prot · GM09109 · 1999-06-14 00:00:00 — att ta ifrån kommunmedborgarna äganderät-ten över sina bostadsföretag och därmed rätten attsjälva bestämma över vad som skall ske med dehus som har byggts upp av skattebetalarnas peng-ar. Vi i vill att den kommunalasjälvbestämmanderätten skall göra att kommuner-na själva får bestämma sådana saker.2. Landstingen skall inte framöver själva få bestäm-ma över vilken driftform sjukhusen skall ha.Centerpartiet vill att landstingen själva skall få be-stämma sådana saker.3. Förslagen om maxtaxa tar ifrån kommunernamöjligheten att använda reformutrymme för för-bättringar i skolan och ökad valfrihet för föräld-rarna. I stället träder "Perssonplanen" in - statenbestämmer. vill ha valfrihet i barn-omsorgen.4. Bibliotekslagen handlar mycket om att medbor-garna skall ha tillgång till litteratur och folkbibli-otek. Det är jättebra. Men varför bara på ett visstsätt i ett visst sorts hus?5. Sedan är det maxtaxan och äldreomsorgen. Detfinns mycket att göra för att få både ett bättre ochbilligare boende för personer som behöver ut-nyttja äldreomsorgen. Men varför återigen låsafast hela sektorn i likformigt betongtänkande?Dessa strukturförändringar är djupt ideologiska.Regeringen, med statsminister i spet-sen, driver utvecklingen åt vänster. Det innebär mins-kat kommunalt inflytande över det som kommunin-vånarna faktiskt äger och minskat inflytande för fa-miljerna i sig. Staten skall bestämma. Det innebärockså att väljarna lokalt omyndigförklaras. De förstårju inte bättre än att välja företrädare som har fel åsik-ter. Staten skall bestämma. Det innebär uppbyggnadav fyrkantiga system enligt sextiotalsmodell som intepassar dagens samhälle och de individuella behovsom finns.Fru talman! kommuner står inför gigan-tiska problem. Om resultatet för kommunerna sam-mantaget rensas från extraordinära poster, dvs. utför-säljningar, är resultatet negativt under samtliga år från1993 till 1998. redovisar av kommu-nerna ett negativt resultat. Alla landsting utom ettvisar underskott. Landstingens totala underskott är6,. Bostadsdelegationen har fått taemot 62 ansökningar från kommuner som dras medövermäktiga bördor för boendet.Jag skall ta några huvudområden som gäller storaframtidsproblem. Landstingens på sina håll katastro-fala ekonomi borde få alla politiker över partigrän-serna att fundera . Vården blir dyrare,underskotten ökar och väntetiderna i vården blir alltlängre. blir det svårare att rekrytera perso-nal, och personalkostnaderna ökar. Utflyttningen frånvissa delar av landet gör det nästan omöjligt att re-krytera fast anställda läkare på sina håll.Samtidigt höjs avgifter för vård, och högkostnads-skyddet höjs så att människor med låg inkomst intehar råd att gå till doktorn eller råd att lösa ut sin me-dicin. Detta gynnar inte folkhälsan och kan utvecklastill en tragedi för enskilda personer.Olika beredningar arbetar nu med äldreomsorgen,för att nu ta nästa problemområde. Vi vet att kvalite-ten på sina håll inte är bra. Vi vet att det är svårt attrekrytera ny personal och att det ibland finns kun-skapsbrister om t.ex. demensfrågor, psykisk sjukdomoch kulturkunskap om de nya grupper av äldre sombehöver utnyttja omsorgen framöver. är ettmycket speciellt land där vi äter filmjölk till frukost.Men hur mår de gamla som kanskekonfronters med den svenska kulturen i mellanmjöl-kens land när de har blivit senildementa?Fru talman! av dagens pensionärer har minsten förälder i livet. Här finns alltså stora problem ochockså problem med läkartillgång i det ordinära ochsärskilda boendet och när det gäller vård i livets slut-skede. Den som är handikappad och har haft assistentfram till pensionsdagen har än värre problem.Inom individ- och familjeomsorgen blir beroende-fällan alltmer synlig i takt med att de arbetslöshetsre-laterade korttidsutbetalningarna minskar. Socialbi-dragets roll förändras från kortvarigt försörjningsstödtill att nu i huvudsak vara ett långvarigt försörjnings-stöd. Den livssituation som dessa människor lever i ärförnedrande, och vi måste förändra hela systemet såatt det finns en grundtrygghetsnivå som inte är bero-ende av att man med mössan i hand skall be om bi-drag för minsta sak. I stället skall pengarna satsas påatt ge varje människa ett stöd för att förändra sinlivssituation.Förslaget om maxtaxa omyndigförklarar föräldrarsom inte tillåts välja omsorgsform för sina barn. Detomyndigförklarar också alla väljare som inte kanstyra hur kommunen skall arbeta när det gäller barn-omsorg.Jag skall för tids vinnande inte gå in på fler exem-pel. Jag skall bara nämna att bara drygt hälften avlandets kommuner har antagit ett lokalt Agenda 21-program eller en handlingsplan.Avslutningsvis: Många av de för oss vanligamänniskor viktigaste verksamhetsområdena inom detoffentliga har stora bekymmer vid horisonten. I denskrivelse som regeringen förelagt kammaren finnsinga nya lösningar och inget nytänkande. Det finnsinte heller alltid en korrekt uppfattning om proble-mens art och storlek. Det enda regeringen vill göra äratt öka statens makt ekonomiskt och politiskt. Det ärsynd, synd för alla väljare och deras familjer och syndför Sverige.Fru talman! Jag står givetvis bakom alla våra re-servationer, men för tids vinnande har jag inget yr-kande utan ber att få återkomma i en motion i höst.Anf. 272 ():Fru talman! Vi har ägnat hela denna dag ochkommer att ägna till åt att diskuteraolika aspekter på den kommunala ekonomin och denkommunala verksamheten. Jag tycker att de tre långadebatter som vi haft , först om bostadsföretagen,sedan om skatteutjämningssystemen och den debattsom vi har just , visar på sambandet mellan deolika delarna av den kommunala verksamheten, menockså att hanteringen av de kommunala bolagen löpersom en röd tråd. Jag skulle vilja särskilt påpeka i skrivelsen nämner att det fortfarande 1997fanns över 1 500 majoritetsägda kommunala bolagoch att kommunerna har ett borgensåtagande mot sinabolag, utöver de olika typer avunderskott som man går in och täcker och de andranackdelar som det finns vad gäller illojal konkurrens,bristande insyn. Jag tycker att för varje gång vi dis-kuterar en fråga som har med den kommunala sektornatt göra så kommer man in på de kommunala bola-gen. För mig är det fullkomligt obegripligt hur soci-aldemokraterna så styvnackat kan hålla fast vid attkommunala bolag skall man bedriva verksamhet i.När det gäller bostadsföretagen vill man göra allt föratt hindra kommunerna från att avveckla de bolageneller se till att de ägs i annan form. Däremot när detgäller sjukvård får vi höra att det är precis raka mot-satsen. Då vill man gå in och styra så att kommuner-na, om de vill det, inte skall bedriva sin sjukvård ikommunala bolag. Förutom att vi tycker att bolags-formen som sådan är mycket olämplig för kommunaldrift - man konkurrerar i många fall på ett dåligt sättmed andra företag, att man inte använder skattebeta-larnas pengar på det bästa sättet - blir man ocksåväldigt förvånad över synen på det kommunala själv-styret och närhetsprincipen.Vi har i reservation nr 1 föreslagit att man skallvara tydligare på att redovisa den totala kommunalasektorns storlek och göra det utöver den standardre-dovisning som är hämtad ur nationalräkenskaperna påett sådant sätt att det verkligen fullt ut blir tydligt.Den andra reservationen gäller de kommunalaskattetvisterna, där tidigare här harrefererat på ett bra sätt vad det är vi anser att manbehöver komma fram med. Det är egentligen heltorimligt att kommunerna först på ett enligt mitt sättatt se det helt felaktigt sätt bedriver verk-samhet i bolagsform och sedan, för att komma undande effekter som bolagsformen medför, nämligenbeskattning, skall komma runt det en gång till i ställetför att återgå till att bedriva det på normalt kommu-nalt sätt.Fru talman! Det finns en mängd andra saker somvi tycker är intressanta som redovisas i den här skri-velsen och som väl passar att diskuteras, men timmenär sen. Jag vill bara notera att den utlovade vårdga-rantin inte hålls och att den har försämrats från perio-den strax före valet till perioden strax efter valet. Jagnoterar att det inom äldreomsorgen är färre som fårhjälp nu än vad det var . Det är alltsåfärre som får hjälp nu än under den borgerliga tiden.Men hjälpbehoven har knappast minskat. Jag noteraratt anser att det finnsmycket stora brister när det gäller handikappstödetoch att stödet enligt LSS har blivit svårare att få. Detstår att funktionshindrade personers möjlighet att fåindividuellt anpassat stöd i en lämplig boendeformoch kvaliteten på det individuella stödet till bostadenhar utvecklats negativt.Det finns en rad sådana här försämringar som harhänt och som jag tycker är ett ganska brabevis på vad som händer när man inte använder skat-tebetalarnas pengar på det effektivaste och bästasättet, när man inte ser till att fokusera det som ärkommunernas huvuduppgifter utan tittar bredvidmålet och ägnar sig åt annat. Det här tycker jag ärmycket allvarligt. Därför tycker jag att det skulle havarit bra om man i den här skrivelsen hade varit be-redd att redovisa ytterligare ett antal saker som vi harmotionerat men inte fått något gehörför, t.ex. hur långa köer det är till olika typer av äld-reboende, hur långa köer det är till barnomsorgen. Iskrivelsen står det bara att man i princip upprätthållerbarnomsorgsgarantin. Men för de familjer som får ståi dagiskö kanske både och är det be-skedet att man i princip inte har några köer inte någondirekt tröst.Jag noterar också i skrivelsen att det var färre so-cialbidragshushåll på den borgerliga tiden. Det här ärinte bara någonting som kostar pengar utan en mycketoroande utveckling för enskilda individer, eftersomsocialbidragsberoendet innebär att man är utestängdfrån väldigt mycket i samhället och att man fastnar ifattigdomsfällor.Skolans utveckling är verkligen inte någontingsom man heller blir speciellt glad av att se. Det är enförfärande hög andel som inte blir godkända på detindividuella programmet. Det är en mycket hög andelsom går på det individuella programmet i gymnasiet.Det här är sådant som mycket tydligt visar på behovetav att gå vidare med gymnasiereformen och avvecklaen hel del av de regler som tidigare införts.Fru talman! Det finns väldigt mycket som manhade velat säga där skrivelsens redovisning, tyckerjag, ger väldigt starka belägg för många av de förslagtill förändringar som vi liberaler driver. Jag står gi-vetvis bakom alla reservationer i betänkandet, menjag avstår från att yrka bifall till någon.Anf. 273 ():Fru talman! Det hade givetvis varit oerhört intres-sant att dra i gång en längre debatt om utvecklingenav den kommunala sektorn. Jag skall för min delförsöka bidra till att hämta hem lite grann av den tidsom har förlorats här . Ett tag trodde jag attStockholms kommunfullmäktige hade flyttats in iSveriges riksdag.Jag skulle vilja säga att det som är det utmärkandeför utvecklingen i den kommunala sektorn inte är attproblemen är borta. Det finns fortfarande en mängdproblem som vi har kvar att lösa. Jag vill inte tecknaden kommunala utvecklingen i alltför ljusa färger.Det finns fortfarande behov både inom primärkom-munala sektorn och inom den landstingskommunalasektorn som vi måste göra någonting åt.Samtidigt måste vi ändå säga att man har 22miljarder mer i statsbidrag att röra sig med än vadman hade 1996. De generella statsbidragen, som är etttecken på erkännandet av den kommunala självstyrel-sen, är betydligt större. De är den i statsbudge-ten största posten - större än statsskuldsräntorna. Påden tiden som och regerade var statsskuldsräntorna betydlig stör-re än utgifterna till de kommunala statsbidragen. Detsäger någonting om vad som har gjorts under dennatid.Vi räknar med att ungefär 50 kommuner ickekommer att klara balanskravet 2000. Ungefär sjulandsting har icke möjlighet att klara det. För tre årsedan var det ungefär 80 kommuner som icke skulleklara balanskravet. 30 kommuner klarar det genomhöjningarna av de generella statsbidragen.Jag kan säga att regeringen kommer att tillsätta engrupp som får i uppgift bl.a. att kartlägga vad detberor på att vissa kommuner inte klarar balanskravet.Man kommer också att sätta in både personella ochekonomiska resurser för att samtliga kommuner skallklara balanskravet. Två och en halv miljard är avsattade närmaste budgetåren just för att de kommuner somhar problem med sina kommunala bostadsbolag skallfå möjlighet att klara verksamheten utan att ta pengarfrån skattekollektivet till att sanera sina bostadsbolag.Utvecklingen i den kommunala sektorn är positiv,men det finns fortfarande problem. Jag tycker inte attvi skall blunda för problemen, men vi skall heller inteklä oss i säck och aska, som gjorde. När jaghörde hennes inlägg trodde jag faktiskt att varförflyttat till en annan del av detta jordklot.Fru talman! Jag ber att få yrka bifall till regering-ens skrivelse, och jag yrkar på att den efter behand-lingen läggs till handlingarna.Anf. 274 ():Fru talman! Även om timmen är sen hade det na-turligtvis varit av stort intresse att höra motivera varför han i regeringeninte vidtog någon åtgärd för att stävja den väldigtavancerade skatteplanering som pågår i kommun-sektorn, egentligen helt i onödan. Det gör inte hellerregeringen . Man borde kunna ha reg-ler som gör att kommunerna inte behöver involverasig i den typen av transaktioner. Det är den ena frå-gan.Den andra frågan för jag fram mer i form av ettpåstående. utvecklar nu sina tankarkring det kommunala balanskravet och de svårighetersom många kommuner och landsting säkert har attfölja detta s.k. krav. Det är att notera att det är såutformat att det är kommunfullmäktige respektivelandstingsfullmäktige som själv beslutar om manskall följa det kravet. Upplever man att man har syn-nerliga skäl att inte göra det kan man låta bli att följabalanskravet. Anser inte att det börske en tydligare uppföljning från regeringens sida, såatt balanskravet verkligen har någon verkan och intebara skjuts framåt i tiden?Anf. 275 ():Fru talman! På den första frågan kan jag svara attdet kan vara på det sättet att våra erfarenheter skiljersig åt. Jag anser icke att kommunerna bedriver enavancerad skatteplanering, som . Det finns inget förbud mot att kommunernalägger in sina bolag i en koncernbildning. Lika litesom jag anklagar det privata näringslivet, där detfinns koncernbildningar, för att bedriva avanceradskatteplanering anklagar jag kommunerna för att göradet.Men skulle det vara på det viset att man varkeninom det privata näringslivets koncernbildningar ellerinom kommunernas koncernbildningar följer de avriksdagen stiftade lagarna anser jag definitivt attskattemyndigheterna skall gripa in i båda fallen.Anf. 276 ():Fru talman! Det är en egendomlighet i det JörgenAndersson nu säger. Skatteminister ju själv i denna kammare att innebörden avdetta arrangemang, där kommunerna inom koncern-bildningen överför pengar till sig själva i form avskattefria ränteintäkter, är att bolagsbeskattningensätts ur spel. tog upp detta i kammaren ochsade att det sätt på vilket detta sker är helt oaccepta-belt. Han sade då att regeringen skulle genomföra ennärmare analys av vilka åtgärder som skall vidtas föratt stävja förfarandet.Jörgen vidtog ingen åtgärd när han varkommunminister i detta hänseende. Det är uppseen-deväckande om majoriteten i finansutskottet fortfa-rande har den inställningen att man inte skall göranågonting, trots att det pågår ett mycket stort antalskattetvister. Staten är genom ochskattemyndigheterna involverade i tvister med kom-munerna om detta. Jag tycker som sagt att det äroacceptabelt att detta får fortgå.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 14 §. )14 § Vissa frågor inför den allmänna fastig-hetstaxeringen , m.m.FöredrogsSkatteutskottets betänkande 1998/99:SkU22Vissa frågor inför den allmänna fastighetstaxeringenår 2000, m.m. (prop. 1998/99:109)Talmannen konstaterade att ingen talare var an-mäld.BeslutUFöU2 Svenskt deltagande i fredsstyrka i KosovoKammaren biföll utskottets hemställan.FiU25 Förändringar i utjämningssystemet förkommuner och landsting m.m.Mom. 1 (avslag på propositionen m.m.)1. utskottet2. 1 (m)3. res. 2 (kd)Förberedande votering:102 för res. 135 för res. 2163 avstod49 frånvarandeKammaren biträdde res. 1.Berit Jóhannesson, , ochTanja Linderborg (alla v) anmälde att de avsett attavstå från att rösta men markerats ha röstat ja.Huvudvotering:194 för utskottet75 för res. 137 avstod43 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 116 s, 37 v, 14 c, 12 fp, 15 mpFör res. 1: 75 mAvstod: 37 kdFrånvarande: 15 s, 7 m, 6 v, 5 kd, 4 c, 5 fp, 1 mpMom. 3 (kostnadsutjämningen)1. utskottet2. 7 (c)Votering:202 för utskottet15 för res. 788 avstod44 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 116 s, 37 v, 23 kd, 11 fp, 15 mpFör res. 7: 1 m, 14 cAvstod: 73 m, 14 kd, 1 fpFrånvarande: 15 s, 8 m, 6 v, 5 kd, 4 c, 5 fp, 1 mpLars Elinderson (m) anmälde att han avsett att avståfrån att rösta men markerats ha röstat nej.Fanny Ritzell (kd) anmälde att hon avsett att avståfrån att rösta men markerats ha röstat ja.Mom. 5 (det fortsatta uppföljnings- och utredningsar-betet)1. utskottet2. 12 (c, fp)Votering:168 för utskottet25 för res. 12113 avstod43 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 116 s, 37 v, 15 mpFör res. 12: 14 c, 11 fpAvstod: 75 m, 37 kd, 1 fpFrånvarande: 15 s, 7 m, 6 v, 5 kd, 4 c, 5 fp, 1 mpÖvriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.FiU24 Utvecklingen inom den kommunala sektornMom. 2 (redovisningen av den kommunala sektornsstorlek)1. utskottet2. 1 (kd, m, fp)Votering:179 för utskottet124 för res. 146 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 115 s, 36 v, 13 c, 15 mpFör res. 1: 75 m, 37 kd, 12 fpFrånvarande: 16 s, 7 m, 7 v, 5 kd, 5 c, 5 fp, 1 mpTanja Linderborg (v) anmälde att hon avsett rösta jamen markerats som frånvarande.Mom. 3 (kommunala skattetvister)1. utskottet2. 2 (kd, m, fp)Votering:180 för utskottet124 för res. 245 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 115 s, 36 v, 14 c, 15 mpFör res. 2: 75 m, 37 kd, 12 fpFrånvarande: 16 s, 7 m, 7 v, 5 kd, 4 c, 5 fp, 1 mpÖvriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.SkU22 Vissa frågor inför den allmänna fastig-hetstaxeringen , m.m.Kammaren biföll utskottets hemställan.Beslut om uppskjuten voteringKammaren biföll talmannens förslag att återståen-de ärenden på dagens föredragningslista som eventu-ellt hann debatteras färdigt fick avgöras vid arbets-plenum tisdagen den 15 juni.15 § Lag om skatt på avfallFöredrogsSkatteutskottets betänkande 1998/99:SkU20Lag om skatt på avfall (prop. 1998/99:84)Anf. 277 ():Fru talman! Jag tänkte be att få börja med ett till-kännagivande eftersom det har varit en fotbollsmatchmellan oppositionen och socialdemokraterna. Förförsta gången vann oppositionen mot social-demokraterna med 1-0! (Applåder)(Talmannen inpass: Jag vill uppmana talaren atthålla sig till ärendet för debatten. )Fru talman! Jag skall nu övergå till att debatteraskatt på avfall. När det gäller att hitta på nya skatterär uppfinningsrikedomen stor. Kan det dessutomgöras i miljöns namn är lyckan för många fullkomlig.Kombinationen miljö och skatt tycks berusa.Utan att göra miljökonsekvensbeskrivning av vadskatt på avfall innebär lägger regeringen fram sittförslag, och utskottsmajoriteten godtar det med småändringar. Är skälet att få in pengar, dvs. skatter tillstaten, eller att få oss att ändra vårt beteende? Detädla ändamålet sägs vara en bättre miljö. Hade det dåinte varit bättre med morötter än med piska?Skatteutskottets betänkande nr 20 om skatt på av-fall går i korthet ut på att per ton avfall skalltas ut om avfallet deponeras vid en anläggning därmer än slutligen deponeras eller förvaraslängre tid än . Skattefrihet skall gälla för vissaanläggningar och behandlingsmetoder. Vidare gällerskattebefrielse för vissa konventionella ochbranschspecifika avfall.Förslaget är krångligt och svåröverskådligt. Vida-re står det klart att det råder en stor osäkerhet somförslagets tänkta förträfflighet för en bättre miljö.Detta bekräftas av hur utskottsmajori-teten i betänkandet skriver att regeringen nog skallfölja detta noga, följa utvecklingen och återkommamed eventuella förändringar. Det skall man läsa somnya skatter. På ungefär tolv sidor skriver man dettasex gånger. Det tyder på en ganska stor osäkerhet omdet förslag man lägger fram.Vi moderater anser att föreliggande förslag kom-mer att få motsatt effekt, dvs. inte kommer att varabra för miljön. Här kommer några exempel på detta.· Avfallsskatten kommer att bestraffa de verksam-heter för återvinning och annan avfallsbehandlingsom bedrivs vid befintliga avfallsanläggningar.· Stora anläggningar straffas. Följden blir en sned-vridning av konkurrensen och att miljömässigt välfungerande verksamheter upphör eller flyttar utan-för staketet.· Avfallsskatten kommer också att innebära ökadförbränning.· Avfallsskattens utformning med undantagsregleroch avdrag vid utförsel från avfallsanläggningarriskerar att leda till kreativ bokföring. T.ex. kandet mixtras med vattenhalten för att föra in så litesom möjligt och föra ut så mycket som möjligt.Detta kommer dessutom troligen leda till illegaldeponering. Det kommer att öka. Vi kommer attse sopor och skräp ute i naturen.Flera remissinstanser har framfört att avfallsskat-ten inte behövs. Regering och riksdag har redan be-slutat om andra styrmedel som t.ex. utökad kommu-nal avfallsplanering, producentansvar och förbud motdeponering av utsorterat brännbart material och orga-niskt avfall. Det är bara att hålla med. Det finns redanett stort antal beslut som gör att vi inte skulle behövadenna avfallsskatt. Regeringen skriver själv i propo-sitionen att man tror att effekterna i form av minskadavfallsmängd beroende på den här avfallsskatten baraär 30 %.Vem får betala den nya skatten i slutändan? Oav-sett vad regeringen skriver är det alltid vi som med-borgare som får göra det. Jag har ett exempel frånSödertörn. Trots att hushållen redan sorterar avsoporna kommer de ökade kostnaderna att bli 1,1miljoner kronor för hushållen. Det är stora pengar.Regeringen tror att man skall få in 1,36 miljarderkronor brutto. Det kommer att kosta skatteför-valtningen en hel del att administrera detta. Vi får sevad det blir i slutändan.Jag skall fatta mig kort. Det är bättre med en väl-ordnad avfallsanläggning utan skatt i Handen än tioolagliga i skogen. Men detta, fru talman, yrkar jagbifall till moderaterans reservation nr 1.Anf. 278 ():Fru talman! avfall, sopor, förbrukat mate-rial och sådant vi inte behöver längre. är rus-kigt mycket. Det är så mycket avfall som producerasper person i . Vi hinner lämna efteross under ett liv. Då är ändå molekylsopor visläpper ut i våra skorstenar och avgasrör oräknade.Det är detta ton avfall som vi lämnar efter osssom propositionen handlar om.Uppenbarligen är det så att vi måste göra någon-ting åt avfallsmängderna. Allt annat är ohållbart. Vitycker att det är ett bra förslag med en avfallsskatt.Det är en tydlig signal att vi inte accepterar ett sam-hälle som producerar så mycket avfall som vi gör . Det är en viktig del i en strategi för att minskaavfallet. Rätt utformad skulle den kunna vara ettmycket bra sätt att öka återanvändning och återvin-ning.Vi ställer oss därför bakom huvudinriktningen ipropositionen. Men så som förslaget är utformat hardet allvarliga brister. Huvudinriktningen för av-fallspolitiken måste vara att öka återanvändning ochåtervinning. Vi lever i en värld med begränsade till-gångar. Avfall utgör ofta en resurs som kan och be-höver tas till vara i ett resurseffektivt samhälle.