prot · GM0971 · 1999-03-18 00:00:00 — Funktionshindra-de elever skall integreras med andra elever i olikaskolformer.När det gäller , som ständigt är debatte-rad, kommer jag fortfarande inte att uttala mig förränpropositionen är skriven. Jag lyssnar på alla remisser.Jag lyssnar på och har när det gäller uttalat sig fören nedläggning av . Men det är två av allaremissinstanser.Bromerade flamskyddsmedelAnf. 56 (mp):Herr talman! Min fråga gäller bromerade flam-skyddsmedel vilka ingår i datorer, andra elektriskavaror, textilier, osv. och där effekterna är skadliga förhälsa och miljö.En studie har visat att de som arbetar med åter-vinning av elektroniska varor har 50 gånger högrehalter av dessa ämnen i blodet. Dessutom visar studi-er på djur att det antagligen också är skadligt förmänniskor.Kemikalieinspektionen föreslår regeringen attförbjuda de två största grupperna av dessa bromeradeflamskyddsmedel. Därför är mina frågor nu: Kommerregeringen att bifalla Kemikalieinspektionens för-slag? Hur ser tidsplanen ut för genomförandet?Anf. 57 Näringsminister ():Herr talman! Det enda svar jag kan ge är att vi nubereder frågan och ser väldigt allvarligt på den. Där-efter får vi återkomma.Stöd till handikappadeAnf. 58 ():Herr talman! För genomfördeshandikappreformen vilket bl.a. innebar att lagen somstöd och service till vissa funktionshindrade blev ens.k. Reformen har inneburitstora förbättringar för många funktionshindrade.Nu förekommer det att vissa kommuner trots attde fällts i länsrätten vägrar bevilja handikappade destöd de har fått rätt till. Min fråga är: Vilket ansvaranser socialministern att staten bör ta för att se till attden nuvarande lagen efterlevs? Vad har regeringenför konkreta åtgärder att ta till för att komma till rättamed detta problem?Anf. 59 Socialminister ():Herr talman! Jag kan berätta för regeringen har varit osedvanligt aktiv på det härområdet. Vi tillsatte en särskild utredning, , som har letts av föratt ta fatt i just de här frågorna.Bengt lämnade sitt slutbetänkande . Han för ett resonemang om justvilka sanktionsmöjligheter som skulle kunna finnasför att länka samman det som är det grundläggandeproblemet. Mot varandra står två principer, nämligenå ena sidan den kommunala självstyrelsen och å andrasidan en rättighetslagstiftning som beslutarom.Jag menar att det som bör gälla är den rättighets-lagstiftning och de rättigheter som riksdagbestämmer över och att det är kommunernas skyldig-het att leva upp till detta. När vi upptäcker att kom-muner inte kan göra det måste staten på något sätt hamöjlighet att vidta sanktioner. Det är vad BengtLindqvist resonerar kring.Vi skall nu remissbehandla ut-redning och komma tillbaka med ett förslag till riks-dagen.Anf. 60 ():Herr talman! Jag tackar för svaret. Innebär det attstaten tar ett större ekonomiskt ansvar för reformen?Många kommuner har uppenbarligen inte råd meddetta. Innebär socialministerns svar att staten kommeratt ta ett ökat ansvar för att lagen efterlevs?Anf. 61 Socialminister ():Herr talman! Det är det andra problemet. Om viställer krav på kommuner eller på landsting måste vise till att kommuner och landsting har ekonomiskamöjligheter att leva upp till det. Det kan såvitt jag serdet bara ske på två sätt. Det ena är att vi ser till attkommunerna med egna skatter kan finansiera sinaåtaganden. Det andra är att staten skjuter till pengar.Vi har från den socialdemokratiska regeringenssida sett till att det skjuts till statliga pengar till kom-muner och landsting. Jag kan berätta för att hans eget parti arbetar aktivt i Stockholmsläns landsting och i för att minskaskatteintäkterna, vilket gör att landsting och kommunfår svårare att leva upp till de krav vi ställer på dem.Men det kan ta med sitt eget parti.EU-kommissionenAnf. 62 ():Herr talman! Jag har en fråga till utrikesministerneller möjligen vice statsministern. Som jag ser det borde den också avskaf-fas.EU-kommissionen har oproportionerligt stor makti EU-systemet. Det är ett arv efter den situation sområdde när man inrättade EU. Detgjordes så att den skulle vara oåtkomlig. Vi vet allaatt oåtkomlighet inte att förenligt med öppenhet ochinsyn. Som jag ser det har så stormakt att jag tvivlar på att rådet, i en normalsituation,över huvud taget kan göra någonting för att försvagaden maktsituationen.Därför frågar jag den minister som känner sigmanad att svara på detta om ni avser att helst avskaffakommissionen och ta tillbaka frågorna till de natio-nella parlamenten och till rådet eller åtminstone för-svaga dess oerhört stora makt.Anf. 63 Vice statsminister ():Herr talman! Jag tror att intekommer att bli sig lik efter den turbulens som harvarit. Jag är övertygad om att den, som institution,kommer att skakas om rejält. Det kommer att bliöppenhet och transparens på ett helt annat sätt. Detkommer också att bli då man verkligen prövarvad kommissionen skall syssla med. Det är för mångaärenden . Det är för många frågor. Det är natur-ligtvis vi politiker i regeringar och parlament som harlagt på kommissionen detta. Det kommer att bli enförändring.Däremot skall man inte avskaffa kommissionen.Den är ju ofta inte minst de små ländernas vän.Anf. 64 ():Herr talman! Vi får verkligen hoppas att detta in-nebär en förändring. Men jag tror inte att problemetär att det är för många ärenden, utan att kommissio-nen har för mycket makt. Det gör också att rådetsledamöter står i beroendeställning till kommissionen.Inga-Britt har sagt att makt måste mötasmed makt. Jag tror att det är ett grundläggande fak-tum. Vi måste kunna utkräva ansvar där makten utöv-as. Det är oerhört svårt att göra det när det gällerkommissionen.Nu var deras förbrytelser så grava att de åkte dit,men i mer måttliga fall av misskötsel har de varitoberörbara.Anf. 65 Vice statsminister ():Herr talman! Det är viktigt att det sker en fördel-ning av makt inom EU-systemet. Det skall ske mellanministerråden, parlamentet och kommissionen.Kommissionen har varit svår för allmänheten ochjournalister att genomlysa ordentligt för att se vadsom pågår där. Jag tror att detta i grunden kommer attförändras . Det finns inget annat sätt att ta sig ige-nom den här turbulenta situationen och bygga någotnytt och bättre för framtiden. Jag tror att det kommeratt ske. Låt oss inte vara destruktiva i , utan låtoss vara konstruktiva. Då tror jag att vi får ett mycketbättre fungerande EU framöver.Sex och samlevnad i skolanAnf. 66 ():Herr talman! kunde vi alla bevittna denstora debatt som blev kring skolan, jämställdheten iskolan och framför allt kring de unga tjejernas situa-tion i skolan. Vad hände med sex- och samlevnads-undervisningen och våldet mot just de yngre flickor-na?I den här debatten föreslog att enkampanj för att stärka tjejernas trygghet skulle ord-nas. Den skulle också belysa frånvaron av undervis-ning om sex och samlevnad i skolan. När vi kom meddet här förslaget gick ut och sadeatt det var en jättebra idé och att man skulle göra ensådan kampanj, och den skulle komma snarast.Nu vill jag fråga när kam-panjen kommer. Hur samarbetar hon med skolan ochvår skolminister för att göra den här kampanjen så brasom möjligt?Anf. 67 Jordbruksminister ():Herr talman! Jag blev nog inte riktigt korrekt cite-rad. När jag hade varit i och blivit informe-rad om det som hade hänt där och att man så gärnaville att vi skulle starta en kampanj, sade jag att detvar möjligt att vi skulle ha en kampanj, men att viförst skulle se vad som redan gjordes.Vi satte i gång det arbetet , januarioch delar av februari. hade vien stor dag i med flera hundra personernärvarande. Det var en sex- och samlevnadskonferensdär olika myndigheter, NGO:er och andra på olikasätt redovisade vad som faktiskt görs i . Dåvisade det sig att det görs väldigt mycket.Vi kallade den konferensen för Motbilder. Vi villege ett alternativ till den bild som förmedlades underhösten som var oerhört hemsk och destruktiv. Detvisade sig att skolan var mycket involverad i dettaarbete. Skolministern har också sedermera presenteratvärdegrunden för skolan som ett led i en fortsättning.Vi har gjort en sammanställning av det som komfram under den konferensen. Det finns nu i en litenbok.Därför ser jag det inte som min mest angelägnauppgift att starta någon kampanj. I stället skallvi stötta det som faktiskt redan pågår inom våra myn-digheter, våra verk, våra departement och bland olikafrivilliga organisationer.Anf. 68 ():Herr talman! Tack för detsvaret och de initiativ som redan har kommit. Jagtycker att det är bra. Vi måste fokusera debatten på dehär frågorna igen.Vi kan se att flera skolor gör ett väldigt bra jobb.Men många skolor gör inte något alls. Då handlar detinte bara om diskussionen om jämställdhet från cent-ralt håll. Man måste också kunna lita på politiker somgör ett uttalande om att snart kommer det resurser ochsnart kommer det en kampanj för att hjälpa till attbelysa ett problem.Vad är det tycker är extraviktigt att belysa? Vilka extra resurser och insatservill se komma till stånd för skall kunna fortsätta att jobba med de här frå-gorna?Anf. 69 Jordbruksminister ():Herr talman! Man kan dela upp den här frågan itvå delar. Dels handlar det om vilka initiativ sombehövs - och där vill jag gärna hänvisa till skolmi-nistern - dels vilka ekonomiska resurser som finns.Under årens lopp har vi gett mer pengar till kommu-nerna med en klar viljeriktning mot skola, vård ochomsorg, och det kommer vi också att göra framöver.Kommunerna kommer därigenom att få ytterligaremedel till den här typen av insatser t.ex.Dessutom har jag pengar till olika typer av pro-jekt. Under min relativt korta tid som jämställdhets-minister har vi också gett pengar till olika bra projekt,bl.a. inom skolans ram.Men jag skulle gärna vilja att skolministern liteutförligare preciserade skolans roll i detta.Anf. 70 Statsrådet ():Herr talman! Min del i det här arbetet är det s.k.värdegrundsprojektet. Till det har regeringen avsattnästan 5 miljoner. Avsikten är att gå ut på bred fronttill alla som arbetar i våra kommuner. Jämställdhetenär ett av de områden som vi berör i värdegrundspro-jektet.Vi arbetar nu för fullt med att samla alla som ar-betar med demokrati, solidaritet, jämställdhet ochfrågor som gäller vår respekt för människor från and-ra länder. Vi har alltså sammankomster med olikaorganisationer, föreningar och enskilda för att göradet här materialet tillgängligt för alla.Vi kommer att ha konferenser och elevgruppersom arbetar. Vi kommer också att inrikta oss mot sex-och samlevnadsundervisningen, bl.a. när det gällerelevgrupperna. För att ha en bra sex- och samlev-nadsundervisning är ju jämställdhetsfrågan egentligengrunden.Det kommunala utjämningssystemetAnf. 71 ():Herr talman! Regeringen påstår sig ju vilja arbetaför högre tillväxt och ökad sysselsättning, trots sinasamarbetspartier.Mot den bakgrunden vill jag fråga statsrådet hur det kommunala utjämningssystemet förhållersig till detta mål. Det fungerar ju så att när en kom-mun genom ökad tillväxt eller höjd sysselsättnings-grad får en ökad skattekraft tar systemet hand omhela den ökningen, och kommunen får inte skördanågon frukt av sin möda att medverka till ökad till-växt.Då är min enkla fråga: Hur kan man ha ett sådantutjämningssystem om man vill medverkatill högre tillväxt i samhället?Anf. 72 Statsrådet ():Herr talman! Utjämningssystemets syfte är ju attskapa likvärdiga förutsättningar för kommuner ochlandsting att bedriva sin grundläggande verksamhet.Syftet är att se till att man tar hänsyn till de struktu-rella skillnader som finns mellan kommuner ochlandsting i glesbygden och i storstäderna, så att förut-sättningarna för att klara välfärdsåtagandena är lik-värdiga.Det är grunderna för utjämningssystemet. Jag kankonstatera att det finns en mycket bred uppslutningbakom de principerna. Det ges uttryck för det iKommunförbundets remissyttrande.Sedan finns det - och det har jag sagt i olikasammanhang - en skönhetsfläck i systemet, nämligenden s.k. pomperipossaeffekten som drabbarungefär 18 kommuner. Regeringen är beredd att tittanärmare på det problemet och försöka hitta en lösningså att man undviker pomperipossaeffekten utan att förden skull frångå principen om en långtgående utjäm-ning av inkomsterna.Anf. 73 ():Herr talman! Det finns inte bara en skönhetsfläcki systemet. Det må vara att vissa kommuner förlorarmer än hela sin ekonomiska tillväxt genom systemet.Men även en kommun med låg skattekraft liksomkommuner med hög skattekraft får ju nästan intebehålla någonting alls - det kan möjligen vara -av ökningen.Vi diskuterar marginaleffekter när det gäller en-skilda medborgare och säger att en marginalskatt påöver skadar tillväxten. Hur kan man dåförsvara en marginaleffekt när det gäller kommunernapå ?Anf. 74 Statsrådet ():Herr talman! Den här debatten tar jag gärna. Till-växten är ojämlikt fördelad i . Det finnsvissa regioner som drar och som utvecklas. Men detär ett alldeles för snävt resonemang att säga att till-växten just är ett resultat av ansträngningarna i detillväxtregionerna.Den tillväxt vi har i - och den är påhygglig, god europeisk nivå, t.o.m. över genomsnitteti EU - är en frukt av hela landets ansträngningar. Detär hela landet som står bakom den tillväxten. Och dåtycker jag utifrån mina utgångspunkter - och detfinns en bred parlamentarisk majoritet för det - att detär rimligt att frukterna av tillväxten också fördelas påett jämbördigt sätt över landet. Annars lämnar vi storadelar av landet bakom oss när det gäller möjligheter-na att klara de grundläggande välfärdsåtagandena.Och det är man i alla fall inte i mitt parti beredd attgöra.StrukturfondernaAnf. 75 HANS ():Herr talman! Jag vill ställa min fråga till utrikes-ministern. Vi har ju tidigare här hört talas omBengtsfors och , och det finnsmånga skäl att politiskt aktualisera det som händerdär.Jag vill koppla min frågeställning till Agenda2000 och det arbete som pågår med . Jag vill fråga utrikesministern vilkainitiativ den vill ta för att få igång en diskussion om den nuvarande ordningen ochför att åstadkomma en förändring som innebär inte kan använda strukturfonderna på det härsättet för att flytta jobb från ett land till ett annat.Anf. 76 Utrikesminister ():Herr talman! Det är uppenbarligen fullständigtfelaktigt om EU:s stöd kan användas för att flytta enverksamhet från ett område till ett annat, dvs. att manfår bättre villkor av EU för att flytta verksamheten.Det kan vi självklart inte acceptera.Nu pågår det en översyn, och det finns ett antalförslag om hur man skall få bättre regler för struktur-fonderna i EU. När det gäller exakt hur områdenaskall se ut, exakt vilka stöd som skall betalas ut är detfortfarande någonting som diskuteras inom EU. Vikommer att använda exemplet både för attgöra en mycket kritisk analys av hur vi inte vill attsystemet skall kunna användas och naturligtvis ocksåför att visa våra kolleger i EU hur man bör se översystemen.Anf. 77 HANS ():Herr talman! Tack så mycket utrikesministern!Jag vill koppla på en fråga: Är det rätt tolkat frånmin sida att utrikesministern bedömer att Sverigesregering har stora möjligheter att få till stånd en för-ändring som innebär att vi inte skall behöva uppleva,när nyordningen trätt i kraft, att det sker sådana häromflyttningar av jobb?Anf. 78 Utrikesminister ():Herr talman! Jag är naturligtvis hoppfull införmöjligheterna att få både en förändring och en för-enkling av strukturfonderna som används inom EU.Jag vågar inte ge några löften till svens-ka - det tycker jag vore allvarligt - om attjag är säker på att vi kommer att lyckas att få en så-dan förändring, så att vi aldrig i något mer fall kan sehur man använder EU-medel för att flytta verksam-het. Vi kommer att göra vad vi kan, men jag vågarinte ställa ut några löften i förväg.DXPAnf. 79 ():Herr talman! Jag har en fråga till socialministern.Det gäller läkemedlet dextropropoxyphen, förkortatDXP, som används som smärtstillande medel.Det finns i sju olika preparat. De mest kända ärDoleron, Paraflex comp och Distalgesic. Man harutfört forskning på de här medlen, och de är inblan-dade i 140-190 dödliga förgiftningsfall . I Nor-ge och har man åtgärdat DXP-problemetgenom att ändra föreskrivningsreglerna, och man harklassat preparatet som narkotika. Det framgår attdetta preparat är farligt, att det är beroendeframkal-lande och att det också medför allvarliga biverkning-ar.Jag undrar om ministern känner till detta och vadhan tänker göra åt det här problemet.Anf. 80 Socialminister ():Herr talman! Dess bättre är nu ordningen sådan attstatsråden inte behöver vara kunniga i exakt vilkabeståndsdelar olika läkemedel består av. Jag förlitarmig på att de myndigheter vi har på det här områdetfaktiskt följer utvecklingen och att de vidtar de åtgär-der som finns. I den mån vi inte har regelverk nog föratt åtgärda det förlitar jag mig på att de i så fall kom-mer tillbaka till och regeringenoch att vi så kommer tillbaka till riksdagen.Anf. 81 ():Herr talman! Jag får väl tacka för svaret. Men jagtycker att det är konstigt att man i och iNorge ser så allvarligt på medlet att man ändrar före-skrivningsreglerna och klassar det som narkotika.Tycker inte ministern att det är lite konstigt?Anf. 82 Socialminister ():Herr talman! Jag skall upprepa det jag sade tidiga-re. har jag inte haft skäl att just på de område-na misstro våra myndigheter. Jag är alldeles överty-gad om att vi får möjlighet att komma tillbaka tillfrågan. Det är det enda svar jag kan ge.Det kommunala utjämningssystemetAnf. 83 ():Herr talman! Det som just nu händer i Bengtsforsvisar att vi är beroende av bra villkor för jobb ochföretagande och att det handlar både om vad vi görhemma i och om vad som händer ute i värl-den för att folk skall få jobb och egen försörjning. Detvisar också att det i sin tur är beroende av att vi kanskapa det välstånd som behövs för en god kommunalservice.Inget kommunalt utjämningssystem i världen kanju kompensera för den här typen av händelser. Ickedesto mindre tror jag att ett bra kommunalt utjäm-ningssystem är viktigt för att skapa bra grundförut-sättningar. Vi har ju i en mycket bred enighetom att det är viktigt. Men frågan är hur det skall ut-formas.Vi har haft en hearing i fi-nansutskottet, och vi har fått ytterligare saker belysta.Det som gör mig lite orolig är att systemet är väldigtinvecklat, och det är ändå inbyggt mycket av argu-mentation i det hela. ordförande,, säger att de som sänker skatten fårsvårt att argumentera för sin sak.Jag skulle därför vilja höra om statsrådet garantera att det kommunala utjämningssystemsom regeringen lägger fram förslag om inte kommeratt formas efter vem som är bäst på att argumenteraför sin sak, utan efter faktorer som handlar om struk-turella skillnader oberoende av avgift och serviceni-vå.Anf. 84 Statsrådet ():Herr talman! Självklart skall det finnas sakliggrund för den förändring av utjämningssystemet somvi nu skall göra. Jag har under beredningsarbetetbemödat mig att väldigt noggrant gå igenom de fakto-rer som utredningen kommit fram till, och ocksålyssnat på de invändningar och den kritik - men ock-så applåder - som utredningsförslaget fick.Jag kan konstatera att har pe-kat på ett par brister i utredningsförslaget som kom-mer att beaktas i det slutliga förslaget till riksdagen.Det gäller byggkostnaderna, kallorten och frågan omatt ta hänsyn till merkostnader för integrationsarbetet.Det är faktorer som har pekat på isitt enhälliga remissvar och som naturligtvis är enviktig ingrediens i det förslag som regeringen skalllägga på bord.Anf. 85 ():Herr talman! Jag är mycket glad för att statsrådetLövdén klargjorde att hans tidigare uttalanden omkommuner som sänker skatten inte gäller. Jag är gladför att skolbarnen i , småbarnsmammorna iSalem och de gamla i som betalar högaavgifter, men kanske inte så höga skatter, kan kännasig trygga för att de kostnader och inkomster somutjämnas kommer att vägas på sin sakliga grund så attvi får bra villkor även i förortskommunerna.TillväxtAnf. 86 (m):Herr talman! Vi hörde näringsministern tidigareunder frågestunden tala om att vid hans ålder står denmänskliga intellektuella kapaciteten på sin högstanivå. Vi är glada att vi kan få låna lite av den här idag.Tyvärr är jag inte övertygad om att det superde-partement som näringsministern har ansvar för, ochsom han har haft ansvar för i något halvår, riktigtlever upp till de förväntningar man skulle kunna hamot bakgrund av detta.Ett antal samsynsgrupper, delegationer med nä-ringslivets företrädare osv. har grunnat på att förbättravillkoren för företagandet i . undrar jagom tycker att det är att vifår se praktiska konkreta resultat av allt resonemangoch allt pratande.Anf. 87 Näringsminister ():Herr talman! har ju samma åldersom jag - kanske något högre. Så vad gäller denintellektuella kapaciteten är vi väl jämbördiga.När det gäller frågan om de olika grupper som vihar haft, dvs. samsynsmän, näringslivsgrupper etc.lever jag i den tron, och jag är också övertygad i den,att om vi skall kunna skapa ett bättre medhögre tillväxt handlar det mycket om att vi har för-måga att samordna politiken, näringslivet, de anställ-da och de fackliga organisationerna.I de län där man har den förmågan, där man för-står varandra och har en dialog och ger och tar, harman också den högsta tillväxten. Att skapa ett sam-band mellan politiken och näringslivets intresse ochde fackliga organisationernas intresse kan man därförsäga i sig är ett medel för att uppnå målet ökad till-växt.Anf. 88 (m):Herr talman! Vi skall inte sinka oss med att uppe-hålla oss vid den intellektuella förmågan. Jag hardock inte ansvaret för , super-departementet, men det har , och ikraft av det kan han uträtta ett och annat till frommaför och företagande och för invånarna i vårtland.Ett alternativ, , vore t.ex. att göradet lönsammare för företagare att anställa och attutveckla bolag och lägga fram konkreta förslag ochidéer som stöder detta. Vi har inte sett så många kon-kreta förslag. Det är nog bra att man försöker resone-ra sig samman, men måste man ändåkomma till beslut och agera. Det väntar vi på att rege-ringen skall göra.Anf. 89 Näringsminister ():Herr talman! Det kommer en mängd förslag somskall läggas på bord.Vi har en högre tillväxt i än i relativtmånga andra länder. 1998 hade vi en tillväxt på2,. var tillväxten 3,5 %.Vi minskar arbetslösheten . Vi ökar syssel-sättningen varje dag.Om vi ser på de investeringar som görs, inte minstfrån utlandet, är det första gången som vi harinvesteringar från utländska företag på 80 miljarderper år. Det motsvarar de investeringar vi gör frånsvenska företag. Det är första gången som viuppnått detta.Med detta vill jag säga till kammaren att det gårbra för . Vi har en bra tillväxt. Det bekymmervi har är att vi har en regional obalans. På vissa om-råden går det mycket bra, inte minst här i Mälardalen.På andra områden, i om jag får nämna det,går det inte riktigt lika bra.BengtsforsAnf. 90 ():Herr talman! Vi började med , och detkan väl vara på sin plats att vi avslutar med Bengts-fors eftersom det som har hänt där har en sådan otro-lig omfattning för ett helt landskap.Jag behöver inte upprepa det som tidigare fråge-ställare har anfört.Jag blev lite förvånad när näringsministern sadeatt han inte har något att komma med utan att han skall låta sig informeras på ort och ställe iBengtsfors. Är det verkligen så att näringsministerninte har någon egen fundering över vad han somminister kan åstadkomma för bygden?Anf. 91 Näringsminister ():Herr talman! Som jag sade tidigare kommer jagatt befinna mig i för att på ortoch ställe med de berörda föra en diskussion. Närsådant här händer handlar det dels om kommunen ochdess förmåga och möjligheter, dels om företaget somlämnar och om de anställda och vilka möjligheterlänsmyndigheterna - i detta fall denna regions olikamyndigheter - och regionen själv har. De har storamöjligheter. Det är den diskussionen vi skall föra.Vi kan inte då något företagläggs ned, eller om något företag inte beter sig somdet skall, säga att nu kommer näringsministern med100 eller 200 jobb. Avvakta till så får vi sevad som händer.Anf. 92 ():Herr talman! Det låter i och för sig logiskt.