prot · GN0929 · 1999-11-18 00:00:00 — Vikristdemokrater använder grundavdraget. Då får alladel av dessa möjligheter. Varför går inte ni på denlinjen?Anf. 183 ():Fru talman! Vi använder inte förvärvsavdraget, vianvänder skattereduktion, och det är faktiskt någothelt annat, partivänner satt i rege-ringsställning , då vi hade 500 procentsränta, sänkte den borgerliga regeringen pensionerna.Vi sade sedan att vi ska höja pensionerna i två steg,/99 och 1999/2000. Den sänkning med2 % som Bildtregeringen gjorde kunde vi återställa iett steg genom att svenska folkethar ställt upp och sanerat ekonomin med socialdemo-kraterna i ledningen och med benäget stöd av Center-partiet och Vänsterpartiet.Vi vet att de sämst ställda pensionärerna har pro-blem. Och i den skattegrupp som vårt parti har, därhar vi också pekat på detta och sagt att vi bör göranågot åt de sämst ställda pensionärerna. Men vi gjor-de en del förra gången, . Man kaninte göra allting . Man tar en sak i taget.Förra året var det pensionärerna. är det låg- ochmedelinkomsttagarna. Det är klart att om vi ska kom-pensera för egenavgifter, vilket vi vill göra, då blirdet kompensation till dem som betalar egenavgifter.Det är inte krångligare än så.Fru talman! Jag hade några synpunkter på HolgerGustafssons inledningsanförande, men jag tror att jagväntar med dem om han själv vill aktualisera dem.Jag kan vara lite artig mot honom.Anf. 184 ():Fru talman! Såvitt jag förstår är skattereduktionenockså riktad till dem som har förvärvsinkomst, så attäven det klämmer åt de utsatta grupperna. På denpunkten har jag nog rätt.Jag vill ta upp en annan sak som jag vill ge ArneKjörnsberg möjlighet att svara på, och det gällerförmögenhetsbeskattningen, där socialdemokraternahar lyft undan förmögenhetsskatten för 17 av de 18miljardärerna i , medan vanliga människorsom kanske har en villa som är värd 1 miljon och litesparpengar på banken kläms åt av socialdemokrater-na. Är detta en rättvis politik? Ni samtalar i skatte-grupper inom partiet, men ni kanske skulle göra någotmer än att samtala, ni kanske skulle vidta någon åt-gärd för dessa utsatta grupper. Väldigt många av demsom skulle behöva slippa inte bara fastighetsskattenutan också förmögenhetsskatten är ganska vanligamänniskor som har sparat lite grann inför sin ålder-dom. Dessa människor får lägga pengar i statskassan , medan miljardärerna går fria. Varför detta?Anf. 185 ():Fru talman! Frågan är retorisk. varför de 17 miljardärerna är befriade, och det ärinte rättvist, . Vi sliter vårt hår föratt komma på någon modell. Men jag ska vara myck-et öppen. Vi överväger frågan om förmögenhetsskat-ten. Vi ser de problem som finns i fråga om detta. Ivårt parti är det nämligen så att vi går ut till våramedlemmar och säger:Detta är ett problem. Man kan göra si eller så, ochdet finns tre fyra olika modeller. Resonera om det.Säg vad ni tycker.Men, , vi inser att det är ettproblem. Jag tror att man kan gå tre vägar. Man kanhöja det fria beloppet som är , man kansänka skattesatsen, och man kan se över sambeskatt-ningen. Det kan också vara en kombination av detta.Men vi är inte klara för beslut . Vi är medvetnaom detta, och vi kan se problemet. Men detta står intepå första plats, . På första plats ståratt vi ska kompensera låg- och medelinkomsttagarnaför egenavgifterna till pensionssystemet.Anf. 186 ():Fru talman! inlägg inbjuder tillrätt så många infallsvinklar på den skattepolitiskadebatten. Den första är: Vems är pengarna? ArneKjörnsberg resonerar nämligen, i motsats till hur mangör i hushåll och i alla andra sammanhang, på följan-de sätt. Först ska det offentliga fastställa utgifterna,och därefter tar vi in skatterna. Det leder till att jagmåste ställa frågan: Vems är pengarna? I min be-greppsvärld är det medborgarna som äger sina in-komster, och man kan inte ha den syn som ArneKjörnsberg har på detta. Det är verkligen en uppifrån-syn. Jag saknar medborgarperspektivet i det resone-manget.När det gäller rättviseresonmanget diskuteradeHolger förmögenhetsskatten. ArneKjörnsberg föreslog tre olika lösningar. Jag har enfjärde. Gör som man gör i och i mångaandra länder, slopa förmögenhetsskatten för alla, intebara för de rikaste.Jag lyssnade, fru talman, med intresse på statsrå-det Lejon under frågestunden. Hon sade två mycketkloka saker. Först måste människor få makt över sinaliv. De måste få arbete och ekonomiska förutsättning-ar för att styra sina liv. Det är en viktig förutsättningför att demokratin ska kunna fungera. Det är fullstän-digt korrekt, tycker jag. Människor får makt över sinaliv i samband med att de också får möjlighet att dis-ponera sina inkomster på ett annat sätt än genom attöverlämna det till politiker. Jag undrar om ArneKjörnsberg delar denna uppfattning.Fler och fler ansluter sig till en sänkning av skat-ter. Det är inte bara kristdemokrater och folkpartisterutan även och . ordförande dessa regeringscheferssyn på skattepolitikens utformning?Till sist. säger att man ska kännasig trygg. Då vågar man förändring. Vi är helt överens på den punk-ten. Jag menar att denna trygghet består i att man skaha makt och myndighet över sin vardag. Familjernaska själva kunna besluta om sådana saker som berörvardagen, inte politikerna. Då vågar man förändring.Anf. 187 ():Fru talman! Mitt resonemang är att även om vi iganska stor - oftast i väldigt stor - enighet i dennakammare beslutar om utgifter är jag gammalmodignog att tycka att vi ska se till att vi har inkomster föratt göra det. Jag vet att ni moderater har en annan syn- den s.k. Tobissondoktrinen.Lars har nämligen i denna kammare sagtatt vill man sänka skatter kan man inte först minskautgifterna och sedan sänka skatterna, för då blir detaldrig någonting. Man måste göra tvärtom och förstsänka skatterna. Då blir man tvungen att minska ut-gifterna. Ja, mina herrar och damer i de borgerligapartierna, spåren förskräcker - lär av era egna miss-tag!Sedan till nästa fråga. Jag vänder mig då också tilltalaren här tidigare, för jag glömde att göra en kom-mentar. Jag är inte alls på efterkälken, utan jag är medom att sänka inkomstskatten för folk i vanliga in-komstlägen. Jag sitter t.o.m. med i den socialdemo-kratiska skattegruppen. Tillsammans med några andrahar jag, i varje fall nästan, lotsat igenom det här. Detkommer att klubbfästas om någon timme, eller vaddet nu kan bli fråga om. Det handlar alltså om attsänka skatten för folk i vanliga inkomstlägen för attkompensera för egenavgifterna. Jag är ledsen, CarlFredrik - skatteutskottets värderade vice ordfö-rande - men jag har faktiskt glömt den tredje frågan.Kanske finns det tid att återkomma till den.Anf. 188 ():Fru talman! Jag tycker att fru talmannen ska be-vilja både mig och ytterligare enreplik så att vi får en chans att utveckla de här frågor-na.Finansministern talade här. Han ha-de fem olika punkter men han glömde en väsentligpunkt, internationaliseringens påverkan på det svens-ka skattesystemet, något som jag tog upp inlednings-vis i mitt anförande. har inte berörtdetta med en enda rad någonstans. Anser ArneKjörnsberg att de internationella förhållandena på-verkar det svenska skattesystemet och i så fall hur?Låt mig få anknyta lite grann till detta med attkänna sig trygg. Delar statsrådetLejons uppfattning att man, för att kunna känna och kunna delta i demokratin på ett bra ochvettigt sätt, först måste få makt och myndighet översitt eget liv? Men hur ska man kunna känna sig tryggoch våga förändring om det är andra, dvs.politiker eller myndigheter, som beslutar över männi-skors vardag?I det moderata förslaget - detta vill jag gärna på-peka med anledning av insinuatio-ner - har vi finansierat våra skattesänkningar medsänkta utgifter. Saldot nettar ändå ut på en bättreställning för den offentliga sektorn jämfört med rege-ringens förslag. Det är ett högre överskott. Trots dettakan en stor del av makten övervältras till människor-na i deras vardag. Jag tror att det är den vägen vi skagå för att stärka demokratin och förbättra ekonominsfunktionssätt. Är med på den vag-nen och vad kan vi i så fall göra tillsammans i dendelen?Anf. 189 ():Fru talman! Jag kommer aldrig att befinna mig pånågra moderata vagnar! Det är en deklaration som jagkan göra. Däremot är jag beredd att diskutera medCarl . Jag gissar att det är han som blirBo Lundgrens ersättare i skattesamtalen. kan jag säga på finansministerns vägnar.Jo, visst påverkas vi av de internationella förhål-landena. Det finns de som säger att vi måste anpassavår ölskatt till de närliggande ländernas skatt. Pro-blemet är dock om vi ska anpassa oss till Danmarkeller om vi ska anpassa oss till . I det ena falletmåste vi sänka skatten och i det andra fallet höja den- lite skämtsamt uttryckt.Detta visar i varje fall att det hela inte är särskiltenkelt. Jag tycker att på ett väldigtbra sätt framställt önskemål om, ja, kanske t.o.m.krav på, att företrädare för införnästa Ekofinmöte ska redovisa hur diskussionerna gårvad gäller skatteresonemangen inom EU. I vissa av-seenden finns det strävanden från ordförandelandet idenna fråga som gäller exempelvis uppförandekoden.Från ordförandelandet - man har inte byttordförande - finns en strävan att komma dithän attdet är företagen som ska konkurrera, inte länder medolika skattenivåer. Jag tycker att det vore sunt om vikunde komma dithän.Sedan till detta med att kunna känna sig trygg. Jo,jag tycker precis som statsrådet . Men är manlåginkomsttagare räcker det inte med de sänkta skat-ter som och hans meningsfränderhar att erbjuda, utan då behövs det också en solidariskuppställning och en omfördelning från dem som hardet bra ekonomiskt till dem som har det mindre bra.För att få makt och myndighet över sitt eget liv be-hövs detta, tycker vi socialdemokrater.Anf. 190 ():Fru talman! Vi har väldigt trevligt i skatteutskottetmen det kan vara viktigt att skilja på sak och person.Därför kan man bli lite förvånad över sättet att reso-nera . Det är stor skillnad mellan dynamiskttänkande och dynamiska effekter. Min fråga till ArneKjörnsberg är om han tror att det finns chans till flerjobb och fler företag om skatten vid risktagandesänks. Jag tänker då kanske framför allt på skatten påsmå företag och på den s.k. dubbelbeskattningen.Finns det ett sådant dynamiskt tänkande hos ArneKjörnsberg och tror att det ökarantalet jobb så att vi kan minska den riktigt storasociala orättvisan i vårt land, som ju den massarbets-löshet är som fortfarande finns här?Anf. 191 ():Fru talman! Jag förstår att tänkerpå den arbetslöshet som under tre korta år tredubbla-des. Det är den som vi , ibland gemensamt, meduppställning av svenska folket håller på att arbetaned. Mer än 100 000 nya arbetstillfällen har tillkom-mit under det sistlidna året. Vi har goda förhoppning-ar om att nå målet att komma ned till 4 %öppen arbetslöshet men detta räcker inte för oss.Vi vill, , att varenda en som vill ochkan till sina nära och kära ska kunnasäga: Hej, nu går jag till jobbet. Så vill vi att det skavara i . På politikerspråk heter det full syssel-sättning.Jag vill alltså att alla som vill och kan på morgo-nen ska kunna säga: Hej, nu går jag till jobbet. Dettaska vi fortsätta att jobba för.Jag blir faktiskt lite tagen här, för jag tycker attdetta är en mycket stor fråga. Det finns inga enklalösningar. När var arbetsmark-nadsminister satte hon upp ett varningens finger föratt, som hon uttryckte det, släppa upp arbetslöshetentill tvåsiffriga tal. Inget land har lyckats med att fåned sådana tal.Här gick arbetslösheten upp till tvåsiffriga tal menvi är nu på god väg att pressa ned den. Det stora ochövergripande problemet är huvudsakligen följande:För det första - och detta tycker jag är viktigast -handlar det om det mänskliga, att man ska få varamed och dra försorg om sig själv och sina närmasteoch att man har arbetskamrater och deltar i det ge-mensamma. För det andra handlar det om det ekono-miska, som också är viktigt. Men det förstnämnda ärviktigare. När människor får jobb betalar de ju skatt.Därför har vi nu när vi ska betala ut 1 krona.För fem år sedan hade när vi skulle betala ut 1krona. Anledningen är alltså att fler människor harfått arbete.Anf. 192 ():Fru talman! Jag är jätteglad över att en del av destrukturproblem som svensk ekonomi haft har åtgärdats. Det återstår dock en hel del.När det gäller det som sades - hej, nu går jagtill jobbet - skulle man kunna tänka sig att den somgår till jobbet säger: Hej, nu går jag till mitt företag.Eller också säger kanske den som går till jobbet: Hej,nu går jag till det företag där jag har min anställning.För att det ska bli mer av detta med hej, jag går tilljobbet måste man dock kanske åtgärda vissa sakersom gör att det är för få företag och således för fåjobb i vårt land. Därför undrar jag om tycker att det är en viktig prioritering att brännaav 40 miljarder på kompensation för egenavgifter,dvs. kompensation för den egna pensionen, i ställetför att kanske koncentrera sig lite grann på några inteså dyra problem men väl strukturproblem i svenskekonomi - t.ex. förmögenhetsskatten, dubbelbeskatt-ningen och värnskatten.Anf. 193 ():Fru talman! Det var när partivän-ner satt på strategiska poster i kanslihuset som vi isamband med konkurser på tre korta år förlorade56 000 småföretag. blomstrar småföretagsamhe-ten.Precis som träffar också jag små-företagare. Det gör jag i stort sett varannan måndag -året om, . De snackar inte om dubbelbeskatt-ning, ! I snackas det omvägar. Det gör man till en del också i Sjuhäradsbyg-den. Det gäller då grusvägarna. Men de säger också:Efterfrågan har kommit i gång. En första förutsätt-ning för att vi ska kunna tillverka våra är dockatt någon är beredd att köpa dem borta i affären.Nu är människor beredda att köpa grejerna i affä-ren. Jo, det har fått mer pengar i sinaportmonnäer och de tror . De är interädda för att bli arbetslösa månaden efter. Om man-nen var byggnadsarbetare har han fått jobb nu igen.Om kvinnan är undersköterska riskerar hon inte att bliarbetslös - jo, i riskerar honfortfarande att bli arbetslös, men det är en annan frågasom jag inte ska diskutera här.Det är viktigt. kan man säga: Hej, nu går jagtill jobbet. Och kan det handla om det egna företa-get, i källaren, i garaget såsom det är i eller idet partidistrikt där jag är ordförande för socialdemo-kraterna: , och i de småorter somligger ned mot . Där ligger den öppna ar-betslösheten under 3 %.Anf. 194 ():Frun talman! Jag vill först instämma i ArneKjörnsbergs grundläggande utgångspunkt, att skatte-sänkningar självfallet ska ske inom ramen för enekonomi i balans. All hittillsvarande erfarenhet talarför detta.Jag vill också instämma i att skattesystemet ska haen omfördelande uppgift. Det är det som vi kallar försocialt ansvar. Men då gäller det också att leva upptill detta. Där har - som jag påpekade i mitt anförande- regeringen uppvisat en dokumenterad låg förmåga.Det har talats ganska mycket om pensionärerna . De är undantagna. Det är så, ,att även när det gäller de yrkesverksamma får deninkomsttagare som tjänar - med de siffrorsom jag använde i mitt anförande transformerade tillårsbasis - en skattesänkning på . Den somtjänar får en skattesänkning med4 per år.Slutligen, : Hur är det med"" beträffande reavinsbeskattningen? Är det ett medvetet "nu" som är inplacerateller är det bara en sinkadus att det finns med i majo-ritetstexten?Anf. 195 ():Fru talman! och jag är överens omdet fundamentala: man ska ha pengar för att kunnabetala för utgifterna. Det känns bra.Rolf Kenneryd är en mästare i att på något sättdevalvera vårt lands framgångar. Han inledde sitthuvudanförande med att säga: ekonomi tersig nu ganska hygglig.I år räknar med en tillväxt för på3,. Det är näst högst bland EU-länderna. Det ärkanske inte så dåligt. Om jag försöker att bedömamedelåldern på de ledamöter som är närvarande ikammaren är det nog ingen mer än jag som upplevdenär vi förra gången hade så höga tillväxttal i svenskekonomi. Ni var så små då att ni inte visste vad brut-tonationalprodukt och tillväxt var . Manmåste nämligen gå tillbaka till för atthitta sådana tillväxttal. Det går ganska bra.Rolf Kenneryd! Ordet "nu" är inte en sinkadus. "" är . Det fanns två problem med detta medstickåret. Det ena var att det var en splittrad remisso-pinion. Det andra var att vi tyckte inte att det fannstillräckligt med pengar, eftersom det innebar ett skat-tebortfall.Detta är mina klara besked. Sedan är det med na-turnödvändighet så att om man ska kompensera föregenavgifterna då får de som har betalat högre ege-navgifter större kompensation medan de som harbetalat lägre av gifter får lägre kompensation. Mendet sistnämnda uppvägs i varje fall till en del genomdet som någon här tidigare kallade för LO-puckeln,dvs. de som ligger ungefär vid 100 000 kr.Men det berör ju inte den som tjänar . Såtill en del, till två tredjedelar, upphävs den skillnadsom pekade på.Anf. 196 ():Fru talman! Precis som konstate-rade är jag ingen man av överdrifter.Jag sade i mitt inledningsanförande att trots att vi har hög tillväxttakt är det tveksamt om det finnsuthållighet i denna tillväxttakt. Det tror jag kommeratt visa sig vara en befogad varningssignal, om vi intehanterar den nuvarande situation med det ansvarsta-gande som den faktiskt kräver.Arne Kjörnsberg gav ett ärligt när det gällde bådereavinstskattereglerna och uteblivna förmåner förpensionärerna. Det fanns inga pengar. Nehej, det är juockså en prioritering. Det fanns alltså inga pengar tillpensionärerna, vare sig för skattesänkningar ellerhöjda pensionstillskott. Däremot fanns det pengar förde höginkomsttagare som får lättnader på över 4 000kr per årsbasis, och enligt vad som framgår av bud-geten är det avsatt pengar för ett införande av max-taxa på dagis. Det är också ett sätt att prioritera.Jag vet, , att skattesamtalens lågatempo nu beror på beredning i kanslihuset. Men närjag kritiserar skattesamtalens bedrivande gäller detinte bara nutid. De har varit valhänt skötta från bör-jan, och detta har tilltagit. Det är vi andra som hardeltagit i samtalen som fortfarande bidrar till denbegränsade styrfart som skattesamtalen alltjämt har.Anf. 197 ():Fru talman! fanns det inga pengar tillatt kompensera för egenavgifterna. Då fanns detpengar till att höja pensionerna. Det handlar om ettsteg i taget, inget övermod, ta inte i, inga pukor ochtrumpeter utan vanligt slitigt vardagsarbete. Först skapengarna in, sedan ska de ut.Nu kompenserar vi för egenavgifterna. Om pro-gnoserna håller och konjunkturen fortsätter hoppas viatt kunna fortsätta under de två följande åren. Minbedömning är - och den gör jag bl.a. som ledamot avGenomförandegruppen - att nästa budget kommer attinnehålla åtgärder för de sämst ställda pensionärerna.Jag tror att vi i Genomförandegruppen kommer attdiskutera frågan. Vi är ganska överens, inte om sum-mor och sådant, eftersom vi diskuterar de stora linjer-na. Vi inser de problem som tar upp.Jag håller som en klok man, ochdet säger jag inte för att smickra, utan för att jag me-nar det. Han talade om uthållig tillväxt. Här måste vitänka en gång till - inga pukor och trumpeter utanlångsiktigt slitigt vardagsarbete.Vårt land hade en uthållig tillväxt under ett pardecennier - det rörde sig om . Det vore en nådatt stilla bedja om, om vi kunde förlänga högkon-junkturen och om vi kunde få sådana strukturer - jagtror att förhoppningarna är goda och jag noterade attockså finansministern trodde det - att vi med ansvars-fulla lönerörelser kan börja resonera också mellanparterna, och inte nödvändigtvis klösa ögonen urvarandra. Då bör vi kunna lyckas med det.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 9 §. )8 § Tilläggsbudget 2 för budgetåret 1999Föredrogsfinansutskottets betänkande 1999/2000:FiU11Tilläggsbudget 2 för (prop.1999/2000:1 delvis)Anf. 198 ():Fru talman! Till detta betänkande som vi ska be-handla , Tilläggsbudget 2, har fogats tre reservationoch tre särskilda yttranden där vi moderater finnsmed, och det är runt dessa som jag kommer att uppe-hålla mig ett litet tag.Man kan säga att tilläggsbudgeten är till för attgöra de förändringar som är påkallade av antingenändrad ambitionsnivå eller att verkligheten har tagiten annan vändning. I vissa fall är det festsminkning, iandra spacklande.Som brukligt har finansutskot-tet berett övriga berörda utskott tillfälle att yttra sig,och jag ska som sagt bara lyfta fram de områden därvi moderater har en avvikande mening.I det första, under utgiftsområde nr 1, behandlaspresstödet. Presstödets syfte har angetts vara att värnamångfalden, en allsidig nyhetsförmedling och opini-onsbildning. Trots att stödet har varit omfattande ochinneburit stora kostnader för skattebetalarna, har ettstort antal tidningar tvingats till nedläggning. Erfa-renheterna har visat att presstödet till stor del haranvänts för att täcka tidningarnas löpande utgifter.Denna konstgjorda andning har alltså inte fungerat.Framför allt innebär presstödet att konkurrensvillko-ren gentemot icke-presstödstidningar snedvrids ochbidrar till att dessa får ekonomiska problem.Moderata samlingspartiet har därför vid ett flertaltillfällen föreslagit ett gradvis avskaffande av justdetta stöd, som bör ske i två etapper. Följaktligenavstyrker vi nu också regeringens förslag till en ök-ning av anslaget.Under samma utgiftsområde finner vi Samarbeteoch utveckling inom och den s.k.Östersjömiljarden. Denna kom till i den s.k. syssel-sättningspropositionen 1996, och sedan har fondenfyllts på gradvis. Den hanteras helt vid sidan av detövriga östbiståndet, i någon form av gräddfil, vilketkan tyckas anmärkningsvärt. Det är regeringen somfattar beslut om varje enskilt projekt. Utgångspunktenär att stödja projekt i andra länder och därigenom ökasysselsättningen i . Detta leder enligt vår upp-fattning helt fel. Det som är bra för svensk sysselsätt-ning är inte nödvändigtvis bra och bästa hjälpen förmottagarlandet. Detta intryck förstärks också av derapporter som framkommit om oklarheter i sambandmed hanteringen av stödet. Beslutsunderlagen i en-skilda projekt har varit tveksamma och effekterna avinsatserna svårbedömda. Sysselsättningseffekter harredovisats i endast 5 av de 55 projekt som tilldelatsmedel, och dessa har varit av mycket begränsad om-fattning.Enligt vår uppfattning bör dessa pengar tillförasdet ordinarie programmet Stöd till . De bör göra bättre nytta där. Därmed garante-ras också en likvärdig bedömning av de olika projek-ten, och det blir lättare att göra jämförelser av utfalloch dra lärdomar inför framtiden.Man kan också tycka att den av regeringen valdabudgettekniken framstår som annorlunda - en påseför egen disposition. Vi konstaterar att regeringen valten annan metod att redovisa småföretagsmiljarden,som faktiskt behandlades vid samma tillfälle som denförsta Östersjömiljarden. Dessutom är det märkligt attverksamheten inom ramen för en andra Östersjömil-jard påbörjas innan en utvärdering skett av den första,i synnerhet mot bakgrund av de uppgifter som harframkommit.Liksom och ställervi oss alltså mycket tveksamma till hela uppläggning-en och hanteringen av denna form för bistånd ochavvisar det aktuella förslaget i tilläggsbudgeten.Fru talman! Det finns anledning att även säga nå-got om våra särskilda yttranden.Ett område som i allra högsta grad oroar är rege-ringens förslag att anslaget A 1, Sjukvårdsförmåner,ökas med för innevarande bud-getår. Det ökade anslaget ska täcka ökade utgifter förvuxentandvården.Utgiftsutvecklingen präglades av storosäkerhet om hur det reformerade stödet skulle ut-formas, vilket inte oväntat ledde till att många pati-enter valde att få tandarbeten utförda . Det varpatienter med stort tandvårdsbehov.Majoriteten väljer nu att täcka dessa kostnadergenom besparingar på de funktionshindrade, alltsågrupper som man i andra sammanhang kallar förprioriterade grupper. Man för ett resonemang om attdetta inte kommer att drabba någon. Men hur vet mandet?Vi anser att det är helt fel sätt och ställer oss sam-tidigt frågande till - ja, finner det t.o.m. anmärk-ningsvärt - att det har uppstått ett så stort anslagsspa-rande.