prot · GM0975 · 1999-03-25 00:00:00 — har vi rasat från nionde tillsjuttonde plats när det gäller förmågan att uppvisa ettklimat som gör att företag kan tänkas välja Sverigesom etableringsort.Om vi tittar bara på vår närmaste omvärld, ländersom naturligtvis kan vara alternativa etableringslän-der för internationella företag som skulle kunna tänkasig , kan vi se att vi ligger efter ,efter och efter Norge.En annan tabell i ISA:s rapport handlar omWEF:s, , lista över konkur-renskraften. Där låg på tjugoförstaplats, på tjugoandra plats och påtjugotredje plats. Också här hamnar vi på efterkälkennär vi tittar på våra nordiska grannar.Det här var många siffror, men jag tror att det ärvärdefullt att göra en internationell utblick.Några faktorer har förbättrats under de senasteåren. Det gäller inte minst statens ekonomi och rän-teläget i . Detta kan vi glädja oss åt. Menmedan vi gläder oss fortsätter vi att rutscha utför i deninternationella jämförelsen. Jag tror att det är viktigtatt ha detta klart för sig när vi diskuterar det som dethär betänkandet handlar om.Lennart Beijer, representant, tyck-er att detta är gnälligt och svartmålande. LennartBeijer är nöjd med situationen. Han är belåten medläget i . Det här är naturligtvis en situationsom är svår att förklara för den sjuksköterska somnyligen förlorat jobbet eller för den metallarbetaresom är arbetslös. Ingen ansvarig politiker borde kun-na vara nöjd med situationen.Lennart Beijer försöker i sitt inlägg hävda, om änpå några omvägar, att det faktum att utländska inves-teringar inte hamnar i möjligen kan bero påde gnälliga reservationer som är fogade till betänkan-det. Även om utskottets betänkanden är läsvärda trorjag att det är ganska få utländska investerare somanvänder dem som underlag när man jämför länder.Det är andra saker som avgör det här.En annan linje som driver är att detär för billigt att lägga ned företag i och därförförsvinner de. Ett enkelt sätt är då naturligtvis att göradet dyrare och besvärligare, i hopp om att detta skulleleda till ett blomstrande näringsliv. Det är naturligtvisen linje som är alldeles felaktig. Nya jobb kommerenbart till när enskilda människor finner det varamödan värt att starta ett företag eller utveckla ettbefintligt. Det går inte att kommendera fram nyajobb; det är någonting som , kanskemer än de flesta i kammaren, borde ha skäl att be-grunda.Fru talman! Den första reservationen till det härbetänkandet handlar om näringspolitikens inriktning.Om den politik som där översiktligt presenteras ge-nomfördes skulle det innebära en kulturrevolution.Sverige behöver fler människor som känner att kli-matet är sådant att de vågar ta språnget och starta ettföretag. behöver bli en miljö som gör attföretagaren vågar utvidga verksamheten och anställanya medarbetare.Vi beskriver där vad vi tror behövs. tyck-er att det är gnälligt.Det handlar om· attityderna gentemot företagande och företagare,· skolans roll, en skola som bättre förklarar hurekonomi och företagande fungerar,· en politisk ledning som begränsar statens roll tilldet som staten bör ägna sig åt - kanske mindre avföretagande på den kommersiella marknaden,· att dubbelbeskattningen avskaffas, som gör att detär mer lönsamt för en privatperson att investera is.k. riskfria investeringar än att placera pengar iföretag,· att personbeskattningen sänks,· mer av avregleringar,· att arbetsrätten bättre anpassas till de mindre fö-retagens situation,· att öppna den privata tjänstesektorn,· mer av långsiktigt tänkande från den politiskaledningen.När det gäller frågan om regelförenklingar har vitillsammans med , ochFolkpartiet i en reservation krävt att regeringen nu gårfrån ord till handling. Från Näringsdepartementetssida pratas det mycket - väldigt mycket - men åstad-koms lite - väldigt lite. Om vi skall kunna bryta den-na olyckliga utveckling i och hävda oss i deninternationella konkurrensen måste det till en nypolitik som underlättar företagande, expansion ochetableringar.Fru talman! Jag har försökt beskriva att Sverigebefinner sig i en bekymmersam situation. , kunniga medarbetare och huvudkontor tillandra länder som förmår att skapa ett bättre klimat ändet som förmår att erbjuda. Man kan,som utskottets majoritet, säga att det mesta är bra ochatt annat kommer att kunna ändras - efterutredande, efter partiöverläggningar eller i någonproposition i en avlägsen framtid. Men det duger inte.Vi kan inte fortsätta att gå när andra springer.Anf. 168 () replik:Fru talman! är det faktiskt så att sommånga företag tyvärr har flyttat ut från , ellerplanerar att flytta ut, sker det också rätt stora investe-ringar från utländska investerare i . Dessutomhar vi en del intressanta svenska företag som ,som säger att man självklart lägger sig i , justberoende på att företagsklimatet är så pass bra somdet är.Göran ser inget problem med att det ärså billigt att lägga ned företag i . Jag menarinte heller att lösningen skulle vara att ha en jättehögkostnad, men kanske har tiderna ändå förändrats såmycket att vi inte klarar att ha för stora skillnader idessa avseenden gentemot våra konkurrent- ochgrannländer som också, naturligtvis, vill ha ny syssel-sättning. Vi borde åtminstone ha ett läge där kostna-den för nedläggning av företag i är likvärdigmed samma sak i . Vi kanske inte kan nåupp till de toppnivåer som och har,men vi borde i alla fall försöka hitta någon sorts ba-lans.Avslutningsvis: Tycker att skat-ter, arbetsrätt och energipolitik är de verkligt tungafrågorna för att lösa sysselsättningsfrågan?Anf. 169 () re-plik:Fru talman! Det är riktigt som sä-ger: Det kommer en del direktinvesteringar till Sveri-ge. Men tyvärr är de investeringarna inte av den artenatt det kommer personer eller företag hit och säger:Låt oss starta en ny, stor fabrik i som innebärsi och så många nya jobb. Huvuddelen av de di-rektinvesteringar som sker i sker genom attutländska företag eller koncerner köper befintligaföretag i . De är ganska billiga vid eninternationell jämförelse, dels på grund av valutansvärdering, dels på grund av att de bedöms ha en säm-re intjäningsförmåga. Det är alltså billigt att köpabefintliga företag. På det sättet är det många arbetsta-gare som får nya arbetsgivare, men det blir inte sär-skilt många nya jobb till följd av dessa nya arbetsgi-vare. Det är ju det stora problemet.En fråga var om det är för billigt att lägga ned fö-retag. Det skulle kunna vara ett intressant sätt, attförsöka tvinga företagen att upprätthålla en verksam-het som inte är lönsam genom att göra det ännu dyra-re att lägga ned. Men jag tror att det är en ganskadålig strategi om man också tror att det behövs nyaföretag för att kunna skapa nya arbetstillfällen i Sve-rige. Det är klart att de människor som funderar på attstarta ett nytt företag kommer att tänka sig för bådeen och två gånger, med tanke på det risktagande somföretagande innebär, om det skulle bli ännu dyrare änvad det är att lägga ned företag. Är det för bil-ligt att lägga ned företag? Nej, det är för dyrt att startaoch driva företag. Det är det som är problemet, Len-nart Beijer.Anf. 170 () replik:Fru talman! Jag tycker också att det är viktigast attvi får ett nystartande av företag. Just av den anled-ningen för vi fram behovet av att ytterligare stärkariskkapitalsystemet. Här har vi pekat på att den del avSverige som ligger utanför storstadsregionerna inte ärav intresse för det privata riskkapitalsystemet. Vi harockså sagt att det är viktigt att ytterligare skjuta framde statliga riskkapitalbolagen.Jag har sagt att jag håller med att vi inte skall ha så hårda regler att det nästanskrämmer företagandet i landet. Men ett problem hartrots allt uppkommit . Vi har förstor skillnad mellan att lägga ned företag i i eller Italien.Även om vi vill ha ny sysselsättning och nytt fö-retagande må väl ändå hålla med om att detinnebär ett visst problem att vi får situationer där deutländska ägarna, eller för den delen svenska ägare,ringer till sina lokala platschefer i och frågarhur mycket det kostar att lägga ned i och bliröverraskade av att det är så pass billigt. Då sitter vi juilla till. Det är i alla fall en försvårande process sominleds på detta sätt. Det tycker jag nog att även GöranHägglund borde inse.Anf. 171 () re-plik:Fru talman! ställde i sin förra replik frå-gan om skatter, arbetsrätt och något mer som hanräknade upp är de stora problemen. Jag tror inte attdet för att ändra situationen i räcker mednågon enstaka åtgärd, utan det behövs nog ett heltbatteri av åtgärder. tillhör ju ett partisom nära samarbetar med socialdemokraterna, rege-ringspartiet, och torde ha goda möjligheter att genom-föra sin politik, eftersom man befinner sig nästintill iregeringsställning. Vi får väl se vad det kan leda till.Jag är själv inte särskilt hoppfull med tanke påVänsterpartiets linje när det gäller attityderna gente-mot företagare, när det gäller statens roll som före-tagsägare, när det gäller dubbelbeskattningen, när detgäller personbeskattningen, när det gäller avregle-ringar och arbetsrätten eller synen på den privatatjänstesektorn. Men låt oss ändå hoppas.Jag vidhåller naturligtvis det som jag sade tidiga-re. Jag tror inte att huvudproblemet är att det är förbilligt att lägga ned företag i , utan problemetär naturligtvis att det är för lite lönsamt i vårt land.Det måste löna sig att starta och driva företag. Det ärså nya arbetstillfällen kommer till.Tack!Anf. 172 ():Fru talman! Jag tänkte tala lite om Centerpartietssyn på företagande. Men låt mig först konstatera attunder efterkrigstiden har den förhärskande politiskakulturen i inte varit företagartillvänd. Små-och egenföretagandet har inte respekterats på etttillräckligt sätt. Politiken har i hög grad varit koncent-rationsinriktad och gynnat de stora företagen framförde små. Stora kapitalägare har gynnats på bekostnadav potentiella entreprenörer och företagare. Det stor-skaliga ägandet har premierats i såväl privat somoffentlig regi. Detta har inverkat skadligt på detsvenska näringslivets förmåga att förnyas och ut-vecklas.Till grund för människors drivkraft att starta ochdriva företag ligger olika intressen. Det kan handlaom att vilja tjäna pengar, att förverkliga idéer, arbetasjälvständigt, kunna styra sin tid lite mer själv ellerkanske rentav ägna sig åt sin favoritsysselsättning.Samhället gynnas av att företag startas, drivs ochutvecklas. Det genererar skatteintäkter som finansie-rar bl.a. de offentliga utgifterna. Företagsamheten ärockså grundläggande för att åstadkomma sysselsätt-ning, som i sin tur genererar sysselsättning och till-fredsställelse hos människor på andra sätt. Samhälletmåste skapa goda förutsättningar för företagande.Hur göra? Ja, företagaren måste stå i centrum föratt man skall åstadkomma ett bättre företagsklimat.Hårt arbetande, riskvilliga företagare måste få tjänapengar. Det öppnar möjligheter för nya investeringar,fler jobb och tillväxt i vårt land. Vinstintresset är endrivkraft för företag och deras ägande, även om detsjälvklart finns andra skäl till att människor startaroch driver företag.Låg inflation, sunda statsfinanser och låga räntorär viktiga förutsättningar för företagande. Sådanafaktorer spelar långsiktigt en stor roll för företagenstilltro till sin omgivning. I sin tur påverkar det viljanatt investera och bedriva verksamhet. Låg inflationoch låga räntor stimulerar produktiv verksamhet.Ekonomisk tillväxt stimulerar köpkraften i samhället,vilket gynnar företagsamheten genom att efterfråganpå andra företags produkter ökar.Företagandet i är omgärdat av en mängdregler. Detta regelverk är särskilt betungande för desmå och enskilda företagen. Byråkrati kostar tid ochdet kostar pengar för företaget och för företagaren.Samtidigt bidrar det omfattande regelverket till att detsvenska samhället kan betraktas som och är rättssä-kert. Ambitionen måste vara att begränsa regelverketoch förenkla företagandet som rättssäker-heten inte åsidosätts.Jag tycker att det är beklagligt att utskottet intehar kunnat enas om samstämmiga skrivningar när detgäller att göra företagandet enklare genom förenk-lingar i regelverken.Avslutningsvis vill jag säga att företagen behöverstabila och långsiktiga spelregler. Lagstiftningenmåste ta hänsyn till företagens villkor. Särskild hän-syn måste tas just till de mindre företagens villkor.Självklart står jag bakom samtliga de reservatio-ner som har undertecknat, men för tidsvinnande nöjer jag mig med att yrka bifall till reser-vation nr 2 under mom. 1 och reservation nr 5 undermom. 3.Tack, fru talman!Anf. 173 ():Fru talman! Det finns många orosmoment när detgäller näringspolitiken i stort i vårt land. harsjunkit från tredje till sjuttonde plats i industriländer-nas välståndsliga. Konkurrenskraften sjunker , osv. Ett stort antal undersökningarredovisas i reservation 1, och jag behöver inte här tatid med att räkna upp dem. Dessutom har KarinFalkmer redan nämnt många.Men det går lätt att konstatera att hela ti-den halkar efter, trots att vi har en världsledandeställning på en hel del områden - utbyggnad av tele-nätet, skyddet för intellektuell egendom och investe-ring i forskning och utveckling, för att nämna några.På andra områden är det sämre: höga skatter, storaoffentliga utgifter, omfattande regleringar på arbets-marknaden och en låg investeringsnivå.En annan sak som har stor betydelse för ett landskonkurrenskraft är om man lyckas behålla den högut-bildade arbetskraften. Vi kan bara konstatera att Sve-rige ligger ganska illa till när det gäller s.k. brain-drain, dvs. utflyttning av högutbildade. Vi vet att bl.a.civilingenjörer och civilekonomer försvinner i snabbtakt, och jag har kunnat notera detta på nära håll i minegen familj. Vi vet också att det kostar samhälletstora pengar att ge högskoleutbildning, och det är ettskäl till att vi måste försöka behålla de högutbildade iSverige.Lennart Beijer sade i sitt anförande att vi gärnavill att ungdomarna skall få utlandserfarenhet. Detkan jag livligt stryka under. Men det som händer nuär att de alltför ofta aldrig flyttar tillbaka igen. Bl.a.en stor del av de duktigaste eleverna på Handelshög-skolan blir kvar i andra länder.Alla dessa negativa förhållanden har, åtminstonedelvis, sin grund i att regeringens politik på mångaområden försämrar förutsättningarna för företagande- Europapolitik, skattepolitik, arbetsmarknadsregleroch till viss del energipolitik. De partier som står förreservation 1 vill ha en politik som skapar nödvändi-ga förutsättningar för tillväxt och jobb. I reservation 1redovisas våra förslag, och jag yrkar bifall till den.Jag kommer, med hänsyn till kammarens tid, inteatt yrka bifall till fler reservationer än så.När det gäller statliga företag följer utskottsmajo-riteten upp ett antal motioner från de borgerliga parti-erna. Vi anser att det arbete som påbörjades underden borgerliga fyrpartiregeringen med att minskastatens företagande bör återupptas. Vi vill att rege-ringen skall lägga fram en plan för försäljning avstatliga företag.En viktig fråga för mitt parti och många andra äratt förenkla regelverken för företagen. Det har väcktsinte mindre än 19 motioner på detta område, och jagkan i och för sig ge utskottsmajoriteten rätt i att vissaåtgärder faktiskt har vidtagits. Men det är helt otill-räckligt.I reservation 5 anförs bl.a. att de flesta av Småfö-retagsdelegationens förslag bör kunna genomförasomedelbart. Jag håller helt med om det. Bl.a. har mansagt att åtgärderna kan grupperas under fyra olikarubriker, där den fjärde handlar om nä-ringsverksamhet. Det är en punkt som ligger migalldeles särskilt varmt om hjärtat. Alltför mångakommuner bakar bullar, gör smörgåstårtor, drivergym m.m. till förfång för småföretagen.Det är oerhört viktigt för vårt land att det skapasnya småföretag och att de befintliga ges möjlighet attväxa. Det behövs en förändring av den allmännaattityden till företagare. Många talar väl om företa-gen, men det är ofta svårare att tillåta att någon lyckassom företagare - jantelagen är mycket svår att av-veckla. För att påverka utvecklingen positivt bör vividta ett antal av de åtgärder som tas upp i reservation6 - , rekrytering av akademiker, under-lätta för invandrare osv.I betänkandet behandlas ett stort antal områden,och jag skall bara mycket summariskt beröra några avdem. När det gäller riskkapitalförsörjning bildar defyra borgerliga partierna utskottsmajoritet. Regering-en planerar visserligen en översyn av olika stödfor-mer inom näringspolitik, regionalpolitik och arbets-marknadspolitik, men vi anser att det också behövergöras en utredning av hur man kan främja bildandetav särskilda riskkapitalbolag.Ett annat område som är av stor vikt, inte minst imitt hemlän , är möjligheterna för kvin-nor att starta och driva företag. Andelen kvinnor somär företagare är lägre i än i jämförbara länder.Viktiga åtgärder som kan vidtas för att öka kvinnorsföretagande är t.ex. att stärka etableringsfriheten i denoffentliga sektorn, att upphandling inom den kommu-nala sektorn verkligen sker i konkurrens och att öpp-na marknaden för hemnära tjänster. I reservation 13begär , kd och vi i att riksda-gen skall göra ett uttalande som bl.a. innehåller dessaåtgärder.Centern har föreslagit att skall uttala attmedel fortsättningsvis skall avsättas för verksamhetmed kvinnliga affärsrådgivare. Jag kan i mycket hållamed om det kravet. Men eftersom är i färdmed att färdigställa en redovisning av sina åtgärderför kvinnors företagande, som enligt uppgift skallredovisas , tycker jag att vi skall väntamed att ta ställning till denna fråga och återkommatill hösten.Till sist några ord om turismen. I reservation 17framhålls att det är mycket viktigt för turistnäringenatt de regler som gäller är långsiktigt stabila och lik-värdiga med dem i andra länder och i andra näringar.Reservanterna anför bl.a. att en utredning bör görasom transporternas betydelse för denna näring. Jagställer mig bakom reservationen, men jag yrkar intebifall till den.Anf. 174 () replik:Fru talman! håller med om attdet är bra att ungdomen får flytta efter högskolestudi-erna och pröva sina vingar. Men hon är rädd för att deinte kommer tillbaka. Jag skulle vilja veta på vilketsätt vi kan säga att de inte kommer tillbaka. Är vi såsäkra på att de har försvunnitför evigt?Likaså tycker jag att skall ut-veckla på vilket sätt den svenska energipolitikenspelar en så oerhörd roll för det svenska företagskli-matet, som det står i er reservation. Just nu går priser-na ned, och det borde gynna en hel del av företagen.Dessutom vet jag att nya energislag skall byggas ut.Det borde också vara positivt utvecklande för företa-gen.Sedan var det frågan om bullbakande i kommu-nerna. Man hör talas om detta då och då. Är det enutbredd verksamhet, enligt ?Anf. 175 () re-plik:Fru talman! Det kan bli svårt att hinna svara påallt detta , men jag skall göra mitt bäs-ta.Jag har mest muntliga utsagor från mig närståendepersoner i fråga om utflyttning av högskoleutbildadeungdomar. Jag har ingen statistik tillgänglig, men jaghar hört att av de duktigaste eleverna påHandelshögskolan blir kvar i utlandet. Jag har ingasiffror just nu.Sedan var det frågan om energipolitiken. Jag sadei mitt anförande att energipolitiken spelar en viss roll,inte att den är lika viktig som de andra. Detta grundarjag bl.a. på min uppfattning att kärnenergin bordefinnas kvar. Jag vet att energin just nu är billigare äntidigare, men på lång sikt kan det vara en fara i frågaom energin.Jag har många exempel på bullbakandet. Jag skallinte upprepa dem här. I , , och liteöverallt görs det smörgåstårtor och bullar. Inte minstfinns det kommunala gym. Man tränger ut privataföretagare, bl.a. unga kvinnor som har lagt ned storapengar i nystartade företag.Anf. 176 ():Fru talman! Låt oss koncentrera oss på utflyttningav högutbildade. Det är riktigt att det inte finns någonbra statistik på hur det egentligen är. Det är nog frågaom mycket tyckande. Likaså måste det vara svårt attsäga att av de duktigaste eleverna på Handels-högskolan har flyttat. Kan vi vara så säkra på detta?Är det inte risk, då man skriver sådana prognoseratt försvinner alla högutbildade ur landet, skrämmer lite i onödan?Anf. 177 () re-plik:Fru talman! Jag kan hålla med om det. Att tro atthela kullarna försvinner kan vara att ta lite iöverkant. När det gäller andelen av dem som flyttar uthar jag utsagor från mig närstående personer somsysslar med management i internationella företag.Därifrån har jag fått uppgifterna. Jag har alltså ingaskrivna uppgifter, utan detta är sådant vi har diskute-rat.Anf. 178 ():Fru talman! De biologiska processerna ingår inaturliga kretslopp. De drivs av solens energi, äreffektiva och produktiva i ordets egentliga mening.Den industriella produktionen bedrivs däremot oftaraka vägen från gruvan via konsumenten till avfalls-högen. Stora förändringar krävs, och det snabbt.Grundprincipen för ett hållbart samhälle att detsom är hållbart långsiktigt också blir lönsamt kortsik-tigt. är det ofta tvärtom. För att komma till rättamed detta krävs en grundläggande grön skatteväxling,dvs. sänkta skatter och avgifter på arbete och höjdaskatter på energi, råvaror och utsläpp.Men näringslivet måste också vara socialt håll-bart. Det måste vara en naturlig del av samhälletssociala struktur. Det är viktigt att människor känneratt de kan påverka och ha överblick. Småföretag,självstyrande företag och kooperativa företag är oftadel i ett socialt sammanhang, där det inte bara handlarom vinstmaximering. Förutsättningarna för samhälls-engagemang motverkas när näringslivet globaliseras,ägandet flyttar långt bort och strukturerna blir otydli-ga och anonyma. ser vi att utvecklingen lederbort från självtillit, ansvarstagande och delaktighet.Stegen från nationella företag till multinationella blirallt vanligare. I sådana företag finns det inte längrenågon som helst solidaritet med något hemland, änmindre med någon bygd. ser vi hur ofta en kon-servativ kapitalistisk planekonomi är på väg att växafram. Den typen av företag tenderar att flytta produk-tionen till områden där skatten och arbetskraftskost-naden är låg och där miljökrav och arbetslagstiftningförsummas.Vi anser att politikens roll inom näringslivet fram-för allt är att skapa lagar och regler som underlättarmångfald och förändring som sociala ochmiljömässiga aspekter får sätta gränserna.Fru talman! Vi anser att det är viktigt att våraskogar, och andra naturresurser ägs avmänniskor som har lokal förankring. Vi vill inte atttransnationella eller multinationella intressen skall taöver våra naturresurser. Självbestämmande och själv-tillit är grundläggande för en positiv utveckling.Miljöpartiet eftersträvar ett differentierat och de-centraliserat ägande bestående av privata, kooperati-va, kommunala och statliga företag. Genom en gene-rell ekonomisk politik vill vi stimulera de små företa-gen i enskild och kooperativ ägo. av alla fö-retag i är småföretag med mindre än tio an-ställda, och de har av alla anställda. Dessa fö-retag har en potential till att anställa betydligt fler omkrånglet, hindren och flaskhalsarna åtgärdas. Svenskamyndigheter är tyvärr av tradition extremt storföre-tagsfixerade. Regler och stöd för näringslivet harutformats efter de stora företagens behov och är oftamycket dåligt anpassade till de små. Ändå är det desmå företagen som skulle kunna vända utvecklingenså att fler människor faktiskt fick jobb.Småföretagsdelegationen har genomfört intervjuermed småföretag för att få deras bedömning av stödet iform av rådgivning och information som staten gervia , och och som kostar250 . I en förstudie av Riksda-gens revisorer går det att läsa om resultatet av inter-vjuerna. Företagarna förde fram en mycket kritiskbild av statens kunskaps- och kompetenshöjandeinsatser. De menade t.ex. att rådgivarna lever i enannan verklighet och aldrig kommer i kontakt med deproblem som företagarna själva möter. De tyckte attingen lyssnar på vad de säger och att de behövdestolkar för att förstå statens rådgivare. Företagarnatyckte att organisationerna saknade förståelse förföretagande.