prot · GM0997 · 1999-05-20 00:00:00 — Rådgivarens uppgifter skall vara av övervakan-de och rådgivande karaktär och att se till att rutineroch instruktioner för förebyggande åtgärder upprättas.Denne skall övervaka efterlevnaden av bestämmelserför farligt-gods-transporter, ge företaget råd i frågaom farligt gods och utarbeta en årlig rapport om verk-samheten. En skyldighet införs nu också att rapporte-ra olyckor och tillbud som inneburit allvarlig risk förolyckor. För större företag kan det finnas anledningatt utse flera säkerhetsrådgivare, medan t.ex. flerasmå företag i en region kan ha en gemensam rådgiva-re.Fru talman! Ett enigt utskott tillstyrker denna vik-tiga lag och menar att bör bliansvarig myndighet som fastställer kunskapskrav ochkrav på examen för säkerhetsrådgivare samt utfärdarutbildningsintyg. Några krav på hur kunskapernaskall inhämtas meddelas inte, utan självstudier ellerutbildning via privata organisationer kan anordnas.Statens räddningsverk får tillsynsansvaret eftersomdet är lämpligt att en myndighet har ett samlat ansvarför säkerhetsrådgivarna.Fru talman! Lagen föreslås träda i kraft den1 januari . Regeringen motiverar detta medhänsyn till den tid som behövs för att informera omde förändrade bestämmelserna.Vi kristdemokrater har en synpunkt som vi menarär betydelsefull när det gäller utbildningen. Ca 2 000-3 000 säkerhetsrådgivare skall nu utbildas för attberörda företag skall få fortsätta med farligt-gods-transporter. För att ge dessa företag rimliga möjlig-heter att planera för och utbilda säkerhetsrådgivaremenar vi att tiden för lagens införande bör förlängas.Inom EU finns det, som vi redan hört, förståelse föratt medlemsstaterna kan få svårigheter att om-sätta den här lagstiftningen om säkerhetsrådgivare.Kristdemokraterna menar därför att bör be-sluta om en senare tidpunkt än nästa årför lagens krav på säkerhetsrådgivare.Jag yrkar därför bifall till reservationen i för-svarsutskottets betänkande nr 7.Anf. 165 ():Fru talman! Jag vill börja med att yrka bifall tillhemställan i försvarsutskottets betänkande FöU7 ochavslag på den reservation som fogats till betänkandet.Att ha säkerhetsrådgivare för transport av farligtgods är ett krav som ända har funnits frånbl.a. , , och Svenska Petro-leuminstitutet.I det betänkande som vi nu behandlar föreslår re-geringen att rådets direktiv /35/EG skall genomfö-ras. I det direktivet utnämns kompetens hos säker-hetsrådgivare för transport av farligt gods på väg,järnväg eller inre vattenvägar.Vilka är det då som omfattas av kravet på att haen säkerhetsrådgivare? redogjorde fördet i sitt anförande så jag tänker inte ta uppkammarens tid för att redogöra för detta ännu engång. gjorde det så bra i sitt anförande.I det här betänkandet finns det en reservation frånModeraterna och . De tar upp far-hågor om att tiden är för kort för företagen, att de intehinner utbilda säkerhetsrådgivare.Lagen föreslås alltså träda i kraft den 1 juli 1999.Säkerhetsrådgivarna skall vara utbildade till den1 januari . Eftersom det här kravet på säker-hetsrådgivare - ett krav från branschen - har funnitssedan 1993 borde detta vara ett välkommet förslag.Det rör sig, som tidigare nämnts, om ungefär 2 000-3 000 säkerhetsrådgivare som skall utbildas. Det finnsinga krav på hur rådgivarna skall inhämta sin kun-skap. Det är alltså fritt för företagen att lägga upputbildningen som det passar dem.Som tidigare nämnts här i kammaren har noterat att vissa medlemsstater angivitatt de kommer att möta svårigheter men i Sverigeborde det inte vara något problem. Som jag sadetidigare har branschen haft det här kravet . Vi i utskottsmajoriteten anser inte att det finnsnågot behov av en senareläggning av ikraftträdandet.Med det anförda yrkar jag bifall tillhemställan i utskottets betänkande och avslag påreservationen.Anf. 166 ():Fru talman! Än en gång: När det gäller införandetav det här finns det inga skillnader, utan det är ettenigt utskott. I stället gäller det tiden för införandet.När jag hörde var det en väldigt diffusgräns vad gäller tidpunkten för när det här skall infö-ras så egentligen frågar jag mig varför ett datum finnsinskrivet.Rent konkret: Tror och socialdemo-kraterna att det är möjligt att ens komma i närheten av3 000 säkerhetsrådgivare som är utbildade, bortsettfrån - som sade får företagen själva ge-nomföra detta - att det under några höstmånader finnsen möjlighet att genomföra detta?Är det inte lika bra att säga rent ut, och att in-stämma med Europeiska unionens råd, att det här kankomma att möta svårigheter? Jag blev lite orolig närjag hörde de sista meningarna i anföran-de, att det här på något sätt skall ordna sig. Vi menaratt vi klarar inte att ha som deadline här,utan det måste vara fråga om ett senare datum. Kanjag förstå inlägg så att det som vi skriveri reservationen, till företagarnas fördel, är ungefär vadockså socialdemokraterna tänker?Anf. 167 ():Fru talman! Det är precis som det står i betänkan-det, att kravet på att ha säkerhetsrådgivare skall trädai kraft . Eftersom branschen varit väldigt angelägen om att få det härgenomfört anser varken vi socialdemokrater ellerutskottsmajoriteten att det är några problem. De 15dagar som säkerhetsrådgivarna behöver för sin ut-bildning - ofta rör det sig om en eller två säkerhets-rådgivare på varje företag - kan man klara under denaktuella tiden, alltså från det att lagen träder i kraft ijuli och fram till år 2000.Anf. 168 ():Fru talman! Om det skulle vara så att företagensom är hårt belastade inte klarar dethär, uppfattar jag rätt anförande, att detinte spelar så stor roll om det här är genomfört den1 januari? Finns det några dispensmöjligheter så attföretagen kan tänja på datumet? Uppfattade jag LailaBäcks anförande rätt?Anf. 169 ():Fru talman! Det datum som nämns i betänkandetär det datum som gäller. Är det något företag sominte skulle klara det här får det i sin tur återkomma tillansvarig myndighet med sina problem. Men frånutskottsmajoriteten anser vi att det finns möjlighet förföretagen att utbilda de säkerhetsrådgivare som debehöver. Det är viktigt att de blir utbildade. Vi ärövertygade om att de kommer att bli utbildade i rätttid med rätt utbildning.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )9 § En nationell strategi för avfallshantering-enFöredrogsMiljö- och jordbruksutskottets betänkande1998/99:MJU10En nationell strategi för avfallshanteringen(skr. 1998/99:63)Anf. 170 ():Fru talman! Den socialdemokratiska regeringenhar tappat tempot i kretsloppsutvecklingen. Inga nyasteg tas. Det framgår tydligt i det framlagda förslagettill en nationell strategi för avfallshanteringen. Därfinns inga av de resonemang och överblickar somKretsloppsdelegationen presenterat . Detvisar att regeringen inte har förstått hur stor fråganom vår materialanvändning är. Regeringen hamnar iskrivelsen i ett traditionellt zontänkande som saknarde framåtsyftande linjer och förslag som är nödvän-diga.I flera fall har de uppsatta målen för återanvänd-ning, återvinning och energiutvinning redan nåtts. Jagtycker att det är dags att höja ribban. Men därutöverbehövs ett politiskt helhetsgrepp för den framtidakretsloppsutvecklingen. Regeringens skrivelse ger enredovisning av dagsläget för avfallspolitiken. Ambi-tionen måste vara högre för att skrivelsen skall för-tjäna att kallas en nationell strategi. Det är oerhörtviktigt att ta itu med frågor om vad vi skall göra föratt förebygga eller bromsa föroreningen av vår om-givning. Vilken metallanvändning är förenlig med etthållbart samhälle? Vilka steg skall tas mot en hållbaranvändning i det här fallet? Ett konkret resonemangkring dessa frågor som i skrivelsen kallas för strategisaknas enligt min uppfattning.Centerpartiet har i en motion presenterat en radkonkreta åtgärder på kretsloppsområdet. Åtgärdernaär bl.a. att införa ett producentansvar på elektroniskaprodukter, en snabb avveckling av PVC. Centerpartietföreslår höjda återvinningskrav på returpapper till80 % och wellpapp till därför att vi redan haruppnått de mål som tidigare satts upp. Vi föreslår ettinsamlingssystem för vanliga glödlampor innehållan-de bly. Det bör utarbetas ett gränsöverskridande re-tursystem för utländska aluminium- och stålburkar.Detta är några exempel.Detta bör förenas med mätbara och tidsbestämba-ra miljödelmål. De investeringar som är nödvändigabör stimuleras, och stimulans bör ges till företag ochkommuner.Jag tycker att allt detta saknas i den skrivelse somnu presenteras . Med anledning av dettayrkar jag bifall till min reservation 1.Anf. 171 ():Fru talman! Skälen till att vi nu upprättar en na-tionell avfallsplan är främst två. Vi har ålagts att göradet. Men vi har också ansett att det behövs anvisning-ar till kommunerna. Medlemsstaterna som skall upp-rätta nationella avfallsplaner har att välja mellan attha en nationell avfallsplan och att ha flera lokala ochregionala planer som sammantaget täcker hela landet.Eftersom regeringen har ålagt kommunerna en skyl-dighet att upprätta kommunala avfallsplaner kan mannaturligtvis ifrågasätta det meningsfulla i att upprättanationella avfallsplaner. Skall man ha en sådan är detoerhört viktigt att den verkligen utgör ett policydo-kument, att den anger de politiska ambitionerna medde lokala planerna.Som utskottet understryker är planen ett po-licydokument, och då måste den vara det. Den härplanen är inte ett tydligt policydokument. Det är vik-tigt i då nuvarande inriktning ju ifrågasätts alltoftare ute i kommunerna. Vi ser också i en moderat-motion i det här ärendet hur den här inriktningenifrågasätts. Planen borde, eftersom den är anvisningartill kommunerna, markera att de problem som dykerupp inte får leda till att avsteg görs från kretslopp-stanken. Det är vad som sker . Man ifråga-sätter sortering och kompostering. I en nationell av-fallsplan, som också är ett policydokument, måsteinriktningen anges tydligt. Sådana här avsteg kan viinte acceptera.När det gäller omhändertagandet av avfallet anservi att det inte är självklart att varje kommun skall tahand om allt avfall själv. Avfallet bör enligt vår me-ning tas om hand där det är effektivast. vill rege-ringen tydliggöra självförsörjandeprincipen i lagstift-ningen, en princip som innebär att varje land skallsträva efter att bli självförsörjande när det gäller an-läggningar för bortskaffande av avfall. Men varförskulle vi i vara bättre på att ta hand om alltavfall än vad man är i andra länder?Fru talman! Det som vi från sidatycker är den största bristen med förslaget till ennationell avfallsplan är att man inte tillräckligt tydligttalar om vart man vill i de här avseendena, utan det ärför många ord utan tillräckligt tydlig politisk vilja.Fru talman! Jag yrkar bifall till reservation 2.Anf. 172 ():Fru talman! Låt mig först yrka bifall till utskottetsförslag och avslag på reservationerna.Dagens ärende är en skrivelse från regeringen därregeringen ger en redogörelse för sina mål och policyför avfallshanteringen . Skrivelsenger en bild av bestämmelserna om avfall i såväl EUsom i . Här redovisas också principerna förEU och för . Låt mig göra några korta kom-mentarer till betänkandet och reservationerna.När det gäller de olika avfallshanteringsmetodernahar ju återanvändning av material som högstaprioritet. Därefter följer materialåtervinning ochenergiutvinning. Materialåtervinning är prioriteratframför energiutvinning när det är miljömässigt moti-verat.Deponering är enligt regeringen en sista utväg föravfall som inte kan hanteras på annat sätt. För attminimera deponeringen av avfall har regeringen in-fört ett förbud mot deponering av utsorterat brännbartavfall och ett förbud mot deponering avorganiskt avfall generellt från år 2005.Vidare avser regeringen att införa en skatt på av-fall som deponeras från . Skattensyftar till att ge ekonomiska incitament att minskadeponeringen successivt innan de nämnda förbudenträder i kraft.Detta är väldigt aktiva åtgärder för att försöka attkomma till rätta med de problem som vi känner till.På liknande sätt sker en uppföljning i EU, och viförsöker nu också att anpassa de olika länderna tillvarandra så långt det är möjligt.Jag vill också visa på en särskild del i utlåtandet.Det är en motion av Moderata samlingspartiet och enfrån där man tar upp problemen med in-samlingen vid de kommunala återvinningsstationerna.Det är en kritik mot hur det har fungerat från de bådamotionärerna som utskottet har tagit fasta på ochredovisar i betänkandet.Jag vill då bara påminna om att kommunerna har ansvaret för hushållsavfallet, som inte om-fattas av producentansvar. I övrigt är det producen-terna som har ansvaret. Den tidigare inriktningen, attkommunerna skulle få ett utvidgat ansvar för avfalls-hanteringen, ändrades i samband med att producen-tansvaret infördes. I kretsloppspropositionen höllssamtidigt möjligheten öppen för att ge kommunernaett utökat ansvar för avfallshanteringen, om inte pro-ducentansvaret ledde till det förväntade resultatet.Det är klart att den kritik som utskottet framförmot producenterna visar på att det kanbli möjligt att ta upp denna fråga igen för att prövahur producenterna sköter insamlingen.Jag kommer då snabbt in på reservationerna. Jagtänker då på reservation, för denreservationen är ju ett frontalangrepp på producenter-nas sätt att sköta insamlingen. Följer vi Folkpartietskall vi direkt fullfölja det man sade i kretsloppspro-positionen och ompröva sättet för insamling.Jag vill säga till att vi från soci-aldemokratins sida tycker att det finns mycket i reser-vationen som är intressant och som vi kan tänka ossatt resonera med er om. Vi menar inte att producen-terna skall komma ifrån ansvaret, men vi kan ha endiskussion om vem som skall ta hand om insamling-en. Detta speglas ju väldigt bra i , men vi får väl se till att det blir en utred-ning först innan vi kommer fram till att göra ändring-ar i den här delen.Jag hänvisar både till vad statsrådet sade i sam-band med att kretsloppspropositionen lades fram ochtill vad som står i vår text, där vi tar vara på bådeModeraternas och förslag på det härområdet. Jag hänvisar också till reserva-tion, som jag tycker innehåller delar som visar på justdet vi har sagt.Med detta kan jag direkt gå över till , som hyllar kretsloppspropositionen medanvi andra kan visa på brister och problem i den. Dettasade ingenting om. Dessa problemexisterar inte i värld, men där finnsfaktiskt frågor som vi inte har klarat av och som letttill problem för hushåll och andra. Vi vet också attproducenter anser att de har uppnått kvoten och där-för avstår från att ta hand om det som har samlats in.Detta är naturligtvis ett problem som vi i ett krets-loppssamhälle inte kan acceptera och som vi måstevidta åtgärder mot.Fru talman! Med dessa påpekanden vill jag än engång yrka bifall till hemställan och avslag på reserva-tionerna.Anf. 173 () replik:Fru talman! Jag skulle vilja ställa en fråga tillIngemar . När vi nu har nått många av deuppsatta målen vad gäller återvinning, återanvändnigoch energiutvinning, tycker då inte det är dags att vi höjer ribban? Det har vi ju före-slagit i den motion som vi väckte i anledning av skri-velsen. Det kommenterar inte i sin fram-ställning.Anf. 174 () re-plik:Fru talman! Regeringen och har följtupp omställningen av hela miljöarbetet. Miljöbalkenvar ett första steg, miljömålen kommer , och vipreciserar nu steg för steg miljömålen. Detta betyderinte att det vi tidigare gjorde var fel. Men när vi hadehållit på med miljöfrågorna blevdet så många förslag på så många områden att vi blevtvungna att göra ett nytt avstamp.Vi höjer nu konsekvent ribban men med utgångs-punkt från att miljöpolitiken är organiserad inomramen för . Vi har en organisation somär bättre . Det kommer att göra att miljö-politiken blir tydligare och effektivare. Det gör detockså möjligt att följa upp brott som begås mot mil-jön, vilket vi hade svårigheter med tidigare. Här harju också ni varit med och hjälpt till, så förneka intedet som är bra i och i miljömålen.Anf. 175 () replik:Fru talman! Var i betänkandet står det att ut-skottsmajoriteten nu höjer ribban? Man avvisar ju istället våra förslag som innebär att vi höjer ribban föråteranvändning, återvinning och energiutvinning.Anf. 176 () re-plik:Fru talman! Jag har ju redovisat principerna förhur vi skall gå vidare, hur vi skall förändra avfalls-hanteringen. Vi inför ju t.o.m. avfallsskatt för att höjaribban. Är det inte att höja ribban att införa en skatt?Det finns partier i denna kammare som tycker att detär ett oerhört ingrepp.Anf. 177 () re-plik:Fru talman! Det är bra att vi är överens om mångaav de frågeställningar som här är aktuella. Men detsom är min allvarligaste kritik är att vi nu går ut meden nationell avfallsplan i vilken man inte tagit uppalla de frågeställningar som är viktiga. Det här är juinte bara ett dokument som vi skall lämna ifrån osssom ett nationellt dokument, utan det innehåller ocksåanvisningar till kommunerna. Vad min oro handlarom är att om vi är otydliga kan en nationell avfalls-plan få motsatt effekt, dvs. att man rent av med otyd-ligheten avstannar utvecklingen i kommunerna, fördet är ju där utvecklingen egentligen skall ske. Kan-ske borde en sådan här plan ha kommit i sambandmed framläggandet av målen inom miljöpolitikeneller också ha varit tydligare, vilket vi menar att deborde ha varit.Anf. 178 () re-plik:Fru talman! Tanken med skrivelsen är inte att denskall vara den sista skrivelsen på miljöområdet, utanden får ses som ett led i det som sker på miljöområ-det. Jag håller med om att därkommer också miljömålen att vara väsentliga. Vi kanmycket väl arbeta tillsammans för att se till att detankegångar som redovisar ocksåfullföljs. Det är ingenting som vi socialdemokraterhar något emot. Vi ser det som sker som ett full-följande, som jag sade, först av och mil-jömålen som vi utreder och sedan miljöstrategin.Så detta är inte slutstationen. Detta är början påfortsättningen.Anf. 179 ():Fru talman! har i en skrivelseberett tillfälle att ta del av regeringensredovisning av arbetet med en nationell strategi föravfallshanteringen - därför detta betänkande.Den nationella avfallsstrategin skall ju ge ensamlad bild av regeringens politik för hantering avavfall. Avfallsstrategin innehåller en redogörelse förregeringens mål och policy för avfallshanteringen denärmaste åren. Regeringen anser alltså att de kommu-nala avfallsplanerna bör kompletteras med en natio-nell strategi för avfallshanteringen i . Denskall tjäna som vägledning för kommunerna i derasarbete med sina avfallsplaner.Man kan undra vilken målgrupp avfallsplanenfinns till för. Vår syn är att strategin borde vara läsligoch användbar även för medborgare som är intresse-rade av avfallshanteringen och inte bara för byråkra-ter.I en avfallsstrategi bör det även ingå en strategiför hur man skall förhindra att onödigt avfall uppstår.Det är positivt med återvinning och källsortering.Men det innebär inte att avfallets mängd minskar. Detär väl ändå en minskning av avfallet vi vill uppnå.Det tror jag att vi alla är överens om. Och för attåstadkomma en minskning av mängden avfall måsteman göra insatser i produktions- och inköpsleden iförsta hand. De andra åtgärderna är också positiva,men det är i produktions- och inköpsleden man förstoch främst måste göra insatser.För både privatpersoner och verksamheter gällerdet att välja produkter som är avfallssnåla och somdessutom inte ger upphov till avfall som är hälso-eller miljöfarligt. För att vi skall kunna uppnå ettresurssnålt och kretsloppsanpassat samhälle bör vissaförutsättningar gälla. Det gäller t.ex. att producera sålite avfall som möjligt och att köpa produkter somorsakar så lite och så ofarligt avfall som möjligt. Detgäller också att källsortera och lämna allt miljöfarligtavfall till miljöriktig behandling, att källsortera föråteranvändning och återvinning och att källsortera föratt behandlingen av avfallet skall bli miljöanpassadoch resurssnål.I skrivelsen framgick det att det på vissa avfalls-områden är svårt att uppnå insamlingsmålen. Menvad gör man när de nationella målen uppfylls ochmaterialbolagen slutar att samla in, t.ex. i glesbygder-na, för att de redan har nått det nationella målet?Detta är faktiskt ett problem.Aska från värmeverk som använder skogsråvarafrån områden som har smittas av cesiumnedfall är ettväxande problem. Problematiken består i om askanskall spridas i de trakter där råvaran är uttagen ellerom den skall deponeras eller lagras på ett säkert sätt.Frågan om hur denna aska skall hanteras måste få sinlösning. Det kommer den troligen också att få.Många deponier runt om i har visat sigläcka gifter, och olika kemiska medel hittas i närom-rådena runt deponierna. Därför är det av stor vikt har en kontroll och analys av lakvatten fråndeponierna.I den nationella strategin för avfallshanteringen äravfallsskatten, som är en stor omfördelare av av-fallsströmmarna, nämnd på tre och en halv rad. Mannämner att en sådan skatt kommer att föreslås. Ensi-dig avfallsskatt leder till helt nya vägar för avfallet.Mängden utländskt avfall i svenska förbränningsan-läggningar kommer troligen att öka. Avfallet riskeraratt bli en handelsvara för att tillgodose de befintliga,utbyggda och planerade sopförbränningsanläggning-arna med billigt bränsle. Alltså skapar en ensidigavfallsskatt på deponering inget incitament till mins-kad avfallsmängd.Fru talman! Regeringens proposition om avfalls-skatten skall vi behandla vid ett annat tillfälle här ikammaren. Därför har jag inget yrkande i fråga omdet här på denna del. Därmed vill jag yrka bifalltill utskottets hemställan i MJU10.Anf. 180 ():Fru talman! Jag vill börja med att yrka bifall tillhemställan i utskottets betänkande. Det här är enskrivelse som står bakom tillsammansmed regeringen och . Det innebär attvåra synpunkter finns redan i regeringens skrivelse.Man kan tycka mycket om EU, men en sak mankan tycka illa om, och det tror jag att vi alla gör, ärden krångliga byråkratin. Naturligtvis har det varitlite märkligt att 289 kommuner skall inkomma medavfallsplaner till . Dessa skall sedan läsas därför att eventuellt godkännas.Det har ju faktiskt varit så att de har försökt att lä-sa alla kommuners avfallsplaner, och det har funnitsen del avfallsplaner som inte har fått godkänt i Brys-sel. Det ter sig lite löjligt, faktiskt. Därför är det nöd-vändigt med en nationell skrivelse för avfallshante-ring så att vi kan få det här på en någorlunda vettignivå och så att kommunerna kan arbeta utan att behö-va fråga om lov.I och med EU har faktiskt sophanteringen, ellerhanteringen av avfall, ändrats lite. Avfall ses somvaror i unionen, och för varor råder som vi vet frirörlighet. Det har inneburit att det har börjat röra siglite avfall mellan länder. Avfall delas in på tre listor:grön, gul respektive röd. Det gröna skall vara ofarligt,det gula skall vara sådant som man bör hantera medviss varsamhet och det röda skall vara sådant som ärgiftigt.Det har visat sig att många försöker fuska medklassificeringen. Det har kommit in avfallstransporteräven till där avfallet har klassats som grönt,men när man har börjat titta på det finns det både gultoch rött avfall i de här sändningarna.Det finns alltså en risk att vissa länder gärna ex-porterar sitt avfall till andra. Tyvärr finns det en ten-dens att håller på att bli ett land dit det ex-porteras gult och rött avfall. Jag kan se det i min egenkommun. Där vill man från det forna Östtysklandskicka mycket avfall som finns både på den gula ochden röda listan till förbränning i Igelsta. Det har jagdebatterat här i kammaren med ministern.Det här är naturligtvis inte acceptabelt, och det be-ror på att det i vissa länder finns en mycket starkopinion mot att bränna avfall, men i andra länder ärden mindre stark. I är det tyvärr mindre opi-nion mot detta.