prot · GN0934 · 1999-11-26 00:00:00 — Det ärallvarligt att svenska vapen och leveranser som följerav de leveranser som en gång har gjorts kan användasför att trappa upp en konflikt som måste betecknassom den mest allvarliga som pågår. Det är en kon-flikt mellan två kärnvapenstater som riskerar att ledatill en allvarlig kärnvapenkonflikt, och det är kanskeden enda kärnvapenkonflikt just nu som det finns riskför.När provsprängningarna genomfördes i maj 1998reagerade regeringen mycket starkt. Självklart, sadePierre i , kommer den här oansvarigakärnvapenpokerpolitiken från den indiska regeringenssida att starkt påverka våra relationer. Statsrådet har visat i sittsvar att har agerat i FN och i EU, men intefått igenom t.ex. förslag om vapenembargo mot Indi-en.Detta, påpekade , gjorde att det varupp till de enskilda medlemsländerna att agera. Då ärdet också rimligt att agerar på egen hand, attvi sätter ribban oerhört högt när följdleveranser tillIndien kommer på tal.Det ska göras en mycket sträng bedömning i detenskilda fallet av vad som är nödvändigt och av vadvi kan påverka. Där vi kan påverka ska vi göra det såatt och förstår vad vi menar. Så sadehandelsministern själv i den 28 maj 1998.Jag menar att den här affären inte är i linje med -åtminstone enligt vad vi känner till - de regler somriksdagen har ställt sig bakom. Dessutom är det fulltrimligt att markerar hur allvarligt man ser påupptrappningen av konflikten genom att stoppa plane-rade följdleveranser. Det har gjorts tidigare. Rege-ringen stoppade följdleveranser till granatgeväret till under , till Bur-mas militärjunta 1984-1987 och till Storbritannienunder . Det finns ingenting somförhindrar att vi agerar likadant nu.Anf. 34 Statsrådet ():Fru talman! kritiserar det sätt som rikt-linjerna tillämpas på i det här fallet, de riktlinjer somvi är överens om, som grundas på beslut här i riksda-gen och som regeringen och den myndighet det gällerhar att följa i sin vardag.Egentligen är det ju inte tillämpningen som LarsOhly kritiserar. Jag tror att det bara är en förevänd-ning för att få angripa de instruktioner som riksdagenhar gett till den myndighet som det gäller.KU har granskat hur följdleveransbegreppet hartillämpats. Utskottet fann då - och det är ganska nyli-gen - inte någon anledning att anmärka på hur dettasker i vardagen, i praktiken i samtliga fall som hargranskats. Däremot ansåg man att själva begreppetföljdleverans borde förtydligas. Det begrepp somriksdagen angivit villkoren för i riktlinjerna för verk-samheten och som regeringen myndigheten har attfölja skulle kanske bli tydligare - det var KU:s slut-sats av en omfattande granskning.Jag tillsatte därför en utredning som skulle se överföljdleveransbegreppet. Den har arbetet, kommit framtill slutsatser och skickats ut på remiss. När arbetet ärklart och vi har prövat om det finns anledning attföreslå ett förtydligande av följdleveransbegreppet, dåska jag återkomma till . Men så länge denuvarande reglerna gäller är den min och myndighe-tens skyldighet att följa dem efter bästa förmåga.Lars säger att jag måste leva upp till det somjag har sagt här i , att vi ska skärpa politikenmot på ett sådant sätt att man där förstår vad vitycker om den säkerhetspolitiska linje som harslagit in på. Det har vi gjort. Vi säger nej till i principallt nytt, alla nya system och alla nya leveranser.Jag kan försäkra - även om det inte äroffentliggjort och även om det inte är så publikt - attdet finns mycket avancerade marknadsföringsprojektsom har avbrutits. Förhandlingar har inte fullföljtsdärför att vi har gett så klara besked. Nya affärerfinns helt enkelt inte i pipelinen. De skärpningar somvi har gjort bara på vapenexportområdet - och för attinta tala om alla andra politikområden - är bland dehårdaste som finns bland jämförbara länder.Det hela handlar om detta enda som återstår,nämligen: Vad är det för konsekvenser av gamlaåtaganden som vi fortsätter att leva med? Och vad harvi förhållningssätt till dem?När det gäller följdleveranserna skulle försin del aldrig drömma om att köpa något vapensystemalls utan att vi vore helt säkra på att vi kunde få re-servdelar , under hela systemets livslängd.Det är ju inte annorlunda för andra länder. Inget landskulle köpa försvarsmateriel utan att veta att mankommer att få följdleveranser. Antingen har vi sådanaregler eller också finns vi inte med på marknaden. Såenkelt är det. Antingen har vi en så hög tröskel attendast embargo beslutat i FN eller EU är skäl nog förSverige att bryta ingångna avtal med andra ländereller också slutar vi att exportera vapen över huvudtaget.Det är en orsak till att det är så viktigt att ha enhård prövning vid nya åtaganden. Har vi väl godkänten affär en gång måste vi räkna med att godkännaföljdleveranser av reservdelar och ammunition undermånga år framöver. Det är därför som vi är så nogamed den första prövningen, trots att företagen gnisslartänder över alla de marknader som är stängda för democh trots att konkurrenterna får sälja.Anf. 35 ():Fru talman! Handelsministern påstår att jagegentligen skulle ha framställt interpellationen somen sorts förevändning att angripa de nuvarande reg-lerna. Så är det inte. De nuvarande reglerna kan gottdiskuteras, och jag välkomnar den begreppsförklaringsom statsrådet säger ska komma till medanledning av utredningen om följdleveransbegreppet.Snarare är det så att jag har farhågor för att densvenska politiken håller på att förändras i mindrerestriktiv riktning. De exempel som jag nämnde därregeringen har stoppat följdleveranser, t.ex. till Aust-ralien, till och till , visar ju påen ganska hård inställning till följdleveranser.Följdleveranser ska naturligtvis ske om inte för-hållandena har ändrats. Om vi exporterar vapen enligtsvenska regler, och vi får möjlighet att exporteradelar till vapnen som en följd av ingångna avtal ochom förhållandena inte har ändrats, är det självklart attföljdleveranser ska ske.Frågan är väl snarare om vi inte till något pris el-ler i något fall kan stoppa följdleveranser till ett landsom enligt bedriver kärnvapenpokerpolitik.Är det en omöjlighet för oss att använda något annatän minskade biståndsmedel som bestraffning av ettland som rustar upp och som faktiskt äventyrar säker-heten i hela världen? Är det så att följdleveranserna ärviktigare än att markera hårda inställning tillkärnvapenupprustningen och till det pågående krigetmellan och ? Eller är det kanske så attvi ser en harmonisering till regler som är mervanliga ute i , nämligen regler som är ganskalångt ifrån den svenska restriktiva hållningen? Är detkanske så att vi ser en början på det som kommer attbli resultatet av det pågående sexnationsarbetet omgemensamma regler för försvarsmaterielindustrin? Ärdet kanske så att vi inte ska förvänta oss en skärpningutan en uppmjukning av de regler som finns om bådevapenexport och följdleveranser?Jag tycker att det är rimligt att ifrågasätta följdle-veranserna också av det skälet att det inte offentligthar redovisats ett enda argument för att detta skullevara en följd av det avtal som en gång slöts. Snararehar det ifrågasatts om avtalet verkligen förbinderSverige att till varje pris ge de följdleveranser som nuär på tapeten.Det rimliga vore att inte får tillstånd attsälja reservdelar och ammunition till ett vapensystemi när befinner sig i krig, har genomförtoch fortsätter att genomföra en kärnvapenupprust-ning, och då vi inte har hört att har lämnatnågra leveransgarantier i det gamla avtalet.Jag tycker att det är rimligt att nekar Bo-fors tillstånd att sälja materiel till vapen som bevisli-gen används av de indiska styrkorna i kriget i Kash-mir. Jag tycker att det är rimligt att inte fårgenomföra sådana leveranser till en stat som genomkärnvapenprov och nationalism är på väg att utlösaeller dras in i ett kärnvapenkrig med Pakistan.Anf. 36 Statsrådet ():Fru talman! är orolig över att vi hållerpå att förändra synen på detta i en mindre restriktivriktning. Det tror jag att jag kan försäkra övriga ledamöter som till äventyrs har infunnitsig här att så inte är fallet.Varje enskilt fall ska bedömas för sig på egna me-riter. Varje enskilt fall har kännetecken som skiljersig från andra. Jag för min del anser att tillämpningenav följdleveransbegreppet har snävats in. Fyra ansök-ningar av tio som kommer in till och behandlas avInspektionen för strategiska produkter avslås, intedärför att man har sagt att det är oviktigt att göraföljdleveranser, utan därför att man har gjort en pröv-ning och kommit fram till att i fyra fall av tio ärkopplingen till den ursprungliga affären för svag.Man tycker inte att det klarar tröskeln för att bli be-dömt som en följdleverans. Det tycker jag är ett bevissom vederlägger påstående. Det intygar juverkligen att det faktiskt görs en individuell, nog-grann och sträng bedömning.I de fall som det gäller i utgår jag från attmyndigheten som har att göra bedömningar i deenskilda fallen har gjort en lika sträng granskning ochprövning som man har gjort av de som man harvalt att avslå och kommit fram till att de uppfyller demycket stränga krav som vi ställer.Lars säger också att kärnvapen ska vara skälför att avbryta alla sådana här relationer, inklusivekonsekvenser av gamla avtal och även skriftliga bin-dande avtal, mellanstatliga avtal och annat, att det skavara tabu att sälja någonting. Får jag då fråga om detockså gäller ? Gäller det bara vissa kärnva-penländer, eller gäller det kärnvapenländer generellt?Gäller det kärnvapenländer som är nya, inte gamla?Ska de gamla få fortsätta? Det tycker jag att det skullevara intressant att få svar på, för några andra kriterierhar jag svårt att se. Jag har nämligen aldrig hört LarsOhly på allvar hävda att vi ska stänga av Frankrikefrån den här typen av följdleveranser, även om jag dåoch då har hört uttalanden från parti omatt vi inte ska sälja till några Natoländer, eftersomNato ju varit inblandat i stridigheter i forna Jugosla-vien.Det skulle vara intressant att få ett klarläggande ijust den här frågan: Gör kärnvapenprov iSöderhavet att , enligt och Väns-terpartiets mening, bör ställa in alla följdleveransertill all svensk materiel som finns i det franska försva-ret?Anf. 37 ():Fru talman! Det är tre saker som jag vill ta upp.Det första är en fråga i slutet på statsrådets andrainlägg, nämligen om krigsmaterielindustrins möjlig-het att överleva om man inte följer ingångna avtal.Jag vågar påstå att vi försöker inta en ganska kon-struktiv hållning till den svenska krigsmaterielindust-rin.Vi diskuterar just nu tillsammans med Näringsde-partementet framtiden för och de svenskastatliga intressen som finns där. Men det innebär inteatt vi vill ge något generellt klartecken till följdleve-ranser, även om de följer av avtal. Om t.ex. en partbryter mot ett annat avtal eller mot samma avtal,anser vi inte att det finns någon förpliktelse för densvenska staten och den att tillvarje pris uppfylla sina förpliktelser enligt avtal. Detgäller t.ex., enligt uppgifter, Haubitzaffären som varpå tapeten . Jag har inte fått något belägg föratt det är en garanti för följdleveranser i den affär somvi nu diskuterar.De siffror som statsrådet tog upp angående krigs-materielärenden, som visade att hade avslagits,gäller för tiden . Det är den undersökning-en, antar jag, där 101 ärenden anmäldes till . 60 av affärerna tillstyrktes och 41 av-styrktes. Men har vi sett en oroande ten-dens, att alltfler ärenden inte ens kommer upp tillExportkontrollrådet. Jag är rädd för att vi faktiskthåller på att få en förändring.Slutligen: Statsrådet frågade mig om viska fortsätta att sälja vapen till . Nej, närman genomförde provsprängningarna hade det varitrimligare att vi hade sagt att i och med att man brötmot ett internationellt avtal, som provstoppsavtalet är,finns det all anledning för att använda allamedel för att avbryta de prov som genom-förde och även stoppa leveranser.Anf. 38 Statsrådet ():Fru talman! Tack för det klarläggandet. Samtidigtsom sitter i diskussioner med Näringsde-partementet om försvarsmaterielföretaget vill han att vi ska se till att inte längreska få underhålla de produkter som de har sålt till detfranska försvaret, att följdleveranser till Frankrikeinte längre ska utgå. Så tolkar jag svar.Jag tycker att han var ganska tydlig på den punktenoch att det var ett intressant besked.Lars tar återigen upp statistiken. Jag tyckeratt det är rätt konstigt att företagen kommer till In-spektionen och säger att de har en följdleverans, ef-tersom det i av fallen visar sig att det inte ärnågon riktig följdleverans. Jag hoppas att de slutar attgöra det, så att det som kommer in och anges varaföljdleveranser bara är riktiga följdleveranser. Där-med kan relationstalet förändras. Men det har tydlig-gjorts att det sker en sträng prövning och att tröskelnär hög för att följdleveranskriteriet ska anses uppfyllt.Sedan till frågan om vem som bryter avtal. Om enannan part i ett avtal bryter detta ska det också befriaSverige från att hålla sin del. Jag konstaterar att LarsOhly redan har anmält detta till KU, alltså det aktu-ella fall som har varit uppe i den här debatten. LarsOhly rusade åstad innan representanthade fått besked i om hur detförhöll sig. Det var en panikartad utryckning för atthinna före anmälan till om att få upp frågan den ordinarie vägen förinformationsgivning. Vi kommer att få diskutera dethär i anslutning till KU-prövningen.Till sist: tillhör de länder som har denmest restriktiva exportkontrollpolitiken i hela världen.När kritiserar den politiken undrar jag omdet inte är måttstocken det är fel på snarare än politi-ken. Ingen i hela världen verkar duga åt . Viför en restriktiv politik. Men vi är inte radikalpacifis-ter, vi socialdemokrater. Vi tycker att ska haett försvar och att det är en nödvändig beståndsdel ien alliansfri politik. Ska alliansfriheten vara trovärdigbehöver man en inhemsk försvarsindustri av högstaklass, och det går inte i isolering. Det krävs en vissexport.Konsekvensen av det är att man ibland ställs införsvåra avvägningar - som i fallet . ställsman inför valet mellan olika alternativ där inget ärperfekt. Men för en seriös politiker går det inte attsäga nej till allt som inte är perfekt. Det är det, LarsOhly, som kännetecknar seriös, ansvarstagande utri-kes- och säkerhetspolitik.Överläggningen var härmed avslutad.8 § Hänvisning av ärenden till utskottFöredrogs och hänvisadesPropositioner1999/2000:26 och 27 till justitieutskottet1999/2000:30 till försvarsutskottetSkrivelse1999/2000:33 till näringsutskottet9 § BordläggningAnmäldes och bordladesSkatteutskottets betänkanden1999/2000:SkU1 Anslagen till Skatteförvaltningenoch Tullverket1999/2000:SkU3 Införsel av beskattade varor1999/2000:SkU5 Slopade stoppregler1999/2000:SkU7 Förmånsbeskattning av miljöbilar,m.m.1999/2000:SkU8 Vissa punktskatte- och tullfrågor,m.m.1999/2000:SkU10 Kontroll av postförsändelser10 § Anmälan om interpellationerAnmäldes att följande interpellationer framställtsden 26 november1999/2000:116 av () till soci-alminister /2000:117 av () till utrikesmi-nister medlemskap i och Cypernfrågan1999/2000:118 av () till justitieminis-ter nämndemän1999/2000:119 av () tillstatsrådet för flyktingar med tillfälliga uppe-hållstillstånd1999/2000:120 av () till näringsmi-nister redovisas i bilaga som fogas tillriksdagens snabbprotokoll tisdagen den 30 november.11 § Anmälan om frågor för skriftliga svarAnmäldes att följande frågor för skriftliga svarframställtsden 26 november1999/2000:279 av () till socialmi-nister för morbus Gaucher1999/2000:280 av () till miljömi-nister av E10-bränsle1999/2000:281 av () till miljömi-nister av diesel med etanolinblandning1999/2000:282 av Skånberg (kd) till statsrådetIngegerd WärnerssonRätten till skolskjuts för särskolebarn1999/2000:283 av tredje vice talman () till statsrådet företags sjuklönekostnader1999/2000:284 av () till justi-tieminister och regeringens strategi1999/2000:285 av () till socialmini-ster till eget boende1999/2000:286 av () tillmiljöminister produkter1999/2000:287 av () till statsrådet om anställningsskydd1999/2000:288 av () till utrikesministerAnna LindhDiskriminerande lagstiftning i Turkiet1999/2000:289 av () till miljömi-nister och tungmetaller1999/2000:290 av () till statsrådetMona SahlinDen statliga företagshälsovården1999/2000:291 av () till utrikes-minister /2000:292 av () till näringsmi-nister /2000:293 av () till nä-ringsminister resurscentrumFrågorna redovisas i bilaga som fogas till riksda-gens snabbprotokoll tisdagen den 30 november.12 § Kammaren åtskildes kl. 10.51.Förhandlingarna leddes av andre vice talmannen.