prot · GN0947 · 1999-12-15 00:00:00 — Honsade att det skulle bli anarki om inte alla länder följdedirektiven. Men om vi blickar bakåt i historien ochser på allt som det har fattats beslut om i och de direktiv som har utfärdats avkommissionen - hur många av EU-länderna har följtprecis varenda direktiv? Det är min motfråga.I det här fallet blir ju miljön bättre. Vem kan dåsäga att vi gör fel från miljösynpunkt? Ingen kan göradet.Gör alltså inga kringelkrokar som riskerar att föraoss på villovägar! Vi vill ha raka spår och mer etanoli tanken!Fru talman! Jag yrkar bifall till reservation 2 samtreservation 3.Anf. 191 () replik:Fru talman! Jag vill ändå fråga han verkligen tror att det är realistiskt att olikaländer plockar ut olika bitar av listan som de intetycker är tilltalande. Om man i ett land säger: Det härmed högsta halten av bly per liter tycker inte vi är såviktigt, så det vill inte vi ha. Så säger man t.ex. iEngland. Sedan kommer nästa land och säger att mandär vill ta ut en annan bit som tycker är jätte-viktig, men som det landet inte vinner på. Nog blirdet väl anarki då?Jag tycker inte att man i är san-ningsenlig när man här i ger sken av attSverige kan plocka ut en liten bit av ett direktiv ochsäga: Den här lilla biten tar vi inte, men det andra tarvi! Sådan är inte verkligheten, och jag tycker inte attdet är sanningsenligt att göra på det här sättet.Claes säger att vi skulle få bonus pånågot sätt därför att vi är så bra på de andra område-na. Därför skulle vi kunna ha kvar vår 10-procentigaetanolinblandning, menar han. Det låter ju som attClaes inte tror att etanolinblandningär bra för miljön, eftersom det skulle jämnas ut motatt vi gör andra saker som är bra för miljön.Jag är alltså inte lika tvärsäker, men som jag sadei mitt inledningsanförande vill jag ändå tro att det harfunnits en tanke bakom att vi har . Jag är bereddatt se om EU går med på att vi får dispens för detta.Ärligt talat tror jag att det är svårt, men jag tycker kan försöka.Om det kommer fram att detta är väldigt bra förmiljön ska det vara möjligt för alla EU-länder. Då skadet inte vara något unikt för att få dennadispens - eller hur?Anf. 192 () replik:Fru talman! Jag nämnde aldrig siffran , Ma-rietta de . Jag sade att man ska slopabegränsningen vad gäller etanolinblandningen. Siff-ran får de stå för. Detkan hända att det finns högre procentsatser som ärbetydligt bättre.Men detta är ju att jämföra äpplen och päron. Härär det frågan om någonting som kan förbättra förmiljön. Det kan man väl knappast jämföra med nå-gonting som klart försämrar för miljön, även om detråkar finnas med i samma direktiv. Det går inte attjämföra de här delarna. Det behöver inte kommente-ras mer. Det går inte att jämföra dessa två delar.Anf. 193 () replik:Fru talman! från Vänsterpartiettycker alltså inte att det finns några betänkligheter iatt stå här i kammaren och ge sken av att ett land kanrycka ut en liten bit ur ett direktiv och säga att justden lilla biten antar inte vi? Det är ju vad Vänsterpar-tiet gör här i kammaren. Jag tycker inte att det ärärligt. Det är ärligare att göra som större delen avutskottet har gjort, förutom och Miljö-partiet, och säga att vi ska se om det går att få endispens, men vi antar direktivet.Vi fick också ganska klart reda på att om manrycker ut en bit får man ta bort hela direktivet. Då kanman inte anta något av det. Man kan alltså inte bararycka ut en liten bit. Vad innebär det för miljön omman inte antar direktivet över huvud taget? Det finnsju en massa andra bitar, som självhar sagt, som är bra. Då skulle vi inte anta något avdet över huvud taget.Jag vill fortfarande ha ett svar på om tycker att han talar i enlighet med sanningen närhan här i kammaren säger att det är helt okej att ryckaut en liten bit.Anf. 194 () replik:Fru talman! Ja, vi tycker det. Det är helt okej i dethär fallet att rycka ut en liten bit. Jag sade också att viskulle skicka in en dispensansökan så fort som möj-ligt. Men vi ska inte införa den här begränsningen . Följden blir att man stannar upp en processsom är positiv för landet när det gäller bränslen tillfordon. Vad kommer det att innebära på mackarnaframöver om man tvingas plocka bort blandarpum-parna, eller åtminstone inte får använda dem? Vilkasignaler ger det? Vilka signaler ger det till oljebola-gen? Hur mycket intresse kommer det att finnas ifortsättningen för att pröva den här vägen? Det ärmöjligt att man prövar andra vägar till renare bräns-len, men på den här vägen är det stopp.Jag ställde en motfråga när det gällde att följa alladirektiv. Vilket EU-land har följt alla direktiv tillpunkt och pricka? Vilka övriga EU-länder har gjortdet bakåt i historien? Det finns nog inte ett enda. obstruerar tydligt fast de är EU-medlemmar i allafall.Jag kan inte se att det skulle finnas ett enda enskiltland som skulle finna det meningsfullt att attackeraSverige för att man inte i just den här delen sätter ettbegränsningstak vad gäller inblandningen av etanol ibensin. De övriga länderna skulle ju göra sig löjligaom de skulle protestera öppet mot detta.Visst kan man anta alla övriga delar i direktivet.Jag kan inte se något problem i den delen. Varför skavi vara bäst i klassen igen? Vi har ju varit bäst i klas-sen när det gäller svavelhalten i bensinen och före vår tid. Det måste väl räcka gott.Anf. 195 ():Fru talman! Låt mig börja med att än en gång be-klaga det tidigare beslutet om en skattehöjning med25 öre per liter diesel. Att regeringen nu gjort ännu ettförsök att försämra för jordbruks- och åkerinäringenär ytterligare en belastning som är och kommer att blisvår att försvara. Betänkandet som vi arbetar med justnu behandlar emellertid inte de här frågorna, vilketföranleder mig att inte här och ytterligare kom-mentera denna skattehöjning. Men jag skulle önskaatt kammarens ledamöter fick del av många åkaresoch jordbrukares tunga och djupa suckar samt derasbeklaganden över regeringens hårdhänta styrning avsvensk konkurrenskraft i Europa.Förändringarna i fordonsskattelagen mottar viemellertid med tacksamhet. Jag har under mina årinom försäkringsbranschen mött många trafikantersom kommit bl.a. till utan komplettatullhandlingar och försäkringsbrev. Det har visat sigvara stört omöjligt för dem att köra vidare till sinarespektive hemorter. Den gamla lagen var definitiv.Nu kommer det en lag som kräver uppsåt eller oakt-samhet, och det är en bra hjälp på vägen till enklareadministration.Ännu en försäkringsmässig förändring i det härbetänkandet är en efterlängtad reform som kommeratt tillåta kunder att överlåta sina pensionsmedel tillannan försäkringsgivare. Försäkringsbolaget somöverlåter kommer att ansvara för att åtagandet stäm-mer med försäkringstagarens syfte med avtalet. Detnya bolaget ska således mottaga en ny kund och den-nes kapital. Det är värt att notera kravet i lagtexten attförsäkringen inte tillåts att bli ändrad i omfattningeller åtagande.Detta skapar bättre konkurrensmöjligheter, ochdet i sin tur leder till bättre produkter för konsumen-terna. Detta är absolut inget som vi kristdemokratermotsätter oss. Detta är tvärtom en klar förbättring.Fru talman! Enligt rubriken på detta betänkandehandlar det om punktskatter. Vi har noterat att majo-riteten avstyrker förslaget och kan inte annat än hållamed. Det är riktigt att regeringen får en signal om attbeskattning inte ska vara ett eget syfte. Det krävs måloch motiv för att driva genom ytterligare höjningar avbeskattningskvoterna.Det är beklagligt att vi inte har möjlighet att samlaoss bakom en gemensam reservation. har vi krist-demokrater några motioner i detta betänkande. Jagyrkar bifall till reservation 4 under mom. 3 och nöjermig med detta för tids vinnande. Jag står bakom övri-ga kristdemokratiska reservationer.Vi vill avslå regeringens förslag med den motive-ringen att man måste tänka helt nytt beträffande be-skattningen av drivmedel i allmänhet och kanskeslaget av drivmedel i synnerhet. Jag har frågat migmånga gånger hur länge vi ska fortsätta att köra pådessa ålderdomliga drivmedel som dessutom är starktmiljöpåverkande.Efter bordläggningen har utskottet enats om vik-ten av att regeringen ska följa utvecklingen av de nyaforskningsrön som säkerligen kommer vad gällerdrivmedel i allmänhet och, dagen till ära, etanolin-blandningen i synnerhet. I denna del står vi bakomutskottets betänkande. Jag berör inte detta ytterligareeftersom de har redogjortför det ganska utförligt.Vi har föreslagit att regeringen får i uppdrag attåterkomma med nya tankar om beskattning av driv-medel och, kanske viktigast av allt, ett genomarbetatförslag när det gäller drivmedel till våra transporter.Det måste regelbundet ske en utveckling av vårabensin- och dieseldrivna fordon. Förbränningsmotornbör ersättas med konstruktioner som har en helt annanuppbyggnad och blir ännu mindre skadlig för vårmiljö.Vi yrkar alltså bifall till reservation 4 undermom. 3 och står för övrigt bakom hemställan i betän-kandet.Anf. 196 ():Fru talman! Jag skulle vilja att ni här träffade deanhöriga till dem som dött i cancer på grund av die-selavgaser. Det är en verklighet. Människor dör pågrund av dieselavgaser. har gjort beräkningar som visar att dedödsfall som inträffar till följd av partikelutsläppkostar ett par tusenlappar per stockholmare varje år.Det blir för hela Storstock-holm. Förutom det omänskliga faktum att människordör är det också en kostnad för samhället.Det är en kostnad som både diesel och bensin bi-drar till men som varken bensinen eller dieseln stårför . Höj bensinpriset till 11:30! Det är inte jagsom säger det.Det är säger att bensinpriset måste höjas till 11:30 krför att man ska få en säker och miljömässigt bra tra-fik. Målet är att koldioxidutsläppen ska ligga påsamma nivå 2010 som de gjorde 1990 och att antaletdödade i trafiken inte ska få överstiga 2007.För att klara detta anser att det krävs en skattehöjning med 3:10kr per liter.Det finns också andra allvarliga frågeställningarom man ser . Hur länge tror ni att oljankommer att räcka? En undersökning som oljebolagensjälva ligger bakom visar att kommer pro-duktionen av och utarmningstakten på olja inte längreatt öka. Det är dags att förbereda sig för andra alter-nativ. ser man att bilismen ökar. Antaletfordon och bilåkandet ökar också.Vilka krav ska man då ställa på ett framtida driv-medel? Det finns fyra krav som vi tycker är relevanta.Det första är att det ska vara användbart i ettframtida driftsystem, t.ex. bränslecell och eldrift.Det andra är att ett framtida drivmedel ska möj-liggöra nollvisionen när det gäller utsläpp av skadligaämnen.Det tredje är att det ska vara tillverkat av elleröverförbart till förnyelsebara råvaror.Det fjärde kravet är att det ska vara lätthanterligtoch att det ska kunna handlas internationellt.Det kommer att vara en ganska lång process innanman får ett nytt framtida drivmedel. Det drivmedletsom står och knackar på dörren är framför allt bräns-leceller. Det anses vara framtidens teknik, en tekniksom bygger på en kemisk motor och inte på en för-bränningsmotor. Energiutvinningen sker därför underlägre temperatur.Om en sådan teknik ska ha en möjlighet att baserasig på bioalkoholer måste man ha byggt ut en in-frastruktur som är flexibel och som kan skapa förut-sättningar för att bränsleindustrin kommer att satsa påde hållbara alternativen.Vad är då ett bra system för att bygga ut till en så-dan infrastruktur? Jo, det är att ha blandpumpar. I dagi finns det 30 mackar som har blandpumparoch 20 mackar som bara har E 85. Jag tror inte pånågon stalinistisk, kommunistisk eller någon s.k.liberal nationalekonomisk lösning som säger att dettaär enda alternativet. Man måste ha ett flexibelt sys-tem.I har man haft ett överskott på eta-nol. Det har man velat använda för att dryga ut sinabränslen med, och det är positivt. Det kräver ingaextra transporter. Man använder ett lokal överskottsom redan finns, ett överskott från pappersmassefab-riken. Detta är bra.Men vi kan inte ha ett flexibelt system när vi haren regel som säger: Nej, nu ska vi bara ha etanoli bensinen, eller också kan man ha E 85. Även E 85:sframtid minskar när man inte bygger ut blandpum-parna.Vi har hört argumentet: Ja, men vi kan ju låsablandpumparna vid etanol. Det är ingen lösning.Det behövs en pump som det står etanol på och enpump som det finns bensin i. Om pumpen är låst vid5 % kan etanolpumpen inte användas till det som denär avsedd för.I framtiden kommer man kanske att byta ut eta-nolen mot andra bioalkoholer, men vi behöver ettsådant system. I promemoriasom vi i skatteutskottet fick oss till handa sade manatt blandpumpar inte kommer att finnas i framtiden.EU-direktivet får den konsekvensen. Det vore verkli-gen allvarligt, allvarligare än gränsen på etanol ibensin, men det är också ganska dumt.Jag kan ibland känna att verkligheten förvandlassnabbare än EU:s apparat. Det blir verkligen ohållbartom vi ska följa EU-apparatens arbetstakt. Jag anser -och det har jag också drivit tillsammans med Väns-terpartiet - att om man tar bort maxvärdet på etanol idirektivet och implementerar direktivet - förutom dendelen - och begär ett undantag skulledet vara möjligt att man fick ett svenskt sådant.Det finns länder som får undantag för bly ochsvavel. När det gäller miljöfarliga ämnen kan enskil-da länder begära undantag av nationella skäl. Men viska inte glömma att frågan om etanol - s.k. lågin-blandning - var inte särskilt stor, inte i ochinte någonstans, när detta direktiv antogs, och det var1996.Ibland måste man vara lite flexibel och i det härfallet är det inget EU-trots om vi säger att vi gör enimplementering, men inte av den här delen. Vi förkla-rar för EU varför, och då kanske vi kan få gehör.Det som jag är lite rädd för är att skälet för vissaEU-länder att ha ett maxvärde för etanol är att de ärrädda för att ska satsa på etanolproduktionoch kunna få EU:s jordbruksstöd för detta. Men dåkan vi säga att vi avhåller oss från att söka jordbruks-stöd till etanolproduktion.Det finns lösningar, men har man skapat enväldigt svår situation. Vi har låst fast oss vid att hamax etanol i bensin. Vi vet inte heller hur det ärmed blandpumparna. Men när det gäller dessa kanfaktiskt vi från och regeringen säga att vikan ha kvar blandpumparna trots EU:s direktiv, ochdet hoppas jag verkligen att man kommer att göra.Sedan togs det upp några diskussioner kring denhöga beskattningen. Jag vill bara kort kommenteradem.Sverige är inte det land som har högst beskattningav bensin eller diesel. har en beskatt-ning av diesel som är dubbelt så hög som den Sverigehar, och detta av rena miljö- och hälsoskäl. ,, , och har enbensinbeskattning som är högre än den svenska. Ben-sin och diesel står inte för sina kostnader. Jagsäger bara: PPP, polluters pay principle, det är för-brukaren som ska betala.Jag kommer naturligtvis att stödja reservationernanr 2 och 3.Anf. 197 ():Fru talman! Det betänkande vi nu debatterar be-handlar förslag som regeringen har lagt fram i propo-sitionen Vissa punktskatte- och tullfrågor m.m. Be-tänkandet innehåller, som titeln säger, en rad olikaförslag, och jag ska här i mitt anförande beröra någraav dem.Efter återförvisning från kammaren har delar avpropositionen behandlats på nytt i utskottet. Utifråndetta föreslår utskottet ett tillkännagivande till rege-ringen när det gäller frågan om etanolinblandning ibensin. Vidare avstyrker utskottet med anledning avmotionsyrkanden regeringens förslag om ändradeskattesatser för de olika miljöklasserna på dieselolja.Fru talman! Vid kammarbehandlingen den1 december beslutade alltså att återförvisadet ärende som vi nu debatterar. Vid den fortsattaberedningen har skatteutskottet behandlat frågan omhögsta tillåtna volymhalt etanol i bensinen. Enligt denföreslagna ändringen i bil. 1 till , Au-to/oil-direktivet, begränsas inblandningen av etanol ibensin till en volymhalt om högst 5 %.Direktivet innebär inte något hinder mot fortsattanvändning av , och det påverkar inte hellermöjligheterna att använda ren etanol i bussar i kol-lektivtrafik.Direktivet presenterades och antogsslutligen av rådet . Bestämmelserna idirektivet ska tillämpas i samtliga medlemsländerfr.o.m. år 2000.Under den långa förhandlingstiden inom EU hardet inte framkommit något tungt vägande skäl motinförande av begränsningar för ett antal syreinnehål-lande alkoholer, däribland etanol och metanol. Sveri-ge var under hela förhandlingsprocessen drivande föratt kvalitetskraven på bensin och diesel skulle skärpassärskilt avseende svavelhalten.Från utskottsmajoritetens sida anser vi att direkti-vet ska genomföras i svensk lagstiftning genom deändringar i som föreslås i propositionen.På grund av vårt medlemskap i är det enligt vårmening uteslutet att göra på något annat sätt. Detfinns dock vissa frågetecken, t.ex. om hur dettakommer att påverka produktionen av etanol samtvilken påverkan begränsningen till 5 volymprocentkan komma att få på miljön. Därför ger vi regeringentill känna att det är viktigt att de följer utvecklingenav produktionsmetoder samt eventuella nya forsk-ningsrön vad gäller etanolinblandning i drivmedel.Om nya rön ger anledning att förändra maxivärdetför etanolinblandning i bensin, förutsätter vi att dettatas upp i de fortsatta förhandlingarna inom Auto/oil-programmet eller att regeringen, i avvaktan på attAuto/oil-programmets andra del slutförs, prövar möj-ligheten att av kommissionen få dispens från direkti-vets bestämmelser om högsta tillåtna volymhalt eta-nol i bensin.Fru talman! Vissa ändringar föreslås i bestämmel-serna om förenklat ledsagardokument i lagarna omalkohol- och tobaksskatt. Syftet är att få ett förenklatförfarande för näringsidkare som regelmässigt trans-porterar beskattade varor via eller annat EU-land. Även ändringar föreslås i privatinförsellagen.Förslagen läggs utifrån att den skattefria försäljningeninom EU upphörde den 1 juli 1999.Som vanligt och som enda parti har Moderatasamlingspartiet en reservation i den sistnämnda frå-gan. Man vill avveckla särskilda undantagfrån om privatinförsel bl.a. när det gälleralkoholdrycker och tobaksvaror.Från utskottsmajoritetens sida anser vi att Sverigeska fortsätta att hävda undantaget, bl.a. för att vi inteska tvingas sänka priset på alkoholdrycker, vilketskulle leda till ökad konsumtion och ökade alkohol-relaterade skador.Ni inom Moderata samlingspartiet kan kanskeglömma folkhälsoperspektivet, men det gör inte övri-ga partier i riksdagen.I dag, fru talman, finns det endast bensin av mil-jöklass 2 på den svenska marknaden. Genom ett fri-villigt åtagande från svensk oljeindustri kommer enny miljöklass på bensin att introduceras . Denna nya miljöklass 1 kommer då attersätta nuvarande miljöklass 2.I likhet med regeringen anser vi i utskottsmajori-teten att skattesatsen för den nya miljöklass 1-bensinen ska vara densamma som gäller för denbensin som finns på marknaden.Vi har dock förståelse för de motionärer som öns-kar styra bensinkonsumenternas val till den nya ochur miljösynpunkt bättre miljöklassen genom beskatt-ningen. Därför bör skattesatsen för bensin 1 i miljök-lass 2 vara några öre högre per liter än för bensin imiljöklass 1. Med hänsyn till att det blir avsevärtbättre ur miljösynpunkt bör dock skillnaden inte varaså stor som mellan miljöklasserna. Vi anser attregeringens förslag är en rimlig avvägning av defaktorer som bör bestämma skatten för de olika ben-sinsorterna.När det gäller andra fossila bränslen har gasol,metan och naturgas miljöfördelar i form av t.ex. lägrekoldioxidemissioner. Miljöfördelarna gör bränslenatill bra alternativ som drivmedel. Därför är det av viktatt förutsättningarna för fortsatt utveckling är goda.Detta gäller särskilt naturgasen. Därför anser ut-skottsmajoriteten, i likhet med regeringen, att enenhetlig energiskattesats ska införas för naturgasoavsett användningsområde. Det får ersätta skattelätt-nader med stöd av pilotprojektbestämmelserna i ener-giskattelagen. Nivån på skatten bör motsvara den somi dag tas ut för bränslet när det används för uppvärm-ning. Motsvarande bör gälla för metan och gasol.För dagens innehavare av pilotprojektdispenseravseende naturgas innebär förändringen i praktikenen höjning av den sammanlagda energi- och koldi-oxidskatten. Vi tror inte att denna höjning om knappt5 % nämnvärt kommer att påverka förutsättningarnaför den fortsatta introduktionen av naturgas somdrivmedel.I denna fråga har kd en reservation där man anföratt regeringens förslag innebär en kraftig sänkning avskatten på naturgas om den används till fordonsdrift.Min lilla undran är: Vad grundar ni detta påståendepå?Regeringen föreslår vidare i propositionen att denövergångsbestämmelse om begränsningsregel avse-ende kalk- och cementbranscherna, den s.k. 1,2-procentsregeln, ska förlängas . Somskäl anförs att det är viktigt att energi- och koldioxid-beskattningen har en utformning som ger goda förut-sättningar för den svenska industrin att konkurrerainternationellt och att 1,2-procentsregeln bör förläng-as i avvaktan på den pågående översynen av energi-beskattningens framtida utformning. Från utskotts-majoritetens sida instämmer vi i regeringens bedöm-ning.Vidare, fru talman, har utskottet, som jag nämndeinledningsvis, en avvikande bedömning än i proposi-tionen när det gäller skattejusteringar för miljöklasserpå diesel. Regeringen bör vara försiktig vid införan-det av minskade skatteskillnader mellan olika mil-jöklasser på diesel när det sker förändringar av mil-jöspecifikationerna. Man bör därför vänta tills effek-terna kan avläsas på bränslemarknaden.Jag yrkar bifall till utskottets hemställan i betän-kandet och avslag på samtliga reservationer.Jag vill också passa på att kommentera Modera-terna och deras meny, pyttipannamenyn. Så målandesom företräderska beskrev denna meny,blev jag nästan lite hungrig, får jag tillstå. Men jagställer mig frågan med vad denna meny ska betalas.Jo, det är med skattesänkningar, och det innebär jumindre pengar till vården, omsorgen och skolan.Bensinskattesänkningen gör ni ett oerhört stortnummer av. Men ni talar väldigt, väldigt tyst om attni vill överföra kostnader för skador som uppstår isamband med trafikolyckor till trafikbilförsäkringen.Jag tycker därför att ni också ska redogöra för hur dyrden framtida trafikbilförsäkringen kommer att bli.Vad kommer detta att innebära för dem som är bero-ende av bilen? Min bestämda uppfattning är att ben-sinskattesänkningen kommer att vara uppäten i ettnafs.Anf. 198 () replik:Fru talman! När det gäller undantag fråninförselregler för alkohol som ska tas bort från mittenav , vilket regeringen ska meddela EU, kanjag åter citera ur utskottsbetänkandet: Utskottet haravstyrkt motionsyrkandena med motiveringen att detskulle vara svårt för att upprätthålla en högprisnivå på alkoholdrycker utan det svenska undanta-get från om införsel.Ni har i klartext skrivit att det handlar om att få inskattepengar. Det handlar inte om någonting annat änatt få in skattepengar. Då skulle jag vilja hälsa välkommen till verkligheten,eftersom vi vet att av de alkoholdryckersom konsumeras i inte köps på Systembola-get. Det är egentligen bara att välja vilket sätt maninte vill få in skatteintäkter på. Är det genom att folkköper svartsprit och smugglar, eller är det genom attregeringen sänker alkoholskatterna? Vilket sätt är detmest tilltalande att inte få in skatter på?Min andra fråga gäller 1,2-procentsregeln - somjag tyvärr kallade 1,25-procentsregeln trots att jag vetatt den heter 1,2-procentsregeln - när det gäller kalk-och cementindustrin. Tycker inte socialdemokraternaatt näringslivet behöver lite bättre förutsättningar änatt innan få veta att den här regelnska förlängas? Hur kommer det att bli ? Detsitter ju en interdepartemental utredning. Kommerden att vara färdig så att energiskatterna sänkstotalt? Det är nämligen det som är förutsättningen,annars måste det ju göras ett undantag igen. Ska mandå vänta till december på att få veta om man får dettaundantag?Det är inga bra förutsättningar för det svenska nä-ringslivet att ha det på det här sättet.Anf. 199 ()replik:Fru talman! Först vill jag säga till dePourbaix-Lundin att jag är i verkligheten.