prot · GM0980 · 1999-04-15 00:00:00 — I andra kommuner har den styrandemajoriteten avslagit motioner om dylik försöksverk-samhet.Har den pågående demokratiutredningen initieratnågon form av utvärdering av den försöksverksamhetmed öppna nämndsammanträden som äger rum imånga kommuner i landet? Det framgår ej direkt avkommittédirektiven om så är fallet.Anf. 61 Statsrådet ():Fru talman! arbetar, somIngemar Vänerlöv påpekade, fram till den sista de-cember . Utredningen har initierat forskningsinsat-ser, allmänna utredningsinsatser, uppföljningar ochutredningar av de många olika demokratiprojekt ochförsök som pågår runtom i våra kommuner.Jag är osäker på om man har gått ned på djupet ifrågan om öppna nämndsammanträden. I ett av be-tänkandena som demokratiutredningen har lämnatunder året har man tagit upp ett antal olika lokalademokratiprojekt inom ramen för den kommunalalagstiftningen. Det är möjligt att frågan finns med där.Jag är osäker. Jag vet inte heller om man när slutbe-tänkandet kommer att läggas fram kommer att åter-komma i just den frågan. Det återstår att se.En viktig aspekt att överväga inför fortsättningenär nämndsammanträden. Precis som påpekar är öppenhet och aktivt deltagande detsom eftersträvas . Svaret är att jag intevet.Anf. 62 ():Fru talman! Jag tackar för det svaret.Jag skulle ändå vilja vädja till demokratiministernatt noga kontrollera om det görs en utvärdering avdessa försök med öppna nämndsammanträden. Re-sultatet av en sådan utvärdering kan ge vägledning ihur man skall gå vidare i arbetet med utveckling avden lokala demokratin.Vi är tydligen överens om att det är nödvändigtmed mer öppenhet och insyn i den lokala och regio-nala politiken. Jag är övertygad om att det är ettmåste om vi skall få bukt med det i allmänhet växan-de misstroendet mot politiker - som tyvärr förekom-mer på sina håll. Om vi inte lyckas med det är jagrädd för att vår demokratis grundvalar i ett längreperspektiv är hotade. Jag hoppas att statsrådet hållermed på den punkten.Anf. 63 Statsrådet ():Fru talman! Självfallet håller jag med om att öp-penhet är en av grundförutsättningarna för en demo-krati. Jag kommer att titta på den nu aktu-ella frågan om öppna nämndsammanträden eller inte.FolkhälsoperspektivetAnf. 64 ():Fru talman! Jag skulle vilja ställa en fråga till Ul-rica Messing.Livsstilen har förändrats. Arbetena är mer stilla-sittande. Det är mer stress. I stället för att ta cykelntar man bilen för att det skall gå snabbare. I stället föratt äta i lugn och ro tar man lite snabbmat.Men bilden är inte entydig. I exempelvis Malmöär det stor skillnad mellan stadsdelarna. Det är flera årlägre medellivslängd i de stadsdelar där det finnsmånga arbetslösa invandrare, lågutbildade m.fl., än ide stadsdelar där det finns många höginkomsttagareoch högutbildade. Detta visar att folkhälsan håller påatt bli en klassfråga.Vad gör regeringen för att motverka utvecklingen,?Anf. 65 Statsrådet ():Fru talman! Det är en oerhört viktig fråga somHillevi pekar på. Det är inte bara i vikan se det tydliga mönstret med ett klassperspektiv ifolkhälsofrågorna. Vi kan se skillnader mellan arbeta-re och tjänstemän, och vi kan konstatera att bådekvinnor, män och barn blir alltmer överviktiga och attvårt nya, moderna samhälle för med sig nya typer avsjukdomar.Vi har ett gemensamt ansvar för att motverka denutvecklingen och vända trenden. Det gemensammaansvaret handlar om allt från hur vi t.ex. planerar våraskolgårdar för att underlätta för lek och spontanarörelser för barnen. Det handlar om hur vi planerarvår infrastruktur i kommunerna för att underlättabyggandet av cykel- och gångbanor. Det handlar omhur vi stimulerar arbetstagare att kopplat till arbetetröra sig och aktivera sig och på så sätt undvika olikatyper av förslitningsskador. Det handlar för våra id-rottsrörelser om att bejaka lusten till rörelse och idrotthela livet, från det vi är barn till att vi är vuxna.Med hjälp av ett gemensamt samarbete mellanstaten, kommunen och idrottsrörelsen kan vi vändautvecklingen och understryka vikten av folkhälso-perspektivet.Anf. 66 ():Fru talman! Jag tackar så mycket för svaret. Detlåter betryggande att regeringen tänker på dessa frå-gor. Det är viktigt med det förebyggande arbetet, attgrundlägga en nyttig livsstil tidigt i livet. Det skulleavlasta sjukvården och omsorgen omfolkhälsan höjs i alla samhällsgrupper.Ungdomens idrottsvanorAnf. 67 ():Fru talman! Jag vill också vända mig till UlricaMessing, och min fråga anknyter lite till den förrafrågan om folkhälsa.Jag har läst en SCB-undersökning om svenskaungdomars idrottsvanor och motionsvanor, och detvisar sig att barn i familjer som har sämre ekonomiväljer bort idrotten i högre grad än andra. Framför alltflickorna slutar att idrotta. Mot bakgrund av att id-rottsutövandet i skolan blir allt mindre tycker jag attdet är väldigt alarmerande.Jag vill fråga : Vad skall vi göraför att ekonomiska förutsättningar inte skall slå ige-nom när det gäller ungdomarnas idrottande? Vadskall vi göra så att flickorna inte slutar idrotta?Anf. 68 Statsrådet ():Fru talman! Först vill jag tala om för riksdagensledamöter, om de inte redan vet det, att svenska folketär väldigt aktivt inom idrotten. Hälften av alla sombor i vårt land är medlemmar i enidrottsförening. Jag tror att vi kan göra flera saker föratt bejaka och bevara lusten till idrott, precis somHillevi och jag var inne på.Nu har vi utökat antalet idrottstimmar i skolan; vihar lagt tillbaka de timmar som togs därifrån tidigare.Ett av syftena med det statsbidrag som varje årdelas ut till , som handlar om irunda tal , är att bevaka bred-den inom idrotten. Vi vet att det är ganska storaskillnader mellan de olika idrottsförbundens förut-sättningar att bedriva idrott. En del av idrottsförbun-den har lättare än andra att få sponsorer vid sidan avkommunbidragen och statsbidragen. Jag har somstatsråd svårt att påverka det, men jag vill säga att ettav syftena med statsbidraget är att jämna ut olikheter-na och att slå vakt om bredden.Det är också oerhört viktigt att vi stöttar den typav projekt som finns , nämligen Tjejer påarenan, för att se till att också kvinnor har positivaförebilder inom idrotten och att man behåller kvin-norna inom idrotten just genom att se till att idrottenockså är rolig.Anf. 69 ():Fru talman! Jag tror att jag och en samsyn i den här frågan. Vi tycker båda attidrotten är viktig. Idrotten är en av våra största ochviktigaste folkrörelser och måste så förbli. Vi har ettgemensamt ansvar för att det inte blir en verksamhetsom är segregerad, vare sig det är kvinnor eller mänsom utövar idrott, och för att det inte är ekonomiskteller socialt betingat vilka som utövar idrotten.När det gäller skolan vet jag också att man till vissdel har ökat idrottsundervisningen, men internatio-nellt sett har vi ändå inte någon större idrottsunder-visning i skolan i dag.Anf. 70 Statsrådet ():Fru talman! Vi delar uppfattningen att idrottsrö-relsen, precis som andra folkrörelser i vårt samhälle,har ett stort ansvar för att se till att killar och tjejer,kvinnor och män och människor med olika etniskbakgrund har samma förutsättningar att utöva idrott.Många idrottsförbund är duktiga på att vara en mö-tesplats både för kvinnor och män, killar och tjejer,och för barn med en annan etnisk bakgrund. Jag villatt de skall fortsätta att vara det. Vi måste samarbetamellan kommunerna, staten och idrotten för att ökade möjligheterna.Jag kommer att presentera regering-ens förslag till en ny idrottspolitik inför 2000-talet. propositionen återkommer jag med en rad kon-kreta förslag som vi menar är viktiga för att idrottenskall vara en framtidsfråga och för att idrotten inteskall vara en klassfråga.FamiljepolitikenAnf. 71 ():Fru talman! Min fråga rör våra familjer, och jagtror att jag skall ställa den till vice statsministern. Jagvet att det egentligen är som harhand om det här. Jag tänker på den dåliga valfrihetsom finns inom familjepolitiken i . Vihar fått en signal om att föräldrar självainte får bestämma hur de vill ta omsorgen om sinabarn, i och med all diskussion om maxtaxa på dagis.Jag skulle vilja fråga om det verkligen är så att detskall komma upprepade förslag från en socialdemo-kratisk regering som snävar in och underkänner fa-miljernas möjligheter att bestämma hur de vill ordnasin barnomsorg. Det blir ju några somfår stora subventioner, och de som väljer att varahemma med sina barn får noll kronor.Anf. 72 Statsrådet ():Fru talman! Barnomsorgen och förskolan tillhörnu mitt område.När det gäller det förslag som vi har lagt i vårpro-positionen angående allmän förskola, säger vi inte attallmän förskola är ett obligatorium. Förslaget om denallmänna förskolan är ett erbjudande till alla barn,men det är upp till varje förälder att själv bestämmaom man vill ha sitt barn inom den allmänna förskolaneller inte. Det är absolut inte något obligatorium.Familjen är grunden och det viktigaste för varje barn.Många föräldrar väljer att vara hemma tillsammansmed sina barn när de är i tidig ålder. Andra föredraratt sätta sina barn inom förskolan. Det är föräldrarnasval som skall råda.Förslaget om maxtaxa är en rättvisefråga. Detskall aldrig vara ekonomin som avgör om man skallsätta sitt barn inom barnomsorgen eller inte. Manskall som ung förälder kunna bosätta sig var somhelst i och inte behöva fundera över vad detkommer att kosta och hur det kommer att påverkafamiljens allmänna situation.Det är alltså en rättvisefråga. Det är också enmöjlighet, en jämställdhetsfråga och en sysselsätt-ningsfråga.Anf. 73 ():Fru talman! Det här med rättvisa förstår jag intealls. Att ekonomin inte styr förstår jag inte heller. Detär just ekonomin som styr för väldigt många barnfa-miljer , när de vill vara hemma medsina barn än det finns möjlighet till . Då är det enekonomisk fråga. Det är bara familjer med de störstainkomsterna, med sammanlagt goda inkomster, somklarar av att vara hemma.Det som den socialdemokratiska regeringen gör äratt säga att alla barn skall vara på en viss institutionom de skall få tillgång till samhällets stöd. Det ärdärför som vi kristdemokrater upprepade gånger här ikammaren har sagt att vi inte accepterar att statenbestämmer hur familjerna ordnar sin barnomsorg,utan det skall familjerna göra själva därför att de ärbäst på det. Alla barn är inte lika.Det här är en väldigt viktig fråga, om svenska för-äldrar skall bli myndigförklarade. Skallde bli det?Anf. 74 Statsrådet ():Fru talman! För mig är det här världens bästa fa-miljereform. Många föräldrar väljer att ha sinabarn inom förskolan. är avbarnen inom förskolan. Tiden som de vistas där äroerhört varierande. En del föräldrar väljer att ha sinabarn där , och en del föräldrar väljer attha dem där på heltid.Formerna för förskolan ser väldigt olika ut. Vi haröppnat för att möta föräldrarnas intressen. Det finns kooperativa verksamheteroch verksamheter med olika pedagogiska inriktning-ar. Det finns en valfrihet. Det finns valfrihet hos denenskilda dagmamman. Det finns en valfrihet medtrefamiljssystem. Det finns alltså olika möjligheter.Därför anser jag att den här förstärkningen är oer-hört viktig, då vi ser till att det inte är inkomsten somstyr om man skall ha råd att ha sitt barn inom försko-lan. Därför är det en rättvisefråga.Anf. 75 ():Fru talman! Jag kan hålla med i den delen att det skall finnas en bra barnomsorgi kommunen och en bra möjlighet för dem som villlämna sina barn. Jag tycker också att de olika koope-rativ och privata alternativ som har vuxit fram ärjättebra. Men varför kan inte valfriheten sträcka sigäven till föräldrar som inser att det vore bäst för bar-net om man kunde vara hemma och detskulle passa bäst i familjestrukturen? De får nollkronor av de medel som finns för barnomsorgen. Detär det som jag vill åt.Samtidigt har man inte rätt att vara tjänstledig merän 18 månader, medan jag tycker att man borde harätt att vara tjänstledig åtminstone . Det kan intevara så att man skall vara beroende av välvillighetfrån arbetsgivaren. Barn är det absolut viktigaste vihar att ta hand om i samhället, och de måste få indivi-duella förutsättningar.Anf. 76 Statsrådet ():Fru talman! kom det en där jämfördes med övriga länderangående vilka möjligheter våra barn har. I rapportenkonstaterades att den föräldraförsäkring som vi har iSverige faktiskt är den mest generösa i världen.Ser vi som föräldrar har rätt att vara le-dig för vård av barn, ser vi på det system som genomvårpropositionens förslag ytterligare tillförs medel förhöjning av barnbidraget, ser vi på satsningen på för-skolan som i princip är en förskola för alla, ser vi påutbyggnaden av ytterligare försäkringar som vi harnär barnet blir sjukt eller föräldrarna blir sjuka finnsdet inget annat land som kan erbjuda en sammantagetbättre föräldraförsäkring än den som finns i Sverige.BotniabananAnf. 77 ():Fru talman! Jag vill ställa en fråga till miljömi-nistern.År 2006 kommer det att hända någonting väldigtpositivt. Då kommer Norrlandsfönstret när det gällergods- och persontrafik att öppnas. Botniabanankommer att vara klar, och det är vi väldigt glada för iNorrland. Det innebär förkortade restider som blir ettbra alternativ till flyget: 5½ tim-mar, 3 timmar.Men det finns en miljöaspekt på det hela, och detgäller , som kommer att gåigenom. ligger i en dalgång där avgasernasamlas. Det finns nu nio järnvägsövergångar medbommar i . Antalet bomfällningarkommer sammantaget att öka med 360 jäm-fört med i dag.Då är min fråga om miljöministern är redo att läg-ga miljöaspekter på dragningen av ge-nom och låta järnvägen gå under jord.Anf. 78 Miljöminister ():Fru talman! Jag är inte bara beredd att lägga mil-jöaspekter på detta stora järnvägsbygge, utan detkommer att läggas miljöaspekter på det. Det är natur-ligtvis centralt när det gäller den här typen av storainfrastrukturarbeten att miljöaspekterna får vägaganska tungt.Däremot kan jag inte säga att jag är beredd att an-visa pengar för att gräva ned järnvägen under Sunds-vall, i varje fall inte innan jag har diskuterat det medmin kollega som är ansvarig förjärnvägsbyggandet som sådant.Anf. 79 ():Fru talman! Det känns betryggande att miljömi-nistern är beredd att ta hänsyn till miljöaspekter. Jaghoppas också att miljöministern lägger fram detta förBjörn på ett positivt sätt.Jag hoppas att vi kan få pengar. Om man inte grä-ver ned järnvägen är risken stor för att det blir såstora miljöproblem att man blir tvungen att göra nå-gonting senare, och vi vet vad det innebär i fördy-ringar.Jag kan hälsa från kommunalrådet i är ansvarigt för planeringarna. Han kommer självatt blockera spåret om det inte händer någonting.Anf. 80 Miljöminister ():Fru talman! Jag skall hälsa , omBirgitta hälsar tillbaka.FilmpolitikenAnf. 81 ():Fru talman! Jag vill vända mig till kulturminis-tern.I vårpropositionen aviserar regeringen att denkommer att lägga grunden för en ny offensiv filmpo-litik. Det skall komma en särskild proposition där detanvisas nya medel. Detta är en viktig kulturpolitiskfråga, men den har också en regional bäring. Mångamindre biografer kämpar med stigande ekonomiskaproblem bl.a. därför att de inte får attraktiva filmertillräckligt snabbt.Jag har en rak fråga till kulturministern. Mot bak-grund av att det kommer ett sådant förslag från rege-ringen vill jag höra om kulturministern nu kan sägavilka åtgärder som hon arbetar med för att stärka demindre biografernas ställning runtom i vårt land.Anf. 82 Kulturminister ():Fru talman! Som och andra är välmedvetna om står det i vårbudgeten att regeringen harför avsikt att föreslå en avsevärd ambitionshöjning ifilmpolitiken.Vi vill gärna från en högre nivå fortsätta att satsapå film precis som många andra socialdemokratiskaregeringar i gör just . Vi tror att det är enmycket viktig konstform att uppmuntra. Vi vill kunnaha en produktion av svensk film i en värld där denamerikanska filmen tar upp ett så stort utrymme.Jag kan inte exakt redovisa utformningen avpropositionen. Det viktiga för oss är att se till attefterhandsstödet inte äter upp förhandsstödet, för detär viktigt för produktionen.Den andra viktiga hållpunkten är att jobba mer fördistribution av svensk film ut till hela landet. Därkommer biograffrågan, som är sär-skilt intresserad av, in. Exakt hur vi skall göra är viinte klara över, eftersom vi är mitt uppe i myckethårda och intensiva förhandlingar med filmbranschen.Jag hoppas att den tar sitt ansvar. Staten vill ta sittansvar.Anf. 83 ():Fru talman! Jag tackar så mycket för svaret ochnöjer mig med att säga att jag tror att det är oerhörtviktigt just från kulturell och regional synpunkt har denna demokratiska aspekt på filmpolitiken,att film skall kunna nå ut i hela landet till alla männi-skor. Därför ser jag med stort intresse fram emotförslaget, och det skall bli intressant att bereda dettaärende för riksdagen.Jag förutsätter att regeringen nu arbetar med attstärka distributionen så att man når ut bättre i landet.Anf. 84 Kulturminister ():Fru talman! Det är naturligtvis inte rimligt attstaten lägger ut så mycket pengar på ett filmavtal ochär beredd att öka den insatsen som densatsar rätt mycket pengar på sådan film som liggerutanför filmavtalet, om resultatet av denna politik intenår ut annat än till de allra största städerna i landet.Det finns många värdefulla, sevärda, roliga, lustfylldasvenska filmer som bara når publiken i de tio störstastäderna. Så kan vi inte ha det.Natos bombningarAnf. 85 ():Fru talman! Jag har en fråga till försvarsministern.Frågan gäller kriget på Balkan.Bombningarna innebär i sig en stor tragik. fö-rekommer det uppgifter som gör att tragiken växer.Uppgifterna säger att Nato använder s.k. DU, deple-ted uranium, alltså radioaktivt uran i sin ammunitionoch missiler.Sådana missiler skall ha använts redan underGulfkriget. Den radioaktiva strålning som avges fråndessa vapen ger svåra och långvariga konsekvenserför såväl människor som miljö. Även efter en - somvi hoppas - snar fred kommer problemen med radio-aktiv strålning att finnas kvar.Jag undrar: Har den fått någoninformation huruvida Nato använder ammunition ochmissiler som innehåller radioaktiv strålning i Serbieneller i Kosovo? Förändrar det i så fall den svenskaregeringens inställning till bombningarna?Anf. 86 Försvarsminister ():Fru talman! Jag har inte fått någon informationvare sig offentligt eller på annat sätt om att det skulleförekomma den typen av ämnen eller material i krig-föringen.Anf. 87 ():Fru talman! Det kan vara svårt att få fram en så-dan här uppgift. När utomparlamentariska organisa-tioner har frågat har man varken bekräftat ellerförnekat. En fråga från den bordeju ha ett större tryck.Jag undrar om regeringen avser att begära infor-mation om ifall Nato använder den här typen av va-pen.Anf. 88 Försvarsminister ():Fru talman! Självfallet kommer jag efter den frågasom har väckts se om det finns möjlighet att få framoch säkerställa information i detta ärende.Satellit-TVAnf. 89 ():Fru talman! Jag har en fråga till har vi riksdagsledamöter påvår arbetsplats haft möjlighet att beställa Live sex viavår egen TV i våra rum. Bl.a. på kanal 22 och kanal50 erbjuder kvinnor sina tjänster och lämnar ut sinatelefonnummer. Avsändaren kallar sig för Live satoch tas in via satellit, som är det system vi har här iriksdagen.Vi får se allt från sensuell dans till onani. Medandetta pågår rullar europeiska telefonnummer tillsam-mans med orden hot, hot och girls, girls på en stripp.Jag finner det anmärkningsvärt och klart anstö-tande att ledamöter erbjuds sextjänster.Vad anser kulturministern?Anf. 90 Kulturminister ():Fru talman! Möjligen är det något som talmannenhar mer att göra med än vad jag har när det gäller detjänster som erbjuds ledamöter och denTV som ni kan ta del av i detta hus.Den framtida televisionen, och redan den televi-sion som vi har , får vi i många olika distribu-tionsformer, alltså satellit-, kabel- och marksändtelevision. Bl.a. det som anför tyckerjag är ett av många argument för att vi skall se till attäven den marksända televisionen digitaliseras, så attden inte cementeras i en gammal teknisk form ochdärmed kommer att bli utrangerad om . Jagtror att det är väldigt viktigt att vi har även dennadistributionsform för den ger oss den internationellamöjligheten att t.ex. ha ett visst regelverk och lar-manordningar eller system som gör att vi kan säga attdenna typ av tjänster inte skall erbjudas eller baraskall erbjudas på tider då barn vanligtvis inte är vaknaosv.Ett av de viktiga inslagen när det gäller den digi-tala marksända televisionen är att ni i denna riksdagkan fatta beslut om att t.ex. inte tillåta grova formerav pornografi och att inte tillåta barnreklam, dvs. denlagstiftning som vi redan har i , och att göradet möjligt att se till att en produktion på svenskaspråket upprätthålls när det gäller t.ex. drama- ochsamhällsprogram.Anf. 91 ():Fru talman! Jag delar kulturministerns synpunkterpå vikten av att införa marksända digitala TV-sändningar så snart som möjligt.Den nämnda satellitkanalen kallar sitt erbjudandeför reklam, och det dyker upp i olika kanaler. Jag sågdet här i . Alla som harsatellit-TV riskerar naturligtvis att det här utbudetkommer till deras hem, precis som vi har fått det här iriksdagen. Sen eftermiddag är då föräldrarnaännu inte hunnit hem från jobbet. Då är min fråga:Hur skall vi - du, jag och alla föräldrar - kunna skyd-da våra barn mot dessa bilder, när vi inte hunnit hemfrån arbetet och när vi inte vet i vilken kanal det dy-ker upp?Anf. 92 Kulturminister ():Fru talman! Här i har vi ju kontakter meden del av de TV-företag som det kan handla om. Deär väldigt angelägna om att i sin tur ha kontakt medBiografbyrån, som vi slarvigt kallar för filmcensuren,för att föra den här typen av diskussioner. De vill intebryta mot det regelverk som vi har.Vi måste självfallet också göra saker på den inter-nationella nivån när det gäller vad vi får i våra televi-sionsapparater just därför att det är en gränslös värld,alldeles särskilt när det gäller TV-distribution.Vi har tillsammans med EU tagit fram en grönboksom gäller för alla EU-medlemsländer. Vi kommer attfortsätta att arbeta med detta, inte minst, hoppas vi,under den svenska ordförandeskapsperioden ,då vi vill ta upp just den här typen av frågor i relationtill barn, alltså de tittare som har svårt att värja sigsjälva och att välja själva. Det handlar om såväl por-nografi som reklam och annat.Miljöprövning vid provborrningarAnf. 93 ():Fru talman! Jag har en fråga till miljöministernmed anknytning till de danska planerade borrningar-na.Miljöministern sade att han känner sig lugn fördet skall ju ske en miljökonsekvensprövning. Jag ärinte lika lugn.Visst är det bra med en prövning. Men, miljömi-nistern, för att ta simborgarmärket skall man ju kunnasimma . Då har man nått gränsen. Man kanju inte pröva hur långt man kan simma, och sedan fårman märket.Har miljöministern och regeringen fastställt någrakrav för miljöprövningen? Vi som bor längs anser att inte tål någon mer miljö-förstöring. Är kravet i miljöprövningen att det fårvara noll miljöpåverkan, då är jag lugn. Men harmiljöministern en annan åsikt med ett annat krav elleringet krav alls, är jag mycket orolig.Skall miljöministern göra mig lugn eller orolig?Anf. 94 Miljöminister ():Fru talman! Jag har också bott ganska många årlängs , så jag har nog ungefär samma synpå vikten av att inte tillåta ytterligare miljöförstöring.Det vill jag heller inte medverka till.Det som sker nu är ingenting som har att göramed marken, vattnet eller havsbottnen, utan det skerseismologiska studier och litteraturstudier. Innannågot kommer att ske på marken, under marken, ivattnet eller under vattnet kommer det att göras enmiljökonsekvensbeskrivning. Då ser man vilkaeventuella miljöeffekter som kommer att uppstå. Dåär det läge att agera på grundval av det som vi då vet.Detta har inte hindrat mig från att agera redan nu.Jag har uttalat kritik mot detta projekt. Jag gjor-de det också i TV på i går eller i förrgår.Detta är ungefär vad jag tycker att man kan göra tillsvidare.Anf. 95 ():Fru talman!