyssna påBjörn när han var landshövding i Norr-botten i samband med att vi hade centerstämmma iHaparanda. Det var ett lysande tal, tycker jag, somdåvarande landshövding höll på temat att hela Sveri-ge skall leva. Jag skulle vilja testa om de åsikternafortfarande har samma bäring när f.d. landshövdingennu är statsråd vid ett superdepartement, tillväxtde-partement. Jag har själv bott i , jagär hälsing i grunden och är det . Min absolutaövertygelse är att det är av godo för hela landet omman har en balanserad utveckling i alla delar av lan-det. Jag tror att det är förödande för både storstadenoch landsorten om kantrar, om vi får över-hettningsproblem och tillväxtbekymmer i Stock-holmsområdet, som vi har outnyttjade re-surser i övriga delar av landet.Jag tycker att interpellationen reser två frågor: Ärdet av godo för att växa snabbt befolk-ningsmässigt? Kan växa snabbt utan attdet negativt drabbar övriga landet? När säger att det gagnar övriga landet att Stockholmväxer snabbt skulle jag vilja ställa frågan: Har EvaArvidsson kollat upp detta med de socialdemokratis-ka kommunalråden i 100-150 kommuner runt om ilandet som just nu drabbas av den enorma befolk-ningsomflyttning som kan se? Har hon talatmed dem och fått verifierat att också de tycker att detär rimligt att skicka i väg av sin befolkning årli-gen till storstadsområden där vi har trängselproblem,bostadsköer och överhettningsproblem av mångaolika slag?Jag skulle vilja ha besked från näringsministern,gärna här och och senast , hur han serpå den här utvecklingen och om han är beredd attvidta omedelbara åtgärder.