prot · GM0962 · 1999-03-03 00:00:00 — Vi i Vänsternhar pratat om sjuklöneperioden och den påverkansom kostnaderna för sjuklönen har för de mindreföretagen. Det är också en fråga som vi har lyft fram iskattesamtalen. Vi kommer att fortsätta att lyfta framden frågan i skattesamtalen. Vi tror att det kanske kanvara bättre med en mer riktad insats i sådana härlägen för att kunna få ut fler människor på arbets-marknaden. Det finns många bra argument att använ-da i den här frågan.När det sedan gäller inkomstskatten för lågin-komsttagare är jag av den uppfattningen att det finnsen samsyn hos alla partier i den frågan. Vi har fåttpresenterat för oss de marginaleffekter som skatter,bidrag och det avgiftssystem som vi har ger och vil-ken inverkan detta har på låginkomsttagare.Jag tror att det finns flera skäl till att sänka skattenjust för låginkomsttagare när det finns statsfinansielltutrymme för det. Detta är grupper som genom enökad konsumtion också skulle kunna stimulera efter-frågan. Det är grupper som finns i den fattig-domsfälla som de höga marginaleffekterna ger upp-hov till. Det är dessa grupper som faktiskt har drab-bats värst av skattehöjningar, och då är detfrågan om höjningarna av egenavgifterna.Vi har kritiserat egenavgifterna som konstruktionvid många tillfällen, och vi kommer att fortsätta attkritisera dem. Vi kommer att fortsätta att ta upp dettai skattesamtalen. Vi har lagt fram konkreta förslag omatt man eventuellt skulle kunna växla detta mot stats-skatt för att på något sätt jämna ut effekterna av fi-nansieringen av det pensionssystem som egenavgif-terna syftar till. Jag tycker att detta är viktigafrågor. Vi kommer att fortsätta att lyfta fram dem.Till sist skulle jag vilja ta upp en fråga som ocksåYvonne Ruwaida var inne på. Den gäller unga välut-bildade människor som flyttar utomlands. Det sessom ett problem. Personligen tycker jag nog att det ärbra om många människor har möjlighet att flyttautomlands och vidga sina vyer och få idéer och erfa-renheter. Jag tycker att det är lite synd att man mångagånger tycker att detta är ett väldigt stort problem.Jag vill också lyfta fram en annan fråga i sambandmed detta. I har vi väldigt många välut-bildade människor med invandrarbakgrund. Jag harfått statistik som visar att många av de utomnordiskamedborgarna i arbetsförmedlingarnas statistik harväldigt hög utbildning. En större del av de arbetslösamed eftergymnasial utbildning är just utomnordiskainvandrare. Då kan man fråga sig varför vi inte harmed denna resurs när vi pratar om att öka tillväxten.Sedan vill jag kommentera en annan fråga somregeringen har informerat om att den så småningomkommer att lägga ett förslag om. Den gäller skatte-lättnader för utländska experter. Vi har informeratsom att det kommer att läggas fram ettförslag där det finns olika alternativ till hur inkomst-skatten skulle kunna sänkas för dessa grupper. Mankommer att föreslå att vissa kostnadsersättningar görsskattefria.Det gäller t.ex. flyttkostnader till och från ,det gäller egna och familjemedlemmars resor mellanSverige och det tidigare bosättningslandet osv. Detskall eventuellt tillsättas en nämnd som skall avgöravilka som kommer att omfattas av dessa regler. Jagkan förutspå vissa gränsdragningsproblem när detgäller de här avgörandena.Jag vill bara påpeka att vi i är tvek-samma till den här typen av förslag. Vi har tidigaresagt, och säger igen, att vi i stället vill se över möjlig-heterna att ge människor avdrag för de dubbla kost-nader som ett utlandsarbete skulle kunna innebära.Fru talman! Jag avslutar med det. Vi har ingen re-servation. Vi står bakom hemställan i betänkandet. Vihar ett särskilt yttrande som är fogat till betänkandet.Anf. 113 ():Fru talman! hade inte möjlighet attdelta vid justeringssammanträdet. Därför saknas rad folkpartireservationer i betänkandet. I ställetför att här i kammaren yrka bifall till en lång rad olikamotioner på detta område, nöjer jag mig med att yrkabifall till motion N332 yrkande 1 under mom. 1.Folkpartiet står trots detta givetvis bakom alla sinaparti- och kommittémotioner.Vid höstens genomgång av skattemotionerna isamband med budgetbehandlingen var Folkpartietsprioriteringar i skattefrågorna tydliga, vilket ävenframgår av våra reservationer.Skattesystemet måste vridas om i jobbskapandeoch tillväxtvänlig riktning. Följaktligen kommerFolkpartiet i brist på egna reservationer att avstå vidomröstningar där vi annars skulle ha haft egna reser-vationer.Omvärlden sätter stor press på vårt skattesystem iallmänhet och på inkomstskatterna i synnerhet. Glo-balisering, elektronisk handel och EMU är starkakrafter som påverkar vårt skattesystem. Det är i daglätt att undvika skatt för såväl företag som medborga-re. I praktiken är det t.o.m. väldigt svårt för staten attgöra någonting åt utflyttning av kapital, företagandeoch viss kvalificerad arbetskraft från vårt land. Densnabbt internationaliserade marknaden har helt enkeltsatt delar av det svenska skatteuttaget ur spel.Mitt i den här verkligheten sitter vi i medett skattesystem som i sin grund är tillskapat under enefterkrigstid då flödet av varor, kapital och arbetskraftutanför var väldigt begränsat. Det är såledesfå skattebaser som klarar sig undan det s.k. utflytt-ningshotet, dvs. att medborgarna genom handlingvisar vad de anser om det samlade skattesystemet.I detta pressade läge blockeras tyvärr många godaförslag av olika former av samtalsterapi. Låt migdock trots detta i väntan på att dessa samtal skall ledanågonstans peka på några områden där jag tror attbehovet av förändringar är som störst.Jag skulle vilja påstå att det mest akuta problemetvi har i just nu är att rädda och säkra kompe-tensen och kunskapsbasen i vårt land vad gäller bådeoss som enskilda medborgare och företag av olikastorlekar. Bristen på kompetenta medarbetare är oftadet övervägande problemet för många små och storaföretag i . Detta beror till stor del på skatte-systemets utformning. Det gäller t.ex. den höga mar-ginalskatten, främst symboliserad av ersättaren tillden s.k. värnskatten som starkt bidrar till att utbild-ning inte lönar sig och att arbete inte heller lönar sig isamma omfattning.Detta innebär att fler välutbildade personer i dagverkar lämna än vad som tillkommer genomutflyttning. Jag delar uppfattning attdet är bra att människor rör sig över gränserna. Mendetta kan ta sig väldigt absurda effekter.Jag är, som säger, tveksam, och jag har svårtatt förstå hur socialdemokraterna tänker när man sågärna vill se skatterabatter för utländska experter meninte för svenska experter. Om fler länder i vår omgiv-ning handlar på detta sätt blir effekten av det en gi-gantisk subventionering av någon sorts utbytespro-gram för forskare. Alla svenska experter kan t.ex. åkatill och arbeta skattefritt, och så kan ju allakanadensare åka till och arbeta skattefritt. Jaggillar visserligen utbyte. Jag står mycket för interna-tionalism. Men jag undrar varför det skall skattesti-muleras i den omfattningen.Det här är självfallet, som pekar på, ett stortproblem. Men det handlar också om att skattesystem-et skall uppmuntra till vidareutbildning under helalivet för att vi skall kunna ha många fler välutbildademänniskor i Sverige.Det käcka livslånga lärandet - som de flesta talarom, men som färre har några konkreta förslag tillåtgärder för att främja - är något som jag tror på. Vi iFolkpartiet har föreslagit en satsning på kompe-tensutveckling av arbetskraften. Vi har föreslagit skall införa personliga kompetenskonton liknan-de en modell som ett större företag i försäkringsbran-schen har genomfört. Det personliga kompe-tenssparandet skulle ge samma skattebehandling sompensionssparandet som man gör privat. Man skall harätt till ett skatteavdrag, och det skall också stödjas attarbetsgivaren sätter av pengar till denna kompe-tensutveckling. Då kan man under hela livet regel-bundet förstärka och utveckla sin kompetens - enkompetens som är avgörande för tillväxt iframtiden.Industrins utredningsinstitut har bekräftat att densvenska kunskapsindustrin i allt större utsträck-ning väljer att förlägga produktionen utomlands. Detborde inte komma som en överraskning för någon.Problemen med arbetskraftens kompetensutvecklingoch andra delar av det stora komplexet kompetensför-sörjning, eller vad man skall kalla det, har debatteratsoch utretts och samtalats om i åratal, men alldeles förlite har skett i praktiken. Som jag sade blir kompe-tensfaktorn alltmer avgörande för indust-rin och framtida konkurrenskraft. Även förprodukter som förefaller jämförelsevis enkla - sompapper, stål, plåt eller möbler - avgörs affärsmöjlig-heterna helt av tillgången till kompetent och kunnigpersonal.Behovet av kompetenstillskott har även förts frami de samtal som näringsministern har haft i sin till-växtgrupp. Koncernchefen för , , har ju tryckt mycket på detta.Men det kommer även förslag från arbetstagarorgani-sationer. i Metall har t.ex. sagt att vimåste stimulera regelbundna kompetenshöjningaröver en längre tid.Då menar vi att den snabba och tekniska utveck-lingen har gjort att vi nu måste satsa på detta med ettkompetenskonto, och vi måste göra det ganska snart.Om vi inte gör detta riskerar vi att se en allt snabbareföråldrad arbetskraft i vårt land. Detta bedöms varaett stort hot mot konkurrenskraft i framtiden.Här kan skattesystemet gripa in. Vi kan på motsva-rande sätt som vi stimulerar pensionssparande stimu-lera för ett kompetenssparande. Det är vårt förslag.Anf. 114 () replik:Fru talman! Jag vill säga fem korta saker till Jo-han Pehrson.För det första: säger att globalise-ringen påverkar skattesystemet i allmänheten ochinkomstskatter i synnerhet. Om man tror det har maninte begripit någonting. Det som påverkas i synnerhetär kapitalbeskattningen. Kapitalets rörlighet övergränserna är tusen, tiotusen eller hundratusen gångerrörligare än vad arbetskraften är.För det andra: kallade de pågåendeskattesamtalen för samtalsterapi. En annan talare hartidigare pratat om dem som kafferep. Jag före-slår att tar ett samtal med Folkpartietsrepresentant i skattesamtalen, - erekonomisk-politiska talesman. Fråga henne om det ärsamtalsterapi vi bedriver.För det tredje: säger att höga mar-ginalskatter leder till att utbildning inte lönar sig. Vigenomförde den stora skattereformen 1991 tillsam-mans. Då var vi överens om att varje inkomstgruppskulle betala sina egna skattesänkningar. visar detsig att det man brukar kalla den översta decilen, dentiondel som tjänar mest, inte betalar sina egna skatte-sänkningar. Därav det extra steget i skatteskalan.För det fjärde: Jag tycker inte att papper, stål ochmöbler är relativt enkla produkter som det femte, vad gäller kompetenskonton: Låtoss först se vad arbetsmarknadens parter kan göra.Jag tycker att det bättre hör hemma där än i riksdagenoch mer lagstiftning.Anf. 115 () replik:Fru talman! Ja, jag ger gärna rätti att kapital faktiskt är ännu mer lättrörligt. Men jagsyftar på andra skattebaser som t.ex. matförsäljning,dvs. konsumtion, och på fastigheter, som definitivtinte flyttar från detta land. Men många välutbildademed höga skatter kan göra det. Men jag ger ArneKjörnsberg rätt: Kapital är ännu mer lättrörligt, ochdet borde socialdemokraterna dessutom tänka väldigtmycket på.Jag sade samtalsterapi för att provocera lite. Själv-fallet är samtal jätteviktigt, och vi har inte hållit påsärskilt . Men det finns ju något som heter attbegrava i utredningar, ett begrepp som kom till innanjag kom till riskdagen men medan var här. Dra ilångbänk är inte helt obekant.Så till det här med marginaleffekter. Vi hade enskattereform som var bra. Det tyckte då, och dettyckte jag då. Alla andra var i stort sett emot den,men vi var för den och det var bra. vill nästanalla gå tillbaka till den, och det är ju fantastiskt. Jagtycker att ett viktigt mål för samtalen kunde vara attvi återgår till den gamla uppgörelsen som jag ochArne tyckte var bra.Jag uttryckte mig slarvigt. var papper,stål och möbler kanske enkel produktion. är detmycket riktigt högkvalitativ produktion med storttekniskt och kunskapskrävande innehåll. Jag varnyligen på ett möbelföretag i . Det ligger iÖrebro län. Man kan inte rekrytera personal till träin-dustrin. Man gör designprisade möbler som säljerjättebra. Men man kan inte utvidga, man får inte tag ipersonal. Jo, för att det är svårt att få männi-skor att motivera sig till att vidareutbilda sig på dettaområde. Man har svårt att rekrytera kompetent perso-nal.Kompetenskonton: Ja, vi kan vänta ett litet tag till,, för att se om detta löses mellanarbetsmarknadens parter. Annars tycker jag att detvore bra att se till att få ett system med kompetens-konton motsvarande det som vi har för privat pen-sionssparande. Det är också bra att se över förhållan-dena för sin egen egendom. Vi måste vara överensom att det är ett strategiskt mål att klara kompetenseni framtiden.Anf. 116 () replik:Fru talman! Jag nådde mitt syfte att få JohanPehrson att lugna ned sig lite grann. Därmed är jagnöjd, men jag begärde replik en gång till för att tackaden vänliga person som på min bänk har lagt framblanketten N6. Jag misstänker starkt att det är skat-teutskottets kanslichef som har gjort det. Jag har tänktgå till och för att fålära mig att fylla i den blanketten.Anf. 117 () replik:Fru talman! Då kan jag delta i den utbild-ningen.Jag kan inte förstå varför de som driver frisersa-long, korvkiosk e.d. skall behöva uppge om de ägerskog eller inte, men det kan kanske Per Rosengrensvara på.Anf. 118 ():Fru talman! Jag anmälde mig på talarlistan för attfå kommentera skatteutskottets ordförandes anföran-de. Jag har svårt att låta bli att göra det.Arne Kjörnsberg uppehöll sig länge vid skatte-samtalen. Det är minst sagt så att en viss kärlek till de just nu pågående samtalen,som om det i sig är viktigt att processen är långsamoch tar tid. Man får gärna dra ut lite grann på den. Detär möjligt att man just som skatteutskottets ordföran-de kan tycka att den fokuseringen är intressant. Hanunderstryker att det absolut inte är någon brådska isammanhanget utan att vi skall ta i anspråk all tidsom behövs.Arne Kjörnsberg konstaterar att det finns myckenkunskap i de motioner som vi just nu behandlar. Detär intressant att höra att Kjörnsberg tycker det, menhan kan gärna ta till sig lite grann av den kunskapen.Läs gärna motionerna en gång till! Det gick kanskelite för snabbt att avslå samtliga motioner i dettasammanhang.Kristdemokraterna vill sänka de sysselsättnings-kvävande skatterna. Det är därför enligt vår uppfatt-ning väldigt bråttom att komma till skott. Vi vill hafler människor i arbete. Detta är tydligen inte bråttomför socialdemokraterna. Det förvånar mig lite grann,för det är faktiskt det som det handlar om.Yvonne Ruwaida sade att man från hennes hålltycker att skattebasen arbete kanske är för stor. Det ärprecis rena motsatsen mot vad kristdemokraternatycker. Vi tycker att den bör bli ännu större. Dethandlar då nämligen om hur många som arbetar ochhur många som inte arbetar. Kan vi öka den skatteba-sen, behöver vi inte ta ut lika mycket skatt av var ochen. Vi blir då många fler som betalar skatt, och så villvi se att det blir.Av sysselsättningsskäl känner vi alltså en storotålighet inför regeringens sätt att bedriva skattesam-talen. Vi ogillar långbänken. Regeringen skall regera.Det sades från vänsterhåll att var och en som kommertill skattesamtalen har ett ansvar, och det är självfalletriktigt, men vi förväntar oss att regeringen skall rege-ra och att initiativen kommer från det hållet.Sänkta skatter för låg- och medelinkomsttagare -ja visst, det säger vi också från kristdemokratiskt håll.Vi har ett jättebra förslag, och vi kan modifiera det,om också regeringen ställer sig bakom det. Problemetär sannolikt inte att finna en majoritet här i riksdagen.En sådan finns redan för de här skattesänkningsför-slagen för låg- och medelinkomsttagare. Problemet ärförmodligen i stället de stödpartier som regeringenhar.Kom igen till , så skall vi ställa oss bak-om sänkningar av skatterna på låg- och medelin-komsttagarna!Anf. 119 ():Fru talman! Det lät på som omvi skulle vilja motverka att fler människor får jobb.Så är det absolut inte. Jag talade om balansen mellanskattebaserna arbete, miljö och kapital. Vad jag villepåpeka var att skattebasen miljö minskat i Västeuropaunder medan skattebasen arbetehar ökat. Även skattebasen kapital har minskat. Vitycker att detta är en olycklig utveckling.Jag sätter inte detta i relation till att färre männi-skor skall jobba, utan skattebasen arbete har faktisktökat därför att vi fått en ökad beskattning på arbeteunder i hela . Vi anseratt det är en olycklig utveckling.Holger missförstod eller misstolkadedet som jag sade i det sammanhanget.Anf. 120 ():Fru talman! Jag har knappast några kommentarertill det. För mig är skattebasen den grupp som mandebiterar ut skatten på. Vi vill inte att den skall mins-ka. Den skall bli större.Anf. 121 ():Fru talman! Nej, , jag kännerinte någon kärlek till pågående skattesamtal. Kärlekreserverar jag för mycket viktigare och mer näralig-gande frågor än skattesamtal. Däremot hyser jag respekt för en inbjudan till partier somaccepterats av , , , Per , och . I varje fall tycker vi att man skall ha storrespekt för detta. Vi menar allvar med samtalen, ochdå skall vi arbeta målmedvetet och inte hafsa i väg.Jag tror att jag kan påstå att hafsverk alltid blir dåliga.Om sedan utsträckta hand ha-de samband med sänkt skatt på hushållsnära tjänster,springer i varje fall inte jag benen av mig för den.Anf. 122 ():Fru talman! Det är bra med respekt för dem somsitter i förhandlingar med regeringen. Jag tycker skall ha det, men jag tycker att man kanskeskulle ha en aning mera respekt för alla dem som justnu går utan arbete och som kanske på grund av sänktaskatter skulle kunna få sysselsättning lite snabbare.Jag tycker att det skulle väga lite tyngre i vågskålen.När det gällde förslaget till sänkta skatter för låg-och medelinkomsttagare var det inte hushållsnäratjänster som jag tänkte på. Vi har ett förslag till enradikal höjning av grundavdraget. Det har en godeffekt, som vi kan diskutera tillsammans.Anf. 123 ():Fru talman! Jag tycker att nugick över en gräns. Jag tillåter mig därför att påminnaom de år när statsskulden fördubblades, arbetslöshe-ten trefaldigades och budgetunderskottet fyrfaldiga-des. Det var då som parti tillhör-de majoriteten här. Det är detta som ni nu skrytermed. Vi har där ett problem som är avgörande för atthjulen inte snurrar fortare.Om bara antyder att det partisom jag representerar inte vill göra allt för att få nedarbetslösheten, som är vårt nationellt absolut störstaproblem, blir jag sorgsen.Anf. 124 ():Fru talman! Alla vet att kampen för att rätta tillbudgetunderskottet hade sin grundi , när vi hade en blandning av rege-ringar. var inte med, men vi avsä-ger oss inte vår skuld i det sammanhanget. Det ärfråga om en skuld som delas av flera. Men låt intedetta få skymma det som vi behöver göra för framti-den. Låt oss i stället ta gemensamma tag för de åtgär-der som behöver vidtas.Ingen har kritiserat regeringen för att den har ska-pat budgetbalans, men låt oss nu gå vidare med såda-na saker som är viktiga. Vi kanske kan enas om skat-tesänkningar för att åstadkomma nya jobb.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 9 §. )9 § betänkande 1998/99:SkU12MervärdesskattAnf. 125 ():Fru talman! I skatteutskottets betänkande nr 12behandlas ett antal motioner som handlar om mervär-desskatten. har reservationer på ett antalområden, men jag tänker här bara beröra ett par avdessa.Först och främst kan man konstatera att ärett högskatteland. Vi har ett skattesystem som ärkontraproduktivt, dvs. vi har en utveckling i landetsom innebär att vår välfärd utvecklas sämre än i andraländer. Vi ligger i bottenliga när detgäller BNP per capita. Människor kan inte leva på sinlön, och företagen tvekar att anställa på grund av bl.a.det höga skattetrycket. Nivån på det svenska skatte-trycket är nu av BNP, medan snittet i OECDligger . Även när det gäller momsen liggervi högst. har tillsammans med Eu-ropas högsta moms som grundskattesats.Lägre skattesatser gäller för vissa varugrupper.Det höga skattetrycket, som medför ett speciellthårt skattetryck på arbete, gör att företag som verkar iarbetsintensiva branscher, t.ex. hotell och restaurangsamt service, har speciellt svårt att få tillräcklig lön-samhet. som bl.a. dessa servicenäringar harsvårt att hålla konkurrenskraftiga priser skulle mångahushåll efterfråga dessa tjänster om de bara hade råd.Det är alltså inte brist på arbetsuppgifter som är orsaktill den höga arbetslösheten. Det är i stället bristen påkonkurrenskraftiga priser på de tjänster vi skullekunna köpa för att få mer fritid och annat.Den privata tjänstesektorn spelar en allt större rollför sysselsättningen. Det visar sig att de länder somhaft en god tillväxt av den privata tjänstesektorn ock-så haft en positiv utveckling av den totala sysselsätt-ningen. ökade den totala sysselsätt-ningen kraftigt i , och ,medan den i , och mins-kade. Och här är det enda land som uppvisaren minskad sysselsättning i den privata tjänstesektornunder . och är deenda länder med en privat tjänstesektor som svararför av den totala sysselsättningen. Enexpansiv privat tjänstesektor är också en viktig förut-sättning för att åstadkomma en ökad specialisering iekonomin och därmed ökat välstånd.Servicebranschen inrymmer en stor och outveck-lad affärspotential i och det gäller att bådeskattesystemet och övrig infrastruktur går i takt medomvärlden. Företagen kan inte med det höga skatte-tryck vi har anställa folk för att utföra tjänster tillrimliga priser. Det är den höga kostnaden för att köpaservice som är ett av de största hindren. Momsen ärhär en del av orsaken till den höga kostnaden.Hotell- och restaurangbranschen är exempel på enmycket arbetsintensiv bransch och har också storbetydelse för turistnäringen. Momsen på de serve-ringstjänster som restaurangerna debiterar sina kun-der uppgår till . Köper samma kund maten i enlivsmedelsbutik debiteras hon . Detta inne-bär att restaurangernas relativa konkurrenskraft mins-kar kraftigt. Detta är ett större problem i änpå de flesta andra håll på grund av den höga nivån påden normala momsen, som är . Den stora skill-naden mellan restaurangmomsen på och mat-momsen på skapar också en mängd praktiskaoch administrativa problem. Så måste t.ex. restau-ranger med mat för avhämtning ta ut en lägre skatt fördenna del av verksamheten, men måste ta ut fullmoms om samma mat äts i lokalen. Den uppdelademomsen på hotell för logi och frukost skapar ocksåproblem. Frågan är om frukosten är en del av enövernattning eller om den skall beskattas separat.Denna fråga prövas just nu rättsligt. Det blir mednuvarande regler många svåra gränsdragningsfall ochdet skapar gråzoner.Restaurangnäringen har hög personaltäthet ochmöjlighet att sysselsätta betydligt fler än medbättre konkurrensförutsättningar. Förutom att de högakostnaderna drabbar hushåll som inte har råd att köparestaurangtjänster i den utsträckning de skulle habehov av drabbar det turistnäringen eftersom en stordel av denna består av restaurangtjänster. Turistnä-ringen är en viktig bransch som har många möjlighe-ter till tillväxt. Men den är också som skattebas ensynnerligen rörlig sådan, dvs. det är lätt att turismenså att säga går till andra länder.Över huvud taget är skattetrycket för hårt i Sveri-ge rent allmänt sett och i synnerhet på arbete. I av-vaktan på en generellt lägre skattenivå bör regeringense över arbetsintensiva branscher som restaurangnä-ringen. Reglerna inom EU har hitintills lagt hinder ivägen för att sänka restaurangmomsen, men pågårdet emellertid ett arbete inom EU som syftar till atteventuellt göra det möjligt att sänka skatten på ar-betsintensiva tjänster. lade för enkort tid sedan fram ett förslag i denna riktning ochden skall förslaget behandlas av EU:s fi-nansministrar. Om detta förslag går igenom borde detöppna möjligheter för att genomföra en sänk-ning av momsen inom arbetsintensiva branscher, ditbl.a.