prot · GN0940 · 1999-12-06 00:00:00 — Inom WTO har bl.a. verkatför att livsmedelssäkerhet ska lyftas fram.Vi har konstaterat att EU:s livsmedelsbistånd dels ärinriktat på humanitär hjälp som beslutas av och går till flyktingar, krigsdrabbade län-der och människor som drabbas av naturkatastrofer,dels på aktiviteter som beslutas av . Men EU:s generellt så kritiseradejordbrukspolitik står ibland i kontrast till biståndet.Man riskerar ibland att dumpa sönder en hemma-marknad. Den ena handen vet nog inte alltid vad denandra gör. Då de inte är samordnade blir resultatetalltför ofta motstridigt.Fru talman! Under förra mandatperioden lade vigrunden till en bredare och mer sammanhållen svenskpolitik gentemot . Syftet var att skapa ett merjämbördigt förhållande - ett partnerskap. Genom attutskottets ledamöter valde att besöka några länder isödra fanns det också en djupare kunskap i dehär frågorna än som annars hade varit möjlig.Ska bistånd bli än effektivare måste viförstå och känna till de miljöer som biståndet skaverka i. Vi måste ha kunskap om de strukturella,kulturella, sociala och religiösa förhållanden som styrkvinnors och mäns roller. Bristande jämställdhet ärett utvecklingshinder. Och bristande affärsetik under-gräver förutsättningarna för demokratisering.Vi har t.ex. diamanterna från som formelltsett är satta under sanktion, men ändå gnistrar de.Ändå går vinsterna från försäljningen i någons fickoroch till än mer vapen. Resultatet är att än flers liv tas.Vi önskar inte att företag direkt ska undergrävaden politik detta betänkande står för. Jag förväntarmig att kommer att ge sin syn på sitt agerandei . En zimbabwier som är bosatt i of . Detta är ett företag som harensamrätt att sälja Volvos person- och lastvagnar isödra och östra har visserligen aviserat att man avseratt dra in denna ensamrätt. Men man säger samtidigtatt det inte har något att göra med de vinster somgenererats tillsammans med gruvvinsterna eller att dethär kan ha kopplingar till det pågående kriget iKongo. Nej, man hänvisar till problem med reserv-delar och annat.Detta borde vara en stor belastning för , ochom man inte självmant inser detta återstår det för osshär att tydliggöra det för . har kommit attstå för trygghet och säkerhet, men riskerar man attfå sitt namn associerat till helt andra saker. Jag tyckeratt beter sig skamligt. Jag förväntar mig återkommer till mig med en förklaring.Fru talman! prioriterar verksamheter inomFN:s fackorgan som , och . År 1998anslog regeringen till en reform-process av WHO. Man arbetar utöver reformproces-sen med malariabekämpning, antitobaksprogrammetoch genderinsatser. Utöver de nämnda områdenadeklarerade som ny chef förWHO att hiv och aids var en prioriterad fråga förhenne.Men fortfarande finns länder vars ledare övergerde unga och undergräver sina länders framtid genomatt hellre ge sig ut på äventyrliga krigsfärder i hoppom krigsbyte än att ta strid mot smittspridningen. Dethär måste vi tydliggöra. Här får vi aldrig tveka. Härmåste vi vara väldigt klara med hur vi ser på de härfrågorna.Nyligen var det den femtonde internationellaaidsdagen, och vi kunde än en gång konstatera atthivepidemin är en utvecklingsfara. Av de 30 miljonersom lever med hiv finns i utvecklingsländerna.10 miljoner barn har ställts ensamma. I flera länder isödra är var fjärde kvinna hivinfekterad, och500 000 barn föds med viruset som arv.Vid mitt besök i har jag kunnat se vilkakonsekvenser hiv har för den yrkesverksamma be-folkningen där. De som ska bära upp och leda sinasamhällen går under i aids. Men jag har också käntstor osäkerhet inför den statistik som finns att tillgå.Trots denna osäkerhet om de exakta förhållandenavar hotet så påtagligt i människors vardag att jag sågdet när jag besökte dem. Framtiden blir till ett kanske.Det får mig att tänka på en diktstrof av jag läst i skriften Perspektiv på hiv.I ordet kanske finns enÖnskedröm men ocksåEn krypande varningEller ett förhoppningens glädjerusSom släcktes snabbt av ett lurande mörkerKanske är ordet kanske livets gåta?Fru talman! Jag ska övergå lite mer konkret tillmotionerna.Motion U607, yrkande 5, av har vienligt yrkande avstyrkt. kaninte överge människor som drabbas av våld, diktaturoch förtryck. Men vi ska synliggöra de förtryckandestrukturerna och den som bär ansvaret. Vi ska ocksåstödja de insatser som det är möjlighet att göra.Insatserna i ett land måste ses i ett sammanhang.Det är väsentligt att arbetsmarknaden ser hur insat-serna kan förstärka varandra så att summan av helhe-ten blir större än av de enskilda delarna. Var gränsengår får ske utifrån individuella landbedömningar. Härfinns inget enkelt facit att tillgå. Och än svårare är detnär det finns länder som i praktiken inte har någonfungerande regering eller ens regim.Det finns andra motioner, U204, yrkande 12,U206, yrkande 21, och U215, yrkande 21, som viockså har ställt oss avvisande till, liksom U636, yr-kande 6, av Centern.De enskilda organisationerna fyller en viktigfunktion, men de kan inte ersätta stater. De är ettkomplement. av det bilaterala biståndet gårtill svenska lokala och internationella organisationer.Vi kan därmed konstatera att med internatio-nella mått sänder en stor del av biståndet genom folk-rörelser och enskilda organisationer.När det gäller medelstilldelningen finns det enklar fördelning från majoriteten, och frågan om enNGO-ambassadör ankommer det helt enkelt inte påutskottet att hantera.Tar man del av vad Sida gör på infor-mationsområdet finner man en imponerande läsning.Vi har som ledamöter också kunnat mötas på ettmycket positivt sätt och kunnat ta del av både muntli-ga svar och all den information som finns tillgänglig iskrift.Nu har det därutöver tillkommit planer på att påett effektivt och koordinerat sätt involvera olika aktö-rer som skolor, näringsliv, fackföreningsrörelser ochandra delar av det civila samhället i ett samlat infor-mationsgrepp för att öka genomslagskraften i det-samma. Det kommer att bli en stor informationssats-ning på temat miljö och hållbar utveckling.Fattigdomsfrågor, jämställdhet och barnfrågor ärandra teman som förtjänar extra fokus.Fru talman! Jag ska gå vidare till kd, som kräveratt regeringen undanröjer hinder i tjänsteexportför-ordningen så att svenska företag kan konkurrera omupphandling av biståndsprojekt. Här är man ute iogjort väder från kd:s sida. Tjänsteexportförordning-en tillämpas inte på privata företag.Men vi är väl medvetna om det angelägna i att in-tressera företag för den s.k. biståndsmarknaden. Detointresse som alltför många företag visar detta områ-de är väl känt och har varit föremål för mo-tioner och uppmärksamhet på olika sätt, seminarierosv. Men man kan bara föra hästen till krubban, ätamåste den göra själv.Fru talman! har Guinea-Bissaukommit upp i kammaren, så även . Bakgrundenhar varit förändrade politiska förhållanden och direktakonflikter. Inom ramen för höjda ambitioner i Västaf-rika öppnas , som biståndsminister deklarerade, en svensk ambassad iDakar med ansvar för och Guinea-Bissau.Men de önskemål som framförts om en fortsattsvensk närvaro i tycker jag till väldigt stor delhar tillgodosetts genom att ambassaden omvandlatstill ett sektorskontor för utvecklingssamarbete. På såsätt ges möjlighet att följa utvecklingen och upprätt-hålla den bilaterala dialogen. Jag välkomnar att vi harnått fram till den här lösningen, men jag kommer attfortsätta att följa frågan.I betänkandet behandlas en lång rad länder ochregioner. När det gäller ska jag kort nämna attSverige är en framträdande givare av humanitärtbistånd i länder som är i stort behov av humanitärtstöd. Jag avser här och . Detär två länder som ställer mycket hårda krav på densom verkar i den miljön med sitt bistånd.Att vi avstyrker motion angåendeKuba beror på att majoriteten ser det som värdefulltatt det finns möjlighet att bidra till att skapa förutsätt-ningar för ekonomiskt och politiskt systemöppnandebistånd, som främjar demokratiska reformer ochmänskliga rättigheter. Vi bidrar också via FN och EUtill humanitärt bistånd i . Då samhällets strukturinnehåller få enskilda organisationer lägger det ramenför förutsättningarna för möten och samarbete. Vi vetockså att situationen har varit lite växlande i Kuba.Majoriteten avstyrker också mo-tion kring UNDP:s verksamhet på Mindanau. Dettyngsta skälet är att FN är det organ som utöver sittövergripande ansvar också är en av de få organisatio-ner som kan upprätthålla relationer med samtligaparter i konflikten. Här har UNDP en viktig roll attspela. Vi kan inte skära av förhoppningens lina. Istället ska vi bidra med hampa så att man kan fort-sätta att tvinna förstärkningar mellan de här parterna.Vi har också besvarat en motion om . Jagtar upp frågan om som avslutning kanskefrämst därför att det finns så mycket hopp där. Visom har haft anledning att följa frågan har förstått attdet är fråga om människor som har en stor förmågaatt lägga bitterheten och svårigheterna bakom sig, ochde kan med tillförsikt och stort engagemang ta sig anframtiden. Vi hoppas att vi kan fortsätta att bidra påett positivt och konstruktivt sätt i deras arbete.Anf. 68 TALMANNEN:Får jag med visst vemod konstatera att i dennadebatt har samtliga talare överskridit den anmäldatiden och också kraftigt överskriditden av talmanskonferensen rekommenderade tiden.Anf. 69 ()replik:Fru talman! Det kanske beror på det hårda enga-gemang i frågan som har gjort att vi har brutit motdenna överenskommelse. Jag ska försöka hålla migtill tidtabellen.Jag har en fråga till som rör part-nerskap med . Vi tyckte att det var rätt sätt attjobba på. Men jag menar att det i detta partnerskapingår att ge klara och tydliga signaler till mottagar-länderna. Det är där min fråga kommer in.Både , , och andra län-der kritiseras i den rapport som nämndes tidigare. Deär inte demokratier eller de strävar inte mot demokra-ti, utan de kan t.o.m. gå fel väg, dvs. fjärmar sig fråndemokratin, från mänskliga rättigheter. Det finnssådana skrivningar om både och Zimbabwe.Om framgår det att man inte tänker ändra påsitt enpartisystem.Här kommer jag in på min fråga. Anser CarinaHägg att vi ska kunna villkora biståndet, så att vi ipartnerskapsöverläggningarna säger att om de inteändrar politisk inriktning när det gäller demokrati ochmänskliga rättigheter kommer vi att sänka biståndet?Vi föreslår detta redan i årets budget.Anf. 70 () replik:Fru talman! Jag kan inte se frågan på samma sättsom K-G Biörsmark. Finns det en partnerskapsrela-tion som bygger på förtroende och det man har kom-mit överens om, finns det stort utrymme för öppen-hjärtiga diskussioner. Man ska vara tydlig och klaroch sätta gränser för när man kommit bortanför måletför partnerskapet.Sedan har vi de enskilda länderna, t.ex. Zimbab-we. En del av samarbetet i biståndet är med opposi-tionspolitiker, dvs. att ge dem möjligheter att verka.Det är en viktig del att stödja en demokratisk process,att ge oppositionen och det civila samhället redskap.K-G Biörsmark får det att framstå som att samarbetetsker med en annan part än vad som i själva verket ärfallet.Anf. 71 ()replik:Fru talman! Om överläggningarna med mottagar-ländernas regeringar leder till, ger signaler om ochger konkreta exempel på framsteg när det gäller de-mokrati och mänskliga rättigheter är jag med på vag-nen! Problemet är att vi i flera av dessa länder inte fårse det. Det går precis tvärtom. De fjärmar sig från demål som är så otroligt viktiga, nämligen demokratioch mänskliga rättigheter. Det är då jag och Folkpar-tiet tycker att vi ska ge en klar signal om att trappaned biståndet.Sedan går det att slussa bistånd till landet via en-skilda organisationer, men man ger inte regeringenpengarna. Det sker inte med ett enda klipp, det går attge 40-60 miljoner till ett land med några hundramiljoner. ges den klara signalen. Då går det attfå konkreta resultat. Annars är det hopplöst att hållapå med diktaturstater. Det vet vi. De leker med oss,dribblar med oss.Anf. 72 () replik:Fru talman! Det är oerhört viktigt att inse att detäven i svåra situationer, mot alla odds, går att lyckasmed biståndet. Det kan vara svårt att mittuppe i en negativ utveckling veta vad biståndet är påväg att leda till. går det inte att få ett riktigtresultat av utvärderingen förrän den svåra perioden äröver och det finns en bättre och mer positiv utveck-ling.Det finns få fasta facit i dessa frågor. Biståndetinnehåller så många komponenter att man alltid fåröverväga vilka delar som man ska använda sig mestav. Det är oerhört viktigt med de relationer som visom parlamentariker kan diskutera, t.ex. problem medbristande demokratiutveckling.Anf. 73 ():Fru talman! De mål för utvecklingssamarbetetmed som fastlagts av riksda-gen är· att främja en säkerhetsgemenskap,· att fördjupa demokratins kultur,· att stödja en socialt hållbar ekonomisk omvand-ling samt· att stödja en miljömässigt hållbar utveckling.Allt utvecklingsarbete ska dessutom präglas av ettjämställdhetsperspektiv.Fru talman! Regeringen framhåller i årets budget-proposition att den avser att prioritera insatser för attfrämja medlemskap i för , , och , integrering av och ieuropeiska samarbetsstrukturer, utökat samarbete pådet sociala området, ett utökat samarbete inom miljö-området vad avser kärnsäkerhet samt fortsatta miljö-insatser inom ramen för åtgärdsprogrammet för och för . Ett för-djupat samarbete på rättsområdet är också en angelä-gen uppgift.Prioriterade samarbetsländer är , ,, , och . I Rysslandläggs särskild vikt vid de nordvästra delarna ochKaliningrad. Samarbetet med kommer attbelysas ytterligare av talman! Samarbetet med Central- och Östeu-ropa har fortlöpande utvärderats och analyserats. Dethar visat sig att insatserna har varit goda eller mycketgoda i förhållande till de övergripande målen, men attytterligare insatser kan göras vad gäller jämställdhetoch sociala frågor.Ytterligare har anslagits för för att utveckla Östersjöregi-onens betydelse för tillväxt och sysselsättning i Sve-rige. Det är den s.k. Östersjömiljarden. bidrarockså genom sina avgifter till EU:s stöd till länderna iCentral- och . Det sker bl.a. genom Phare-och Tacisprogrammen.På grund av den politiska situationen i Vitrysslandhar EU-länderna kommit överens om att utvecklings-samarbetet tills vidare ska begränsas till regionala ochhumanitära projekt samt insatser som direkt stöderdemokratiseringsprocessen. bedriver vissabilaterala demokratistödjande insatser, men när depolitiska och ekonomiska förutsättningarna föreliggerhar regeringen beredskap för utökade insatser i Vit-ryssland.Fru talman! I en motion är motionärerna kritiskatill Sidas roll inom östsamarbetet. I utskottet har viframhållit att i svensk förvaltningstradition görs enåtskillnad mellan regeringens och de verkställandeorganens arbetsuppgifter. Framtagande av policyun-derlag och budgetberedning utförs i Regeringskansli-et och beslutas av , medan de verkställandefunktionerna ligger på självständiga myndigheter.Utskottet anser att den nuvarande organisationenligger i linje med denna tradition.Det samarbete som sker genom Sida är in-riktat på- insatser för att stödja en demokratisk samhällsut-veckling och stärka skyddet av de mänskliga rät-tigheterna,- att främja näringslivets utveckling, bl.a. genominsatser på de rättsliga och institutionella område-na,- insatser inom ramen för Åtgärdsprogrammet förÖstersjön och den av antagnaAgenda 21, där särskild vikt läggs vid institution-suppbyggnad, lagstiftning och insatser av betydel-se för EU-anpassningen,- samarbete som syftar till uppbyggandet av demo-kratiska organisationer i samarbetsländerna, vilketkanaliseras genom enskilda organisationer.När det gäller säkerhetsfrämjande insatser är stö-det framför allt inriktat på att stärka förmågan attbekämpa internationell och organiserad brottslighet,att höja kompetensen inom asyl- och migrationspoli-tik samt att höja beredskapen mot olyckor och kata-strofer.Vid , som fyller en viktig funk-tion genom att fördjupa demokratin på de kulturellaoch akademiska områdena, utgår bl.a. språk- ochintegrationsstöd för att stödja integrationen av deryskspråkiga befolkningarna i och Lettland.Fru talman! I flera motioner tar man upp den svå-ra sociala situation som råder i flera länder i Central-och , och särskilt barnens situation. Detutbredda alkohol- och drogmissbruket lyfts fram somett problem som drabbar barnen hårt. I utskottet har viinhämtat att regeringen avser att intensifiera samar-betet på det sociala området i Öst- och Centraleuropa.Regeringen har uppmärksammat att barnens situationförsämrats i samarbetsländerna. Åtgärder för att för-bättra barnens situation hör därför till de högst prio-riterade insatserna på det sociala området, och stödetkommer i första hand att inriktas på övergripandesystem- och organisationsutveckling. I multilateralaorgan kommer regeringen att verka för att få genom-slag för svenska prioriteringar, och i EU:s programkommer regeringen att verka för att social trygghetska beaktas i alla relevanta sammanhang i EU:s öst-samarbete.Att stödja en socialt hållbar utveckling hör till deövergripande målen för det svenska samarbetet medCentral- och . En del insatser har en gene-rell inriktning syftande till att stödja uppbyggnadenav socialtjänst, medan andra riktas direkt mot utsattagrupper, som t.ex. handikappade barn. Såväl förebyg-gande som rehabiliterande insatser mot alkoholismoch drogmissbruk finansieras också.I ett längre perspektiv krävs stabil ekonomisk till-växt samt en aktiv fördelnings- och socialpolitik i decentral- och östeuropeiska länderna för att barns ochungdomars situation generellt ska kunna förbättras.Institutionsstödjande samarbete kan därför bidra tilldetta syfte.Fru talman! Med detta yrkar jag bifall till utskot-tets hemställan och avslag på samtliga reservationer.Anf. 74 ():Fru talman! Jag vill mycket kort ta upp den reser-vation som , , skri-vit angående . Jag återkommernämligen i behandlingen av nästa betänkande, UU6,med ett längre inlägg om Barents. anser i sin motion och sin reservation 29 att småorganisationer bör kunna söka mikrostöd på upp till25 på ett enkelt och obyråkratiskt sätt för attlättare kunna samarbeta i Barentsområdet.Fru talman! Det finns en lång samarbetstraditioninom . Den anknyter till tusenårigakultur- och handelskontakter, som egentligen baraavbrutits i Ryss-land. Det samarbetet har lagt grunden för en fredligutveckling inom regionen och är naturligtvis viktigtför demokrati, trygghet och en hållbar utveckling iområdet. Enskilda organisationer, företag, kommuneroch länsstyrelser har ett livligt utbyte i området.Projekten är både stora och små.Ett flertal olika stödformer, via Sida, Svenska in-stitutet, internationella centrum, länssty-relser, landsting, fonder, EU, kommuner osv. bidrar till att finansiera dessa aktiviteter. Även om an-sökningsförfarandet i vissa fall kan kräva förhållan-devis mycket arbete vid mindre projektstöd är detdock nödvändigt att de bidragsgivande instansernauppfyller de krav som ställs på prövningsförfarandeoch uppföljning. Att automatiskt bevilja ansökningarom medel vore att behandla skattepengar på ettmånga gånger orättvist och felaktigt sätt. Däremot ärdet viktigt att vi så långt som möjligt förenklar ruti-nerna så att det blir enklare för små organisationer attsöka bidrag, och det arbetet pågår såväl regionalt ochnationellt som på och organisationer måste också fåbättre rådgivning och vägledning i den svårgenom-trängliga byråkratin i . Resurser måste satsaspå samordning och byråkratilotsar.Även riskkapital för att små och medelstora före-tag ska våga satsa i österled är också viktigt att fåfram, och även det arbetet pågår.Eftersom området spås bli en av Euro-pas viktigaste tillväxtregioner är det viktigt att rege-ringen spelar en aktiv roll i satsningen, men de regio-nala aktörerna kan naturligtvis bäst avgöra hur arbetetska medföra ett mervärde för samarbetet i regionen.Jag yrkar bifall till utrikesutskottets förslag när detgäller betänkandet UU2.Anf. 75 ():Fru talman! Först skulle jag vilja yrka bifall tillreservation 7 som handlar om enprocentsmålet, reser-vation 17 om skuldavskrivning och reservation 30 omden sociala situationen för barnen i öst.Jag vill bara förklara väldigt kort att jag på grundav ett migränanfall glömde bort att anmäla mig ochdärför hamnade på den här positionen på talarlistan.Det är sådant man får finna sig i, även om jag gärnahade velat vara med och debattera och replikera tidi-gare. Men gör vi det bästa av situationen. Dettagör att jag kanske förändrar mitt tal en del.Det är få saker som inspirerar mig så mycket sombistånd och u-landssamverkan. Jag tycker att det ärnågot av det mest fascinerande som finns. Jag tror attdet är viktigt att när vi talar om u-landssamverkanmåste ha en vision, en drivkraft, som gör att vi verk-ligen ser det här som ett engagemang, som inspireraross så att vi kan inspirera andra.En av drivkrafterna för mig när det gäller u-landssamverkan och bistånd är "Älska din nästa somdig själv". har citerats flitigt här , och detkanske beror på att vi har fått en ny utgåva överläm-nad. Jag vet inte om det är formulerat så i den nyautgåvan - jag har inte hunnit se efter det ännu.Detta innebär att sätta den andre på samma nivåsom man själv är, att inse att allas värde är lika, att viallesammans har ett unikt människovärde, ett likavärde, och att vi därför ska respektera varandra. Förmig är det här själva grunden också för respekten förde mänskliga rättigheterna, som jag betraktar som engrund för all demokratisk utveckling. Utan respekt förmänskliga rättigheter tvivlar jag på att man kan ha ettdemokratiskt system. Jag tror att detta hänger mycketnära samman. Respekten för de mänskliga rättighe-terna bygger på människosynen, som kan inspirerasav olika saker, men som måste inspireras av detta attden andre är värd lika mycket som man själv.För att bedriva ett effektivt bistånd tror jag att detär viktigt att vi har ett perspektiv som gäller de storalinjerna och strategierna men att vi också förmår attse till den enskilda människan, att varje liten enskildmänniska har rätt att få ett värdigt liv. Där kommerfattigdomsbekämpning och fattigdomsutrotning in,som jag tror att vi alla är överens om måste ha enväldigt dominerande plats när vi ska bedriva u-landssamverkan.När det gäller mer övergripande strategier har vilyft fram ett par viktiga områden i vår biståndsmotioni år. Den ena gäller en strategi om hälsoforskning somär inriktad på de länder som är i utveckling. De storasjukdomar som i huvudsak drabbar utvecklingsländer,som malaria, tuberkulos och aids berör väldigt mångamänniskor. När det gäller malaria och tuberkulos rördet sig om ungefär 5½ miljoner människor som dörvarje år. Vad gäller aids har vi ännu inte några slut-siffror på var det kommer att hamna när epidemingrasserar som värst. Vi vet att det kommer att bliväldigt många människor som fårstryka med.Vi menar att forskningen ska bedrivas av läkeme-delsföretag, men den rika världen tillsammans med destora internationella organisationerna, som , måste gå in och garantera att detfinns avsättning för vaccin. Hur ska vi klara aidssitu-ationen utan att få ett effektivt vaccin? Här måste vifå se en internationell satsning. Där vill vi att Sverigeska bli drivande.Detsamma gäller IT-utvecklingen. Vi vill gärna seatt blir drivande och att vi börjar att samar-beta med de unga framgångsrika IT-företag som harmycket kunskap på det här området så att vi på detsättet kan ta språng när det gäller IT-utvecklingen iutvecklingsländerna.Vi har tagit upp skuldavskrivningar, som vi gjorten tidigare. I det sammanhanget har regering-en sagt sig vilja stödja Jubel 2000-satsningen, som jufick ett avslut som så att säga även om det fortsätter iG 7-mötet i . Man beslutade sig frånde rika länderna i världen att man skulle försöka ta ettsteg längre. Fler länder skulle få vara med i HIPC-initiativet osv.Sverige stöder detta, men det jag ifrågasätter ärändå om vi gör tillräckligt. Vi vill satsa betydligtmera pengar, ungefär 665 miljoner mer än regering-en, på skuldavskrivningar.