prot · GM0941 · 1999-01-19 00:00:00 — Försvarsbudgetenhar minskats i reala termer sedan 1989och utgör av den totala budgeten eller1,av BNP.- Beslutet att modernisera det sydafrikanska försva-ret, inklusive inköp av ny försvarsmateriel, är fat-tat i demokratisk ordning av det sydafrikanskaparlamentet efter en längre beredningsprocess. Attolika opinionsyttringar framkommer i detta sam-manhang är ett naturligt inslag i en demokrati.Låt mig nu besvara tre avslu-tande frågor:Sveriges utvecklingsbistånd till uppgårtill ca . Ett nytt avtal kommer att undertecknas i feb-ruari. Svenskt stöd går främst till reform av den stat-liga förvaltningen, främjandet av demokrati ochmänskliga rättigheter, utbildning, stadsplanering ochbostadsbyggande samt näringslivsutveckling. Dettabistånd fungerar mycket bra, och den sydafrikanskaregeringens prioriteringar ligger väl i linje med desvenska biståndspolitiska målen.Vi avser att ytterligare fördjupa vårt arbete förfred och säkerhet i södra . Avskaffandet avapartheid har öppnat nya samarbetsmöjligheter. är ordförandeland såväl i Southern Afri-can Development Community, SADC, som i denalliansfria rörelsen. eftersträvar ett närmaresamarbete med på en rad områden - inteminst inom fredsfrämjande verksamhet. Redan i dagpågår ett flertal insatser till stöd för regional konflikt-hantering och konfliktförebyggande. har en viktig stabiliserande roll i regionen som vi villbidra till att stärka genom ett fördjupat samarbete påen rad områden.Slutligen kan konstateras att den svenska och densydafrikanska synen på nedrustning i hög grad sam-manfaller och att vi samarbetat imultilaterala forum som FN, senast inom ramen fördet s.k. åttanationsinitiativet om kärnvapennedrust-ning i FN:s generalförsamling.Anf. 17 ():Fru talman! Jag vill tacka för svaret på min inter-pellation. Jag delar inte uppfattningen att frågan är såenkel och okomplicerad som svar kange sken av. Den har i stället många dimensioner. Detär i en demokrati viktigt att öppet diskutera de härsakerna, och det framgår av svaret att vi inte är över-ens. Det är man inte heller i . Det finns enstark och bred opinion emot detta inköp och emot denupprustning och förnyelse av försvarsmakten somsker i och med detta.Jag vet att beslutet är taget i demokratisk ordning iSydafrika, men det är viktigt att här visa att det iSverige finns olika uppfattningar och att i debattenkoppla vapenexporten till vår biståndspolicy.Vilken är roll i världen? Kan vi tala omfred och nedrustning med trovärdighet somvi exporterar JAS-plan? Ett land som både inneharrollen som vapenexportör och arbetar för freden talarmed dubbla tungor. Genom export av JAS Gripen tillSydafrika passeras också en gräns. har aldrigtidigare exporterat denna typ av försvarsmateriel tillländer i tredje världen.Pierre svarar att kostnader förförsvaret har minskat och ligger på av bud-geten, vilket innebär att man mer än halverat försvar-skostnaderna . Men var Sydafrikaen diktatur och hade en av världens största försvar-smakter. Genom den investerings- och handelsblock-ad som nästan hela världen ställde sig bakom och enlång kamp från ANC och andra progressiva krafterstörtades apartheidregimen, och demokrati infördes,en demokrati som hade enorma problem att ta itumed. Att man minskar försvarsutgifterna är bra ochnaturligt när man går från diktatur till demokrati.Det svenska biståndet är ochfördelas på de områden som här har redovisats. Det ärkostnaden för ett halvt JAS-plan. Det är bra att detsvenska biståndet och den sydafrikanska regeringensprioriteringar när det gäller biståndet sammanfaller,men problemen är stora, och det är just de stora pro-blemen som är den främsta orsaken till att det finnsen stark opinion mot dessa vapenköp. När nästanhälften av befolkningen lever i fattigdom och inte kanläsa och skriva och då rent vatten och hälsovård för-vägras många finns det anledning till ifrågasättande.Det är bra att det i svaret framhålls att det pågårinsatser till stöd för regional konflikthantering ochkonfliktlösning och att är en stabiliserandefaktor i området, men bilden är inte entydig. Sydafri-ka är faktiskt med afrikansk måttstock en militärstormakt.En förnyelse av vapenarsenalen kan ge signalertill andra länder i området och kan bidra till att manrustar upp och att konflikterna i södra ökar.Och att det finns konflikter i södra , det vet vi.Det finns i nästan de flesta länder. Och att detta är ettproblem är ett faktum. I kl. 12.50rapporterade att fredsförhandling-arna runtom i går allt sämre, och på mångaställen drar sig de olika parterna ur förhandlingarna.Det visar ju vilken krutdurk som utgör, och detär viktigt att notera i den här debatten.Sydafrika har också en egen försvarsindustri somexporterar vapen. Man exporterade för motsvarande1,, och det var en ök-ning innan. harman exporterat till , och en-ligt . Dessutom uppges att motinvesteringarnaockså skall gå till militärindustri och ge en förstärk-ning av dess kapacitet.Jag har två frågor som jag skulle vilja ha svar på.Är detta en koppling till att man skall få billigareJAS-plan till det svenska försvaret när man exporte-rar? Är verkligen motinvesteringarna kopplade tillköpet av JAS?Anf. 18 ():Fru talman! Demokratiska stater skapar en stabilinbördes fred. Det hävdade filosofen 1795. Det är först som forsk-ningen har kunnat bekräfta Kants förutsägelse, ävenom naturligtvis många människor under historienslopp har känt och tyckt att det har varit så. Sambandetmellan demokrati och fred är en viktig fråga iforskningen liksom internationella relationer, ocksåför politiker, Sida och naturligtvis för rege-ringen, vilket vi tidigare hörde utvecklapå ett mycket bra sätt i sitt svar.Jag tycker att det är ganska typiskt för de debattersom ofta hålls här att det man fokuserar på är ettexportärende som har debatterats i två demokratier.Det har fattats beslut i demokratisk ordning. Natur-ligtvis finns det olika synpunkter, men ingen betvivlaratt dessa frågor har handlagts på ett korrekt sätt. Detman i stället kanske också borde fokusera och läggakraft på är frågan: Var kommer alla de vapen ifrånsom kommer illegalt till konflikthärdarna i ?Vem exporterar dem, vem köper dem och vilka eko-nomiska intressen finns här?Jag tycker att tyngdpunkten i fokus ofta hamnarpå fel saker, vilket gör att de konfliktdrivande frågor-na skyms. Jag tycker att JAS-exporten är intressantatt diskutera, men den får inte dölja det faktum att detär helt andra vapenleveranser som utgör konflikthoteti . Jag vet att regeringen har tagit fram ett braprogram om konfliktförebyggande åtgärder.Men det finns saker som jag skulle vilja att rege-ringen jobbade mer med att tydliggöra, och det gällerbl.a. girigheten och vikten av att man synliggör denoch politikens och demokratins möjligheter i svagademokratier där statsmakten inte har haft möjlighetatt utvecklas på ett tillräckligt kraftfullt sätt. Dennamakt är väldigt svag i förhållande till starka ekono-miska intressen, och denna obalans måste synliggö-ras. Där är ju biståndet ett viktigt redskap, och detanvänder vi på ett positivt sätt, men vi vet alldeles förlite om vilka det är som tycker att det är lönsamt attmörda och låta mörda för pengar. Våldet har blivit enaffärsidé av stora mått för somliga.Jag tyckte att det var väldigt positivt när FN 1989antog en konvention mot rekrytering, användning,finansiering och träning av legosoldater, men än harinte denna konvention trätt i kraft, och få länder haranslutit sig till den. Inte heller har gjort det.Men jag vet att - sedan landet blivit endemokrati i alla fall - har tagit itu med frågan. För detär ju så att när en diktatur faller blir också militärakrafter lediga för att exploateras för andra odemokra-tiska intressen.Men det är inte bara legosoldater det handlar om,även om jag tycker att det är en viktig fråga som manborde ha en strategi kring och en analys av, utan detgäller också naturintressena. Vi vet vad oljan harställt till som konfliktdrivande faktor i vissa länder.Vi vet att guld, diamanter, järn och bauxit har sammaeffekt. Vi hörde senast ifrån hur ekono-miska intressen finns med i den interna konflikten.Jag skulle önska att regeringen på något sätt tydlig-gjorde de giriga drivkrafter som hindrar en positivoch demokratisk utveckling. Interpellanten har junämnt det här i sin interpellation, men jag tycker attockså debatten här borde få en tydligare fokuseringpå de frågorna.Anf. 19 Statsrådet ():Fru talman! Jag har för egen del - och flera medmig - följt befrielsekampmot apartheid, inte minst tillsammans med ThaboMbeke, blivande president som har spelaten avgörande roll i den här flygvapenaffären.När man i äntligen, kamp,medverkar till att störta apartheidregimen och ärherrar i eget hus och efter ingående studier och dis-kussioner inom ANC och med andra - inte minstparlamentet i - bestämmer sig för en radi-kal nedrustning och en viss modernisering och vändersig till , den gamla bundsförvanten i kampenmot apartheid och säger: Vi vet att man är väldigtivrig att sälja flygvapen och annat från de traditio-nella stormakterna i världen, men vi vill att ni, efter-som ni har ett så fint plan, är med i konkurrensen i detsom vi redan har beslutat att köpa in; då skulle detvara väldigt konstigt, tycker jag, att i det läget säga:Nej, fransmän och amerikaner får sköta det där. Viskippar det.Även av detta skäl fick alltså JAS Gripen delta ikonkurrensen.Beslutet är fattat i demokratisk ordning. Det ärockså väl förankrat inom ANC, berättade när han var här i . Det är det ena, ochvi kan ha olika uppfattningar om ifall man skall göradetta ändå, men det här är vår bevekelsegrund. Detandra är följande: När man då talar om att imångt och mycket alltjämt är en krutdurk regionaltsett är det oerhört viktigt att man har en sådan kraftsom , som är demokratiskt och som villspela en fredsfrämjande och stabiliserande roll i om-rådet. Därmed har man också någon slags makt bak-om orden när det gäller att genomdriva fred och attmotsätta sig kupper och annat.Det är alltså inte bara man kanåberopa när det gäller fred mellan demokratier. Jagskulle också slutligen vilja åberopa vice försvarsmi-nistern , partikamrat vad jag förstår tillBerit Jóhannesson, som säger: Vi satsar nu på det härför framåt. Vi vill göra detta för att vara enförkämpe för demokratiska värden i regionen och förstabilitet. Och vi vet att omvärlden inte kommer attingripa för att bidra till stabiliteten i södra elleri , utan det får vi afrikaner själva göra.Det tycker jag också är ett intressant argument isammanhanget.Anf. 20 ():Fru talman! Jag håller med om attSydafrika naturligtvis har en otroligt viktig roll attspela i . Men det är också så att det finns enbaksida av det som jag tog upp i debatten här förut.Det är också viktigt i dessa sammanhang att kommaihåg att det finns otroliga krafter i , som natur-ligtvis har intresse av att ha en annan utveckling änden som pågår i i dag.Jag tror att det är viktigt att vi här i dis-kuterar det här ordentligt och följer upp . Vihar ju tyvärr också sett utveckling runtom i världenpå ställen där vi har haft stora förhoppningar, men därdet inte har blivit riktigt så som vi har trott.Nu svarar inte på min fråga om detfinns en koppling mellan denna export och att För-svarsmakten här i skulle få köpa billiga-re. Det har jag inte fått svar på, men jag skulle hemsktgärna vilja ha detta. Det är en koppling som jag tyck-er är viktig att ta upp när vi har den här diskussionenom försvarets kostnader.Anf. 21 ():Fru talman! Interpellanten hade ställt en fråga omhur arbetet för säkerhet, fred och utveckling i södraAfrika skall förstärkas. Jag tycker och hävdar än engång att det är oerhört viktigt att regeringens ambitio-ner när det gäller södra och i sin helhetkompletteras så att man tydliggör de krafter som intevill ha en demokratisk utveckling. Då menar jag attdet finns oerhört starka ekonomiska intressen sommotarbetar den typ av demokrati som växer fram iSydafrika.I allt övrigt delar jag analyser ochuppfattning. Jag har ingen annan mening i dennafråga annat än att man för den fredliga utvecklingensskull behöver komplettera det hela så att man vet vadsom är vad i dessa sammanhang.Jag läste i att den ugandiskepresidentens bror har intressen iguldutvinning och andra företag i östra . Kun-de det kanske ha någon betydelse? Ro-bert har personliga gruvinvesteringar i södraKongo. Har det någon betydelse? Rebellerna säger attde handlar med diamanter från ett par hundra små-gruvor runt . Har det någon betydelse?Gång på gång hör man många sådana här sakeroch undrar om det är av politisk övertygelse eller avekonomiska intressen som de engagerar sig i olikafrågor. Vi vet att också är inblandat i . Det här sprider sig. har där-emot en medlande roll. För att vi skall kunna åstad-komma en fredlig utveckling måste vi också synlig-göra de ekonomiska krafter som inte alltid är så lättaatt genomlysa.Anf. 22 Statsrådet ():Fru talman! När det gäller vapenexport har det avtradition varit så att velat upprätthålla en istor del självständig produktion som grund för våralliansfria utrikespolitik. Men det hade inte varitlönsamt om man inte kunnat exportera en viss del avdenna produktion. Då har kriterierna varit oerhörtstränga - jag tror de strängaste i världen - när detgäller exporten och vilka länder som kan komma ifråga. Det har regeringen och slagit fast.Det har styrt reglerna för huruvida man skulle kunnatänka sig att sälja JAS Gripen till . På detsättet kan man kanske besvara den fråga om BeritJóhannesson ställde.Anf. 23 ():Fru talman! Det var inte riktigt det jag menade.Jag frågade om det fanns en koppling mellan att visäljer JAS till och att vi får ra-batter på det vi köper själva. Det var den kopplingenjag menade.När det gäller de motinvesteringar som man frånsydafrikanskt håll har diskuterat är jag övertygad omatt svenska företag gärna vill göra investeringar. Mangör naturligtvis investeringar därför att man förväntarsig att få någonting i utbyte, dvs. Jag är i allafall övertygad om att de investeringarna, som ju äroerhört viktiga för , inte behöver varakopplade till JAS.Överläggningen var härmed avslutad.11 § Svar på interpellation 1998/99:90 om ko-sovoalbanerAnf. 24 Statsrådet ():Fru talman! har med hänvis-ning till mitt svar till frågatmig om grunderna för det ställningstagande Utrikes-departementet gjorde om att situationen då var såstabil att kosovoalbanska flyktingar kunde sändastillbaka till Kosovo. Hon har vidare frågat om rege-ringen har för avsikt att följa upp situationen för demänniskor som sändes tillbaka till Kosovo, om rege-ringen har några planer på att bistå dessa människoroch om det finns möjlighet för dem att få återvändatill Sverige.Situationen i Kosovo kom allvarligt att försämrasgenom ökad våldsanvändning fr.o.m. slutet av februa-ri 1998 och öppna strider . Den svenskaregeringen har varit aktivt engagerad isträvandena att undvika en humanitär katastrof ochatt uppnå en politisk lösning av Kosovofrågan så attmänniskorna där oavsett etnicitet kan leva underfredliga förhållanden. Vi har snabbt och positivt sva-rat på de appeller som FN:s flyktingkommissarie ochandra internationella organisationer har gjort omhumanitärt bistånd. uppgick det svenskabiståndet för Kosovo till sammanlagt ca 38 250 000kr. En del av detta stöd går till insatser för att stödjademokrati och mänskliga rättigheter samt att utveckladet civila samhället i Kosovo. går i bräschenför att främja en sådan utveckling och försöker nutillsammans med andra länder stödja de inhemskakrafter som vill göra en konstruktiv insats för attvardagslivet långsiktigt skall kunna fungera i Kosovo.Det kan tilläggas att det totala globala bidraget tillFN:s flyktingkommissarie 1998 för Kosovo uppgicktill , vilket var 2 miljoner mer änvad man önskat sig från flyktingkommissarien.Regeringen har också mycket aktivt deltagit i sä-kerhetsrådets omfattande arbete i har bl.a. på svenskt förslag beslutatom vapenembargo mot . Vi har deltagit i den diplomatiska mission somhittills följt utvecklingen på plats och har beslutat attdelta med 80 verifikatörer i övervaknings-mission.När det gäller frågan om att bedöma skyddsbeho-vet för asylsökande från Kosovo vill jag först påmin-na om att asylansökningar handläggs helt självstän-digt av respektive . Regeringen får inte påverka myndigheternai deras handläggning av enskilda ärenden. En förut-sättning för att regeringen skall kunna pröva ett en-skilt ärende är att ärendet överlämnats. Bl.a. kan dettaske för att myndigheterna skall erhålla s.k. vägledan-de beslut. gjorde myndigheterna i detstora flertalet ärenden rörande sökande från Kosovoden bedömningen att skyddsbehov enligt utlänning-slagen inte förelåg. Inte heller FN:s flyktingkommis-sarie eller ansvariga organ i andra länder bedömdevid denna tidpunkt att kosovoalbaner generellt skullebehöva skydd utomlands. har emeller-tid myndigheterna i att återta sina egna medborgare. De utdragnaväntetiderna för återvändandet har naturligtvis variten stor påfrestning för dem som vägrats uppehållstill-stånd. Redan av detta skäl ansåg jag det viktigt att fåtill stånd ett återtagandeavtal med Förbundsrepubli-ken . Det avtalet har inte ratificerats avdet jugoslaviska parlamentet och har sålunda intetillämpats.I september 1998 överlämnade Invandrarverketfyra ärenden rörande kosovoalbanska asylsökandesbehov av skydd i till regeringen för prövning.Beredningen pågår , och regeringen kommer inomden att ta ställning till dessa ärenden.När det gäller frågan om uppföljning i Kosovo villjag framhålla att något tvångsåtersändande till För-bundsrepubliken inte har skett under desenaste åren och att jag i samband med händelserna iKosovo ansåg mig kunnakonstatera att det inte var aktuellt att återsända någontill Kosovo. Den bedömningen gör jag naturligtvisfortfarande.Som jag inledningsvis redovisade ger ettomfattande bistånd till Kosovo. Det ligger emellertidi sakens natur att en uppsökande svensk verksamhetinte kan bedrivas för att finna eller stödja enskildapersoner som återvänt till Kosovounder helt andra förhållanden än de krigsliknandeförhållanden som rått . Ett sådantåtagande kan inte heller ses som en naturlig följd avvåra eller andras flyktingpolitiska ambitioner.Den som däremot återkommer till och sö-ker asyl här skall givetvis bedömas utifrån de eventu-ella skyddsbehov som föreligger under de nuvarandeförhållandena i in-klusive Kosovo med hänsyn också till om ett skydds-behov är tillgodosett eller skall prövas i ett tredjeland. följer noga situatio-nen för flyktingar från och inom f.d. . Närflyktingkommissariatet i enskilda fall finner att enflykting behöver överföras till ett annat land hör Sve-rige till de länder man kan vända sig till. Men någonframställning rörande medborgare i Förbundsrepubli-ken gjordes inte under 1998.Jag vill avslutningsvis försäkra MargaretaViklund om att jag och regeringen som helhet kom-mer att fortsätta engagemanget för de utsatta männi-skorna i Kosovo, inte minst för det civila samhället.Vi fördömer som bekant å det starkaste den massakersom senast ägt rum i Kosovo. Vi anser att dennahändelse måste bli en fråga för Haagtribunalen att taställning till.Anf. 25 ():Fru talman! Först ber jag att få tacka för svaret påinterpellationen. Det är klart att krig, hur och var detän uppträder, är fruktansvärt. Det är svårt att dranågra jämförande paralleller mellan krig i olika län-der. De är alltid lika fruktansvärda.Men Bosnien och Kosovo har det gemensamt attde slåss mot en motståndare som har hur stor krigsar-senal som helst till sitt förfogande medan dessa ländersjälva inte har samma möjlighet.En skillnad är att befolkningen i till 90 %består av kosovoalbaner. De utgör således en majori-tet, men de behandlas ändå av minoriteten - serberna- som om de vore en minoritet och en etnisk folk-grupp av mindre värde. Parallellen med Bosnien är attden muslimska befolkningen också där utsattes för endjup förnedring av framför allt serberna.Såvitt jag kan förstå, särskilt efter mitt möte medde svenska flyktingarna från - om jag fårkalla dem så - i ett läger i , måste man hamissbedömt situationen i Kosovo då de kosovoal-banska flyktingarna skickades tillbaka eller då de intemedgavs asyl. Hur skall man annars förklara att flyk-tingar som utvisats från vårt land måste fly för sinaliv, fått sina hem och sin framtid förstörda, har anhö-riga som dessa flyktingar inte vet om de lever eller ärdöda. Själva befinner de sig i t.ex. ett läger i Sarajevooch lever ett liv som till stora delar kan jämföras medkoncentrationslägerfångarnas liv i andra världskrigetsTyskland.Jag har varit vid detta läger. Jag har mött männi-skorna och sett deras situation. Jag har sett barnenblåfrusna springa omkring i snöslask utan ytterkläderoch utan strumpor och skor. Om jag skulle måla uppen fullständig bild av det som jag såg och hörde,skulle den bli fruktansvärd och outhärdlig.Jag hoppas att det inte är så, men man kan ju und-ra, att del människors liv anses vara mindre värda änandras. Jag vet att statsrådet kommer att förneka det.Men handlingen talar ju ändå tydligare än alla ord.Och var det ändå inte lite förhastat att skicka tillbakaflyktingarna från Kosovo? De varningssignaler somhar sänts ut från Kosovo var ändå inte så olika demsom sändes ut från Bosnien. Något borde man väländå ha lärt sig?För oss kristdemokrater har alla människor ett ab-solut och lika värde. Människovärdet har inget medreligion, ras, kön eller något annat att göra. Med densynen på människovärdet följer också ett visst ansvar.Jag anser att vi som land, som nation, har ett generelltansvar för de människor som har kommit till vårt land- ett ansvar som jag anser att vi inte rakt av kan läm-na över till någon annan.Vad än statsrådet försöker säga i sitt interpella-tionssvar kan jag inte förstå annat än att man frånSveriges sida helt frånhänt sig ansvaret för de tillba-kasända kosovoalbanska människornas situation inuläget. Annars skulle man ju inte kunna hitta dem iett näst intill koncentrationsläger i Sarajevo.I sitt svar på interpellationen framför statsrådet attden har varit mycket aktiv fram-för allt när det gäller humanitärt bistånd till Kosovo.Det är principiellt bra. Men i svaret kan jag ändå interiktigt se vad det aktiva består av. Statsrådet säger attregeringen snabbt svarar på appeller om bistånd ochatt man har överlämnat åtskilliga miljoner till bl.a.FN:s flyktingkommissarie. Men har man följt upp vadsom har hänt med flyktingarna och med dessa medel?Vart har pengarna gått? Och till vem? Och till vad harde riktats? Eller med andra ord: Var har de hamnategentligen?Anf. 26 Statsrådet ():Fru talman! Grundfrågan som ställer - förutom detta med människosynen somjag tror vi delar och därför inte behöver prata om - ärhuruvida myndigheter och regeringar kan förutseframtiden.Vad som skedde var ju att man, före det att våldeti Kosovo bröt ut på allvar , fattadebeslut om att återsända dem som inte hade asylskäl.Det var inte bara som fattade ett sådant beslututan alla andra länder gjorde också det, och FN:sflyktingkommissarie som då utgjorde det ytterstarättesnöret för oss hade inget att invända.Att det bröt ut våldshand-lingar som ledde till krig var inte någonting som manhade kunnat förutse. Då slog vi genast till bromsarnasamtidigt som fattade beslut om atticke skicka tillbaka någon. Så har inte heller skettunder senare år.Snarare har det varit så att jag därefter, under vå-ren, har fått gå ut - jag har inte hört talas om någonannan som har gjort det - och säga till de kosovoal-baner som är i : Åk inte till Kosovo för attslåss, som några säger att de skall göra. Stanna här.Tänk inte tanken om väpnad kamp. Den kan barasluta på ett sätt: i massaker.Vi har varit oerhört aktiva på fältet tillsammansmed en handfull andra organisationer och länder iKosovo för att långsiktigt stärka det civila samhälletså att kosovoalbanerna skall kunna forma en framtidför sig själva. Detta äventyras naturligtvis av densenaste tidens utveckling.Nu är hela fredsprocessen och hela OSSE-missionen i fara. gäller det att förhindra en mas-saker.