prot · GN0912 · 1999-10-13 00:00:00 — tycker viatt det måste finnas en tröghet i systemet för att de-mokratin ska fungera fullt ut. Det ska inte vara så attdet sker irreparabla utförsäljningar, dvs. att man ipraktiken aldrig kan köpa tillbaka det man har sålt ut.Därför tycker vi att antingen två tredjedels majoriteteller två beslut med val emellan vore en bra idé för attskapa den här möjligheten. Vi är mycket starka före-språkare av kommunalt självstyre, men det måstefinnas instrument i det kommunala självstyret somger utrymme för en kontinuitet och inte för hastigabeslut som sedan är svåra att reparera.Fru talman! Jag yrkar bifall till reservation 15.I övrigt har jag ett särskilt yttrande som handlarom opinionsundersökningar. Men det behöver jagkanske inte dra här.Tack för ordet!Anf. 127 () re-plik:Fru talman! Detta har ingenting med Per Lagersanförande att göra. Jag måste göra ett tillrättaläggan-de. Mina yrkanden ska handla om reservation nr 1och nr 13. Jag sade fel tidigare.Anf. 128 () re-plik:Fru talman! Jag vill börja med att säga att det ärglädjande att det finns en öppenhet i föratt diskutera skilda valdagar och en genuin ambitionatt förbättra de demokratiska förutsättningarna. Jagtycker att det är trist att Per dessvärre befinnersig i ett sällskap där jag inte tror att alla har riktigtden ideella ambition som Per och ger uttryck för när det gäller frågan om skildavaldagar. Jag noterar med glädje öppenheten.Per säger att om det blir skilda valdagarkommer man att klara en fördjupning och breddningav demokratin och av det kommunala engagemanget.Min fråga är naturligtvis: Vad är det i den prak-tiska kommunalpolitiken som hindrar breddning ochfördjupning? Jag har med min långa kommunalpoli-tiska erfarenhet faktiskt svårt att se att det finns såda-na breddningar.Per berör frågan om en nedåttrend i valdel-tagandet. Där måste dessvärre vi alla erkänna att denfinns. Men det är inte ett argument för att slarvigtsäga att skilda valdagar ska införas, trenden i valdel-tagandet går ändå ned. Vår uppgift som politikermåste vara att vända denna trend och skapa ett högrevaldeltagande.Nu inser Per riskerna och säger att vi politi-ker ska ådagalägga en oerhörd aktivitet att motverkade dåliga effekterna av skilda valdagar. Fru talman!Det är bättre att vi ådagalägger denna utomordentligtoerhörda aktivitet redan inom det nuvarande system-et.Anf. 129 PER () replik:Fru talman! Det som gör det svårt att enga-gera människor i de lokala och regionala valen, Gö-ran , är ofta överskuggande nationellaproblem och frågor som förs fram i våra medier, inteminst i etermedierna. De tar ofta udden av det lokalaengagemanget på grund av att de tar så stort utrymmei människors vardag. Jag behöver väl inte tala om hurstort framför allt TV-tittandet är. Alla måste vi välvara medvetna om att TV:n har en oerhörd genom-slagskraft.I TV är det inte de lokala och regionala frågornasom dominerar i ett val. De syns knappast. De får påsin höjd en notis, förutom i de alldeles lokala tidning-arna.Det är viktigt att om de lokala och regionala pro-blemen ska lösas måste de lyftas fram. De ska intebehöva konkurrera med stora nationella frågor somkanske inte alls har någonting att göra med de lokalafrågorna. Vi har sett hur det kan se ut i valrörelsen närpartiledare får möjlighet att framträda på ett sätt somöverskuggar allt annat.Vi kan vända trenden också. Vi kan vändatrenden genom att satsa allt vad vi orkar på att få folkintresserade av det vi gör. Men, det finns ett instru-ment att öppna upp ytterligare chanser att engageramänniskor. Det är, tror jag, skilda valdagar. Det är ettinstrument. Visst, jag inser riskerna. Jag hoppas attGöran också inser alla risker med ett lågtvaldeltagande. Vår gemensamma uppgift är att stärkadet. Jag tror att skilda valdagar är en sådan väg.Anf. 130 () re-plik:Fru talman! Detta är en replik, men jag vill baraupprepa det som tydligt har framgått. Jag ser storarisker med skilda valdagar, både ur deltagandesyn-punkt, engagemangssynpunkt och i förlängningen ilegitimiteten hos de valda politikerna. Med en alltförsmal bas finns det en risk att människor ifrågasätterlegitimiteten i de beslut jag fattar och de åtgärder jagvidtar. Det är problemet.Har Per hunnit titta i den demokratirapportsom SNS har presenterat? De talar inte om en sänk-ning av småpartispärren utan snarare om en höjning.Det vore angeläget att diskutera en sänkning, en för-sämring, av proportionaliteten i det svenska valsys-temet i syfte att nå starkare regeringar, dvs. att inte fåså många splittrande partier i . Avsiktenmed småpartispärren var att inte få in alltför mångasmå partier. sade tidigare att det intehar fungerat. Då är det inte bara fråga om att konsta-tera faktum, utan då får man återgå till ruta ett ochfundera på vad som ska göras på den punkten.Det blir fråga om att diskutera ett valsystem somfaktiskt ger bra utslag i den meningen att det kan bliregeringar som faktiskt kan regera. Det är utomor-dentligt viktigt sett ur principiell synpunkt.Om den lokala kommunala frågan bara speglas iden lokala tidningen är syftet uppnått. Det är därdebatten ska ske. Det är ingen annanstans som denska prägla debatten utom just i den egna kommunen.Fru talman! Sist vill jag säga något om folkom-röstning, som Per och är så intres-serade av. Jag citerar fritt ur minnet från något jagläste , nämligen att folkomröstningarriskerar att bli ett manipulativt instrument i händernapå en politisk elit. Det är värt att fundera över, kanskeinte minst i ljuset av att brukar under-känna folkomröstningsresultat just med motivering-arna att resultatet inte var rättvist, inte en fair match,att partiet förlorade för att folk inte fick rösta som deville osv. Det finns anledning att fundera över omfolkomröstning verkligen är frälsningen ur alla svåraproblem.Anf. 131 PER () replik:Fru talman! Jag vet inte hur jag ska svara egentli-gen. Jag uppfattade inte direkt några frågor.Jag börjar med folkomröstningar. Det är inte somGöran säger, dvs. att vi inte skulle god-känna folkomröstningar. Självklart har vi gjort dethela tiden - konsekvent.Det är en fråga om när verkligheten är förändradoch ett folkomröstningsresultat gäller för en ny verk-lighet. Då är det frågan om man ska vara så stelbentoch fast att man inte förstår att helt andra förutsätt-ningar gäller som kräver en ny folkomröstning. Detmåste väl också förstå. Talet omatt vi inte skulle acceptera resultat är både fult ochoriktigt.Sedan var det de lokala och nationella frågorna.Vi har inte minst i senaste valet sett att en viss parti-ledares spred sig som ett sken över landet.Det gav framför allt resultat i kommuner som kanskeinte hade tillräckligt många som kunde ställa upp förpartiet. Det skapade problem. Detta visar hur en na-tionell begåvning - i det här fallet en partiledare -kan få folk att rösta på ett speciellt sätt utan att hatänkt igenom vad det betyder lokalt.Sådana saker får vi räkna med. Det är så det fun-gerar. Jag vill försäkra de lokala och regionala frå-gorna sitt utrymme. Det är oerhört viktigt om demo-kratin ska utvecklas.Anf. 132 ():Fru talman! Jag ska i det här inlägget - som möj-ligen kan ta lite eftersom min sena plats idebatten ger mig mer att kommentera - beröra någraav de frågor som återfinns i KU:s betänkande nr 2som rör valet och valsystemet.Jag vill börja med frågan om skilda valdagar. Omman kommer med halvkvädna visor kan man iblandbli missförstådd. Per kände till en partiledaresom hade ryckt upp sitt partis siffror på ett orimligtsätt i de lokala valen. Var det möjligtvis . Hageni de särskilda norska kommunalvalen som han tänktepå, eller vilken partiledare var det?Jag kan i mycket hålla med vad sagt i sak om skilda valdagar. Det finns ett kom-munalt samband. Man behöver inte ha vistats på såmånga fullmäktigedebatter för att ha hört företrädareför olika partier, och inte minst många från mitt egetparti, uttrycka sig som så, att politiken i kommunenskulle bli mycket bättre om deras politik på riksplanethade fått genomslag. Då skulle det vara möjligt medden eller den insatsen på den lokala nivån.I och med att man uttalar detta, och det gör före-trädare för många partier, finns det ett samband. Detär inte ett nödvändigt ont. Det är faktiskt så i sam-hället att lokal politik och rikspolitik hänger ihop. Skavi ha skatteutjämning, ska vi ha statsbi-drag till kommunala verksamheter, ska vi ha vissagemensamma regler eller krav på servicesom gör att medborgarna har en viss gemensam stan-dard var de än bor i landet finns detta samband.Jag förstår inte riktigt i vilken värld ni egentligenlever. Valrörelser är till väldigt liten del ap-pellmöten och direkta möten med människor. Sådanaföreteelser är nog så viktiga. Vi som jobbar på basp-lanet sliter mycket med det, men når i allmänhet utrelativt lite. Det är ofta de politiska kändisarna somsamlar skaror på olika former av valmöten och annat.När valdebatten förekommer och når ut ordentligtär när den sker i riksmedier men också i de lokalamedierna. I de lokala medierna ordnar lokal-TV ochregional-TV regionala och lokala debatter. Lokalaradiostationer och regionala radiostationer ordnarregionala och lokala debatter. I lokalpressen finns detett utomordentligt utbud av referat från den lokalavalrörelsen, för att inte tala om hur man mellan valrö-relserna för ut de lokala frågorna i lokaltidningar,lokalradio, närgrupper, via olika former av aktions-grupper, via de politiska partierna och andra organi-sationer. Alla får de ut de lokala frågorna till allmän-hetens kännedom. Det är inte så att vi lider en brist pålokala frågor och kännedom om lokala frågeställning-ar i svensk politik. Det är tvärtom så att dessa medierutmärkt speglar de lokala valfrågorna också i dessavalrörelser.Det är ingen som ska inbilla mig att man kommeratt ordna 289 valdebatter i riks-TV för att vi ska nå utbrett med kommunalpolitiken. Det kommer att ordnasen allmän debatt i den valrörelsen. Vem ska då före-träda partierna? Blir det den ledande moderaten frånStockholm slår jag vad om att den ledande moderatenfrån blir förbaskad. Så skulle i varje fallfungera inom . Alltså blir det någoncentralt placerad oomstridd person, nämligen någon ipartiets absoluta ledning, som i den generella debat-ten får företräda partiet, och då blir det rikspolitiskdebatt.Debatten måste också föras om vissa principer närden förs på den nivån. Eller är det meningen att vi skaha lokala valrörelser med gemensamma valdagar därdet är förbjudet att valrörelsen återspeglas i de cent-rala etermedierna eller i de riksspridda tidningarnaoch att vi bara ska ha lokala medier? Det är en omöj-lighet att ha ett sådant förbud.Naturligtvis kommer partiernas ledningar att en-gagera sig. De kommer att ställa upp kommunala ochlokala principprogram som de sedan har lokala vari-anter av, och det kommer man att strida om. Detkommer att mätas som att partierna har en politik somhänger ihop över landet med lokala variationer i attinställningen till en del konkreta frågor ser lite olikaut i olika delar av landet.Man säger att man ska fördjupa och bredda de-mokratin med en reform som ger skilda valdagar. Detgäller om det fördjupar och breddar demokratin om vifragmentiserar den politiska debatten ytterligare ochger människorna en minskad förmåga till överskåd-lighet och sammanhang i det politiska skeendet. Omdet breddar och fördjupar demokratin med en reformsom all erfarenhet visar ger ett lägre valdeltagandetoch därmed minskar legitimiteten är det klart att viska bredda och fördjupa demokratin genom att haskilda valdagar. Jag tror för min del att det vore ut-omordentligt olyckligt.Förvisso rör vi mest vid den jord vi trampar, ellermest den närmaste omgivningen, som Per ut-tryckte saken. Men faktum är att utan sammanhang ivår politiska övertygelse och utan ett samband av-händer vi oss också förståelsen för hur samhälletfungerar. Utan denna förståelse växer också sannoliktlikgiltigheten för de politiska frågorna, och därmedfår vi ett minskat valdeltagande. All erfarenhet frånde länder som har dessa system visar att just dekommunala valen är en sorts sänke för valdeltagan-det. Därför har vi i inte kunnat biträdamajoriteten, och vi grundar oss på det kongressbeslutsom alltfort gäller i vårt parti.Fru talman! Valdagens flyttning är enannan fråga. Där har motionerat - detvar faktiskt jag personligen som skrev motionen - omen sådan förflyttning. Den frågan diskuteras i riksda-gens utredning av partier. Jag kan inte senågon vits i att samma partier ska vara företrädda i enutredning till för att diskutera den frågan annat än attden utredningen kallas statens offentliga utredningnär den kommer med sitt dokument.Dessutom tror jag att erfarenheten visar att detgick att genomföra en budgetprocess efter ett val. Detvar en erfarenhet. En annan erfarenhet är från EU-valrörelsen. Visserligen kanske jag kan säga att EUfick den uppmärksamhet den förtjänar, men jag skainte säga det.En aspekt därutöver på det låga valdeltagandet,vilket ju är negativt, är den årstid när valet ägde rumhär i . Den långa vintern gör att människorkanske vill ha något annat än valaktivitet när vårenoch värmen väl kommer. Mot bakgrund av de erfa-renheterna kan vi i frångå att yrkabifall till vår motion, i synnerhet som frågan är underdiskussion och ses över av partier.Vi har i betänkandet aktualiserat förslaget omrösträtt för invandrare i riksdagsval. ska juSverige öppna för dubbelt medborgarskap. Dubbel rösträtt är inget stort problem överhuvud taget, har partierna kommit fram till.Men om detta inte är något stort problem, så ärutanförskapet i det svenska samhället bland männi-skor som inte är medborgare men som ändå har botthär länge ett stort problem. Det politiska utanförska-pet, liksom det sociala och det kulturella är en reali-tet. Det kan naturligtvis angripas med en räcka olikaåtgärder. Ett välkomnande och ett deltagande i depolitiska valen till är en sådan. Därför trorvi i att rösträtt för invandrare i riks-dagsval är en viktig reform. har redanyrkat bifall till reservation nr 3.Jag delar uppfattning om demo-kratin och att frågan om småpartispärren bör utredas.Han började för övrigt på ett sympatiskt sätt med enprincipiell diskussion om demokratin. Vi för vår delär för proportionalitet i valsystemet och en fri parti-bildning. De partier som folket vill ha och som folketskapar ska också ha en chans. Möjligen är vårt nuva-rande partiväsende för stelt. En spärr utgör kanske etthinder mot förändringar av strukturen.Därtill kommer att alla röster ska ha ett så likavärde som möjligt. En spärr gör faktiskt att den somröstar på ett litet parti får mindre vikt, försåvitt partietinte når över 4-procentsspärren, än den som röstar påett större parti.Fru talman! Jag vill också kommentera två andrasaker. Reservationen om minskning av antalet leda-möter från är ett dåligt förslag. Det ledernämligen till politikens professionalisering och till attdet blir ett fåtal ledamöter som ska omgärdas av flersekreterare.Det leder också till att de människor som ska re-presentera folket får livsvillkor och arbetsvillkor somskiljer sig mer från det vanliga folkets än vad våra förnärvarande gör. Ett mindre antal skulle inte repre-sentera den breda erfarenhet och kontaktyta somnuvarande antal gör. Även om man kan ironisera överhur detta antal fastställdes - och det är naturligtvisinte heligt - så tror jag att principen att vi har en riks-dag med en god och bred representativitet och ettstort antal ledamöter är en sund tanke.Slutligen, fru talman, har vi i en motion yrkat påatt informationen om grundlagarna måste förbättras.Utskottet avslår detta, och tycker att det är bra somdet är. Men förde endiskussion om grundlagsfrågor med företrädare förSNS demokratiråd. företrädare pro-fessor betonade då bl.a. att kunska-perna i konstitutionella frågor förefaller vara betydligtstörre utomlands än vad de är i vårt land. Många ivårt land har föga eller ytlig information om innehål-let i vår ganska voluminösa mängd grundlagar. Tillmin glädje fick SNS representant medhåll av utskot-tets ordförande som konstaterade att detär ett gemensamt intresse att göra det konstitutionellalevande.Detta borde ha lett till en annan behandling avmotionen i utskottets betänkande, nämligen den ger regeringen i uppdrag att på ett bättre sätt föraut, förankra, förklara och undervisa människorna i degrundlagar vi har. De berör ju folket och folkets rät-tigheter så djupt.Fru talman! I står vi fast vid de re-servationer vi har fogat till betänkandet, som MatsEinarsson sade, men jag nöjer mig med att instämma ihans yrkanden och även i det yrkande som GöranMagnusson gjorde.Anf. 133 ()replik:Fru talman! Jag tror att denna debatt har utsikteratt bli lika lång som partiledardebatten. Det visar välatt det åtminstone i någon krets finns ett stort konsti-tutionellt intresse.Jag vill bara kort säga att beträffande antalet le-damöter håller jag naturligtvis med om att det skafinnas en god och bred representativitet. Vad somåterstår för att visa är att den diskus-sionen slutar i antalet 349. Eller ska det vara dubbeltså många, kanske? Blir det ännu bättre då?När det gäller skilda valdagar tycker jag inte attKenneth tillförde något nytt argument. Därförska jag inte heller upprepa mina, utan bara ta uppfrågan om hur enig man är inom olika grupper. Jagtycker att det är fint att man från redo-visar att man har haft lite olika åsikter i frågan omskilda valdagar. Det är glädjande att det kan finnasolika åsikter i . Men jag förstår interiktigt slutsatsen av det hela - att man inte vill utredafrågan vidare när man har olika åsikter. En naturligslutsats vore väl att den bör utredas vidare så att manfår ett bättre underlag för ett nytt ställningstagande.Det tycker t.o.m. en person som talar starkt för ettbevarat samband i en liten skrift som heter : hur påverkas demokratin? Denna person, en socialdemokrat, argu-menterar först starkt för ett bevarat samband. Sedansäger han ändå till slut att det är anmärkningsvärt attregeringen inte tycks anse det mödan värt att ta uppnågra av de verkligt tunga författningspolitiska frå-gorna. Dit hör bl.a. frågan om vårval, den gemen-samma valdagen, rådgivande och beslutande folkom-röstningar och avvägningarna mellan parti- och per-sonval.Personen är rätt så intresserad av konstitutionellafrågor - han har varit vice ordförande i kon-stitutionsutskottet och heter . 134 () replik:Fru talman! Allt som den värderade före dettavice ordföranden i KU sade är jag inte överens medhonom om. Jag tycker t.ex. inte att frågan om vårvalär en tung författningsfråga. Den är snarare än frågaav praktisk natur, där praktiska argument nog talar föratt valdagen bör förläggas där den ligger.Det är klart att 349 inte är ett heligt tal. Men endrastisk minskning med 100 ledamöter som Modera-terna vill ha är inte rimlig. Det kan vara 349, 337 eller353 - det kanske man kan diskutera. Men eftersom vinu en gång har fastslagit just detta antal och det fun-gerar väl och ger en god representativitet för Sverigesfolk i ser jag ingen anledning att frångå det.Frågan om sambandet kan utredas, även i reser-vationen. Men vi har ju en betydligt mer förutsätt-ningslös inställning. Dessutom verkar det som omfem av partierna definitivt har bestämt sig för att dettaär något positivt. Jag tror för min del att det är någotnegativt.Det nuvarande är något bra vi har i svensk författ-ning - man har träffat ganska väl med detta. Det visarsig ju också genom att har ett högt valdelta-gande och därmed en stor legitimitet även för deregionala och kommunala församlingarna.Anf. 135 ()replik:Fru talman! Det finns olika tydligt uttalade upp-fattningar i själva sakfrågan inom olika partigrupper.Men det har också redovisats under debatten har anledning att överväga en hel del frågorkring detta ytterligare. I utskottsmajoritetens förslagtill skrivning står det: "Utskottet, som instämmer ivad som anförs i de aktuella motionerna, anser attfrågan om skilda valdagar bör utredas." Och det skadå ges regeringen till känna.Om man då, som , faktiskt har dis-kuterat frågan internt, argumenterat fram och tillbakaoch kommit fram till att man kan se på det lite olika,är det fortfarande för mig obegripligt att man inte villutreda frågan.Anf. 136 () replik:Fru talman! Vi har faktiskt också internt diskute-rat frågan att en sådan här författningsreform skagenomföras med en bred enighet. Det behövs egentli-gen inte en offentlig utredning av den här frågan. Fempartier tycks ju ha bestämt linje i olika grad. Då tyck-er vi att det vore felaktigt att tillsätta en utredning.Låt oss ta diskussionen i stället.Jag tycker att argumenten för skilda valdagaregentligen inte är hållbara. Det leder till ökad frag-mentisering, minskat valdeltagande och därmedminskad legitimitet för de valda instanserna. Vi fårinte mer lokal prägel på valrörelserna, eftersom ingenkan hindra centrala massmedier från att ordna valpro-gram och debattprogram. De kan inte spegla livet i289 olika kommuner. Det kommer naturligtvis att bliriksföreträdare som sätter sin prägel på den valdebat-ten också.Man kan möjligen tänka sig att man ska ha valvarje vecka med en kommun varjegång. Men jag tror inte att partierna är riktigt mognaför ett sådant steg. Det finns ju länder som har ettliknande system.Anf. 137 PER () replik:Fru talman! I sitt huvudanförande gav KennethKvist ett väldigt starkt uttryck för en tung centralis-tisk syn, dvs. ett uppifrånperspektiv där han beskrevsambandet uppifrån och ned. Han betraktar en sådanpositiv företeelse som mångfald som fragmentisering.Jag uppfattar det som ett uttryck för hans personligacentralistiska syn. Alla vänsterpartister omfattar kan-ske inte den. Därför tycker jag att en mer ödmjukhållning hade varit mer klädsam för ijust det här fallet.Fru talman! Sedan hänvisar också att all erfarenhet visar att skilda valdagar intebetyder att man har ett ökat valdeltagande. Om deländer som hänvisade till inte hardetta, varför har de då inte bytt system? Det är intres-sant fråga. Varför har de inte en gemensam valdagdå?När det gäller vårval finns det också olika debatterinom partiet. Det medgav väldigt klart.Till sitt försvar sade han att det inte var något pro-blem med budgetprocessen nu . Men detvar inte heller något byte av regering. Det skulleskapa ett helt annat problem. Vi måste ha ett systemsom klarar en regering som sitter kvar och en nyregering. Budgetprocessen får inte bli ett hafsverk.Anf. 138 () replik:Fru talman! Tydligen tränger det man säger framlite dåligt. Per har nog missuppfattat detta meden centralistisk syn och detta att människor har enöverskådlighet i sin politiska syn och ges möjlighetatt se de samband som faktiskt finns. Det handlar omatt stärka den enskilda människans position i valpro-ceduren så att hon har en medvetenhet om de sam-band som de facto finns i samhället. Man ska inteprägla folk. De har ju möjlighet att rösta olika i de treolika valen, och många använder sig av den möjlig-heten. Men det är ändå så att denna överskådlighet,detta sammanhang mellan politikens internationella,nationella, regionala och lokala nivå är en realitet.Därför är detta ett underifrånperspektiv. Detta äratt ge människorna en möjlighet att se de sambandsom de facto existerar. Man ska inte ta bort dennamöjlighet genom att låtsas att de lokala frågorna leverett eget liv utan sammanhang med rikspolitiken. Attta bort denna helhetssyn är att fragmentisera.Varför inför då inte andra länder detta? Vi har na-tionell suveränitet. Hur de formar sina valsystem ärfaktiskt deras sak. I har vi ett system som harfungerat väl. Låt oss fortsätta att ha det!Anf. 139 PER () replik:Fru talman! Om man inser att har ett hög-re valdeltagande på grund av en gemensam valdagoch själva har skilda valdagar, måste väl KennethKvist medge att det är rätt märkligt att man inte re-flekterar över detta? Jag utgår ifrån att de länder somKenneth hänvisar till är demokratier.I övrigt tycker jag att den beskrivning som Ken-neth gjorde nu om den medvetna överskådlig-heten som var och en måste tillägna sig också är ettuttryck för en centralistisk syn.