prot · GM0980 · 1999-04-15 00:00:00 — En reflexion som jag vill skicka medstatsrådet och eventuella läsare av protokollet är attIT-satsningen av många uppfattas som långsam. Detär kanske riktigt. Jag kan inte avgöra om det är rätteller fel, men när branschen uppfattar en sak på dethär sättet tycker jag att man skall ta vara på signalenoch lägga sig vinn om att hantera satsningen snabba-re.Det ledningssystem som man har valt kräver an-vändande av externa utbildare i mycket stor omfatt-ning. Utbildarna sitter nu och väntar på att delegatio-nen och de personer som svarar för utbildningen skallvända sig till dem och upphandla den utbildning somsatsningen avser.Det är bra att det finns extra pengar och att stats-rådet signalerar att behovet av kompetensutvecklingär beaktat. Det är bra, men jag vill påstå att det fort-farande är för lite pengar med tanke på den lärargruppsom vi vänder oss till. Är vi inte beredda att göra ensatsning som svarar mot de behov som finns, riskerarvi att bli tvungna att tumma på de kvalitetskrav somvi säger oss vilja uppfylla och som finns i den redovi-sade kriterielistan. Den varningen vill jag skicka med.Anf. 32 Statsrådet ():Fru talman! Vi är helt överens om att det här är enoerhört viktig satsning. När Per och jag diskute-rade kunde vi konstatera att i det häravseendet har valt att lägga mer pengar på IT-satsningar än vad vi har gjort. I andra avseenden harvi prioriterat mer och mindre.En annan positiv sak är den otålighet som TomasHögström redovisar. Man vill verkligen att någontingskall ske. Det tolkar jag som oerhört positivt. Då harju alla också insett värdet av att skaffa sig den härkompetensen.Jag gör resor runt om i landet, ochnågra av de frågor som jag brukar ställa är hur långtman har kommit och hur man tänker engagera sig.Det är en spridd bild som jag får. Som jag sade tidiga-re har man på en del ställen kommit oerhört långt,och på andra håll är satsningen mer i vardande. Där-för är det också viktigt att rektorerna verkligen ärengagerade, stimulerar sina medarbetare och deltar iutbildningen. Vi förutsätter också att skolledarnainom skolledarutbildningen skall kunna få utbildningi IT.Handledarna rekryteras och betalas av kommu-nerna inom ramen för det nämnda statsbidraget. Somhandledare kan rekryteras lärare i den egna kommu-nen eller från annan kommun. Handledarna förutsättsha kunskaper, erfarenheter och personliga egenskapersom gör dem lämpliga att fungera som handledare istudiegrupper som behandlar IT som ett verktyg iskolutvecklingsperspektiv.Det kan vara en fördel att en lärare inte behöverhandleda kolleger vid den egna skolan. Men tjänstenkan också köpas t.ex. av ett utbildningsföretag, enhögskola eller en annan kommun. Oavsett hur hand-ledarna rekryteras är deltagande i delegationenshandledarutbildning obligatorisk. Man förväntar sigatt en handledare skall åta sig mellan 100 och 200timmars handledning under en termin.Jag tycker att delegationen har öppnat för att viverkligen skall kunna ta till vara den kunskap somfinns utanför skolan. Det gäller här just kunskaperinom IT. Låt mig peka på ett helt annat område, näm-ligen . De som har varit engagerade iIT-utbildningarna i det sammanhanget har fått mångauppslag från andra håll än från skolans värld.Anf. 33 ():Fru talman! När det gäller den redovisning jag harfått här av statsrådet kan jag konstatera att stats-rådet och jag är överens i väldigt mycket om behovetav satsningen och betydelsen av den. Det finns ocksåett stort intresse och en önskan att snabba på de ut-bildningssatsningar som det nu är fråga om.Statsrådet ägnar mycket tid åt att betona kommu-nernas ansvar och betydelse i projektet och ävenskolledarnas roll. Det är alldeles riktigt. Samtidigtkonstaterade jag i min inledning att situationen ikommunerna är sådan att skolans budget mereller mindre fungerar som ett dragspel beroende påden kommunalekonomiska situationen. Vissa kom-muner har litet utrymme.Statsrådet konstaterade själv att visa kommunerhar kommit långt inom detta område. Men jag villpåstå att den kommunala ekonomin de facto är etthinder för kompetensutveckling. Utifrån statsrådetssvar kan jag konstatera, och där kvarstår min oro, attkommunerna får räkna med extrakostnader med an-ledning av detta och det, som jag tidigare sade, i enganska stor omfattning i en del fall. Det gör att kom-muner förhindras att delta.Det är viktigt att man gör en utvärdering och löpande följer konsekvenserna av satsningen.Det är också därför som jag uttrycker min oro överdet i mitt tycke låga anslag som satsas på detta.Anf. 34 Statsrådet ():Fru talman! har uppdraget att nogafölja situationen i kommunerna, och det är något somvi ständigt gör. IT-satsningar är en del i det som vimåste följa.Situationen ser väldigt olika ut i kommuner-na. Ofta lyfter vi ut skolan enskilt och ser inte kom-munens hela situation, vilket ofta ger en missvisandebild. Vi kan via de nyckeltal som vi får från Skolver-ket se att satsningarna på skolan ser olika ut. Detgäller alltifrån hur mycket man ger till undervisningoch läromedel till hur stort antal vuxna det är perelev, osv. Detta är vi väl medvetna om.Det vi kan göra från statens sida är just en sådanhär åtgärd. Vi kan vara oense om beloppet. Men detviktiga är att från statens sida markera att IT-satsningen är viktig. Det är därför som vi har anslagit1 ½ miljard. Regeringen föreslår också i vårproposi-tionen över 600 miljoner till olika former av kompe-tensutveckling, och vi fortsätter vår stora vuxenut-bildningssatsning. Vi stärker med de s.k. Persson-pengarna, som har blivit benämningen. Det är det sättsom staten kan agera på förutom skatteutjämningen.För mig som minister är kommunens ekonomiskasituation det viktigaste av allt för att vi skall kunna nåde mål som vi sätter generellt i våra läroplaner osv.och de nationella målen.Överläggningen var härmed avslutad.AjourneringKammaren beslutade på förslag av tredjevice talmannen att ajournera förhandlingarna tillkl. 14.00 då frågestunden skulle börja.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 14.00.7 § FrågestundAnf. 35 TALMANNEN:Kammarens sammanträde återupptas, nu för riks-dagens frågestund. I dagens frågestund representerasregeringen av vice statsminister ,kulturminister , försvarsministerBjörn , statsrådet , statsrå-det , miljöminister ,statsrådet och statsrådet . Vice statsministern besvarar allmänpolitiskafrågor; övriga statsråd besvarar frågor inom vars ochens ansvarsområde.Bombningarna i JugoslavienAnf. 36 ():Fru talman! Jag skulle vilja ställa två frågor omkriget i Jugoslavien.För det första: Jag blev väldigt glad när jag hördeatt och har lämnat förslag på hurman skulle kunna lösa konflikten och att man hartänkt återinsätta FN som ansvarigt för konfliktlös-ning. Det gladde mig väldigt mycket. Därför skullejag vilja fråga: Kommer den nuatt använda sitt förtroendekapital internationellt föratt snabbt få stopp på bombningarna mot Jugoslavi-en?För det andra: Det finns många invandrargrupper iSverige. Serberna är en stor grupp som känner sigväldigt illa behandlad genom den ensidiga massmedi-ala informationen. Därför skulle jag vilja veta: Kän-ner regeringen någon oro för att vi skulle kunna fåsvåra konflikter mellan invandrargrupper i pågrund av detta?Anf. 37 Vice statsminister ():Fru talman! Den som snabbt kan se till att bomb-ningarna i upphör är president ,och det gör han genom att säga att han är beredd attförhandla och accepterar de villkor som inte baraNato utan hela omvärlden har satt upp för hur den härfrågan skall lösas.Vi är från den mycket gladaöver att fler nu inser att FN bör ha en roll i det här.Det har vi ansett , och det kommer vi attverka för fortsättningsvis också.Vad gäller serberna i är jag bekymradöver deras situation. Många tar nu på sig den mass-mediala bilden, och det är väldigt tungt för dem. Jagkommer själv att träffa grupper av serbiska invandra-re vid olika tillfällen för att göra klart för dem att vinaturligtvis inte lägger skulden på dem för det somhänder i deras tidigare land.Anf. 38 ():Fru talman! Jag tackar för svaren, särskilt på denandra frågan.När det gäller den första frågan är jag väldigt be-sviken över att den socialdemokratiska regeringeninte tänker använda sitt internationella förtroendeka-pital för att få stopp på bombandet.Anf. 39 Vice statsminister ():Fru talman! Vi försöker göra allt vi kan för att detskall ske. Men man måste förstå dynamiken i den härfrågan såsom den nu har kommit att utveckla sig. Detvar faktiskt president som var den utlösan-de faktorn till att detta måste äga rum, och det ärockså han som har möjlighet att stoppa det hela. Vitrycker på allt vad vi kan för att det skall ske. att vi i samtal med ryssarna kan spela en roll,och vi tror att de kan spela en roll i samma syfte: attfå att arbeta tillsammans med det interna-tionella samfundet.Det svenska försvaretAnf. 40 ():Fru talman! Jag har en fråga till försvarsministerBjörn protesterade i en skrivelse till ÖB grupp officerare från olika förband och rege-menten mot de stora nedskärningar av försvaret somförsvarsöverenskommelsen mellan har gjort möjliga. De anser att detmed de aviserade nedskärningarna inte går att stå förett försvar i ordets egentliga mening. Till försvarethör också att delta i internationella missioner avolika slag, och propåer kommer om behov av insatserockså från med deltagande och engagemang iförväntad och planerad aktivitet på exempelvis Bal-kan.Hyser försvarsministern samma oro som mångaav försvarets experter, dit väl också officerarna räk-nas, att det som händer inom det svenska försva-ret, dvs. de aviserade och planerade nedskärningarna,är förenat med stora risker med tanke på vår förmågaatt försvara oss och den säkerhetspolitiska situationsom nu råder i ? Eller med andra ord: Kvarstårförsvarsministerns uppfattning om det säkerhetspoli-tiska läget, och är möjligheter att delta iinternationella uppdrag orubbade?Anf. 41 Försvarsminister ():Fru talman! Jag har personligen inte läst skrivel-sen. Den är riktad till överbefälhavaren. Jag anser attdet verkligen är läge för debatt, och debatten skallvara fri i en demokrati. Självklart skall svenska offi-cerare kunna göra inlägg.Vad det handlar om är ett antal arméofficeraresom skriver till överbefälhavaren och har synpunkterpå avvägningen: Hur skall försvaret sammansättas iden nya säkerhetspolitiska situationen? Det är kanskeriktat mot avvägningarna mellan det som vi brukarkalla för försvarsgrenar men som i dagens läge inte ärriktigt relevant längre.Om man anför ett argument som har att göra medhur mycket internationell verksamhet vi skall kunnaha vill jag säga att vi skall öka våra internationellamöjligheter.För arméofficerare finns det en mycket viktig dis-kussion att ta - internt, men också i vidare kretsar:Hur skall framtidens armé vara beskaffad? Skall denvara tungt mekaniserad med förhållandevis få solda-ter och officerare, eller finns det också utrymme förlättare förband och därmed fler officerare och kanskefler värnpliktiga? Det är en viktig debatt som är pågång. Överbefälhavaren kommer med sittförslag till avvägning av stridskrafterna.Anf. 42 ():Fru talman! Tack för svaret. Jag tycker ändå inteatt jag riktigt fick svar på den fråga som jag ställde,nämligen om försvarsministern anser att vår förmågaatt försvara oss i förhållande till den säkerhetspolitis-ka oro som råder i finns kvar. Gör den det?Anf. 43 Försvarsminister ():Fru talman! försvar, som det ser ut , har en praktiskt taget total inriktning mot entänkt möjlig invasion från f.d. ochWarszawapakten. Risken för en sådan invasion - överÖstersjön, med luftlandsättningstrupper eller med ettinbrott över vår Norrlandsgräns - bedömer vi fortfa-rande som praktiskt taget osannolik under de kom-mande tio åren.Försvaret behöver genomgå en förändring för attkunna vara mer relevant inför de hot som finns underde kommande tio åren. I den bilden ingår att kunnaverka i större omfattning och med större uthållighet inågon fredsmission, t.ex. i , när så är påkallatoch när de legala förutsättningarna för någontingsådant finnes.Anf. 44 ():Fru talman! Om jag skall tolka det här svaret be-tyder det alltså att vår säkerhetspolitiska hållning ochförsvarets ställning är goda i den situation som nuråder i . Vi har ingenting att frukta, vi är fulltkapabla och vi har också stora möjligheter att sändamissioner från med den ekonomiska ram somvi har när det gäller försvaret i dag.Anf. 45 Försvarsminister ():Fru talman! Svaret är kortfattat ja på de viktigafrågor som ställer till mig.Provborrningar i SkagerrakAnf. 46 PER ():Fru talman! Jag skulle vilja ställa min fråga tillmiljöministern, som svarade på minskriftliga fråga om hur regeringen tänkt hejda nyaplanerade provborrningar efter olja och gas i Skager-rak. Den danska energimyndigheten har nämligennyss givit två amerikanska oljebolag tillstånd attpåbörja efterforskningar, och sedan min fråga ställdeshar de danska myndigheterna också givit tillstånd tilloljeletning i Kattegatt.Miljöministern påpekar i sitt svar att det krävsmiljökonsekvensbeskrivningar och att en kommissiontillsätts. Det är gott och väl, enligt den nordiska mil-jöskyddskonventionen. Avslutningen i svaret ärmycket kraftfull, nämligen: Vi kommer inte att ac-ceptera att miljön i äventyras genom borr-ning efter olja vare sig det är fråga om provborrningareller efterföljande utvinning.Då kommer min fråga, miljöministern: det intedags att komma överens med just och Dan-mark om att förbjuda all letning efter olja och gas ibåde och , att en gång för allafreda dessa utsatta och viktiga ekosystem?Anf. 47 Miljöminister ():Fru talman! Jag tror att vi är överens om hur vi serpå riskerna för miljöstörningar i och Ska-gerrak. Det som har hänt är att några företag har fåttmöjlighet att göra seismologiska studier och littera-turstudier för att ta reda på förutsättningarna för atthitta olja i två områden. Ett ligger, inte i ,men väl på land i och ett i . Vi harfått en ursäkt från de danska myndigheterna för inte har informerat oss om det som har hänt. Nuär vi fullt informerade.Innan det blir en provborrning kommer det att be-höva göras miljökonsekvensbeskrivningar. Där har vimöjlighet att öva inflytande. Innan det sedan - vilketjag tror aldrig blir aktuellt - blir kommersiell driftkommer det att göras ytterligare en omgång medmiljökonsekvensbeskrivningar och det blir möjlighe-ter till svenskt inflytande.Självfallet följer jag detta uppmärksamt ochkommer att fortsätta att göra det så länge det är aktu-ellt.Anf. 48 PER ():Fru talman! Alla som har varit engagera-de i den här frågan, och det är väldigt många nere påbohuskusten - politiska organisationer, miljöorgani-sationer, kommunstyrelser, miljönämnder - håller nupå att samla krafterna för att på något sätt ge stöd ochtrycka på regeringen att ta initiativ. Jag menar att detinte räcker att enbart ha en kommission och miljö-konsekvensbeskrivningar. måste ta initiativtill att få stopp på det här letandet en gång för alla.Det är där jag menar att miljöministern har en mis-sion. Ta initiativ till detta!Anf. 49 Miljöminister ():Fru talman! Jag skall naturligtvis överväga om detfinns ytterligare någonting att göra utöver att följa detvanliga sättet att hantera de här frågorna. Jag tycker ioch för sig att det finns mycket som är väldigt be-tryggande i detta. Innan provborrning, miljökon-sekvensbeskrivning, innan eventuell drift - som jaginte tror blir aktuell - ytterligare miljökonsekvensbe-skrivning. Det är i samband med att man gör bedöm-ningar av miljökonsekvenserna av detta agerande somdet är möjligt att på saklig grund ha inflytande överden här frågan.Men jag är öppen för andra alternativ att påverkautvecklingen.KrigsmaterielexportAnf. 50 ():Fru talman! Jag har en fråga till statsrådet . Vi har sett detragedier som följer i spåren av kriget och krigetsfasor. Jag har en fråga som anknyter till detta, nämli-gen krigsmaterielexport.Riksdagens konstitutionsutskott och sedan ocksåriksdagen i sin helhet har konstaterat att riktlinjernaför följdleveranser av krigsmateriel ger utrymme föratt bevilja tillstånd utan att beakta mänskliga rättig-heter i mottagarlandet. uppdrog också åtregeringen att överväga att precisera de avsnitt i rikt-linjerna för krigsmaterielexporten som behandlar justdetta.För drygt sedan presenterade en utred-ning sitt förslag i de här avseendena. Överraskandenog föreslår utredaren inget förtydligande när detgäller mänskliga rättigheter. Om jag har förstått sakenrätt har i några kommentarer sagt atthan är nöjd med utredarens förslag.Min fråga till statsrådet blir: Anser riktlinjerna för följdleveranser är glasklara ochentydiga? Jag skulle vilja ha ett besked om hur hananser att man kan beakta förhållandena för mänskligarättigheter i mottagarlandet också vid följdleveranser.Anf. 51 Statsrådet ():Fru talman! Jag tror att måste hafått det här om bakfoten. Bedömningar av läget vadgäller mänskliga rättigheter är alltid en central del avövervägandena när det är fråga om tillstånd elleravslag i samband med krigsmaterielexport.Konstitutionsutskottet och sedermera riksdagenbegärde att vi skulle överväga om det behövdes ytter-ligare preciseringar vad gäller följdleveransbegrep-pets innebörd. Det är en separat fråga som inte hörihop med frågan om de mänskliga rättigheterna. Så-dana funderingar pågår just . Vi har haft en utred-ningsman, en känd nedrustningsexpert som heter LarsNorberg, som har gått igenom detta noggrant ochkommit med sitt förslag och sina funderingar.Det vore helt främmande för mig att innan dettahar varit på remiss och innan jag har tagit del av vadalla andra som är intresserade av detta tycker gå utoch säga vad regeringen kommer att göra med detta.Då vore hela remissförfarandet meningslöst. Alla demänniskor som skulle studera förslaget och kommamed synpunkter skulle naturligtvis tycka att det varbortkastad möda. Så vill jag inte ha det. Jag vill förmitt ställningstagande ta del av alla tänkbara argu-ment för och emot utredarens förslag innan jag gernågra kommentarer om vad jag tycker är en lämpligväg att gå i den här frågan.Anf. 52 ():Fru talman! Jag hoppas att det kan bli som Pag-rotsky säger, att han tar del av remissyttranden ochkommer fram till en bra slutsats.Det jag förvånades över i utredarens förslag varatt han har hänvisat till att krigsmaterielexportkontrollfordrar så komplexa överväganden av politisk naturatt man därför inte skall gå in med ett detaljerat re-gelverk för att styra detta. Vad det handlar om är jumänskliga rättigheter. Jag tycker att statsrådet borde kunna säga att man självfallet alltid skallväga in mänskliga rättigheter även när det gällerföljdleveranser. Så långt hoppas jag att statsrådet kangå , ett klart besked till leda-möter.Anf. 53 Statsrådet ():Fru talman! Jag försökte inleda mitt svar med attsäga, och det tänker jag upprepa , att bedömningenav läget vad gäller mänskliga rättigheter självfalletalltid är en väsentlig del av bedömningarna när detgäller huruvida man skall ge tillstånd till krigsmateri-elexport eller om man skall avslå de framställningarsom företagen har kommit med. Jag har sagt det tvågånger, jag kan säga det en tredje om det önskas. Menjag tycker att jag har gjort det här så tydligt som detgår nu.Nationella uppdragAnf. 54 ():Fru talman! Jag har en fråga till kulturministern.Kalmar läns museum har bland många institutio-ner i landet ansökt om att få ett nationellt uppdraginför nästkommande treårsperiod. För oss gäller deten utveckling av den kulturturistiska verksamhetenmed den s.k. Salvebyn, som jag hoppas att mångakänner till. Vi i län vill gärna också ha ettnationellt uppdrag vad gäller museipedagogik.Mina frågor blir då: Hur förbereder kulturminis-tern fördelningen av de nya nationella uppdragen?När kan vi räkna med att regeringens arbete är klart?Anf. 55 Kulturminister ():Fru talman! Det handlar alltså om sex nationellauppdrag som löper ut . Det är barnteater-uppdraget, bildkonstuppdraget, ett musikuppdrag inya former, ett ungdomskulturuppdrag, ett museiupp-drag och ett filmuppdrag. har det tillkommitett uppdrag som löper ytterligare och somhandlar om form och design.Det vi har gjort nu är att vi har bett om ett underlag för att fördela de nya sex uppdra-gen. Vi har fått ett förslag från . Vi hardessutom fått mängder av förslag som har skickatsdirekt till . kommer vi attremittera förslag och då hoppas vi attderas förslagslista skall fyllas på ordentligt av demsom är engagerade i dessa frågor. Detta bildar detgemensamma underlaget för regeringens beslut. Detkommer vi att redovisa i anslutning till budgetpropo-sitionen, alltså i mitten av september.Arbetet inom regeringenAnf. 56 ():Fru talman! Jag skulle vilja ställa en fråga tillställföreträdande statsministern.Denna vecka har regeringen visat upp spännande,för att inte säga spänningsfyllda, interiörer. På Ekot iradion sade den socialdemokratiske grupple-daren att det är problem med korsande och motsägel-sefulla uttalanden från statsråd som sedan någon "vänav ordning" skall korrigera. Detta är förvirrande,utropar samma gruppledare.Skall jag som liberal parlamentariker här i riksda-gen ha synpunkter på ideologiska slalomsvängar iandra partier? Jag tycker att frågan är berättigad efter-som samma parti är regeringsbärare, och därför ärfrågan av allmänt intresse.Har denna spänning inom regeringen skadat ar-betet? Om ja, kommer regeringen att vidta åtgärdersom underlättar det inre samarbetet till förmån för ettgott arbete för landet?Anf. 57 Vice statsminister ():Fru talman! Jag tror inte alls att det skadar politi-ken, och framför allt inte landet, att det finns statsrådsom har åsikter och deltar i debatten. Det vore förfär-ligt om det motsatta skulle råda, dvs. med statsrådsom låser sig inne.Det är en annan sak att ett parti är så entydigt sommöjligt i sitt budskap. Jag tackar så mycket för ElverJonssons omtanke om partiet, men regeringsarbetetskadar det förvisso inte.Anf. 58 ():Fru talman! Det styrker min tes att det finns ettspänningsfält mellan regeringen och parlamentet. Detkan vara ett sunt spänningsfält. Men när gruppledarenur samma parti som bär upp regeringen säger att dettaär förvirrande, menar han nog mer än bara för rege-ringen utan även för allmänheten och rent av ossparlamentariker. Den frågan är inte oberättigad.Visst skall det finnas en debatt. Försvarsministernsade alldeles att det är dags för debatt. Visserli-gen gällde det ett annat ämne, men det är riktigt. Detär uppfriskande med de ideologiska debatterna bådehär i kammaren och på andra ställen. Det är livslustenför demokratin.Men det är allvarligt om det finns en rad oförlöstafrågor där det blir motsägelsefulla uttalanden. Detgäller hela fältet. Vi kan nämna försvarsbudgeten,EU-frågan, skattesänkningar och t.o.m. bilars vinter-däck. Regeringen har inbördes i dessa frågor haftolika besked. Därför skulle det vara bra om regering-en tar sig samman så att det blir arbetsro. Det skullevara till gagn för regeringen.Anf. 59 Vice statsminister ():Fru talman! Jag tror inte att det i något läge harhandlat om att regeringen har givit olika besked. Närregeringen väl har beslutat sig är beskeden entydiga.Men före beslut förekommer det ibland debatt.Vi skall tänka på att vi har så pass högt i tak i vårtparti, och även i den socialdemokratiska regeringen,och att vi inte har en så stark och dominerande ledaresom trycker ned oss andra - som vissa hävdar i de-batten.Öppna nämndsammanträdenAnf. 60 ():Fru talman! Jag har en fråga till statsrådet som handlar om utvecklingen av närdemokrati.Mer öppenhet och insyn kan främja utvecklingenav den lokala demokratin. Det är viktigt att förbättramöjligheterna för invånarna att vara med och påverkadet politiska skeendet. Jag vet att det pågår en demo-kratiutredning som skall vara klar senast den 31 de-cember.Sedan 1994 medger kommunallagen fullmäktigeatt bestämma om en nämnd eller styrelse skall få hasammanträden öppna för allmänheten, dock med vissinskränkning. I många kommuner i landet har sedandess förekommit försöksverksamhet med öppnasammanträden.