prot · GM0991 · 1999-05-05 00:00:00 — Det är inte lätt för ett parlament att gåemot en opinionen med kanske av befolk-ningen som vill behålla dödsstraffet, men det sker.Ukraina är ett tänkvärt exempel på hur problema-tiskt det kan vara och vilket tålamod som krävs för attdriva arbetet för de mänskliga rättigheterna framåt.Ukraina införde ett moratorium 1995, men det visadesig att avrättades 212 personer,trots detta moratorium.Nu har man sagt ifrån från sida. Av-rättningarna måste upphöra. tror manatt de gjort det. Man följer noggrant upp hur det gårmed lagstiftningen, om är på väg att bli enrättsstat. Man har fått tiden på sig för atten hel del saker skall ha genomförts. Jag kan inte låtabli att undra om det är möjligt att på den korta tid somåterstår genomföra alla dessa förändringar. Men manfick det här budet , och man harvarit väldigt långsam i starten. Det är nog den godaviljan till en utveckling i rätt riktning som till sistkommer att räknas.Turkiet, som länge varit medlem, är ett problem-barn. För en del år sedan lämnade Europarå-det på egen begäran, då de annars med all säkerhetskulle ha blivit uteslutna. har sedan blivitmedlem igen. Frågan om tortyr i fängelser har varitaktuell. En fördel är att ett land som misstänks inteleva upp till inte kan nekaEuroparådets representanter tillträde för att undersökahur saker och ting ligger till. Så har Europarådetsrepresentanter fått tillträde att träffa i fängel-set innan någon annan har fått göra det.Turkiets behandling av minoriteter är ett annatstort problem, som jag inte förstår hur man kunnat segenom fingrarna med så . Assyrier/syrianer harju nästan helt fördrivits från sydöstra , ochbehandlingen av kurderna är en fråga som måste få enlösning.Det är mycket prestigefyllt att vara medlem i , och det gör att även ett stort land somRyssland försöker att uppfylla de krav som ställs.Naturligtvis stöter det på stora problem att kunnafölja vad som händer på de mänskliga rättigheternasområde i ett så stort land. undersöker nui samband med en rapport om den omdiskuterade nyareligionslagen och dess tillämpning står i överens-stämmelse med krav på religi-onsfrihet. Det skall bli intressant att följa den rappor-ten.Trots den stora respekt jag har för allt det värde-fulla arbete som utför på många områdenvill jag nämna en rapport som är på gång ochsom förvånat mig lite grann. Vi får väl se var denhamnar. Jag blev medlem först i delegatio-nen, eftersom inte varit tillräckligtstort förut för att ha en representant där. Jag hamnadei utskottet för legal and human affairs. Där har mantagit upp en rapport: The Illegal Activities of Sects. Vivet att en sektrapport mycket länge diskuterades i EUmen att man där kom fram till att detta inte var nå-gonting som borde tas upp av EU utan var en enskildangelägenhet för de olika länderna.Nu har man tagit fram en sådan rapport i . Det är stora svårigheter därför att man intekan definiera vad sekt betyder. Man har inte hellerdefinierat vad dessa olagliga aktiviteter skulle bestå i.Därför menar jag att man är ute på farlig mark ävenom intentionen är god, att försöka skydda ungdomarsom eventuellt kan bli inblandade i någonting som deinte behärskar. Det skall bli intressant att se när denkommer upp till debatt i plenum, vilket kommer attske . I den debatten tänker jag delta. Jag hoppasatt rapporten hamnar på en nivå som gör att jag kän-ner att fortsätter att försvara de mänskli-ga friheterna och rättigheterna, däribland religionsfri-heten.Anf. 6 ():Fru talman! Vem kunde tro när bil-dades - och var bland deförsta medlemmarna - att organisationen 50 år senareskulle ha den omfattning den har ? Vem kundetro att samma stadga skulle gälla nu som då? Kanskeinte så många, inte heller de som upplevde Europarå-det då det levde ett undanskymt liv iEU:s skugga - eller EG som det då hette. över den vackra symbolen av stjärnor på blåbotten. Många var nog de som då ansåg att Europarå-dets roll var lite överspelad. Det är kanske en av or-sakerna till anonymitet i dag.Lyckligt nog fick inte de tankarna genomslag.Genom murens fall och öppningen österut kan vi istället med rätta påstå att firandet av 50-årsjubileum är en viktig milstolpe i arbetet förfred, säkerhet och mänskliga rättigheter i ,trots att verksamhet är tämligen okändbland den stora allmänheten. De flesta människorblandar ihop och EU, vilket i sig inte ärunderligt med tanke på den uppmärksamhet som EU-medlemskapet har. Men är äldre, geogra-fiskt mer omfattande och har en annan inriktning änEU. Det handlar om rättssamhälle, fungerande insti-tutioner, skydd för minoriteter, utbildning och kultur,naturvetenskap och teknik, sociala frågor, familj ochhälsa, stort arbete mot rasism, mot tortyr och sexuellaövergrepp på barn, regional och lokal planering ochförvaltning. Ja, det är några av de frågor som arbetar med - inte minst samarbete mellanungdomar.I början av 90-talet besökte jag vid flera tillfällenStrasbourg. Det var då länderna i börjadesitt inträde i . Det var då Europarådetvisade förmågan som det främsta internationella in-strumentet för att lotsa nya länder mot demokrati ochrespekt för mänskliga rättigheter. Det var en fantas-tisk stämning varje gång en ny flagga hissades somsymbol för en ny medlemsstat. är antalet med-lemmar i 41. Den senaste anslutna med-lemmen är , som blev medlem alldeles nyli-gen. Några till står på kö.Europarådet är i bästa mening symbolen för enalleuropeisk gemenskap - från i nordöst tillPortugal i sydväst. För att bli medlem måste de nyaländerna uppfylla vissa tydliga åtaganden, men in-riktningen har varit att demokratiserings-processen gynnas mer av att ett land tas in i gemen-skapen än av att vara utanför. Stöd och hjälp till bli-vande medlemmar är en viktig del i Europarådetsarbete.Europakonventionen för mänskliga rättigheter ochEuropadomstolen är fundament i är unik, som flera sagt här, och den enda ivärlden där den enskilde kan vända sig för att få rättmot sitt eget land. Inget land kan slå sig för bröstetoch säga att vi är perfekta. har flera gångerblivit fällt inför . I takt med attmänniskor i de nya medlemsländerna upptäcker denmöjlighet som domstolen erbjuder ökar också belast-ningen. Det är en av utmaningarna för Europarådetinför 2000-talet.Det finns en liten kommitté här i - för -som arbetar med att uppmärksamma Europarådetsarbete under hela det här jubileumsåret. I slutet avapril hölls ett seminarium för ungdomar och folkrö-relser här i huset. Avsikten var att de dels skulle fåinformation om vad arbetar med, delsskulle få chansen att ställa krav som den svenskadelegationen sedan skall föra vidare. En hel del såda-na krav kom fram, bl.a. på arbete mot tortyr och förminoriteter samt en del andra konkreta krav. Det ärviktigt att få alldeles särskilt ungdomar engagerade iarbetet med att bygga det nya inför alla deutmaningar vi står inför i det nya millenniet. Detgäller att involvera skolorna, vilket kommittén arbetarmed, och få med folkrörelser i arbetet för mänskligarättigheter och rättssäkerhet i . Utmaningarnanu är inte mindre än för 50 år sedan.Många har berört kriget i Kosovo på , somkastar sin tunga skugga över allt det positiva somhänder och har hänt i under det senaste de-cenniet.Trots denna oerhört mörka sida i fårvi alla, parlamentariker, organisationer och enskilda,aldrig förtröttas i arbetet för en bättre framtid i Euro-pa och därmed också i världen för gemenskap, sam-arbete, solidaritet och mänskliga rättigheter.Europarådet är ett oerhört viktigt verktyg i det ar-betet. Det är aldrig värdigt att ge upp någon gång.Och det får naturligtvis inte och dessmedlemmar heller göra.Europarådet har inte möjlighet att agera i en kon-flikt på något sätt. Men har en stor upp-gift i att bygga upp samhället efter konflikter. Allakonflikter har ett slut. Vi får aldrig glömma det närdet ser dystert ut. Även konflikten på måste fåett slut, och vi hoppas att det sker snart. Då kommerEuroparådets nästa stora uppgift och utmaning införframtid. Jag hoppas att också kan mot-svara förväntningarna.Anf. 7 ():Fru talman! har ex-panderat kraftigt. När ,alltså 1989, firade sitt 40-årsjubileum bestod det av23 medlemsstater. av hård, omänskligkommunistisk diktatur föll äntligen , ochen kraftig demokratiseringsvåg svepte in över Östeu-ropa. De nyfödda demokratierna var ivriga att kommain i och den demokratiska gemenskapen.När vi så firar 50-årsjubileumhar ytterligare 17 länder blivit medlemmar under detsenaste decenniet. Denna utveckling skulle storligenglädja dem som en gång, , drog uppriktlinjerna för hur länder skulle lyckas medden svåra historiska uppgiften, nämligen att stärkaoch fördjupa demokratin och säkra freden i vår del avvärlden. Eller som det står i rådsstadgans artikel 1, föratt "- - - åstadkomma en närmare förening mellanmedlemmarna, för att trygga och realisera deras ge-mensamma ideal och principer och att främja derasekonomiska och sociala utveckling". Sedan detskrevs har fyrdubblats vad gäller antaletmedlemmar. Det är en glädjande utvecklingDe som drev på idén att försöka forma ett nätverkav demokratier som fullt ut respekterar mänskligarättigheter förstod att detta arbete skulle ge freden enchans. Vår historia visar nämligen att demokratierinte startar krig med varandra. Just därför var det ochär det så viktigt att stärka, fördjupa och sprida dedemokratiska idealen för att åstadkomma en säkrareoch fredligare framtid för folk. Alla vi somhar haft förmånen att få leva i ett fredligt Europaunder den senare halvan av detta sekel bör sän-da en tacksamhetens tanke till dem som klarsynt sågvilken väg måste anträda efter andra världs-krigets slut för att inte hamna underkrigets gissel och fasor.Fru talman! Demokratin behöver mötesplatser,många mötesplatser människor emellan, för att kunnaöverleva och fördjupas. erbjuder justsådana mötesplatser.Verksamheten omfattar många områden där tan-kar, idéer och förslag bryts mot varandra. På sittschema har sådant som massmediefrå-gor, sociala och socio-ekonomiska frågor, handikapp-frågor, migrationsfrågor, jämställdhetsfrågor, utbild-ningsfrågor och kulturfrågor, idrottsfrågor, ungdoms-frågor, miljö- och naturskyddsfrågor, regionala ochkommunala frågor, rättsfrågor, för att nämna någraområden.Nu gäller det att bygga vidare på den fasta grundsom är lagd. Demokratiseringprocessen står inför nyautmaningar nu när vi går in i ett nytt millenium ochdå står på tröskeln till andra halvan avsitt första sekel.Jag framhöll tidigare här att mycket har hänt i Eu-ropa . Låt mig citera någrarader ur den skrift som gavs ut av UD sedanvid . Där står bl.a. föl-jande:"För de Europarådsländer, vilka i likhet med Sve-rige inte tillhör EG, har varit den endaorganisation där de som fullvärdiga medlemmar ochpå jämställd basis kunnat delta i det västeuropeiskasamarbetet på såväl regerings- som parlamentariker-nivå. "Ja, så kunde man skriva , men intei dag. ingår ju numera i ytterligare en viktigmötesplats för demokratier - i Europeiskaunionen, och alltfler länder knackar på dörren.Jag sade tidigare här att demokratin fordrar mångamötesplatser. Och många mötesplatser har skapatsunder årens lopp, vilket vi välkomnar. Det är bra.Vare sig mötesplatserna går under förkortningsnam-net , , , PFF eller vilken bokstavsför-kortning det än är fråga om så skall vi välkomnadetta. Och det betyder inte att uppgiftdevalveras - tvärtom. kommer att ha singivna, kompletterande roll bland övriga även i fram-tiden.Detta framkom bl.a. vid den Europarådsdag, somhar nämnts här tidigare, som anordnades här i riksda-gen för unga européer. Vid de gruppdis-kussioner som då ägde rum kom det fram förslag påframtida uppgifter och utmaningar för Europarådet.Jag skall här ge några exempel. "Arbeta för stärkt internationell insyn i de enskil-da länderna. ""Utbilda polis, fångvårdspersonal etc. i mänskligarättigheter. ""Arbeta för rehabilitering av tortyroffren. ""Verka för synen att idrotten är ett redskap för so-cial samverkan. Framhåll att idrotten skapar kontakteroch är av glädje inte minst för de funktionshindrade". "Rikta uppmärksamheten på idrottens kommersi-alisering och dess för- och nackdelar". "Information om hur gränsöverskridande före-ningsaktiviteter kan skapas".Förvisso har stora och viktiga arbets-uppgifter även för att säkra freden ochmänskliga rättigheter i vår del av världen genom atterbjuda många mötesplatser människor emellan.När någon fyller är det ju brukligt att fram-föra gratulationer och lyckönskningar. Låt oss göradet till dagens jubilar, , och samtidigtönska framgång i arbetet för ett fredligt och demo-kratiskt för kommande generationer.Anf. 8 ():Fru talman! Jag skall också sälla mig till hyll-ningskören över . Många vackra ochsanna ord har redan sagts här om Europarådetsbetydelse, den mellanstatliga organisation som föddesi ruinerna efter och som man kansäga är den europeiska integrationens vagga.Några har redan sagt, men det är väl värt att un-derstryka detta, att var med från början iEuroparådet och i dess arbete. Jag säger det därför attjag i går fick se en liten programinbjudan från enstiftelse som heter i och som harriksdagsman som ordförande. I det brevetstår det i ingresstexten: Det europeiska samarbetetinleddes den 9 maj 1950.Det är en märklig historieskrivning. Jag vet intevarifrån man fått det - om man nu begränsar Europatill att bara gälla samarbetet inom Kol- och stålunio-nen. Det europeiska samarbetet började, som sagt,tidigare. Det började efter slut,och var med från början i det samarbetet.Europarådets främsta uppgift är att försvaramänskliga rättigheter, att verka för en parlamentariskdemokrati och att försvara rättsstatens principer. Detgjorde att var den demokratiska klubbeni . Därför kunde inte alla länder vara med. Detvar bara de genuint demokratiska länderna som kundevara med i Europarådet.Under 50-, 60- och 70-talen gjordes det storaframsteg i . syntes mycketdå i svenska medier. Men hamnadeEuroparådet i skuggan av Europeiska gemenskapenoch Europeiska unionen. Men, som flera här har på-pekat, i samband med att muren föll fick Europarådeten helt annan roll. 90-talet blev så att säga den paneu-ropeiska dimensionen för . Det blev enbro mellan gamla och nya demokratier där gamla ochnya demokratier kan samverka på lika villkor.Under årens lopp har också den här mellanstatligaorganisationen fått tänder i form av sina övervak-ningsorgan och framför allt i form av sin domstol.Domstolen har reformerats, och det är nume-ra heltidsanställda domare. Domstolen innebär, somflera har påpekat, att över 700 miljoner européer, frånGrönland i väster till i öster, kan appelleratill domstolen och få sin sak prövad. Det är naturligt-vis en oerhörd framgång.Låt mig citera ur några stycken i utrikesutskottetsbetänkande. Först vill jag citera följande:"En bidragande orsak till framgång-ar har varit det starka parlamentariska inflytande somfunnits i form av den rådgivande parlamentariskaförsamlingen - - -." Jag vill stryka under detta, intedärför att jag själv tillhör den parlamentariska dele-gationen utan därför att jag har fått många bevis föratt det är just den parlamentariska församlingen somhar fungerat som en motor och som har drivit samar-betet framåt och tagit viktiga initiativ.Jan nämnde inledningsvis kampanjenmot dödsstraff. Att låta bli en kontinent frifrån dödsstraff är ett initiativ som den parlamentaris-ka församlingen har tagit och hårt drivit. hållerfaktiskt på att bli just en kontinent fri fråndödsstraff. Det är en stor framgång för den parla-mentariska församlingen. Det visar just att mellan-statliga organisationer som har ett starkt parlamenta-riskt inflytande också blir viktiga och betydelsefulla.Jag skall nu citera ur ett annat stycke i betänkan-det som jag anser vara viktigt:"Enligt utskottets uppfattning har ,med sin omfattande erfarenhet, med sina normer ochmed sin demokratiska värdegemenskap, alla förut-sättningar att även spela en central roll fören fredlig utveckling på vår kontinent somorganisationen kan tjäna som inspirationskälla föruppbyggnad och fördjupning av demokratin och demänskliga rättigheterna på andra håll i världen." Jagtror faktiskt att just kan vara denna vär-defulla inspirationskälla.Slutligen, fru talman: talare har sagt attEuroparådet måste göras mera känt i och attEuroparådet måste bli mera synligt. Jag håller medom det men ytterst är det ett ansvar som inte åvilarEuroparådets institutioner och dess generalsekretera-re. Det yttersta ansvaret för att skall blimera känt och mera synligt ligger i stället på med-lemsstaternas regeringar och nationella parlament.Anf. 9 ():Fru talman! På väggen i mitt arbetsrum här i riks-dagen har jag satt upp en liten lapp. På den står det:Mänskliga rättigheter - ett ofullbordat mästerverk.Europarådet anser jag här vara ett av de många in-strument som finns för att fortsätta arbetet för mänsk-liga rättigheter.Kan det någonsin bli ett fullbordat mästerverk?frågar sig en del. Ja, jag tror på ett sådant mål, likaväl som våra föregångare - de tio likasinnade länder-na i , däribland , som för 50 år sedanbildade , i den fasta förvissningen om attdet efter slut var alldeles nödvän-digt med samarbete för att värna demokrati, respektför mänskliga rättigheter och rättsstatens principer.Men det är också viktigt att ha en verklighetssyn,inte minst med tanke på vad som pågår i Euro-pa. Mina tankar går till alla dem som påett eller annat sätt påverkas av den politiska ochmänskliga krisen i och utanför Kosovo. "De ville komma med fred - men förde med sigkriget". Så uttryckte sig en ungdom iStrasbourg där ett ungdomsparlament gick av stapelnmed ungdomar från alla de numera 41 medlemslän-derna.Det var en glädje att lyssna till de ungdomar frånolika länder som med stor kunskap, entusiasm ochbestämda åsikter diskuterade huruvida det är rätt avNato att bomba i Kosovo eller inte. Åsikterna skildesig ungefär som de gör i våra diskussioner här hem-ma.Kan vi se till att mänskliga rättigheter blir ettmästerverk? Verklighetssyn, ja - men ändå en fot in ivisionen. Så kommer vi vidare i det viktiga arbetetmed att, med erfarenhet av mellanstatligt sam-arbete, även i fortsättningen spela en viktig roll iEuropa.När vapnen tystnar i Kosovo, när demokratin fåren chans i - det ögonblicket kommer, ochmåste komma - kommer att vara där föratt hjälpa.Målen som vi alla arbetar för, en kontinent meddemokratisk säkerhet och välstånd, kommer att varainom räckhåll. Så sade presidenten i närhan öppnade sessionen i Strasbourg.Han sade också att det är många som har undrat omvi under nuvarande omständigheter verkligen skallfira 50-årsdagen. Frågan är naturligtvis helt berätti-gad. Det finns definitivt inte plats för vare sig ban-ketter eller skådespel. Ändå tycker jag att vi skall tatillfället i akt att påminna oss själva om var vi ståroch vad vi har uppnåttoch att förnya vårt engagemang för att fortsätta meddet arbetet.Jag håller med president sin breda medlemskrets kommer organisatio-nen än en gång att kunna befästa den demokratiskavärdegemenskapen i . och dessarbete för mänskliga rättigheter och demokrati kom-mer att ha stor betydelse för att vår kontinent återskall bli en fredens kontinent.I förra veckan när rådet hade sin session i Stras-bourg hissades den 41:a flaggan utanför huvudin-gången. Vid en mycket högtidlig ceremoni invaldesGeorgien som medlem. Ett stolt ögonblick i landetshistoria, som president uttrycktedet.Han berättade att antagit en ny konstitu-tion med respekt för mänskliga rättigheter, oberoendemassmedier och kamp mot korruption. Han beskrevGeorgien som ett vägskäl mellan och Asien.Det var i vägskälen man även i vårt land en gång itiden möttes för att samtala och göra upp planer påhur man skulle förbättra livet för människor i Sverige.Vi lyckades. Samtal och diskussioner, ett utbyte avidéer människor emellan är det som för utvecklingenframåt.Nu talar 41 ministrar med varandra när minister-rådet har sina sammanträden. Ca 780 miljoner euro-péer är nu medlemmar i . Den parlamen-tariska församlingen har ca 300 delegater och likamånga suppleanter. Det är många människor somtalar med varandra, delar åsikter och kunskap om detsom är viktigt för oss människor. Under sina harEuroparådet fattat beslut om ca 170 europeiska ochinternationella konventioner som berör och påverkaralla oss som är med i Europarådet.Det är så vi bygger ett större, mer rättvist ,baserat på demokrati och solidaritet.Jag sitter i den ekonomiska kommittén i . Just nu håller vi på att förbereda en rapportmed titeln av demokrati för en uthållig ekono-misk utveckling. Demokratisering av finansiella in-stitutioner i världen var ett krav som framställdes. Jagtror att det kan bli många intressanta diskussionerkring detta.År 1991 inrättades Europeiska banken för utveck-ling och rekonstruktion. Den har 59 medlemmar somställer kapital till förfogande. är en av dem.Banken etablerades med målsättningen att hjälpaländer i Öst- och att bygga upp finan-siella marknader och hjälpa till med att starta entre-prenörskap och privata företag, med hänsyn tagen tillde fundamentala principerna om flerpartisystem,demokrati, pluralism och marknadsekonomi. Ekono-miska utskottet gör en rapport om bankensverksamhet, och 1997 fick vi efter många om ochmen inskrivet att:· - som förkortningen lyder - skall specielltuppmärksamma finansieringen av projekt därkvinnor är involverade.Det upplevdes som en seger i det sammanhanget,kan jag berätta för er.Häromåret utsågs ett antal "vice män" som skullefundera på framtida verksamhet ocheffektivisering. Bli inte oroliga! Det är hälften mänoch hälften kvinnor. Jag tror att det totala antalet vartio eller tolv stycken. De kom i alla fall fram till att- effektiviteten kan öka- kvaliteten kan öka- synligheten kan ökaInte minst detta skriver vi alla delegater i under på. Det har vi hört från talarstolen i dagockså. Det är därför vi vill hålla våra anföranden . Det är viktigt att synliggöra och detviktiga arbete som utförs i den organisationen. Det fårinte vara som en av de kandidater som vill bliny generalsekreterare efter skriver isin valbroschyr: "är den största hemlig-heten i . Bortsett från är detväldigt få människor som är medvetna om organisa-tionens existens. "Jag hoppas att vi genom talmannens tal och våraanföranden här spritt lite kännedom om och dess viktiga arbete för mänskliga rättig-heter, demokrati och rättsstatens principer.Fru talman! Jag slutar med att läsa några ord ursocialistgruppens broschyr:Låt oss bygga ett människornas hellre änett penningens !Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 12 §. )7 § betänkande 1998/99:KU26Lagstiftningsprocessen (skr. 1998/99:103)Anf. 10 ():Fru talman! Detta något blandade betänkande be-handlar huvudsakligen regeringens kommittéberättel-se och dessutom några motioner från den allmännamotionstiden. Jag skall nöja mig med att helt kortberöra den enda moderata reservationen, som handlarom hur den kommunala självstyrelsen påverkas avolika regeringsförslag.Yrkandet i motion K206 är att kommande rege-ringsförslag som berör verksamhet skallinnehålla en redovisning av på vilket sätt den kom-munala verksamheten påverkas. Motionären vill ock-så ha en genomgång av hur befintlig lagstiftninginverkar på den kommunala självstyrelsen.Som känt är betonas den kommunala självstyrel-sen redan i regeringsformens portalparagraf, RF 1:1,den som börjar med meningen: All makt utgår frånfolket. Den svenska folkstyrelsen, heter det vidare,förverkligas genom ett representativt statsskick ochgenom självstyrelse.Jag skall i detta sammanhang inte gå in på fråganom den kommunala självstyrelsen i hela dess vidd,utan nöjer mig med att hänvisa till att det finns dis-kutabla inskränkningar av denna självstyrelse, in-skränkningar som antyds i reservationen. Också denomdiskuterade och aktuella frågan om skilda val-dagar hänger faktiskt ihop med frågan om den kom-munala självstyrelsen. Man blir onekligen något för-vånad när man erfar att demokratiminister i ett förstamajtal sagt att sämre kommunaltsjälvstyre hotar om skilda valdagar införs.