prot · GN0942 · 1999-12-08 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1999/2000:42Onsdagen den 8 decemberKl 09.00 - 17.4919.00 - 22.43Det justerade protokollet beräknas utkomma ----------------------------------------------------------------------1 § Justering av protokollJusterades protokollet för den 2 december.2 § Meddelande om information från regering-enFörste vice talmannen meddelade att torsdagenden , efter frågestunden, skullestatsrådet lämna information omWTO-mötet i § Hänvisning av ärenden till utskottFöredrogs och hänvisadesMotioner1999/2000:L7-L10 till lagutskottet4 § Förnyad bordläggningFöredrogs men bordlades återMiljö- och jordbruksutskottets betänkanden1999/2000:MJU1 och MJU25 § Beslut om utskottsbetänkande som slutde-batterats den 7 decemberAU1 Utgiftsområdena 13 Ekonomisk trygghet vidarbetslöshet och 14 Arbetsmarknad och arbetslivMom. 1 (allmän inriktning av politiken)1. utskottet2. 1 (c, m, kd, fp)Votering:172 för utskottet144 för res. 133 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 121 s, 37 v, 14 mpFör res. 1: 76 m, 37 kd, 15 c, 16 fpFrånvarande: 10 s, 6 m, 6 v, 5 kd, 3 c, 1 fp, 2 mpMom. 2 (arbetsmarknaden för arbetshandikappade)1. utskottet2. 2 (c, kd, fp)Votering:246 för utskottet71 för res. 232 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 121 s, 74 m, 37 v, 14 mpFör res. 2: 3 m, 37 kd, 15 c, 16 fpFrånvarande: 10 s, 5 m, 6 v, 5 kd, 3 c, 1 fp, 2 mpMom. 3 (arbetsmarknaden för invandrare)1. utskottet2. 3 (c, m, kd, fp)Votering:172 för utskottet145 för res. 332 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 121 s, 37 v, 14 mpFör res. 3: 77 m, 37 kd, 15 c, 16 fpFrånvarande: 10 s, 5 m, 6 v, 5 kd, 3 c, 1 fp, 2 mpMom. 6 (arbetsmarknaden för äldre)1. utskottet2. 7 (mp)Votering:172 för utskottet14 för res. 7131 avstod32 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 121 s, 37 v, 14 cFör res. 7: 14 mpAvstod: 77 m, 37 kd, 1 c, 16 fpFrånvarande: 10 s, 5 m, 6 v, 5 kd, 3 c, 1 fp, 2 mpMom. 7 (arbetsmarknaden för långtidsarbetslösa ochlångtidsinskrivna)Motiveringen:Utskottets hemställan med godkännande av1. motiveringen i res. 8 (m)Votering:202 för utskottet77 för res. 838 avstod32 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan med godkän-nande av utskottets motivering.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 121 s, 37 v, 15 c, 15 fp, 14 mpFör res. 8: 77 mAvstod: 37 kd, 1 fpFrånvarande: 10 s, 5 m, 6 v, 5 kd, 3 c, 1 fp, 2 mpMom. 16 (ändrad inriktning av arbetsmarknadspoli-tiska åtgärder m.m.)1. utskottet2. 18 (c)Votering:226 för utskottet15 för res. 1876 avstod32 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 121 s, 1 m, 37 v, 37 kd, 16 fp, 14 mpFör res. 18: 15 cAvstod: 76 mFrånvarande: 10 s, 5 m, 6 v, 5 kd, 3 c, 1 fp, 2 mpMom. 20 (arbetsmarknadsutbildningens inriktningm.m.)1. 22 (kd)Votering:174 för utskottet37 för res. 22105 avstod33 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 121 s, 37 v, 2 fp, 14 mpFör res. 22: 36 kd, 1 cAvstod: 77 m, 14 c, 14 fpFrånvarande: 10 s, 5 m, 6 v, 6 kd, 3 c, 1 fp, 2 mpMom. 25 (starta-eget-bidrag)1. utskottet2. 25 (fp)Kammaren biföll utskottets hemställan med acklama-tion.Mom. 28 (Gröna jobb m.m.)1. utskottet2. 28 (mp)Votering:303 för utskottet14 för res. 2832 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 121 s, 77 m, 37 v, 37 kd, 15 c, 16 fpFör res. 28: 14 mpFrånvarande: 10 s, 5 m, 6 v, 5 kd, 3 c, 1 fp, 2 mpMom. 29 (friår m.m.)1. utskottet2. 30 (mp)Votering:266 för utskottet15 för res. 3037 avstod31 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 121 s, 77 m, 37 v, 15 c, 16 fpFör res. 30: 15 mpAvstod: 37 kdFrånvarande: 10 s, 5 m, 6 v, 5 kd, 3 c, 1 fp, 1 mpMom. 33 (det nya mål 3)1. utskottet2. 31 (c)Votering:227 för utskottet15 för res. 3175 avstod32 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 120 s, 2 m, 37 v, 37 kd, 16 fp, 15 mpFör res. 31: 15 cAvstod: 75 mFrånvarande: 11 s, 5 m, 6 v, 5 kd, 3 c, 1 fp, 1 mpÖvriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.6 § Utgiftsområde 22 betänkande 1999/2000:TU1Utgiftsområde 22 Kommunikationer (prop.1999/2000:1 delvis)Anf. 1 ():Herr talman! Dagens debatt handlar om utgifts-området kommunikationer. Det omfattar vägar, järn-vägar, sjöfart, post, tele, luftfart, IT och en hel delannat smått och gott.Från moderat sida kommer senare under debattenmina kolleger i trafikutskottet , Bir-gitta och att närmarebelysa vissa centrala avsnitt i det trafikpolitiska be-tänkandet.Själv kommer jag att mera översiktligt ta upp vis-sa principiella frågor på infrastrukturens område.Herr talman! Den människa är inte född som i sittdepartement kan klara av allt om kommu-nikationer, näringspolitik, energipolitik, statlig före-tagspolitik, regionalpolitik och arbetsmarknadspoli-tik.Även om , i folkmun kallatför superdepartement, leds av tvåstatsråd är det fullständigt omöjligt att dessa två skaklara av de inom ram viktigaoch långsiktiga frågor som på ett avgörande sätt på-verkar den svenska välfärden och den ekonomiskatillväxten.Det är inte underligt att både ochMona gång på gång kallas för regeringenspratministrar. De hinner inte ägna sig åt framtidsfrå-gorna, utan studsar fram och tillbaka mellan dagsak-tuella problem. Långsiktigheten står på undantag.Klara riktlinjer och strävan att hålla en stadig kurssaknas. Superdepartementet kommer i fråga efterfråga på efterhand. Man kommenterar i sin dagspoli-tik det som händer. Mer blir det inte. Man kan kännasig lite ledsen för att man behöver konstatera detta.Ute i - i samtliga EU-länder - finns det ivarje land ett sammanhållet departement för kommu-nikationsfrågor. Det är bara som stuvar sam-man kommunikationsfrågorna med andra disparata, isig mycket viktiga, frågor i något som mera liknar ennäringspolitisk diversehandel eller ett vildvuxet kon-glomerat, där lönsamheten är låg och utvecklings-kraften ringa.Björn och hinner inteheller delta i EU:s ministerrådsmöten på sina fackom-råden. Policyn inom EU är att statsråden ska närvaravid ministerrådsmötena. Vid telerådsmötena, sombehandlar de så viktiga telekommunikationsfrå-gorna vad gäller bl.a. avreglering och konkurrens, haringet av statsråden deltagit . Dettaär nonchalant, och det ger övriga EU:s ministrar ensignal om hur lite intresse torde fästa viddessa frågor.Björn har dessutom, vad jag har kun-nat se, inte deltagit i alla möten som transportminist-rarna inom EU deltar i. Detta är inte heller bra.Det är dags att ge de viktiga kommunikationsfrå-gorna antingen ett eget departement eller ett egetstatsråd. Annars löper vi risken att missa en lång radtillfällen i en värld där förändringstakten är hög.Herr talman! Verkschefer för viktiga infrastruk-turområden har berättat att de inte längre får tillfälleoch möjlighet att träffa de ansvariga statsråden utanhänvisas till någon underlydande. Det belägger mittpåstående att tidigare viktiga kommunikationsområ-den har prioriterats ned. Det händer ingenting. Detstår helt stilla. Regeringen kommer pliktskyldigastmed en budgetproposition, men sedan är det stopp.Nya nödvändiga förändringar av telelagen harfördröjts med . går föreoch släpper tillstånden för den tredje generationen avmobiltelefoner. förlorar på grund av Närings-departementets senfärdighet , vilket ärmycket i IT-åldern. och mobilteleaktöreruttrycker oro. De vet inte vad som ska hända.Allt detta medan och och deras departement tänker eller saknar tidatt tänka efter före.Låt mig ta nollvisionen, ett viktigt mål för ökadtrafiksäkerhet. Vad har regeringen gjort för att undvi-ka ett misslyckande på det här området? Ingenting!Ingenting förrän det klart belades att nollvisionenskulle spricka. Desperat och kortsiktigt läggs ett 11-punktersprogram fast, som bl.a. rycker bort någrahundra miljoner från angelägna vägprojekt på olycks-drabbade avsnitt. administration förlorar135 , som går till trafiksäkerhet, pre-cis som om man där utan konsekvenser kan skicka iväg folk hur som helst.Anslagen till vägarna dras av regeringen ned årefter år, trots att i avsnittet om vä-garna i budgetpropositionen konstaterar att underhål-let av vägarna är eftersatt och att vägstandarden måsterekonstrueras.Hur kan en ansvarsfull näringsminister dra ned påväganslag, om man vet att vägarna förfaller? Hur kanman låta vägarna försämras så till den grad att densvenska skogsindustrins råvaruförsörjning äventyras?Läget i många delar av vårt land är så allvarligtatt skogsindustrin signalerat att den inte vågar inves-tera i ny produktion på grund av att man inte kan fåfram virket ur skogarna . Så går det inte att bedri-va kommunikationspolitik.Hur kan trafikutskottets regeringspartier vid upp-vaktningar i utskottet säga sig vara väl införståddamed att det svenska vägnätet är dåligt, men ingentinggöra? Hur kan socialdemokrater, kommunister ochmiljöpartister, som man gör i det betänkande vi nudiskuterar, ställa upp på ett regeringsförslag somleder till att det svenska vägkapitalet fortsätter attvittra sönder? Vore det inte motiverat med ett utskott-sinitiativ när t.o.m. regeringsföreträdarnas represen-tanter inser att vägkapitalet trots allt håller på attförödas?Alla vet att vi moderater för det närmaste året an-slår mer än regeringen, att vi förår 2001 anslår 1 miljard mer och för anslår1 ½ miljard mer än regeringen för upprustning avvägnätet, inklusive det enskilda vägnätet. Även Cen-tern och har föreslagit mer pengarän regeringen. Det finns, såvitt jag kan förstå, förut-sättningar att få en utskottsmajoritet, om alla somvärderar ett bra vägnät och som inser att vägnätet har stora brister ställer upp. Jag har anledning atti dagens debatt fundera över om utskottets ordförandehar en positiv inställning till mitt förslag om ett ut-skottsinitiativ eller inte.Moderata samlingspartiet har dessutom, förutompengarna , i en viljeförklaringsignalerat att partiet är berett att under en treårsperiodanslå mer - pengar som frigörsvid privatisering av statligt ägda bolag. Av dessa 30miljarder tas tre miljarder ianspråk.Användningen av övriga medel måste givetvisanpassas till den samhällsekonomiska utvecklingen.Men de utgör i alla fall en klar signal om att vi mode-rater är beredda att verka för att planering och pro-jektering av vägar snabbas upp. Vi måste i Sverigekomma i gång med ett mer omfattande vägbyggande,inklusive satsningar på underhåll av befintligt vägnät.Sammanfattningsvis vill jag när det gäller det häravsnittet hävda att det svenska vägnätet är i kris. Frånmoderat sida föreslog vi att utskottet skulleanordna en offentlig hearing, där berörda intressenterfick tillfälle att diskutera tillståndet för det svenskavägnätet. Men intresset i utskottet var synnerligensvalt från alla håll. Man kan ställa sig frågan: Är detlika svalt ?Vägsituationen och regeringens njugga in-ställning till anslag för väginvesteringar, underhålloch drift av vägar riskerar - om ingenting görs - attfå allvarliga konsekvenser. Jag kommer därför att påden moderata gruppens vägnar vid nästa utskotts-sammanträde föreslå att trafikutskottet tidigt undervåren anordnar en offentlig hearing om landets dåligavägar. Det vore bra om utskottets ordförande redanunder dagens debatt ville gå mig till mötes. Min för-hoppning är att hearingen ska resultera i ett utskottsi-nitiativ, där vi begär att regeringen i kommande bud-get ska anslå mera pengar för upprustning av våravägar.Herr talman! En annan fråga som ger anledningtill oro är den passivitet som Näringsdepartementetvisar upp vad gäller att komma till rätta med köer,trängsel och kaos i trafik.Det är rimligt att , som ökar med20 000 personer och som tillförs ettväxande antal arbetsplatser, får pengar för att lösasina trafikproblem. Situationen börjar bli ohållbar.Stockholms trafikproblem är en fråga för helaSverige, inte bara för . Men och hans näringsdepartement visar ingen vilja attkomma till rätta med problem. Hanskjuter problemet framför sig.Sverige mår inte bra om trafiken fungerar dåligtruntom och i . Varje års uppskov graderarupp problemen. Förbifarter - exempelvis Västerledenoch Österleden - måste byggas, så att stadskärnanavlastas. Det tar år att bygga bort trafikproblemen iStockholm och det ställer krav på stora ekonomiskaresurser. Det är därför det är bråttom att komma tillskott.Vad händer med järnvägsinfarten söderifrån tillStockholm? Om kan inte taemot fler tåg , eftersom inte spåren räckertill. Det tredje spårets problem måste lösas och detfort. Vad är det som gör att dröjer?För att få full effekt av den nya , måste planering, projektering, pengar ochmiljöprövning av mera spårkapacitet söderifrån tillCentralen drivas på med kraft.Vi moderater är mycket bekymrade över rege-ringens passiva hållning. Någonting måste göras. Jagföreslår därför trafikutskottets ordförande att vi undervåren från utskottets sida även anordnar en offentlighearing om trafikproblem.Frågan måste upp till ytan. Det är dags att handla,annars blir läget i ohållbart.Med detta, herr talman, vill jag yrka bifall till denmoderata trafikpolitiken, och jag kommer att begärarösträkning vad gäller reservation nr 2.Anf. 2 ():Herr talman! För del har videlat upp trafikdebatten mellan tre ledamöter. TuveSkånberg kommer att tala om vägar, om flyget och jag själv om det övriga.Först vill jag instämma i det sagt om att prioritera upp kommunikationerna pådepartementet. Man får en känsla av att frågorna omtransporter, informationsteknologi osv. kommer sistpå dagordningen i Näringsdepartementet.Transportarbetet ökar . Vi är beroendeav transporterna. IT är viktigt för framtiden. Likavälkommer de här frågorna ofta i skymundan.När det gäller anslagen har be-gärt en utgiftsram som är högreän majoriteten. Till detta har vi lagt besparingskravpå , varav 20 miljoner på Vägver-ket och 40 miljoner på . Sammanlagt 300miljoner kronor vill vi lägga till väganslaget nästa årutöver regeringens pengar. Eftersom vårt förslag tillram för utgiftsområdet har fallit har vi valt att avläm-na ett särskilt yttrande och lägger alltså därför nedvåra röster i fråga om mom. 1.Herr talman! På de områden jag företräder här , dvs. järnvägar, sjöfart, post och telekommunika-tioner, står vi kristdemokrater bakom alla de reserva-tioner som vi är med om, men för att vinna tid yrkarjag bifall endast till reservation nr 12.Järnvägen är ett förhållandevis miljövänligt trans-portmedel. tycker att det är bra omjärnvägen kan utnyttjas till långväga transporter bättreän vad som görs . Men detta kan inte kommen-deras fram, som hos och måste bli attraktivare hos transportköparna.Det förutsätter en effektiv hantering av infrastruktu-ren. produktionsorganisation bör därförbolagiseras. SJ bör ytterligare fokusera på sin kärn-verksamhet, och därför bör fler av SJ:s tillgångaravyttras till . Vi utvecklar detta mera till-sammans med i reservation nr 33.Järnvägstrafiken måste harmoniseras inom Europaså att det blir lättare att transportera gods genomländerna, och här har regeringen ett särskilt ansvar attdriva på inom EU. Järnvägsoperatörerna måste blibättre på samverkanslösningar med lastbilen, flygetoch sjöfarten. I annat fall ser vi tyvärr att av dentransportökning som sker tillkommer i stort sett ing-enting till järnvägen.Öresundsförbindelsen skulle finansieras genom tar ut avgifter av alla som åker över bron. harregeringen svikit detta beslut. Vi är upprörda ochbesvikna på att man inte kunnat hantera avgiftsfråganbättre. Först höjs banavgifterna runtom i hela Sverigeså att alla som åker tåg eller skickar gods på någonjärnväg i landet får vara med och betala Öresundsför-bindelsen. Dessutom tillskjuts skattemedel till för att finansiera broavgifterna. Vi hade hellresett att man förlängde avskrivningsperioden för bron.Det som sker är ett svek av regeringen och stöd-partierna. Vi har här en gemensam reservation, nr 5,med de andra icke-socialistiska partierna.Trafikutskottet konstaterar i betänkandet att In-landsbanan har skötts av IBAB på ett förtjänstfulltsätt. Banunderhållet har blivit billigare än någonkunde tro, kanske främst på grund av IBAB:s sätt attupphandla underhållet. kan man säkertförvänta sig mer turisttrafik . Man kaninte nog överskatta TV-programmet och klartsbetydelse för en tillströmning av nya turister till In-landsbanan. Godsvolymerna har också glädjande nogökat på . Detta innebär att kraven ökarockså på banunderhållet.Det är därför väsentligt att ge IBAB något ökaderesurser till banan . Vi har begärt att65 ska tillföras IBAB från befintligtanslag hos . Vidare begär vi att Rikstrafi-ken tillsammans med berörda parter i in-land tar ett gemensamt grepp om persontrafikfrågornalängs inlandsbanestråket. Eftersom utskottets skriv-ning inte är tillräckligt tydlig i detta avseende har vitillsammans med skrivit reservation nr 35.Så går jag över till sjöfarten. hållerpå att utreda möjligheterna till en breddning av farle-den till hamn. Det är viktigt att dennabreddning kommer till stånd. hamn ärSveriges största hamn och är av nationell betydelse.Vi delar här uppfattning om vikten avdenna satsning, men vi vill avvakta Sjöfartsverketsegen utredning om hur finansieringen ska ske. Överhuvud taget är det svårt för de svenska hamnar-na att föra en dialog med staten om samverkandeinfrastrukturlösningar. Hamnarna skulle ju inte kunnaexistera utan anslutande vägar och järnvägar. I reser-vation nr 16 framgår våra krav på bättre samverkan.Ännu varnar vi regeringen om att farledsav-gifterna behöver ses över. Trots att systemet är nyttoch att det i grunden är bra med en miljöstyrandeprincip finns det anledning att göra något åt avgifter-na för den transoceana trafiken och kanske även deninrikes sjöfarten. Det är en intressant notering att detvar synpunkter på tidi-gare system som utgjorde ett starkt argument för attinföra avgifter på inrikes och sjöfart. Ny-ligen läste jag att EU:s transportministrar diskuterarhur man ska kunna få bättre fart på den kustnära sjö-farten igen. Alltså borde näringsministern setill att något händer med farledsavgifterna. Här har vien trepartireservation, nr 8.Sjöfartens största fördel är att den är en mycketenergieffektiv transportgren. Den belastar förvissomiljön med utsläpp, men dessa minskar i takt med attnya fartyg byggs. Transportköpare som exempelvisSCA har dessutom visat att man kan gå i bräschen förmiljötänkande genom att kräva katalysatorer påsamtliga fartyg som man chartrar. Enligt SCA:s egeninformation säger man att man blev överraskad av attutsläppen från fartygen var större än från pappersbru-ken. Man reducerar nu med hjälp av katalysatorerkväveoxidutsläppen med . Lågsvavlig olja itre av fartygen minskar svaveldioxidutsläppen medmer än per år.Sjöfarten har framtiden för sig. Transportarbetetökar, och i takt med att miljöbelastningen från sjö-farten minskar så ökar fördelarna med att sända godspå köl. Därför är det svårt att förstå att regeringen ärså passiv i fråga om att värna den svenska sjöfartsnä-ringen. Vi vet att konkurrenssituationen är svår gen-temot många andra europeiska länder. EU har enatsom ett tak för inhemska stöd till respektive handels-flotta. Det är då märkligt att inte utnyttjardetta utan tillåter att handelsflottan krymper.Överenskommelsen 1998 om det s.k. TAP-avtalethar bara tillfälligt stoppat utflaggningen. Om ensvensk redare vill beställa ett nytt fartyg kanskedet är färdigt i bästa fall. Vilka regler gällerdå i ? Hur ska redarna våga satsa? Vad skalocka ungdomar att utbilda sig till sjöbefäl?Vi har en erfarenhet av säkerhetstänkande ochprofessionalitet inom svensk sjöfartsnäring som viborde vara rädda om. Därför kräver vi att regeringensnarast kommer med signaler om framtida sjöfartspo-litik. Det kan handla om tonnageskatt, utbildningsstödför praktikplatser ombord, fartygsfonder eller ettnationellt forskningsprogram. I reservationerna nr 11och 12 framgår våra krav, som utskottet tyvärr intedelar med oss.Östersjöstrategin måste förverkligas. verkardet som om enbart tagit uppgiften på allvaratt bygga upp mottagningsstationer för avfall utanspeciell avgift. Här måste regeringen driva på inomEU.När det gäller sjöfarten betackar vi oss även i fort-sättningen för ett statligt båtregister för fritidsbåtar.Vi noterar att det är positivt att regeringen har tagitställning för det frivilliga båtregistret men kan ändåinläsa att något slags båtskatteförslag lurar bakomhörnet. Vi markerar vår ståndpunkt i reservationnr 17.När det gäller Posten finns det mycket att säga,men jag ska bara säga något om lantbrevbäringen ochpostnummersystemet. Det är glädjande att trafikut-skottet har enats om att slå fast att lantbrevbäringenoch kassaservice i hela landet är funktioner somkommer att finnas kvar. Vi behöver därför inte reser-vera oss.Herr talman! Informationstekniken kommer vi attfå återkomma till i samband med regeringens utlova-de IT-proposition i början av nästa årtusende. Jagsäger "årtusende" avsiktligt, därför att det känns somom vi väntat på denna proposition. Vi fårväl vänta en månad till.Sammanfattningsvis är det på flera punkter som vifått gehör för vår politik i utskottet, och det gläder vioss åt. Men 19 reservationer antyder ändå att trafik-politiken skulle sett något annorlunda ut om vi krist-demokrater fått ett större inflytande över den.Anf. 3 ():Herr talman! Debatten gäller hur 25,5 mil-jarder kronor ska användas inom det som kallas ut-giftsområde 22, kommunikationer. Vägar, järnvägaroch bussar, post och teleförbindelser är centrala delari människors vardag. Och vi som sitter i trafikutskot-tet får ofta i brev och telefonsamtal höra hur det stårtill på dessa områden, särskilt när det står illa till, ochdet gör det dessvärre på många håll i vårt avlångaland.Låt mig inledningsvis här också, även om det inteär ett ämne för dagens debatt, säga att det är lätt attinstämma i det som och Per-RichardMolén säger om att det nog är rätt många här i riks-dagen som upplever att inte kanägna full kraft åt dessa frågor med den organisationsom man har valt med ett superdepartement som skagreppa i stort sett allt.Ett företagsamt och kretsloppsanpassat, långsik-tigt hållbart samhälle som eftersträvarförutsätter ett "grönare" transportsystem men ocksåett i bokstavlig mening hållbarare transportsystem.Under den senaste tiden har vi uppvaktats allt intensi-vare med brev och telefonsamtal som berättar om hurilla det står till med vägarnas tillstånd på många håll.I min hand här har jag ett referat av en av dessalarmrapporter. Det är företrädare för de fem nordli-gaste länen som i en rapport beskriver hur illa det stårtill främst när det gäller vägnätet men också när detgäller järnvägarna i den halva av landet som de leveri. Enligt rapporten skulle det behövas 24 miljarderkronor för att man ska hinna i fatt och fåupp standarden på väg- och järnvägsnätet i den hal-van av landet.330 mil väg har så svåra skador att merkostnadenför näringslivet är jämfört med övrigalandet.400 mil måste tjälsäkras om de stora stråken skahållas farbara och övriga vägar ha begränsad fram-komlighet under bara tre fyra veckor.250 mil väg och 50 broar har begränsad bärighetsom försvårar effektiva transportsystem.På 460 mil väg är underhållet så eftersatt att väg-nätet riskerar att bryta ned.Det finns andra som också vittnar om detta. I tid-ningen Skogsindustrierna kan vi läsa om hur dåligavägar beräknas kosta .