prot · GM0998 · 1999-05-21 00:00:00 — Det här ärgamla kända problem, som har utretts sedan länge.Underprissättningsutredningen var t.ex. inne på dethär området och kom med många förslag, och ingen-ting har förverkligats.Det som den småföretagare som råkar ut för denhär situationen väntar på är konkreta förändringar,bl.a. förändringar i kommunallagen, som gör detlättare att överklaga, även för icke-kommunmedlemmar.Det är ofta kvinnor som har de här företagen. Dedriver kaféer, gym och andra tjänsteföretag i kommu-nerna. De drabbas ofta av detta. Det är oerhört svårtoch grannlaga för en småföretagare i en kommun attöverklaga kommunala beslut. Man är i en beroende-ställning gentemot kommunpolitikerna som gör drar sig för att stöta sig med dem.På det här området duger det inte med diskussioner, . Inte hellerduger det med diskussionsklubbar med och . Det som krävsär handling.Det är bra, tycker jag, om arbetet har kommit igång och om det blir så, som förutspårhär, att det verkligen görs ett målmedvetet regelför-ändringsarbete i departementen.Jag vill fråga om målsättningen med regelförenk-lingsarbetet. Det får ju inte bara vara så att man tittarpå de nya reglerna och kanske avvisar dem i dörren.Det finns ett lika stort behov av att se över hela re-gelmassan som sådan. Har målsättning-en att man skall se över samtliga regler och rensa bort det som inte är i bruk ochobehövligt?När jag läser interpellationssvaret ser jag att mi-nistern avser att göra en strategiskt viktig översyn av3:12-reglerna. Men, snälla , varför enöversyn av något som är så oerhört väl utrett? Härhandlar det om politisk vilja, och även här krävs dethandling.Ministern aviserar också en beredning av stopp-reglerna och avser att komma med förslag. Men ävendetta är så väl kända problem att det är dags för kon-kret handling. Det är bara beslutade förbättringar ochförändringar som betyder någonting för småföreta-gen. Jag vidhåller att det finns en misstro och pessi-mism hos många - alltför många - småföretagare , beroende på att man inte upplever att det händernågonting.Anf. 87 Statsrådet ():Fru talman! Låt mig betona igen att det också ståren hel del om stoppreglerna i vårbudgeten - detkommer konkreta förslag som skall varaförverkligade . Som bekant disku-terar vi nu också en helhet när det gäller skatterna. Vifår se hur långt man kan komma fram där och i vilkenmån man också kan komma fram tidigare när detgäller delar av 3:12-reglerna.Om man verkligen skall åstadkomma ett system-skifte i synen på skatterna och småföretagen finns detinte, menar jag, ett helt förslag färdigt , t.ex. närdet gäller att ge de små företagen möjligheter attbygga upp en större andel eget kapital i sitt företagför att användas till finansiering när man behöverväxa. Det är ju det som är 3:12-reglerna, som ju harvarit direkt diskriminerande för de små och aktivadelägarna i förhållande till dem som är passiva. Härär frågeställningen snarare när än om en sådan för-ändring kommer.Sedan vill jag också hålla med om att det inte be-hövs fler utredningar när det gäller privat och offent-ligt och gränslandet däremellan. Det som behövs ärtvå saker, och jag måste göra båda.Först och främst måste man se till att de reglersom redan finns faktiskt tillämpas. Det var det jagdiskuterade med och . Det var alltså inte någon diskussionsklubbutan vi förde en mycket seriös diskussion. Det finnsmånga kommuner som vill förändra sitt sätt att jobba,dvs. tillämpa reglerna, men det kan också behövasförändringar direkt i lagstiftningen. Det är jag inteberedd att svara på tydligare än så.Bengt och har självavelat börja med de nya reglerna för att kunna hittaarbetsformerna ordentligt, men självfallet är det minambition att sedan gå vidare med också befintligaregelverk när det handlar om regelförenklingarna.Men jag tycker att det har varit rätt strategi att börjamed att bygga upp en enhet som tar sig an de nyareglerna för att sedan gå vidare med resten.Anf. 88 ():Fru talman! Jag betvivlar inte godavilja. Men huruvida denna goda vilja finns i helaregeringen och på högsta politiska nivå råder det stor tveksamhet om bland företagen, och bland desmå företagen. Det är viktigt att betydligt mer avförenklingsförslagen konkretiseras.Småföretagsdelegationen har gjort ett väldigt braarbete, anser jag. Men jag tycker också att det krävsoerhört mycket från regeringens sida på många andraområden, som delegationen inte fick röra vid, för attunderlätta företagande. Då handlar det också om attgöra det möjligt att starta privata tjänsteföretag ochatt anställa. Även här, , handlar det väl-digt mycket om kvinnliga företagare.Om jag vore i kläder skulle jag sedet som min huvuduppgift att ta bort alla de hindersom finns för människor som har idéer ochengagemang, som vill starta verksamhet men som inte vågar, beroende på våra regelsystem, våraskattesystem, våra arbetsrättsliga system. Det finnsingenting viktigare än att ge signaler till indivi-der i att det är fint och hedervärt att bli före-tagare och att anställa. Vi måste också ge signalernaatt det är fint och hedervärt att tjäna pengar.Överläggningen var härmed avslutad.16 § Svar på interpellation 1998/99:343 omgemenskapspatentAnf. 89 Statsrådet ():Fru talman! har frågat mig vilkaåtgärder regeringen avser att vidta för att våra svens-ka småföretagare skall kunna konkurrera på lika vill-kor vid ansökningarna om gemenskapspatent och vadregeringen avser att göra för att förhindra att de småspråken diskrimineras i detta sammanhang.De ställda frågorna utgår från att har presenterat ett förslag om att infö-ra ett nytt patentsystem i . Detta stämmer inte.Kommissionen presenterade däremot vid halvårs-skiftet 1997 en s.k. grönbok som behandlar frågor omhur det framtida patentsystemet i bör utfor-mas, om gemenskapspatent och patent-systemet i - främjande av innovation genompatent (KOM (97) 0314-C4-0342/97).I grönboken, som främst har till syfte att undersö-ka om det finns behov av ett enhetligt patentsysteminom EU, behandlas bl.a. de krav som finns påöversättning av patenthandlingar. inne-håller dock inte något förslag om gemenskapspatent.Europaparlamentet har i en resolution över grön-boken yttrat att medlems-staterna inte bör ge avkall på sina nationella språk.Därefter har kommissionen meddelat att den i årkommer att lägga fram ett förslag till förordning omgemenskapspatent. Det finns inga uppgifter omhur kommissionen kommer att hantera språkfrågan.En grundläggande tanke med gemenskapspatentetär att man skall kunna få ned patentkostnaderna, somi dag är mycket höga för privatpersoner och företag.Detta gynnar de svenska företagen, inte minst de småoch medelstora, eftersom de höga kostnaderna kanutgöra ett hinder för dessa företag när det gäller att fåpatent i andra länder. Den kom-mer dock, oavsett hur kommissionens förslag tillförordning om gemenskapspatent utformas, självklartatt verka för att ett eventuellt gemenskapspatent är välavvägt och inte innebär några konkurrensnackdelarför de svenska företagen. Regeringen kommer ocksåatt agera så att det svenska språket inte diskrimineras.Anf. 90 ():Fru talman! Jag har i en interpellation ställt någrafrågor till statsrådet angående gemen-skapspatent. Jag får tacka för svaret, men efter det harjag ytterligare några frågor.Anledningen till interpellationen är ju att det harkommit fram att har för avsikt attefter sommaren presentera ett förslag till gemenskap-spatent. Det har också kommit fram att det innebär attinnovatörer och uppfinnare, som har för avsikt att fåett gemenskapspatent, måste lämna in ansökan påengelska, tyska eller franska.Att hade dessa planer på ettytterligare patent, det s.k. gemenskapspatentet, komupp första gången . Och jag har isvaret tagit del av att det har funnits med i den härgrönboken. har vid ett flertal till-fällen återkommit till den här frågan. Man har helatiden haft för avsikt att begränsa kravet på fullständi-ga översättningar till några få språk.I svaret från statsrådet påpekas att grönboken inteinnehåller något förslag om patentbildningar. Detframgår också att har yttrat sig om attmedlemsstaterna inte skall ge avkall på sina natio-nella språk. Frågan har alltså diskuterats. Men rege-ringen har inte deltagit. Eller har regeringen intenågon åsikt i den här frågan?Statsrådet upplyser även om att kommissionenunder innevarande år skall lägga fram ett förslag omen ny förordning men att det ännu inte finns någrauppgifter om hur kommissionen kommer att hanterafrågan. Regeringen har ännu ingen vetskap om vadsom kommer. Jag tycker att det är mycket oroande attvi, när nästan halva året är till ända, inte vet hurkommissionen skall hantera språkfrågan. Då finns detän större skäl att man lyfter fram det här och agerar,med tanke på den korta tid som återstår, för att bear-beta kommissionen.I svaret anges att en grundläggande tanke medgemenskapspatentet är att man skall få ned patent-kostnaderna. Jag frågar mig: För vem? Med den före-slagna modellen kommer ju de multinationella före-tagen med egna patentavdelningar att bli de storavinnarna. De är naturligtvis positiva. Det gäller ävenländer där man har engelska, tyska och franska sommodersmål. Gemenskapspatentet skulle vara lösning-en på problemen, och argumentet är att det blir billi-gare och enklare . Jag funderar över hurman kan påstå det när man inte vet hur språkfråganskall hanteras. Den är ju ganska central för innovatö-rer och företagare. Om det här går igenom måste jublivande patentsökare anlita expertis för ansökningarsom ofta är tekniskt komplicerade. De måste ocksåsjälva anlita en tolk och stå för de kostnaderna för attfå patenthandlingar översatta till hemspråket. Demissgynnas även på andra sätt. De får svårare attbevaka det egna patentet, och det här ökar risken föratt de själva kan göra sig skyldiga till patentintrång.Jag vill också fråga statsrådet om regeringen harändrat sig. I ett tidigare svar har nämligen statsrådetangett att uppfinnare i får vara beredda attfullfölja sin internationella ansökan på engelska. Harregeringen också för avsikt att göra skillnad mellaninternationella patentansökningar, Europapatent ochgemenskapspatentet?Anf. 91 Statsrådet ():Fru talman! Den sista frågan är ju svår att besvarainnan vi vet hur förslaget om ett gemenskapspatentkommer att se ut och hur man kommer att hanteraspråkfrågan.Jag vill börja med att ge en beskrivning av hursituationen är . Då blir det möjligen en någotannan bild än den som frågeställaren nu gav.Sverige kräver att ett patent, om det skallgälla i vårt land, i dess helhet måste översättas tillsvenska, eller hur? Såvitt jag vet gör också alla andraländer i så. De kräver att det patent som skallgälla där skall finnas översatt på deras språk. Detbetyder alltså att en svensk företagare som villha ett patent giltigt i flera andra länder i - såär ofta fallet - måste översätta sin patentansökan tillflera olika språk. Det leder till att det blir myck-et höga kostnader som framför allt drabbar eller be-lastar - vilket uttryck man nu vill använda - de småföretagen. Ett gemenskapspatent med en begränsningav nuvarande krav på översättning skulle däremotkunna innebära lägre kostnader. Det skulle vara vik-tigt inte minst för de små företagen.Man måste vara precis så här balanserad när detgäller den här frågeställningen, som också är svår.Det får man ha i åtanke när vi i ser hur för-slaget från kommissionen ser ut och skall ta ställningtill det.När det gäller språkfrågan pågår en diskussion.EPO, den europeiska patentorganisationen, skall isommar ha en ministerkonferens där man bl.a. skallse över olika frågor inom patentområdet, t.ex. språk-frågan. Under förberedelsearbetet inför den här kon-ferensen har meningarna gått isär ganska mycket närdet gäller språkfrågan. Den här konferensen skallhållas , och arbetet i arbetsgrupperna inför denhär ministerkonferensen kan säkert komma att fåkonsekvenser för hur ställer sig ispråkfrågan.Jag ville bara betona och förtydliga att vi bevakardenna frågeställning mycket noga, men när man skallbeskriva svårigheterna för småföretag skall man re-dogöra för hur pass svårt det är . Eftersommånga av patenten måste vara giltiga i flera länder ärkostnaderna för översättningar väldigt stora i dag.Rätt utformat kan ett gemenskapspatent underlätta förprecis de grupper som både frågeställaren och jag villvärna om, nämligen de små tillväxtföretagen i Sveri-ge.Anf. 92 ():Fru talman! Jag fick några funderingar.Vi är nu med i den europeiska unionen, och vi harsom målsättning att saker och ting skall underlättasnär det gäller gränserna. har pre-senterat ett förslag till ytterligare ett patent, och jagkänner till att vi har det här Europapatentet som inne-bär att det skall vara översättningar på olika språk.Om man nu lägger fram förslag om ett nytt patent, ettgemenskapspatent, kan man ju ändå ha förhoppningarom att förutsättningarna görs likvärdiga för alla län-der som ingår i den europeiska gemenskapen och attdet inte krånglas till ytterligare. Vi har ju erfarenhetav hur Europapatentet har fungerat.Jag tycker fortfarande att det är väl sent. Man vetegentligen inte så mycket om vad det är som skallkomma. Det har ju redovisats att ett förslag skallläggas fram . Den tidenkryper allt närmare. Vi som inte sitter i regerings-ställning funderar över vad som kommer att hända.Det har ju varit ganska tyst på det här området.Statsrådet säger i sitt svar att man, oavsett hurkommissionens förslag till förordning kommer attutformas, självklart skall verka för att ett eventuelltgemenskapspatent är väl avvägt. Det säger ju inte osssom står utanför så mycket. Det smyger sig in en stororo här.Samtidigt påpekar statsrådet att svenska företaga-re inte skall diskrimineras. Det låter bra, om mantolkar det positivt. Å andra sidan kan man ju vända pådetta med diskriminering. Kommer vi inte att kunnabehålla våra officiella nationella språk? Det finnsoklarheter i det här. Varför har vi egentligen inteagerat när den här frågan har varit uppe ? Andra länder inom EU-gemenskapen, bl.a.Finland, har tydligen haft andra farhågor än vad densvenska regeringen har haft. De har agerat kraftfulltoch sett att det finns stora risker för att man kommeratt krångla till och försvåra det här. Om innovatörernai fortsättningen inte skulle kunna skriva på sitt språkär det ju ett konkurrenshinder. Det här handlar ju omaffärshemligheter, och sådana är inte lätta att överlåtatill vem som helst.Jag skulle vilja veta lite mer om vad statsrådetmenar med att det skall vara väl avvägt och vad dis-krimineringen i det här fallet avser.Anf. 93 Statsrådet ():Fru talman! Det verkar som om det finns ett miss-förstånd. Frågeställaren säger att EU nu har föreslagitett nytt patentsystem. Jag vill återigen betona att EUinte har föreslagit något nytt patentsystem. Däremotsäger man att man kommer att föreslå ett sådant i år.Frågeställaren är orolig över att vi i regeringen intevet vad förslaget kommer att innehålla. Jag vet inteom det lugnar frågeställaren om jag säger att ingetland och ingen regering vet det. Det här kommermöjligen att klarna efter den ministerkonferens isommar som jag nämnde i mitt tidigare inlägg. Jagkan försäkra frågeställaren att vi bevakar dessa frågormycket noga och kommer att hitta olika sätt för attinformera även om detta.Dessutom vill jag försöka reda ut en annan sak.Frågeställaren säger att det blir problem om man intelängre kan skriva patentansökningar på svenska. I dagär situationen den att om en svensk företagare vill hapatent i EU:s länder, måste han översätta detta i 15olika länder. Jag vet inte hur många språk som finns iEU, men det som diskuteras är om det skall finnasett gemensamt patent och i så fall hur många språkdet skall finnas på och av vilka regler som det skallomgärdas. Rätt utformat, eller väl avvägt, för det ärdetta jag avser i svaret, kan det vara till hjälp för desvenska företag som skall ut på en marknad i Europa.Jag säger också att vi skall arbeta för att detsvenska språket inte skall diskrimineras. Minns dockatt är det 15 olika länder och en mängd olikaspråk. Det är inte säkert att gemenskapspatent skulleförsämra möjligheten för svenska företag utan fak-tiskt förenkla och förbilliga. Det är det som är densvenska regeringens utgångspunkt.Anf. 94 ():Fru talman! Jag har förstått svaret. Det är inte detsom det är fråga om, utan det är just den tveksamhetsom finns som gör att jag upprepar och understrykerdetta.Jag är väl medveten om de problem som finns . Det är därför som jag understryker EU-gemenskapen. Vi pratar ofta om att vi skall underlättaoch förenkla nu när vi är i en gemensam union. Det ärjust därför man sätter förhoppningarna till att det inteskall fortsätta att fungera som , utan att det skallbli förbättringar.Översättningarna görs till 15 språk, säger statsrå-det. Det är också en fråga. Var kommer man att läggaansvaret och var kommer man att lägga kostnadernaför den som går in med en ansökan om patent i fram-tiden? Var kommer man att lägga ansvaret för tolk-ning och översättningar samt för kostnaderna? Det ärjust där som jag befarar att det kommer att bli enskillnad mellan de mindre och de större innovatörernaoch företagen som söker patent, därför att man harolika förutsättningar.Att börja nagga det här i kanten och i framtidenbegränsa sig till några språk, till engelska, tyska ochfranska, tycker vi försvagar svenska språket i EU. Viär rädda att det kan vara första steget till att nästagång kanske också begränsa översättning när detgäller lagar och förordningar. Och det kan vi inteacceptera.Överläggningen var härmed avslutad.17 § Svar på interpellationerna 1998/99:306och 325 om Projekt luftvärnssystemetBamseAnf. 95 Försvarsminister ():Fru talman! har frågat mig om denframtida luftförsvarsförmågan och luftvärnsrobot-systemet Bamses framtid.Jeppe har frågat vilka initiativ närings-ministern är beredd att vidta för att säkerställa till-verkning av ubåtar i samt om näringsminis-tern ämnar driva frågan om gemensamma exportreg-ler för försvarsmateriel inom EU.Jeppe interpellation har överlämnats tillmig.Försvarsmakten har redovisat ett antalmaterielsystem, bl.a. ubåtsprojektet , som övervägs och är under omför-handling med industrin och där fortsatt inriktningkommer att redovisas i materielförsörjningsplanenden . Försvarsmakten har enligt redovis-ningen som en översiktlig inriktning för perioden2005-2009 inplanerat luftvärnsbataljon med medel-lång räckvidd, men tidsförhållandena är beroende avmaterielförsörjningsplanens slutliga utformning.Beträffande är verksamheten nu säker-ställd , men fortsatt verksamhet ärberoende av flera faktorer, bl.a. av övriga nationersdeltagande.Regeringen har som en åtgärd för att säkerställaangelägna materielprojekt beslutat att Försvarsmaktensom ny planeringsförutsättning skall tillföras ett om-ställningsbidrag för att bl.a. tahand om förskjutningar av materielleveranser och föratt höja planeringsramen för Försvarsmakten med 350miljoner kronor för respektive år 2001.Försvarsmakten kommer i sitt förslag till materi-elplan att ha övervägt vilka materielprojekt som börinplaneras. Därefter kommer regeringen att ta ställ-ning till den fortsatta materielanskaffningen.Roy efterfrågar vilka åtgärder jag kom-mer att vidta så att det även finns balans iFörsvarsmaktens luftförsvar.Jag anser att det är av stor vikt att har engod luftförsvarsförmåga med en kombination avluftvärn och jaktflyg. Luftförsvarsförmågan har underen följd av år prioriterats och successivt stärkts ochfortsätter att prioriteras, bl.a. genom tillförsel av ma-teriel till Försvarsmakten och därpå följande utbild-ning. Några materielprojekt som kan nämnas i sam-manhanget är JAS 39 , luftvärnsrobotsystem70/90, renovering och modifiering av luftvärnsrobot-system 77 Hawk.Regeringen har också i kontrollstationspropositio-nen betonat luftförsvarsförmågan, och jag kommer attägna stor uppmärksamhet åt frågan i den kommandeberedningen inför höstens proposition om den framti-da Försvarsmaktens struktur.Vad gäller fråga om exportreglerhar jag samrått med utrikeshandelsministern.I juni förra året antog EU en uppförandekod förvapenexport. har varit en stark förespråkareför kodens tillkomst och arbetar nu aktivt för att ko-den skall tillämpas och utvecklas. Uppförandekodenutgör ett viktigt steg på vägen mot en mer enadkrigsmaterielexportpolitik i EU. En sådan är av storbetydelse, bl.a. mot bakgrund av den pågående om-struktureringen av europeisk försvarsindustri. Kodendemonstrerar också den an-strängningar att verka för en mer ansvarsfull ochrestriktiv exportpolitik på krigsmaterielområdet inomEU som helhet.Vapenexportfrågor berörs också i den avsiktsför-klaring som jag undertecknade till-sammans med försvarsministrarna i , , , och . Avsikts-förklaringen gäller åtgärder för att underlätta om-struktureringen av den europeiska försvarsindustrin.Jag räknar med att vi sex försvarsministrar i sommarfår en samlad rapport från våra tjänstemän med för-slag om hur vi skall gå vidare, bl.a. vad gäller vape-nexportfrågorna. En svensk målsättning därvidlag äratt uppnå ett resultat inom ramen för befintliga svens-ka riktlinjer för krigsmaterielexport. Förhoppningsviskan förslagen ha relevans även för övriga EU-länder.Tack, fru talman!Anf. 96 ():Fru talman! Inledningsvis vill jag tacka försvars-ministern för svaret, även om jag måste erkänna attdet inte har lugnat mina farhågor. Som försvarsmi-nistern skriver i svaret på interpellationen var denavsedd för näringsminister . Avsik-ten med frågan var främst att höra näringsministernsuppfattning om vikten av att vi har avancerad för-svarsindustri kvar i vårt land.Det förslag som ÖB presenterade inne-bär den största nedrustningen av förband i moderntid. Politiken har drivits fram av främst Vänsterns ochMiljöpartiets allmänna vilja att dra ned svenskt för-svar, Vänsterns och ambition att i ställetför att stödja svensk försvarsindustri på alla sätt för-söka stjälpa den. Noterbart är att regeringen valt attgöra upp med och att neddragningen är såkraftig att ingen av regeringens ordinarie stödpartierfaktiskt har krävt mer, vilket man annars kanske kun-de vänta.Kritiken mot förslaget skall riktas mot regeringensom har gett ÖB i uppdrag att lösa en i stort settomöjlig ekvation. Den socialdemokratiska försvars-politiken innebär en nedrustning och nedläggningsom hotar också svensk försvarsindustris möjlighetatt kunna fortsätta att existera. Detta är allvarligt, menallvarligast är naturligtvis att det svenska försvaretsframtida förmåga att lösa sina uppgifter i fred, krisoch krig kraftigt förändrats.Nedrustningen sker som vi ser ett fak-tiskt krig i och en allt labilare situation iRyssland samt ökat behov av fredsskapande åtgärderi det europeiska samarbetet.Fru talman! har en av världens mo-dernaste ubåtsflottor med mycket välutbildade besätt-ningar. Våra ubåtar har ständigt hög beredskap. Ubå-tarna används direkt och allsidigt i fred, kris och krig.Ubåtarnas uppgifter är i första hand framskjuten spa-ning, anfall med torped och dold utläggning av minor.Ubåtarna är ett viktigt inslag i skyddet och upprätt-hållandet av vårt oberoende.Östersjön är synnerligen lämplig för ubåtsverk-samhet. Med ett fungerande svenskt ubåtsvapenmåste en eventuell angripare som kommer sjövägenvara beredd på stora förluster när han när som helstoch var som helst kan komma att möta en högtekno-logisk motståndare som är beredd att dolt sätta in sinavapen.Fru talman! För att upprätthålla en kompetentubåtsstyrka krävs en viss volym. Detta gäller specielltför att kunna upprätthålla personalens kompetens. Deubåtar man har kan inte vara i drift alltid. Några lig-ger oftast på varv för översyn. Enligt erfarna bedöma-re - det har jag hört från flera håll - krävs minst sjuubåtar för att man skall kunna upprätthålla kompeten-sen.Jag skulle vilja avsluta med att ställa en fråga tillförsvarsministern. Vilken uppfattning har försvarsmi-nistern i denna fråga? Hur många ubåtar måste viminst ha för att kunna upprätthålla vår höga kompe-tens?Anf. 97 ():Fru talman! Jag skulle vilja inleda med en varu-deklaration. Jag är egentligen tjänstledig luftvärnsof-ficer.