prot · GN0916 · 1999-10-20 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1999/2000:16Onsdagen den 20 oktoberKl. 9.00 - 12.51Det justerade protokollet beräknas utkomma --------------------------------------------------------------------1 § Justering av protokollJusterades protokollet för den 14 oktober.2 § Hänvisning av ärende till utskottFöredrogs och hänvisadesSkrivelse1999/2000:19 till skatteutskottet3 § Beslut om utskottsbetänkanden som slutde-batterats den 13 oktoberKU2 Frågor om styrelseskick och demokratiMom. 1 (slopande av trosbekännelsekravet i succes-sionsordningen)1. utskottet2. 1 (v, fp, mp)Votering:235 för utskottet62 för res. 12 avstod50 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 113 s, 68 m, 37 kd, 16 c, 1 fpFör res. 1: 37 v, 10 fp, 15 mpAvstod: 1 s, 1 fpFrånvarande: 17 s, 14 m, 6 v, 5 kd, 2 c, 5 fp, 1 mpMom. 2 (övergång till republik)1. utskottet2. 2 (v)Votering:247 för utskottet45 för res. 210 avstod47 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 111 s, 69 m, 37 kd, 16 c, 10 fp, 4 mpFör res. 2: 37 v, 8 mpAvstod: 3 s, 4 fp, 3 mpFrånvarande: 17 s, 13 m, 6 v, 5 kd, 2 c, 3 fp, 1 mpLars () anmälde att han avsett att röstaja men markerats ha avstått från att rösta.Mom. 3 (utvidgad rösträtt för invandrare)1. utskottet2. 3 (v, mp)Votering:251 för utskottet52 för res. 346 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 115 s, 69 m, 37 kd, 16 c, 14 fpFör res. 3: 37 v, 15 mpFrånvarande: 16 s, 13 m, 6 v, 5 kd, 2 c, 3 fp, 1 mpMom. 4 (sänkt rösträttsålder till )1. utskottet2. 4 (mp)Votering:285 för utskottet16 för res. 42 avstod46 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 115 s, 69 m, 36 v, 37 kd, 16 c, 12 fpFör res. 4: 1 fp, 15 mpAvstod: 1 v, 1 fpFrånvarande: 16 s, 13 m, 6 v, 5 kd, 2 c, 3 fp, 1 mpSofia () anmälde att hon avsett att rösta nejmen markerats ha röstat ja.Mom. 5 (rösträtt för personer som fyller underett valår)1. utskottet2. 5 (c, mp)Kammaren biföll utskottets hemställan med acklama-tion.Mom. 6 (övergång till vårval)1. utskottet2. 6 (s, v)Votering:153 för utskottet150 för res. 646 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 2 s, 69 m, 37 kd, 16 c, 14 fp, 15 mpFör res. 6: 113 s, 37 vFrånvarande: 16 s, 13 m, 6 v, 5 kd, 2 c, 3 fp, 1 mpMonica och (båda s) anmäldeatt de avsett att rösta nej men markerats ha röstat ja.Mom. 7 (övergång till skilda valdagar för val till riks-dagen respektive kommun- och landstingsfullmäkti-ge)1. utskottet2. 7 (s, v)Votering:153 för utskottet150 för res. 746 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 2 s, 69 m, 37 kd, 16 c, 14 fp, 15 mpFör res. 7: 113 s, 37 vFrånvarande: 16 s, 13 m, 6 v, 5 kd, 2 c, 3 fp, 1 mpMonica och (båda s) anmäldeatt de avsett att rösta nej men markerats ha röstat ja.Mom. 9 (utredning av den s.k. småpartispärren vidfördelning av mandaten i riksdagsval)1. utskottet2. 8 (kd, v, mp)210 för utskottet89 för res. 81 avstod49 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 113 s, 69 m, 15 c, 13 fpFör res. 8: 37 v, 37 kd, 15 mpAvstod: 1 fpFrånvarande: 18 s, 13 m, 6 v, 5 kd, 3 c, 3 fp, 1 mpMom. 10 (minskning av antalet ledamöter i riksda-gen)1. utskottet2. 9 (m)Votering:233 för utskottet69 för res. 947 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 114 s, 37 v, 37 kd, 16 c, 14 fp, 15 mpFör res. 9: 69 mFrånvarande: 17 s, 13 m, 6 v, 5 kd, 2 c, 3 fp, 1 mpMom. 15 (införande av bestämmelse om statsminis-terns avgång efter val till )1. utskottet2. 11 (c)Votering:271 för utskottet29 för res. 112 avstod47 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 114 s, 69 m, 37 v, 37 kd, 14 fpFör res. 11: 16 c, 13 mpAvstod: 2 mpFrånvarande: 17 s, 13 m, 6 v, 5 kd, 2 c, 3 fp, 1 mpMom. 16 (lagrådsgranskning av förslag till ändring avgrundlag)1. utskottet2. 13 (m, fp)Votering:219 för utskottet84 för res. 1346 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 115 s, 1 m, 36 v, 37 kd, 16 c, 14 mpFör res. 13: 68 m, 1 v, 14 fp, 1 mpFrånvarande: 16 s, 13 m, 6 v, 5 kd, 2 c, 3 fp, 1 mpLars () och () anmäldeatt de avsett att rösta ja men markerats ha röstat nej.Mom. 32 (ändring i kommunallagen av regler ombeslutsfattande i vissa fall)1. utskottet2. 15 (mp)Votering:287 för utskottet15 för res. 1547 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 115 s, 69 m, 36 v, 37 kd, 16 c, 14 fpFör res. 15: 15 mpFrånvarande: 16 s, 13 m, 7 v, 5 kd, 2 c, 3 fp, 1 mpÖvriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.KU3 Statlig förvaltningMom. 1 (ombudsmannaorganisationen)1. utskottet2. 1 (kd, fp)3. res. 2 (mp)Förberedande votering:51 för res. 116 för res. 2235 avstod47 frånvarandeKammaren biträdde res. 1.Huvudvotering:236 för utskottet63 för res. 13 avstod47 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 114 s, 69 m, 37 v, 16 cFör res. 1: 37 kd, 14 fp, 12 mpAvstod: 3 mpFrånvarande: 17 s, 13 m, 6 v, 5 kd, 2 c, 3 fp, 1 mpMom. 3 (alkoholfri representation)1. utskottet2. 4 (mp)Votering:271 för utskottet21 för res. 48 avstod49 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 113 s, 69 m, 33 v, 27 kd, 15 c, 14 fpFör res. 4: 4 v, 4 kd, 13 mpAvstod: 1 s, 4 kd, 1 c, 2 mpFrånvarande: 17 s, 13 m, 6 v, 7 kd, 2 c, 3 fp, 1 mpErling Wälivaara (kd) anmälde att han avsett att röstanej men markerats ha röstat ja.Mom. 5 (förvaltningsmyndigheternas service)1. utskottet2. 5 (m, fp)3. res. 6 (kd)Förberedande votering:85 för res. 536 för res. 6182 avstod46 frånvarandeKammaren biträdde res. 5.Huvudvotering:184 för utskottet117 för res. 52 avstod46 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 115 s, 1 m, 37 v, 1 kd, 15 c, 15 mpFör res. 5: 68 m, 34 kd, 1 c, 14 fpAvstod: 2 kdFrånvarande: 16 s, 13 m, 6 v, 5 kd, 2 c, 3 fp, 1 mpMom. 6 (myndigheternas bemötande)1. utskottet2. 7 (c)Votering:284 för utskottet17 för res. 71 avstod47 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 115 s, 69 m, 37 v, 36 kd, 12 fp, 15 mpFör res. 7: 16 c, 1 fpAvstod: 1 kdFrånvarande: 16 s, 13 m, 6 v, 5 kd, 2 c, 4 fp, 1 mpMom. 7 (homokompetens)1. utskottet2. 8 (v, fp, mp)Votering:234 för utskottet66 för res. 82 avstod47 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 113 s, 69 m, 37 kd, 15 cFör res. 8: 1 s, 37 v, 1 c, 12 fp, 15 mpAvstod: 2 fpFrånvarande: 17 s, 13 m, 6 v, 5 kd, 2 c, 3 fp, 1 mpÖvriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.SoU2 Redovisning av fördelningen av medel frånAllmänna arvsfonden under budgetåret 1998Kammaren biföll utskottets hemställan.KrU2 Bibliotek, litteratur och kulturtidskrifter(förnyad behandling)Mom. 1 (avskaffande av bibliotekslagen)1. utskottet2. 1 (m, c, fp)Votering:202 för utskottet100 för res. 147 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 115 s, 36 v, 37 kd, 14 mpFör res. 1: 69 m, 1 v, 16 c, 14 fpFrånvarande: 16 s, 13 m, 6 v, 5 kd, 2 c, 3 fp, 2 mpSven-Erik () anmälde att han avsett attrösta ja men markerats ha röstat nej.Mom. 8 (distributionsstöd)1. utskottet2. 3 (v)Votering:265 för utskottet37 för res. 347 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 115 s, 69 m, 37 kd, 16 c, 14 fp, 14 mpFör res. 3: 37 vFrånvarande: 16 s, 13 m, 6 v, 5 kd, 2 c, 3 fp, 2 mpMom. 10 (fråga om kulturtidskriftsstöd m.m.)1. utskottet2. 5 (kd, mp)Votering:251 för utskottet51 för res. 547 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 115 s, 69 m, 37 v, 16 c, 14 fpFör res. 5: 37 kd, 14 mpFrånvarande: 16 s, 13 m, 6 v, 5 kd, 2 c, 3 fp, 2 mpÖvriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.AU2 Företagshälsovård m.m.Mom. 1 (avslag på propositionen m.m.)1. utskottet2. 1 (m)3. res. 2 (kd)Förberedande votering:71 för res. 137 för res. 2193 avstod48 frånvarandeKammaren biträdde res. 1.Huvudvotering:196 för utskottet69 för res. 137 avstod47 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 115 s, 37 v, 16 c, 14 fp, 14 mpFör res. 1: 69 mAvstod: 37 kdFrånvarande: 16 s, 13 m, 6 v, 5 kd, 2 c, 3 fp, 2 mpMom. 2 (obligatorisk företagshälsovård)1. utskottet2. 3 (v)Votering:188 för utskottet37 för res. 377 avstod47 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 115 s, 24 m, 5 kd, 16 c, 14 fp, 14 mpFör res. 3: 37 vAvstod: 45 m, 32 kdFrånvarande: 16 s, 13 m, 6 v, 5 kd, 2 c, 3 fp, 2 mpKarin (), Per , (kd) och Marga-reta () anmälde att de avsett att avstå frånatt rösta men markerats ha röstat ja.Mom. 4 (definition av företagshälsovård)1. utskottet2. 4 (fp)Votering:187 för utskottet14 för res. 4101 avstod47 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 115 s, 5 m, 37 v, 16 c, 14 mpFör res. 4: 14 fpAvstod: 64 m, 37 kdFrånvarande: 16 s, 13 m, 6 v, 5 kd, 2 c, 3 fp, 2 mpMom. 6 (remitteringsrätt m.m.)1. utskottet2. 7 (fp)Kammaren biföll utskottets hemställan med acklama-tion.Mom. 8 (analys av företagshälsovård ur könsperspek-tiv)1. utskottet2. 8 (v, mp)Votering:208 för utskottet51 för res. 843 avstod47 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 114 s, 65 m, 16 c, 13 fpFör res. 8: 37 v, 14 mpAvstod: 1 s, 4 m, 37 kd, 1 fpFrånvarande: 16 s, 13 m, 6 v, 5 kd, 2 c, 3 fp, 2 mpMom. 17 (internkontroll m.m.)1. utskottet2. 10 (m, kd)Votering:196 för utskottet105 för res. 1048 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 115 s, 37 v, 1 kd, 16 c, 13 fp, 14 mpFör res. 10: 69 m, 36 kdFrånvarande: 16 s, 13 m, 6 v, 5 kd, 2 c, 4 fp, 2 mpÖvriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.4 § betänkande 1999/2000:UbU3Forskningsfrågor (prop. 1998/99:94)Anf. 1 PER ():Herr talman! Det här betänkandet heter Forsk-ningsfrågor, och bakom det döljer sig del 1, kan manväl säga, av Forskning 2000-kommitténs förslag. Mankan också säga att det kanske är de lite mindre kon-troversiella delarna som betas av. Sedan ska man tanya tag med de andra delarna.I det här betänkandet tas bl.a. upp frågor kringstatens uppgifter i fråga om forskning och utveck-lingsarbete, om forskningens omfattning, inriktningoch fördelning och om samverkan mellan universitetoch högskolor och samhället i övrigt.Herr talman! Låt mig inledningsvis yrka bifall tillreservation 1 under mom. 1. Naturligtvis står vi bak-om samtliga övriga reservationer i betänkandet, menför att vinna tid yrkar vi bifall bara till den förstareservationen.Denna första reaktion på Forskning 2000 är imånga avseenden bra. Det är också bra att regeringenavser att lägga fram en samlad forskningspolitiskproposition . Det är oerhört viktigt att den härpropositionen blir så genomarbetad och så bra sommöjligt, för det är ett viktigt steg för att förbättraSverige och se till att blir ett kunskapsland iden nya ekonomin.Jag tänker därför använda en stor del av min tidtill att försöka ge konstruktiva förslag till hur dennasamlade forskningsproposition ska kunna bli så brasom möjligt. Det är ju så att ju tidigare man är ute ochdebatterar och slåss för sina idéer, desto större chanshar man att göra någonting. Chansen att någon här ikammaren skulle ändra åsikt och därmed rösta på ettannorlunda sätt vad gäller just det här betänkandet ärju ganska liten. Det är ju t.o.m. så att det börjar kän-nas lite grann som om nästan vartenda kommateckenär fastsatt i de propositioner som kommer till utbild-ningsutskottet, och det vore väl tråkigt om detta ut-skott och enbart skulle vara ett transport-kompani.Det är otroligt viktigt att vi har en bra forsknings-strategi och tydliga och uppföljningsbara mål. Dessaövergripande mål och strategier bör utgå från detarbete som för tillfället görs på landets universitet ochhögskolor.Det är också viktigt att vi funderar en del överviktiga frågeställningar, t.ex.: Vad ska staten göra?Och minst lika viktigt: Vad ska staten inte göra? Vadsköts bäst på marknaderna, och vad kan de frivilligagemenskaperna bidra med? Hur kan vi skapa synergi-er mellan den statliga grundforskningen och dentillämpade forskningen runtom på alla företag i Sve-rige?Vilka nationella mål bör vi ha, och hur ska vikunna nå dem? Inom vilka områden ska vi hålla ab-solut världsklass? Kanske måste vi också frågaoss: Vilka svenska universitet ska om t.ex. fem århålla absolut världsklass?Herr talman! Det är också viktigt att vi har ensjälvkritisk omvärldsanalys som belyser viktiga frå-gor och skeenden i världen. Vad innebär t.ex. skiftetfrån industrisamhälle till kunskapssamhälle? Vadinnebär förändringen som kommer via Internet ochmöjligheten för alla att koppla upp sig ?Vad innebär förändringarna i den nya ekonomin, inätverksekonomin? Kan vi verkligen konkurrera trotsvärldens högsta skatter, dålig lönebildning och ettkallt och ruggigt klimat minst sju omåret?Med utgångspunkt från att all forskning är globalborde vi fundera över: Vad innebär den snabbt ökan-de globaliseringen? Vad innebär kunskapsklustrensframväxt? Har vi några sådana kunskapskluster somkan bli attraktiva i ?Jag tror också att vi ska fundera lite grann på vadjag skulle vilja kalla för brain drain eller brain gain,dvs. : Kommer vi ständigt att tappa kompetens ochkunnande, eller kommer vi åter att kunna bli ett landdit individer flyttar för att skaffa sig högre utbildningoch för att forska?Hur skapar vi en sund institutionell konkurrensmellan landets universitet och högskolor såväl pågrundutbildningsnivå som på forskningsnivå så attdenna konkurrens gör att universiteten står sig i denglobala konkurrensen? Vilket konkurrenstryck frånomvärlden kommer våra universitet att utsättas förnär högre utbildning och forskning alltmer blir en deli utbildnings- och kunskapsmarknaderna?Vad innebär det snabbt ökande antalet utlandsstu-denter? När jag gick ut universitet 1987-1988 stude-rade ungefär 2 000 personer utomlands. varsiffran 31 400. Vilka är möjligheterna, och vilkaeventuella risker kan vi se?Utbildningsministerns partibroder harsom målsättning att av alla studenter som stude-rar utomlands ska studera vid ett brittiskt universitet.Vad innebär det ifall vi funderar på att alltfler ländermycket tydligt säger att de ska dra till sig så mångastudenter som möjligt?Vilka kvalitetsmål ska vi sätta för våra universitetoch högskolor? Regeringens mål att kvaliteten skavar lika i hela landet - om det är så jag ska uppfattadet - tror jag är orealistiskt.Om det vore så, hur kommer det sig då att dett.ex. står tusen platser inom teknik och naturveten-skap tomma på landets mindre högskolor medan detgår tre fyra sökande på de mest attraktiva utbildning-arna på t.ex. KTH?Det finns en risk för en gymnasifiering av denhögre utbildningen. Vi ska ha tuffa kvalitetsmål, medde ska vara ett slags golv. Hur högt taket är, hur brauniversiteten är, ska vi absolut inte ha några restrik-tioner för. Det får gärna finnas flera universitet i ab-solut världsklass.Herr talman! Det är viktigt att prata om någraövergripande principer. Den viktigaste är frihet föruniversiteten och forskningen. De andra är högstatänkbara kvalitet och att forskningen står sig i eninternationell granskning. Det är också viktigt att vifunderar över konkreta mål och vilka strategier vi skaha för att nå upp till de målen.Om vi t.ex. skulle vilja utexaminera fler ci-vilingenjörer , vad innebär det för strategi-er? Jag tror att det innebär att vi måste låta studenteroch forskarstuderande välja var de vill utbilda sig.Det är viktigt att skapa en fond för spetsutbildninginom t.ex. IT och telekommunikation. Det är viktigtatt ta bort akademikerskatten.Om vi i stället satte upp ett mål om att t.ex. treuniversitet i ska vara rankade bland de 20bästa inom viktiga områden inom bioteknik och IT,vilka strategier bör vi ha då? Jag tror att det då voreklokt att låta kompetensen koncentreras till de klusterdär de bästa förutsättningarna finns. Vi skulle fördelaforskningsanslagen och använda ett per review-system i mycket högre grad än vad vi nu gör så att vifokuserar på de bästa individerna och på deras forsk-ningsgrupper och projekt.Vilka strategier är okloka? En fortsatt ök-ning av forskning som någon typ av regionalpolitiskåtgärd eller som kompensation för nedläggning avmilitära förband är okloka idéer. Det kan finnas un-dantag. Ett sådant som vi moderater länge har arbetatför är att vi skulle kunna ha ett rymduniversitet iKiruna. Här kan det finnas möjligheter.Herr talman! Åter till propositionen. Det finnsmånga vackra ord. Jag hoppas att regeringen kan levaupp till dem.Det står: Staten har ett särskilt ansvar för att ga-rantera forskningens frihet. Staten har ett särskiltansvar för grundforskning och forskarutbildning.Staten har ett särskilt ansvar för att ge förutsättningarför deltagande i internationellt forskningssamarbete.Staten har ett särskilt ansvar för att utveckla formerför forskningsinformation och medverka till att forsk-ningsrön tas till vara i alla delar av det svenska sam-hället. Det är utmärkta förslag. Min fråga är bara: Hurska de genomföras?Under , inrikt-ning och fördelning kan vi läsa att resurserna förgrundforskning och forskarutbildning ska öka, i syn-nerhet vad gäller teknik och naturvetenskap. Tillskillnad från Forskning anser regeringen liksomen samstämmig remissopinion att detta inte ska skegenom att man minskar resurserna till samhällsveten-skaplig forskning.Vidare anför regeringen att en förstärkning avmedel för grundforskning vid de redan etableradeuniversiteten är en förutsättning för att dessa lärosä-ten även ska vara viktiga instrument föratt hävda position som en ledande kunskap-snation. Detta är utmärkt bra. Det kan vi vara överensom. gäller det bara att se till att det blir verklighet.Jag har några frågor till utbildningsministern. In-nebär dessa fina ord att vi kommer att se friare uni-versitet och friare forskare? Innebär det en avpolitise-ring av universitetsstyrelserna? Innebär det flera uni-versitet i stiftelseform? Innebär det att forsknings-stiftelserna kommer att befrias? Innebär det ett antalnya friska miljarder till grundforskningen, och vari-från kommer i så fall pengarna? Innebär det att ni harslutat spara på den internationella forskningen?Herr talman! Jag är övertygad om att kanbli en av de ledande kunskapsnationerna i världen.Jag är övertygad om att vi kan driva mycket meraforskning i världsklass och skapa kunskapsklustersom lockar forskare och företag från när och fjärrantill Sverige.När jag spenderade i Silicon Valleyoch på andra ställen i var det många somkände till klustret kring , ochMälardalen, och även klustret som sträcker sig frånKöpenhamn via till . De sade att detfinns goda möjligheter för inom telekommu-nikation i allmänhet och inom trådlös telekommuni-kation i synnerhet.Men jag tror också att det krävs stora förändringarav skatterna, lönebildningen och utbildningspolitikensåväl som av forskningspolitiken för att vi ska kunnanå dit. Det gäller att vi ständigt arbetar för att skapabästa möjliga individ- och företagsklimat. I det sam-manhanget är utbildning och forskning i världsklassav största betydelse.Anf. 2 ():Herr talman! presenteradeKommittén för översyn av den svenska forsknings-politiken sina resultat i Forskning . Att döma avremissvaren togs den emot med blandade reaktioner.Det var rätt tydligt att olika mottagare och olika in-tressenter hade sina perspektiv i fokus. Det försvåradenaturligtvis för regeringen att bedöma helheten.Forskningen är ett område som av tradition varitrelativt autonomt i samhället i den meningen attmånga inte har insikt i forskningens organisation,styrning och innehåll. Regeringens svar på utredning-en och de reaktioner som den väckte kom i den pro-position som kom att kallas Vissa forskningsfrågor,som vi har yttrat oss om.Eftersom forskningens olika delar går in i ochbygger på varandra borde, tycker vi, alla frågor dis-kuteras . Ändå synes detta relativt otänkbartom man tänker på den utveckling som har skett. Omen avgränsning ändå ska göras är det viktigt att densker på ett sätt som gör att det blir en helhetssyn.Jag tänker på några korta minuter redogöra för hurkristdemokraterna tänker kring forskningen.Herr talman! Vi är överens om att forskningen ären kraft för en positiv samhällsutveckling. Framstå-ende och ekonomiskt ledande nationer har välfinansi-erad forskning och effektiva forskningsorganisationermed en tydlig struktur på mål och medel. Staten harett ansvar för att forskning kan bedrivas, men forsk-ningens övergripande mål är också tydligt, dvs. attvinna ny kunskap för att bättre förstå den värld vilever i och om möjligt förändra den till det bättre. Härhar vi ett av problemen. Regeringen har inte sagtnågot om vilket samhälle vi vill ha. Jag tycker att detär en svaghet hos regeringen att inte presentera engenomtänkt målbild före det att resurser fördelas påolika områden. I stället för att diskutera målet väljertydligen regeringen att diskutera medlen för att nå dit.Det är möjligt att vi får lite mer tydlighet omkringmålen här i kammaren av utbildningsministern.Kristdemokraterna vill ha ett samhälle där enskil-da medborgare upplever ett välbefinnande i relationtill vars och ens förutsättningar och önskemål. Män-niskan är i centrum som hon är en del avsamhällsutvecklingen. Detta innebär att människoroch samhälle finns i ett komplext samspel som i sinnuvarande form bygger på och är beroende av bådehumanistiskt och samhällsvetenskapligt kunnandeoch naturvetenskapligt och tekniskt kunnande. Detkunnande som finns är vi skyldiga att förvaltaoch bygga vidare på.För att vi ska nå ett bra samhälle är högre utbild-ning och forskning viktiga medel, och de är ömsesi-digt beroende av varandra. Grundutbildningen bidrartill lämpliga forskare. För att kunna bedriva god ve-tenskaplig utbildning krävs forskning. Därför måsteinriktningen från staten harmoniera mellan grundut-bildning och forskning. Genom medelstilldelningenvisar staten i vilken riktning som man önskar att sam-hället ska utvecklas.Regeringen har expanderat hög-skolans utbildningsplatser och forskningsresurser motnaturvetenskap och teknik. Detta är viktiga kunskap-sområden när det gäller att bibehålla landets konkur-renskraft. Utbildningsplatserna har ökat i sådan om-fattning att det på många lärosäten är svårt attfylla platserna. klar-gjordes att det finns 9 000 fler platser än behörigaelever som lämnar gymnasieskolan.Samtidigt med detta har utrymmet för humanioraoch samhällsvetenskap minskats. Köer av studenterfinns till utbildningsplatser på filosofisk fakultet.Många ungdomar har intresse och begåvning förstudier inom humaniora och samhällsvetenskap - ettintresse som faktiskt inte tas på allvar och som intetas till vara av samhället. Ungdomarna får inte möj-lighet att utvecklas utifrån sina intressen.Samtidigt besitter landets lärosäten en hög kom-petens just inom de ämnen som studenterna efterfrå-gar. Denna kompetens utvecklas inte, och försvinner isämsta fall, om inte staten tar ett ansvar för dessöverlevnad. Vi kan inte riskera att få en förlorad ge-neration med avseende på kunskapsutvecklingeninom humaniora och samhällsvetenskap. Kristdemo-kraterna vill därför förvalta och utveckla kunnandetockså inom dessa områden. Det är en kunskap som ären del av vårt kulturarv och som behövs, och som skavara levande också i framtiden.Den samhällsutveckling som sker är en över-gång från industrisamhälle till kunskapssamhälle.Förändringskraften ligger i kunskapsdimensionen. Iindustrisamhället var det forskningens resultat somfokuserades, och den typen av forskning måste ocksåframdeles vara kraftfull.