prot · GM0986 · 1999-04-27 00:00:00 — Jag verkar för att Sverigedriver denna fråga inom EU, och i andra in-ternationella sammanhang. I det pågående arbetetmed en ny kemikaliepolitik inom EU driver Sverigefrågan om ett mer generellt angreppssätt i hanteringenav risker från kemikalier. Detta angreppssätt börbaseras på den s.k. substitutionsprincipen. Den inne-bär att utvecklingen drivs mot att vi använ-der de minst farliga kemikalierna som finns på mark-naden, ämnen med de minst skadliga effekterna.Detta gäller särskilt ämnen som är långlivade ochsom lagras upp i växter och djur. Exempel på sådanakemikalier är just många bromerade flamskyddsme-del.Att enbart arbeta med förbud mot det ena kemiskaämnet efter det andra är resurskrävande och tar långtid. För att långsiktigt hantera allvarliga miljöhot frånanvändning av kemikalier, liknande de från bromera-de flamskyddsmedel, måste kemikaliepolitikenkompletteras med de nya riktlinjer regeringen pre-senterat i propositionen Svenska miljömål. Dessariktlinjer innebär bl.a. att regeringen verkar för attnyproducerade varor, redan inom , i huvud-sak skall vara fria från vissa långlivade och bioacku-mulerbara organiska ämnen. Propositionen behandlasav i morgon.Anf. 48 ():Fru talman! Jag vill först tacka miljöministern försvaret och för denna möjlighet att diskutera ett svårtmiljöproblem.Många kommer säkert ihåg PCB-debatten. PCB ären organisk förening som blev populär för bl.a. sinabrandskyddande egenskaper. Vi vet att giftet snartkom att ingå i allt från plast till fogmassor och olje-tillsatser. är ämnet helt förbjudet, och det till-verkas inte längre i Europa.PCB är ett ämne som liknar bromerade flam-skyddsmedel. PCB tar att bryta ned, och detstannar i naturen - särskilt i sälar, och de befin-ner sig högst upp i havets näringskedja. Vi vet ocksåatt koncentrationen av PCB och DDT i Östersjönökade markant . Men det var först på70-talet som kopplingen gjordes med det minskadeantalet sälar och andra djur.I dag säger forskarna att man ser en ökad före-komst av tarmsår bland sälarna. Vad detta beror påvet de ännu inte, men de misstänker att andra oidenti-fierade miljögifter kan vara en orsak.Jag tycker att det är bra att Kemikalieinspektionenhar föreslagit förbud avseende två grupper av de mestskadliga bromerade flamskyddsmedlen. Det är ocksåmin förhoppning att regeringens anmälan om ettförbud av dessa ämnen sker snabbt. Det är inte varesig hälso- eller miljömässigt lämpligt eller acceptabeltatt tillåta att dessa giftiga flamskyddsmedel skallfinnas på marknaden till. Det finns fak-tiskt utvecklade, och på vissa håll i världenintroducerade, giftfria och miljövänliga flamskydds-medel. Mot denna bakgrund finns det ingen anledningatt tillåta industrin att använda de hälso- och miljö-farliga flamskyddsmedlen till. Ettförbud kan och bör införas snabbare för folkhälsansoch miljöns skull.Fru talman! I interpellationssvaret nämner miljö-ministern några arbetssätt för att få bort de mest farli-ga kemikalierna på marknaden. Jag tycker att detverkligen behövs en dialog med näringslivet, och därhåller jag med miljöministern. Det är alltid bäst omdet går att hitta lösningar på frivillig väg - då finnsibland högre kunskapsinsikt och förståelse för pro-blemet. Det är också bra om miljöministern vill verkaför att fler börjar ifrågasätta om flamskydd är nöd-vändiga i alla produkter som behandlas . Det ärockså viktigt att motivera industrin att ta ansvar förövergång mot ersättningsmedel. Men som bekantbrukar industrin inte vara speciellt intresserad av attändra ett vinnande och vinstgivande koncept, dvs. attövergå från giftiga flamskyddsmedel till något dyraremen giftfria och miljövänliga flamskyddsmedel. Detgör man inte så länge som staten tillåter användningav dessa i produktionen. Det är säkert bra om mångautmanar och sätter press på industrin för att få dennaatt övergå till en produktion med giftfria flam-skyddsmedel.Visst är det så att kemikalier har hjälpt oss att ökavår vällevnad och komfort. Men ta det här med klä-der. Ett enda klädesplagg kan innehålla upp mot 100olika kemiska ämnen. För att framställa ett kilo textilanvänds i i genomsnitt kemikalieroch olja. Vanliga kläder kan innehålla 30 %kemikalier, bl.a. ämnet som ger plagget form, göradet brandsäkert, skrynkelfritt och vattenbeständigt.Anf. 49 Miljöminister ():Fru talman! Jag tror att jag och är överens om riskerna med de bromeradeflamskyddsmedlen. Vi verkar också vara ganskaöverens om hur man skall gå till väga för att fasa utde här medlen. Det handlar inte bara om kontakteroch diskussioner med industrin. Det kan också handlaom att vi använder hårdare tag för att tvinga fram enutveckling som gör att flamskyddsmedlen används imindre utsträckning, att man hittar bra ersättningareller att man, som jag nämnde tidigare, inte behöveranvända dem så mycket som man gör i dag.Som också framgår av interpellationssvaret ser videt här som en i högsta grad internationell fråga.Några av de produkter som vi behandlar med brome-rade flamskyddsmedel ingår som tunga delar ivärldshandeln. Inte minst importerar vi datorer, TV-apparater, radioapparater, kläder osv. från länderruntom hela världen. Det innebär att det inte räckeratt vi själva försöker angripa det här, utan vi måstehitta olika sätt att påverka världssamfundet och på-verka EU. Jag har träffat både denkinesiska miljöministern och biträdande miljöminis-tern från och tagit upp en diskussion meddem om just de bromerade flamskyddsmedlen. Vikommer att försöka anordna ett semina-rium i för att fullfölja en dialog medindustrin och länderna i den regionen, som ju står förmycket av den elektroniska importen till Sverige.Vi har försökt etablera ett samarbete med USAdärför att de har ungefär samma problem i de storasjöarna i det avseendet som vi har i . Viborde kunna ha en hel del att lära av varandra.Detta är några exempel på hur jag enligt flera oli-ka linjer arbeta internationellt för att så snabbt sommöjligt få en ökad medvetenhet om dessa problemoch också få en överensstämmelse om hur man skallangripa dem även globalt.Anf. 50 ():Fru talman! Jag har ungefär samma syn som mil-jöministern där. Men gör regeringen tillräckligt? Detär frågan.I Boråstrakten och i ån Viskan har man uppmärk-sammat problemen med flamskyddsmedel. Från tex-tilindustrierna går kemikalierna ut i Viskans vattenför att senare bli dricksvatten. Det är inte så att tidiga-re miljöminister tog initiativ till ett sam-arbete med och - det kanske är det sommiljöministern redogjorde för - för att lyfta upp dethär. Det tycker jag är väldigt bra. sadehösten 1998 att flamskyddsmedlen lagras redan i vårmiljö. Halterna stiger i fisk och fördubblas vart femteår i bröstmjölken hos våra kvinnor. Det tycker jag äroerhört oroande. Därför börjar saken bli akut.De flesta i vårt samhälle inser att kemikalierna ut-gör en tickande bomb inför 2000-talet. Att avgiftaoch effektivisera materialflödet i våra samhällen ärsäkert en av 2000-talets största utmaningar. Det ärnog också ett villkor för överlevnad. harantagit riktlinjer för att alla organiska långlivadekemikalier som utgör risk för hälsa och miljö och kanupplagras i levande organismer skall tas bort ur pro-duktionen inom . Det är rimligt att de kemi-kalier som upplagras i levande organismer - det ärsådana som är bioackumulerbara, giftiga och långli-vade - tas bort först. Till de grupperna hör de brome-rade flamskyddsmedlen. Och när nu undersökningarvisar att dessa ämnen finns i bröstmjölken hos mam-mor måste man reagera snabbt och inte bara utreda.Jag har läst en bok av Ste-fan där han redogör för bl.a. vår elektronikoch vår väldigt snabba omsättning av elektronik. Mankan säga att den svenska marknaden ökar konstant.För närvarande finns video, kontorselek-tronik, radio- och teleutrustning, elektroniska leksa-ker m.m. Detta flöde alstrar ett enormt skrotberg.Man räknar med per person. Då måste ettpraktiskt producentansvar växa fram. Hur skall vi dåta till vara ordbehandlaren och mobiltelefonen? I dagmåste metaller plockas bort först. På måsteelektronikföretag bygga in en återvinning i produktenoch byta ut de farliga långlivade ämnena mot mindrefarliga. Att återanvända eller panta små elektroniskaprylar kan vara ett sätt. Det redogör förpå ett mycket bra sätt. Vi måste med alla medel und-vika att de giftiga kemikalierna kommer ut i sopför-bränningen. Det är oerhört viktigt att vi verkligen kansortera ut de här väldigt farliga ämnena.I tidningen bostad har HSB uppmärksammatde här miljöfarorna. I ett nummer medverkade miljö-ministern. HSB:s miljöchef presenterade en lista pååtta farliga ämnen. Där vara de bromerade flam-skyddsmedlen nummer ett, alltså kanske de farligaste.Jag tycker att vi måste ta detta på stort allvar.Anf. 51 Miljöminister ():Fru talman! Vi är självfallet överens om att viskall ta detta på stort allvar. Jag har för resten ocksåläst min sakkunnige bok med storbehållning.Vi tar det på allvar på olika sätt, genom att göraordentliga undersökningar, genom att försöka att hamånga internationella kontakter omkring den globalamiljöfråga som de bromerade flamskyddsmedlenutgör. Vi tar det också på allvar genom att vi inte villdra ut på processen att försöka komma åt och fasa utdem, utan jag kommer verkligen att försöka ta det påmitt ansvar att göra denna utfasning och angripa pro-blemet på ett så snabbt och bra sätt som möjligt.Det här är ett problem, och inte minst finns härparallellen med PCV som är lite skrämmande. Dethar ungefär samma egenskaper, det är bioackumuler-bart, det är uthålligt och kommer att finnas kvar väl-digt . Vi har det faktum att halten ökar i bröst-mjölken som en mycket oroande alarm-klocka.Det här är allvarligt, och det här skall vi arbetamed på flera olika fronter. Vi skall se till att försökafå en utveckling som så snabbt som möjligt går moten utfasning av de här produkterna.Anf. 52 ():Fru talman! Jag tackar för det. I inledningen avdebatten nämnde miljöministern internationellt enga-gemang och samarbete. Jag tycker att det är väldigtviktigt att vi arbetar internationellt med de här frågor-na. Man kan ändå konstatera att EU-systemet harvisat sig ganska trögt på kemikalieområdet. Det äralltså ingen överdrift att säga det. Det är en oerhördtröghet i regler med produkter och procedurer. Dess-utom tror jag att den EU-kris som vi sett kommer attlamslå miljöarbetet lite. Jag hoppas att den inte lam-slår miljöarbetet för mycket, för det är oerhört viktigtatt vi flyttar fram positionerna. har varit ettföregångsland, och jag hoppas att vi kommer att fort-sätta att vara det. Men en ny kommission, kanskemånga nya ledamöter i parlamentet och en ny ledningi kan det bli komplikationer. Då hoppasjag att miljöministern arbetar på ett handlingskraftigtsätt med de här stora miljöfrågorna.Anf. 53 Miljöminister ():Fru talman! Jag lovar att göra vad jag kan för attfullfölja arbetet, inte minst inom EU. Det finns enviss risk, inte för att det blir en förlamning utan för attdet kan bli vissa förseningar i miljöarbetet genom attkommissionen har övergått till att fungera som någotslags expeditionskommission. Men jag tror ändå attdet finns möjligheter att utan några större problem gåigenom processen fram till dess att en ny kommissiontillträder.Sedan vill jag också lägga till att vi ställer ju kravpå att man skall göra elektroniska produkter efterbe-handlingsbara. Det är en process som pågår.Dessutom vill jag påminna om att vi kommer attinföra ett producentansvar för elektriska och elektro-niska produkter som träder i kraft . Dettasyftar bl.a. till att göra det möjligt dels att sätta presspå producenterna, dels att göra produkterna möjligaatt hantera även i slutet av deras levnad, dels att göradet möjligt att återvinna dessa produkter så långt detgår.Överläggningen var härmed avslutad.11 § Svar på interpellation 1998/99:255 omskatten på råtalloljaAnf. 54 Finansminister ():Fru talman! de har frå-gat mig om regeringen avser att vidta åtgärder för attsänka energiskattetrycket på den svenska industrinsamt om regeringen avser att lägga fram förslag omatt avskaffa skatten på råtallolja som eldas.Vad först gäller den allmänna frågan om energi-beskattningen kan jag konstatera att en genomgripan-de översyn av energibeskattningen för närvarandepågår i en interdepartemental arbetsgrupp. Vidarepågår överläggningar med samtliga riksdagspartierom skattepolitikens framtida utformning. Dessaöverläggningar är ännu inte avslutade. Jag är därförinte beredd att ta ställning till frågan om denframtida utformningen av energibeskattningen.Vad sedan gäller frågan om skatten på råtallolja ärbakgrunden den följande. Genom beslut av riksdageninfördes energiskatt på råtallolja,som används för uppvärmning. Råtallolja är en bipro-dukt vid framställningen av pappersmassa. Den är envärdefull råvara vid framställning av färg, lim m.m.Råtalloljan kan också användas som bränsle ochersätter då främst fossil eldningsolja. Just det förhål-landet att råtalloljan kan användas både som råvaraoch som bränsle är orsaken till de problem som upp-stått på marknaden.Tillgången på råtallolja är begränsad. För massa-industrin kan det vara fördelaktigt att sälja råtalloljatill förädlingsindustrin, kraft- eller värmeverken ochsedan köpa eldningsolja för att täcka det egna beho-vet. En förutsättning för att detta skall vara lönsamt ärgivetvis att det pris som erhålls för råtalloljan översti-ger kostnaden för eldningsolja. En stor del av prisetpå eldningsolja utgörs av skatt. Beskattningen av denfossila eldningsoljan har därför indirekt drivit upppriset på råtallolja på den svenska marknaden.För den kemiska förädlingsindustrin, som använ-der tallolja som råvara, är tillgången på råtallolja avstörsta betydelse. En följd av det uppdrivna priset påråtallolja har blivit att svenska vidareförädlare belas-tats med en högre kostnad för sina råvaruinköp änsina konkurrenter på världsmarknaden.Det är viktigt att energi- och koldioxidbeskatt-ningen har en utformning som ger goda förutsättning-ar för den svenska industrin att konkurrera internatio-nellt och som säkrar lönsamheten för investeringar ivaruproduktion i . Det var därför nödvändigtatt motverka att energibeskattningen indirekt belasta-de den kemiska industrins inköp av råtallolja sområvara. Genom att ta ut skatt på råtallolja, som an-vänds för uppvärmning, har det syftet i vart fall delvisuppnåtts.Det är ännu för tidigt att säga vilken effekt skattenpå råtallolja har fått. Svaret på andra fråga blir därför att regeringen i nulä-get inte har för avsikt att lägga fram förslag om attavskaffa energiskatten på råtallolja som eldas.Anf. 55 ():Fru talman! Jag får tacka finansministern för dettaärvda svar på min interpellation som jag framställdetill förra finansministern, men som han aldrig hannsvara på.Vad det handlar om har ju finansministern beskri-vit i sitt interpellationssvar. Min första fråga rör siggenerellt om energiskatterna. I propositionen sägs detatt dessa är ett problem. Grunden för att beskattaråtallolja är enligt propositionen: Avsikten är att häri-genom söka minimera de negativa effekter som ener-gibeskattningen indirekt haft på den kemiska föräd-lingsindustrins inköp av råtallolja.Det kan inte sägas tydligare att det är de högaenergiskatterna generellt som är bekymret. Den lös-ning som regeringen tillgrep var att införa en ny skatt,en väldigt principlös skatt. Det rör sig om en skatt påett biobränsle, som inte skall vara energibeskattat ochkoldioxidbeskattat. Ändå införde man en sådan skatt,trots att det var helt principvidrigt.Samtidigt säger finansministern i sitt svar att ef-tersom det pågår en översyn av energiskatterna ochskattesamtal skall man inte gå in och göra någontingjust . Ändå gjorde man så här. Man lade ännu enlapp till det lapptäcke som hela energibeskattningenutgör. Skatten på förbränning av råtallolja innebarytterligare en principlöshet.Innan propositionen lades fram var den ute på re-miss. Alla remissinstanser utom en innehöll en för-ödande kritik mot förslaget. Förslaget var dåligt un-derbyggt och konsekvenserna var inte analyserade.Det innebar att man överförde konkurrenskraft frånen industrigren till en annan industrigren. Man över-för alltså konkurrenskraft till den kemiska industrinfrån skogsindustrin. Detta påpekades väldigt tydligtfrån alla remissinstanser utom från en remissinstans,som själv vann på att skatten infördes. Ändå genom-förde man detta.När det gäller min konkreta fråga om råtallolja harfinansministern lämnat diverse svar.Till att börja med säger han att den kemiska in-dustrin inte fick tillgång till den råtallolja som manbehövde, och att det var ett av bekymren. Det varskogsindustrin som eldade upp den. Detta är nog interiktigt med sanningen överensstämmande. Enligt deuppgifter som jag har fått har den kemiska industrinfått all den råtallolja som man behöver för förädling.Därför stämmer inte det svaret.Sedan säger finansministern att det har uppstått ettproblem på marknaden. Då är frågan om inte mark-naden själv skall få lösa detta problem, dvs. massain-dustrin och den kemiska industrin. Man frågar sig då:Måste regeringen och politikerna gripa in på det härsättet? Hade inte det här problemet gått att lösa påannat sätt?Vidare säger finansministern att det är för tidigtatt bedöma effekterna av skatten på råtallolja. Det harredan uppstått effekter beroende på att den kemiskaindustrin inte vill köpa all råtallolja som produceras.En del råtallolja har lövinblandning, och sådan oljavill den kemiska industrin inte köpa. Den kan manbara elda upp. Då måste skogsindustrin betala skattför detta. Det har alltså redan uppstått problem. Manhar redan betalat in nästan 6 miljoner i skatt.Jag vill fråga finansministern om han kan försvaradenna principlöshet när det gäller skattesystemet, attplötsligt beskatta biobränsle.Anf. 56 Finansminister ():Fru talman! Energibeskattningen i sin helhet är junaturligtvis en fråga som diskuteras i de skattesamtalsom pågår. Jag sade i mitt svar att det nu inte fannsnågon anledning att göra några förändringar i energi-beskattningen. Däremot när det gäller råtallolja varbedömningen, enligt de skäl som jag här har redovi-sat, att det var nödvändigt att genomföra en föränd-ring.Jag är medveten om att man inte alltid löser allaproblem med en åtgärd och att en åtgärd kan få en deleffekter som man helst skulle vilja undvika. Jag vetinte om interpellanten är ute efter allmänna sänkning-ar på energiskatteområdet. Men det hade inte löstproblemet att inte göra någonting när det gäller råtal-lolja. Då hade det uppstått en rad andra icke avseddaeffekter som också hade varit svåra att ta itu med.Därför tror jag att man skall invänta den genom-gång som sker av hela energibeskattningen, och sedanfår man se om man i det här speciella fallet när detgäller råtallolja kan komma åt de problem som kanuppstå. Jag tror inte att man efter tre fyra månaderkan säga med säkerhet, som interpellanten gör, vilkaeffekter som det handlar om, varken uttryckt i pengareller på annat sätt. Det är för tidigt att dra sådanaslutsatser.En avsikt med skatten har varit att försöka mot-verka de indirekta effekterna av priset på råtallolja,men det går inte att exakt ange några ef-fekter. Därför får vi först ta hem ytterligare erfaren-heter, och sedan får det vägas in i ett större samman-hang i fortsättningen.Anf. 57 ():Fru talman! Jag kan bara konstatera att skatte-samtalen håller på att lägga en död hand över detmesta som vi skall åstadkomma i . Manhänvisar till dem. Ändå gjorde man justden här lilla förändringen utan att avvakta skatte-samtal eller någonting annat; man bara lade fram den.Samtidigt var man själv mycket medveten om atthuvudskälet till att man var tvungen att vidta en nöd-åtgärd, att sätta en lapp till på lapptäcket på energis-katteområdet, var de höga energiskatterna.Både skogsindustrin och den kemiska industrinsäger att den absolut bästa lösningen är sänkta ener-giskatter, inte dessa nödåtgärder som vidtas när detploppar upp en tillfällig kris, t.ex. att ett företag sägeratt det skall läggas ned om det inte får en skattelind-ring.Förre finansministern lovade i valrörelsen justdetta företag att man skulle göra någonting, och sedanverkställdes detta trots all kritik på grund av att detvar ett dåligt underlag och att det inte gick att se kon-sekvenserna av det. Man för alltså över konkurrens-kraft från en industrigren till en annan. Jag utgår frånatt man gör det helt medvetet.Finansministern säger att vi måste ha ett enhetligtoch enkelt system. Det här är ett tecken på att det inteär så. Jag undrar: Vad händer när sågspånsindustrinkommer och säger att de vill ha en speciell skatt påsågspån därför att de annars inte kan göra board?Skall man gå ut med en ny lapp? Skall finansminis-tern fara runt som en rörmokare och lappa och laga såfort det läcker någonstans? Det går inte att fortsättapå det sättet.Det bästa vore att sänkaenergiskatterna. Det vore det bästa både för skogsin-dustrin och för den kemiska industrin, i stället fördessa mycket märkliga lösningar.Finansministern säger också att det inte finns be-lägg för några negativa effekter för skogsindustrin.Men jag har belägg för det, och jag tror inte att desiffror jag har är felaktiga. Det finns alltså råtalloljasom den kemiska industrin inte kan använda för för-ädling, och det är den som har lövinblandning. Denkan man bara elda. Skogsindustrin eldar den själv, dåingen annan kan använda den till eldning därför att deinte har ungnar som är så syretåliga att de kan göradet. De får då betala skatt, trots att det egentligen intefinns någon alternativ användning. Hur kan manförsvara det? Man tror sig ha löst ett problem, menman har skapat ett nytt.Grunden till alltihop är våra höga energiskatter.Jag tycker i och för sig att finansministern tillstår det.Det framgår av hela propositionen som låg till grundför beskattningen av råtallolja att man försöker klaradetta genom att hitta en nödlösning. varemot det, men vi var inte det enda partiet här i kam-maren som var emot det. Även partier som godtog detvar ganska klarsynta och insåg att man nog hadeskapat ett nytt problem genom att göra det här. Frå-gan är om man bara kan vänta.Nästa fråga är: När kommer det att hända någon-ting på energiskatteområdet? Eller skall vi få se attnästa proposition kommer när man skall lösa någotannat problem?Anf. 58 Finansminister ():Fru talman! Beskattningen av råtallolja beslutadesi kammaren innan de egentliga skattesamtalen hadekommit i gång, som skedde . Jag tror inteatt interpellanten kan vända ut och in på det argu-mentet. Om man under resans gång, dvs. när det på-går skattesamtal om både energibeskattning och an-nat, inte kan göra någonting även om det uppstårproblem som man måste åtgärda inträffar det ju enviss handlingsförlamning.Däremot är det självklart, att om man vill se tillsystemet som sådant när det gäller energibeskattning-en skall man inte gå före de samtal som pågår ochdär man försöker hitta en helhetsbild på energibe-skattningens område.Regeringen har aldrig påstått att ett motiv tillskatten på råtallolja är att den rent faktiskt har kom-mit att ersätta fossil eldningsolja som bränsle. Genomatt råtallolja kan ersätta eldningsolja som bränsle hardock obeskattad råtallolja haft en kostnadsfördelgentemot fossil eldningsolja. Beskattning av eld-ningsolja drev därför tidigare indirekt upp priset påråtalloljan. Det var skälet till att man i det läget förraåret var tvungen att göra någonting.Jag sade redan tidigare att det här inte är den per-fekta lösningen, utan det finns en del konsekvensersom måste hanteras i fortsättningen. Det var det jagville understryka, dvs. att det efter tre fyra månaderinte kan sägas exakt vilka effekter det handlar om,varken i kronor och ören eller på annat sätt. Därförfår man försöka hantera den nya situationen i desshelhet och det här speciella problemet.Anf. 59 ():Fru talman! Den första frågan i mitt första inlägggällde principlösheten. Eftersom det här är ettbiobränsle skulle det följaktligen inte beskattas på dethär sättet. Att det fanns en kostnadsfördel beror på attdet är ett biobränsle.