prot · GM0993 · 1999-05-07 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1998/99:93Fredagen den 7 majKl. 9.00 - 11.36Det justerade protokollet beräknas utkomma -------------------------------------------------------------------1 § Anmälan om fördröjda svar på interpella-tionerTill hade inkommit följande skrivelser:Interpellation 1998/99:301Till riksdagenInterpellation 1998/99:301 av ()om jordbrukets kostnader och framtid.Interpellationen kommer att besvaras måndagenden 31 maj 1999.Skälet till dröjsmålet är bl.a. besök av fi-nansminister, deltagande i , Ekofin-rådsmöte.Stockholm den 3 maj 1999Bosse RingholmInterpellation 1998/99:317Till riksdagenInterpellation 1998/99:317 av () om plan för inträde i Euron.Interpellationen kommer att besvaras måndagenden 31 maj 1999.Skälet till dröjsmålet är bl.a. besök av fi-nansminister, deltagande i , Ekofin-rådsmöte.Stockholm den 3 maj 1999Bosse RingholmInterpellation 1998/99:322Till riksdagenInterpellation 1998/99:322 av () om räntor på skulden till staten.Interpellationen kommer att besvaras måndagenden 31 maj 1999.Skälet till dröjsmålet är bl.a. besök av fi-nansminister, deltagande i , Ekofin-rådsmöte.Stockholm den 3 maj 1999Bosse RingholmInterpellation 1998/99:340Till riksdagenInterpellation 1998/99:340 av () om alkoholskatten.Interpellationen kommer att besvaras måndagenden 31 maj 1999.Skälet till dröjsmålet är bl.a. besök av fi-nansminister, deltagande i , Ekofin-rådsmöte.Stockholm den 3 maj 1999Bosse RingholmInterpellation 1998/99:304Till riksdagenInterpellation 1998/99:304 av omäldrevården.Interpellationen kommer att besvaras fredagenden 21 maj 1999.Skälet till dröjsmålet är arbetsanhopning.Stockholm den 3 maj 1999Lars EngqvistInterpellation 1998/99:287Till riksdagenInterpellation 1998/99:287 av ombilens roll ur ett konsumentperspektiv.Interpellationen kommer att besvaras måndagenden 31 maj 1999.Skälet till dröjsmålet är arbetsanhopning.Stockholm den 4 maj 1999Lars-Erik LövdénInterpellation 1998/99:302Till riksdagenInterpellation 1998/99:302 av kommunala bolags redovisning.Interpellationen kommer att besvaras måndagenden 31 maj 1999.Skälet till dröjsmålet är arbetsanhopning.Stockholm den 4 maj 1999Lars-Erik LövdénInterpellation 1998/99:331Till riksdagenInterpellation 1998/99:331 av hyresmarknaden.Interpellationen kommer att besvaras måndagenden 31 maj 1999.Skälet till dröjsmålet är arbetsanhopning.Stockholm den 4 maj 1999Lars-Erik Lövdén2 § Svar på interpellation 1998/99:239 omkostnader vid företagsnedläggningarAnf. 1 Statsrådet ():Fru talman! har frågat mig om vil-ka åtgärder regeringen avser att vidta för att få tillstånd mer likartade förutsättningar mellan svenskaoch utländska arbetsplatser vid företagsnedläggelser.Bakgrunden till frågan är att en del länder harregler som kan innebära att företag som lägger nedsin verksamhet kan bli skyldiga att betala skadestånd,avgångsvederlag eller annan kompensation till deanställda.Det är riktigt att vi i inte har sådana reg-ler. Jag anser inte heller att vi bör införa sådana reglernu. Det finns flera orsaker till detta.För det första vill jag peka på att ökade kostnaderför företagen vid nedläggningar skulle kunna utgörahinder för en nödvändig strukturomvandling. På siktär det inte bra för vare sig företag eller löntagare medregler som motverkar förnyelse av företagsstrukturen.Produktutvecklingen går hand i hand med tillväxt ochlönsamhet som kommer alla till del: företagen, ar-betstagarna och samhället i övrigt. Av det skälet villjag ifrågasätta om det är rimligt att företag som heltlagligt lägger ned verksamheten skall ge dem somsägs upp särskild ersättning utöver uppsägningslönen.För det andra hänvisar till "dagensinternationaliserade värld". Ja, vi lever i en sådanalltmer internationell miljö, och de företag vi här talarom är sådana som har verksamhet i flera länder. Jagär övertygad om att de regler vi har i inteinbjuder oseriösa företag att etablera sig här. Sådanaregler vill vi heller inte ha. Men vi bör inte hellerskapa nya hinder för att företag etablerar sig i Sveri-ge. Regler som innebär nya kostnader för företagenskulle kunna innebära att företag drar sig för att allsetablera sig i . Det vore i sig en förlust för ossalla.För det tredje - och kanske framför allt: Bästasättet att undvika att företag flyttar eller läggs ned äratt vi även i fortsättningen satsar på sådant som harstor betydelse för företagen, t.ex. arbetstagarnaskompetens, arbetsmiljön, skatter, ett företagsvänligtklimat i allmänhet, ett väl utvecklat samarbete mellanmyndigheter, kommuner och företag och en god sam-hällelig infrastruktur med väl fungerande omsorg,skolor och annat. Den aktiva arbetsmarknadspolitiken- med arbetsmarknadsutbildning och annan kompe-tenshöjning - är ett viktigt komplement.Låt mig säga att regeringen är väl medvet-en om att företagsnedläggelser och utflyttningar tillandra länder kan vara ett problem. Vi följer därförnoga utvecklingen. Och jag vill gärna påminna om enviktig sak. Även om vi haft några uppmärksammadeföretagsnedläggelser , så ökar syssel-sättningen nu i med ca 100 000 personer perår - netto!Anf. 2 ():Fru talman! Jag vill först tacka för svaret. Jagtycker att det ändå visar att statsrådet har väldigt klartför sig vilken situation som här tas upp. Jag vill ocksåpassa på att stryka under att hela tanken med detsvenska systemet för att klara omställningar och fö-retagsförändringar är riktig och har varit riktig.Men det har uppkommit en ny situation som kan-ske inte är tillräckligt uppmärksammad. Om man serpå fabrik i eller - som jag kan-ske ännu bättre känner till - Hawkers batterifabrik iHultsfred är det uppenbart att det är någonting nyttsom har kommit in bland de problem som vi har atthandskas med när det gäller sådana här frågor.Vad gäller de lokala platscheferna på företag iSverige - jag trodde inte tidigare att det var på det härsättet, men tydligen är det så - blir de uppringda avsina utländska högre chefer vid förändringar inomkoncernen i samband med att de senare också ringerrunt till sina företag i . Man ringer alltså tillden svenska företagsledningen och frågar: Vad kostardet oss när vi har lagt ned i ?Då har man alltså räknat med att man har sex må-naders varseltid och att man utnyttjar påolika sätt. Den svenske chefen är då väldigt oförstå-ende först och säger: Ja, kostnaden är si och så, dethar vi redan talat om.Ja, men vad kostar det då vi harlagt ned? Och kommer det ju till sistfram att i har vi inga sådana kostnader.Detta innebär alltså att företag i - somkanske har mycket god lönsamhet, som kanske tyckeroch också har bevisat att de är mycket effektiva ochligger långt fram vad gäller teknikutveckling m.m.,företag som kanske är bäst i hela koncernen - ändå, islutmomentet när företagsledningen gör sina kalkyler,visar sig vara den fabrik man lägger ned, därför attdet kanske kostar 50-100 miljoner mera att lägga neden sämre fabrik i , eller Italien.Vad gäller den här problematiken tycker jag attdet är någonting som är fel om en strukturomvandlingfår den konsekvensen att den bästa anläggningenläggs ned. Löntagarna i har ju vant sig vid attvi skall strukturera om och att vi skall lägga ned fab-riker som inte är lönsamma och inte fungerar, men idet här fallet är det ju precis tvärtom, och det är där-för som jag ändå undrar om vi inte måste göra nå-gonting för att få samma konkurrensförutsättningarför de svenska företagen som för de företag som lig-ger i andra delar av Europa.Anf. 3 Statsrådet ():Fru talman! Man kanske skall vara lite försiktignär man ställer frågan så allmänt som , därför att jag kan tänka mig ett antal andrasaker som företag skulle vilja nämna om man sade:Nu skall allt det vi nu kallar konkurrensförutsättning-ar vara exakt lika i alla länder över hela Europa.Men jag vill ändå ge rätt i självagrundfrågeställningen som ju handlar om att någon-ting nytt, som han uttryckte det, har kommit in. Det ärsant, men kanske också en upprepning av den föränd-ring som har skett av företagsstrukturen under mångaårtionden i . Vi får ju allt färre s.k. nationellaföretag. Alltfler av företagen har verksamhet i fleraländer, och ägarstrukturen blir ju också mycket merinternationell eller åtminstone europeisk.Frågan är om strukturomvandlingarna skall ske påett sådant sätt att det är den starkaste och mest livs-kraftiga delen av företaget som blir kvar. Det är denfrågeställningen som mycket riktigtför fram.En sak som han inte nämnde som jag tycker kan föra in i diskussionen är hur viktigt det är attdet vi allmänt kan kalla löntagarnas rättigheter blirstarkare i . Vi skall använda EU och vårtmedlemskap där för att se till att villkoren blir merlikvärdiga också över de nationella gränserna. Det ären frågeställning som har vuxit sig mycket starkare iEuropa de senaste åren.Alltfler länder ser nu nackdelarna med det mankallar dumpningen. Man jagar de egna kostnadernaallt längre ned för att dra till sig företag från andradelar av . I stället borde tillväxtpolitikenhandla om hur vi bygger upp så bra förutsättningar ivårt eget land att våra företag både stannar och växersig starkare.Med de tilläggen vill jag betona att vi ser mycketnoga på den här frågeställningen. Men jag tror att justden europeiska dimensionen borde spela en större rollnär vi söker lösningar.Anf. 4 ():Fru talman! Till den delen håller jag med. Det ärklart att vi måste få en situation där de fackliga rättig-heterna, förhandlingsrättigheter och annat som vi ärvana vid i , blir lika vanliga i hela . Härhar naturligtvis fackligt samarbete avgörande bety-delse.Jag vill ändå återkomma till att vi tycker att densvenska modellen har varit riktig och fortfarande ärriktig. Naturligtvis skulle man önska sig att ,, m.fl. ändrade sina regler till att blimer jämförbara med våra egna. Men det låter ändånågot osannolikt att man skulle klara det åtminstoneunder den närmaste tiden.Det vore rimligt att svenska företag behandlas påsamma sätt som exempelvis i . Jag är literädd för att den internationaliserade ekonomin gör attvi får fler fall där man sitter och kalkylerar och kom-mer fram till att det blir billigast att lägga ned densvenska fabriken. Om den utvecklingen fortsätter, kandå statsrådet tänka sig att vidta ytterligare åtgärder?Anf. 5 Statsrådet ():Fru talman! Jag har all respekt för att bakgrundentill frågeställningen är mycket viktig, och det har jagockså betonat i mitt svar och i det inlägg jag hadetidigare. Men om det nu ställs en rak fråga: Skulle vivara beredda att också i göra det dyrare medregler, avgifter och annat att lägga ned att lägga nedverksamhet i ? är mitt svar nej. Jag är ändåövertygad om att det i längden betyder att det blirsvårare att få företag att etablera sig i Sverige.Med det mycket goda företagsklimatet i Sverigemed den enorma tillväxt vi nu har i och med att ut-ländskt kapital kommer hit och företagen växer trorjag ändå att det är det vi i första hand skall fortsättaatt utveckla. Vi skall titta på våra egna skatter ochvåra egna kompetensmöjligheter men inte ge oss inpå det som jag menar på lång sikt gör oss alla tillförlorare.Svaret på den raka frågan är: Jag är inte beredd attfördyra för företagen att lägga ned. Det tror jag ska-dar i längden.Anf. 6 ():Fru talman! Jag tycker att det är bra om man haren offensiv inställning. Naturligtvis vill jag vidtaandra åtgärder än att fördyra för de svenska företa-gen. Men här kan det också handla om att förändra såatt våra konkurrentländer får ungefär samma regler idetta avseende.I diskuteras väldigt ofta vilka åtgärdersom skall vidtas för att öka sysselsättningen ochminska den förödande arbetslösheten. Från våra bor-gerliga kolleger hör vi gång på gång att enda sättet attklara det är att sänka skatterna för företag och högin-komsttagare. Att försämra de arbetsrättsliga reglernaverkar också vara väldigt viktigt. Man vill vidta olikasådana åtgärder för att få fart på företagsamheten.Om man tittar på de senaste större företagsned-läggningarna här i landet visar det sig att det inteberor på arbetsrätt, skatter eller dubbelbeskattning.Det beror faktiskt på sådana saker som missriktadeEU-bidrag, att våra regler i är annorlunda än iövriga och att det är billigare att lägga nedföretag här. Det kan också vara sådana saker som attövriga länder i och i subventionerarsin varvsindustri, vilket vi inte gör i Sverige.Det här visar ändå att det finns andra frågor somär viktiga. Det är också lite av den anledningen somjag försöker lyfta detta. Det finns andra problem änskatter och arbetsrätt som tydligen är mycket allvarli-gare när det gäller företagens nedläggelser i det härlandet. Jag vill annars tacka så mycket för svaret.Överläggningen var härmed avslutad.3 § Svar på interpellation 1998/99:252 om Pa-tent- och registreringsverketAnf. 7 Statsrådet ():Fru talman! har frågat han-delsminister vad han avser att göra föratt minska handläggningstiderna hos varumärkesav-delningen vid , ,och vad regeringen avser att göra för att rätta till denfelaktiga bedömningen av resurser så att inte flerföretag utsätts för problem. Arbetet inom regeringenär så fördelat att det är jag som skall svara på inter-pellationen.Regeringen beslöt som bekant av re-gionalpolitiska skäl att utlokalisera varumärkesavdel-ningen vid PRV till Söderhamn.Regeringen vidtog i samband med detta ett antalåtgärder för att förhindra negativa konsekvenser förverksamheterna vid varumärkesavdelningen.PRV tilldelades extra medel för bl.a. dubbelbe-manning och utbildning för att produktionen skullekunna hålla en god kvalitet och för att handlägg-ningstiderna skulle kunna hållas korta under den tidsom flytten skedde och därefter. Organisationen för-stärktes med fem extra handläggare i direkt sambandmed flytten, och året därefter tog man in visstidsan-ställd personal för att ytterligare öka handlägg-ningskapaciteten och därmed minska de negativakonsekvenserna för de sökande. Utöver detta harvarumärkesavdelningen ett övertidsuttag för all per-sonal som ligger på vilket motsvarar 6-7årsanställda. Olika former av stimulansåtgärder för attöka handläggningskapaciteten har också införts.Trots dessa åtgärder har vissa problem gjort attvarumärkesavdelningen inte till fullo lyckatshålla handläggningstiderna för varumärken på dennivå som vi alla eftersträvar. Det finns några orsakertill detta.Sveriges tillträde till det s.k. Madridprotokollethar inneburit att de internationella ansökningarna harökat i en grad som vida överstiger vad som förvänta-des. Detta är i sig positivt men anstränger handlägg-ningskapaciteten vid varumärkesavdelningen.EU:s varumärkesmyndighet startade sinverksamhet med en förväntad volym omca 15 000 ansökningar . Det har dock nu visatsig att volymerna har kommit att ligga på 40 000-45 000 ansökningar . I varumärkesavdelningensuppdrag ligger att lämna en granskningsrapport förvar och en av dessa ansökningar. Det har förstås tagitstora resurser i anspråk.Jag anser liksom frågeställaren att det är mycketviktigt att handläggningen för registrering av varu-märken inte tar så att det blir ett bekymmerför företagen. I regleringsbrevet för PRV har rege-ringen angivit att beslut i nationella varumärkesan-sökningar skall meddelas inom i genomsnitt tio må-nader. Jag har fått information om att verket har pro-blem med att uppfylla detta krav.Vid varumärkesavdelningen genomförs därförunder en särskild avarbetningsinsats påövertid med sikte på att samtliga ingivnavarumärkesansökningar skall ha bedömts under den-na period. Dessutom kommer man att anställa ytterli-gare personer.Med de insatser som tidigare gjorts och de insat-ser som pågår räknar jag med att de tio månadersom är satta som riktmärke kan uppnås . Det ärmycket viktigt särskilt för de små företagen att detverkligen blir på detta sätt. Det är också i förläng-ningen av betydelse för tillverkningen och jobben ochförstås för tillväxten. Bedömningen att tio månaderför beslut i varumärkesärenden kommer att uppnåsunder 1999 görs nu av ledningen vid PRV. Regering-en kommer att noga följa utvecklingen vid Varumär-kesbyrån för att kunna vidta ytterligare åtgärder omtecken finns på att den gjorda bedömningen inte hål-ler.PRV arbetar med ett antal utvecklingsprojekt somskall skapa ett modernt IT-stöd och därmed mycketeffektivare rutiner och system. Detta arbete innebärpå sikt att de genomsnittliga handläggningstider somregeringen ställer krav på kan och bör förkortasytterligare.Anf. 8 ():Fru talman! Jag vill tacka statsrådet försvaret. När jag fick höra inledningen kände jag att nukommer det verkligen att hända något positivt påföretagarområdet. Jag läser i svaret att statsrådet,liksom jag, anser att det är mycket viktigt att hand-läggningstiden för registrering av varumärken inte tarså att det blir ett bekymmer. Det känns bra.Men tyvärr, ju längre jag läser i svaret, desto meravtar den glädjen.Statsrådet konstaterar att det står i regleringsbre-vet till PRV att handläggningstiden inte skall över-skrida . Varför skall då svenska företagbehöva acceptera att det tar ? Sverigebehöver ju så väl nytt företagande. 20 månader ärnästan två år.Fru talman! Jag skulle faktiskt vilja påstå att det ärfrågan om en skandal mot svenskt företagande och denya idéer som vårt land så väl behöver. Man kan intevänta tills arbetet har lagts i stora högar på PRV, utandet krävs handling redan när man ser tendenser till attdet börjar bära åt fel håll. Sådana tendenser såg manredan 1997.Fru talman! Det står i svaret att nu skall man tatag i ärenden som har legat . Då måsteman ställa sig frågan om man verkligen kan vara nöjdmed detta. Det kan betyda ärenden ,alltså ärenden som är uppemot 30 månader gamla.Om man vill försöka att se lite ljusare på tillvaron kanman drista sig till att säga att det är ärenden från de-cember 1997, men de är faktiskt 18 månader gamla.Detta skall vara det angivna målet för det första halv-året 1999.Både jag och statsrådet har sett ett antal fall i me-dierna där företagare är förtvivlade över att det intefår sina ärenden behandlade. Visserligen sägs det häroch att man tror att det kommer att bli bättre, menett företag som har väntat känner ingenstörre glädje inför det beskedet.Det är, precis som statsrådet säger, en fråga sommåste lösas. Den är mycket viktig, särskilt för de småföretagen. Den har dessutom stor betydelse för till-verkning och jobb och därmed för tillväxten. Vi seralla problemen, men alltför lite görs.Fru talman! Jag vill gärna få ett förtydligande frånstatsrådet på en punkt i svaret. Statsrådet säger attregeringen noga kommer att följa utvecklingen ochvidta ytterligare åtgärder om tecken finns på att dengjorda bedömningen inte håller. Vilka ytterligareåtgärder avser statsrådet att vidta om ansökningshö-garna inte minskar? Och när kommer dessa?Som statsrådet givetvis förstår, tvivlar jag mycketstarkt på att man kommer att klara en handläggnings-tid . Jag vill ändå fråga statsrådet närden dagen eventuellt kommer då vi når ned till enhandläggningstid för varumärkesre-gistrering. Anser statsrådet att vi skall var nöjda ? Är det detta som vi skall ge som bud-skap till det svenska näringslivet, eller kan ambitio-nen höjas ytterligare?Anf. 9 Statsrådet ():Fru talman! Först vill jag verkligen betona attPRV fortfarande sliter med effekterna av flytten tillSöderhamn. Vi får inte ge bilden av att det är ett all-mänt slappt och segt arbete som görs på varumär-kesenheten. Så är det verkligen inte. De sliter och harstor kompetens, men de har också behövt och krävtatt få större resurser och möjligheter för att komma ikapp. I mitt svar har jag också redogjort för sakersom har skett . Det handlar omförändrade regler i EU som har inneburit drastisktförändrade arbetsvillkor för den här enheten.Men hur som helst är sluteffekten ändå inte ac-ceptabel. Det är precis som frågeställaren säger ettstort problem för små företag, för tillväxt, och därmedför som nation, om det tar så som detnu gör. Jag hoppas att frågeställaren också lyssnadeoch hörde att jag inte bara sade att man nu bör ta tag idetta. Jag redovisade också hur man redan nu jobbarmed extra resurser för att beta av högarna och underdetta år komma ned till en handläggningstid på tiomånader.Jag vill göra det förtydligande som frågeställarenönskade. Om regeringen vid sin uppföljning, som jusker , skulle finna minstatecken på att handläggningstiden inte förkortas påönskat sätt, kommer vi att vidta ytterligare åtgärder.Detta är inte bara något som jag står här och säger.Detta skall ske. Frågeställaren frågar när vi skall göraden här bedömningen. Jag tycker att vi måste göraden bedömningen innan sommaren.Den sista frågan var: Nöjer sig statsrådet ? Då vill jag återigen betona det jagsade allra sist i svaret, nämligen att måste degenomsnittliga handläggningstider som regeringenställer krav på förkortas ytterligare. Men för attvara realistiskt handlar det nu om att säkerställa att enhandläggningstid verkligen uppnås iår. Sedan får vi höja målet. Det är småföretagen vär-da.Anf. 10 ():Fru talman! Det var ju trots allt ett besked vi fårhär om att ni skall se på det före semestern. Menfaktum kvarstår att det är ärenden som mannu skall försöka klara av. Jag skulle gärna vilja ha ettbesked av statsrådet om att vi redan nu skall vidtaännu större åtgärder. Det är faktiskt ärendensom man skall försöka klara av. Vi kommer att ha1998 års ärenden liggande, och naturligtvis kommervi också att ha ärenden liggande. Detta är juinte tillfyllest. Vi behöver inte vänta ända fram tillsemestern. Det är ju, precis som statsrådet säger,ärenden som man skall försöka beta av nu.Frågan kvarstår alltså.Jag skulle också vilja ta upp . Detpåtalas att det har gett stora problem. Det är naturligt-vis positivt att det kommer in en mängd ansökningar.Men det var ju en särskild avdelning på Patent- ochregistreringsverket som handlade dessa ärenden. Detgavs ju särskilda resurser till detta. Det skulle intebelasta den ordinarie varumärkeshanteringen. Trotsatt de fick resurser till det har PRV inte klarat av denordinarie situationen.Jag skulle vilja höra statsrådets synpunkter på attvi redan har en situation där vi inte kommer att klaraav detta. Detta grundar jag på det svar jag har fått.Det står faktiskt i svaret.Anf. 11 Statsrådet ():Fru talman! Vi är rörande överens. Men jag villbara betona en sak. Jag läser upp en mening i mittsvar: "Med de insatser som har gjorts och deinsatser som pågår och planeras räknar jag med attde som är satta som riktmärke för beslut ivarumärkesärenden kan uppnås ." Vitalar inte bara om att nu beta av en gammal hög utanockså om att under detta år uppnå det krav som rege-ringen ställer på PRV, dvs. för beslut.Det är också den bedömning som PRV:s ledning nugör, precis som det står i svaret.Dessutom har jag nu lagt till att om vi skulle fåsignaler om att detta inte räckerkommer regeringen inte att sitta passiv utan ocksåagera.För att kunna fullgöra dessa uppgifter behövs jubåde utbildning och mycket kvalificerad erfarenhet.Det är ett mycket kvalificerat jobb vi talar om. Dethar också gjort att det har krävts tid för att bygga uppdenna kapacitet. Belastning på andra enheter inomverket har också betytt en ökad arbetsbörda för varu-märkesenheten.Men jag följer detta med stor uppmärksamhet. Jagkommer att göra det som krävs för att företagen nuskall ha rätt att få svar , och sedanskall vi flytta den ribban nedåt.Anf. 12 ():Fru talman! Jag förstår att statsrådet vill inriktasig . Det är alldeles riktigtatt man försöker få bort ärenden nu fram tillhalvårsskiftet.Men faktum kvarstår. Mer än ett och ett halvt årsärenden kommer därefter att ligga kvar. Jag kommer i likhet med statsrådet naturligtvisatt noggrant följa denna utveckling. Tyvärr måste jagännu en gång påtala att jag kanske upplevs som endysterkvist som , din kollega, sade till migen gång. Men jag finner skäl till att vara en dyster-kvist. Jag har åtminstone den förmågan att jag sertillbaka i tiden och drar lärdom av detta.Vi får hoppas att statsrådet bevakar detta nog-grant. Men som dessa ärenden ligger påhög försvinner företag, idéer från vårt land. Det ärprecis det som var i den tidigare interpellationsde-batten.