prot · GN0941 · 1999-12-07 00:00:00 — Än så längehar ni inte ens lyckats genomföra er egen paradfråga.Anf. 9 () replik:Herr talman! Jag sade att vi kommer att fortsättamed skatteväxlingen, . Det är väldigtviktigt och betydelsefullt för bl.a. miljön. Mångaekonomer och ekologer i världen har uttalat att detmåste komma.Vi sade att detta var en början på en skatteväxling.Jag tror inte att tycker att det är så felatt det blir en kompetensutveckling i arbetslivet. Detär viktigt för alla att detta kommer i gång och att vikan höja kompetensen.Regeringen har anslagit 1,15 miljarder för dettaoch vidare 1,35 miljarder för att den här skatteväx-lingen med kompetensutveckling ska bli av. Men vihoppas att detta ska kunna utvidgas.Jag tycker att det är bra att man kan se till att det bliren kompetensutveckling i en skatteväxling också. Detär också bra att arbetsgivaravgiften sänks när arbets-givaren bidrar till kompetensutvecklingen. Det är detviktiga.Anf. 10 () replik:Herr talman! Som jag tolkar det andas hela BarbroFeltzings anförande en större sympati för riksdagenoch dess möjligheter. Man hyser tydligen en del tvi-vel på regeringen. De saker som , det må vara utförsäkringar eller andra frå-gor, är de som regeringen driver. har Mil-jöpartiet stöttat intill sista bokstaven vad regeringenvill genomföra.När det gäller talet om de många utförsäkrade harju i praktiken varit med om att se till attdet inte finns någon bortre parentes. utförsäkrasdet på löpande band enligt vad självsäger. Jag tror inte att man kan lösa det med ett pa-rentestecken. Det som behövs är att vi får fler nyajobb. Det är den bästa arbetslöshetsförsäkringen. Ochdå tror jag att vi måste ha en större öppenhet för envidgad arbetsmarknad. Till skillnad från min godautskottskamrat tror jag inte att lösningen är färre jobb,delade jobb och pensioneringar. Lösningen är faktisktatt erbjuda fler jobb. Det är så oerhört många arbets-uppgifter som inte blir utförda i dag.Min fråga till är om det inte ärdags att ompröva den rigida hållningen att vi har etttillmätt antal jobb. Enligt min mening behöver vi ökaantalet jobb.Anf. 11 () replik:Herr talman! Jag tycker inte att det blir mindrejobb utfört för att man delar på jobben, är det naturligtvis inte. Om man delar på jobbenblir lika mycket utfört och säkert också mycket ef-fektivare. Vid en arbetstidsförkortning vet man ju attbl.a. Man orkar mer. Sjukfrånvaron minskar också vid enarbetstidsförkortning. Det gäller också utbrändhet ochstress som jag pratade om förut.Det står i en av de tidningar som jag fick tag i in-nan jag gick hit - jag undrar om det inte t.o.m.var - ett stort uppslag om att en ar-betstidsförkortning är väldigt bra. Man kan dela påjobben för att motverka utbrändhet och stress.Jag tror absolut inte, , att det blirmindre jobb utfört för att man delar på jobben. Där-emot får fler människor chansen att jobba.Anf. 12 () replik:Herr talman! Jag tror att det krävs att det leds ibevis att det skulle kunna bli lika mycket eller rentavmer utfört på färre arbetstimmar. Jag tror i stället attvi skulle behöva få nya möjligheter att gå in i arbets-livet. Här står ju hundratusentals människor om inte ikö så ändå i väntan på att få ett jobb.Jag blev lite häpen när användeuttrycket att lika mycket blir utfört och att produkti-viteten höjs. Det lät faktiskt som om man skulle ökatakten. I det tidigare inlägget varnade ju själv för det som kan ske med överdrivna pro-duktivitetskrav.Sedan använde ut-trycket utbrändhet. Visst förekommer det. Det berorsjälvfallet till dels på en för stressig situation i arbets-livet. Men det har många andra orsaker också. Detkan vara oro för ekonomin. Det kan vara oro för bar-nens möjligheter till utbildning och den utsatthet somde upplever både i skolan och . Det kanvara annan otillräcklighet, drogbekymmer och enlång räcka andra orsaker. När vi tar tag i frågan omutbrändhet handlar det om väldigt mycket mer änenbart arbetslivet.Anf. 13 () replik:Herr talman! Låt mig ta det sista om utbrändhetförst. har självfallet rätt i att utbrändhetkan ha andra orsaker. Men det är de facto så att vi seratt utbrändheten i arbetslivet ökar. Jag tog upp läkar-na här. Där har utbrändheten ökat fruktansvärt myck-et. Jag tror att detta är en fråga som man måste ta tag ioch titta på ordentligt.Låt mig sedan återgå till arbetstidsförkortningenoch att man ska dela på jobben. Om man jobbar åttatimmar vet man att arbetsskadorna inträffar under detvå sista. Om man har kortare arbetstid uppstår inte dehär skadorna och produktiviteten ökar eftersom manjobbar effektivare. Man orkar mer de första timmar-na. Det visar alla försök som har gjorts, bl.a. uppe iKiruna där jag har varit på besök. Där såg man attfolk trivdes bättre på jobbet och stannade kvar. Därgjorde man det för att folk skulle må bättre. I ställetför att utnyttja någon fritidssysselsättning drog manned och lyckades väldigt bra.Anf. 14 ():Herr talman! Det går bra för . Om detta ärnästan alla bedömare ense. Det verkar närmast somom prognosinstituten slåss om att göra de mest opti-mistiska bedömningarna av svensk ekonomi. Rege-ringens bedömningar hör till de mest försiktiga förnärvarande.Tillväxten är hög. Det är framför allt den privatakonsumtionen och investeringarna som är de vikti-gaste drivkrafterna bakom den höga tillväxten. Ar-betslösheten sjunker snabbt. Sysselsättningen ökar.Det har vi sett i statistiken . Men nubörjar också förbättringarna märkas bland människor.Alla känner någon som har varit arbetslös och som nuhar fått ett jobb. Det är då det verkligen vänder.Återhämtningen kommer på bred front. Variatio-nen av arbeten som utannonseras är stor. personal till flera av sina mackar i Stock-holmsområdet. Knight Industriteknik i sökerflera nya medarbetare, liksom Model 1 Data i Solna.SYCON Teknikkonsulter vill expandera i Norrlandoch utannonserar nya tjänster i . Detta är baraett litet axplock av de tjänster som utannonseras justnu. Listan på goda exempel skulle kunna görasmycket längre.Den här utvecklingen innebär också att regering-ens arbetslöshetsmål om öppen arbetslöshet år2000 är på väg att . Enligt de senaste progno-serna når vi inte ända fram. Vi kan emellertid noteraatt både och i sina pro-gnoser beräknar att målet nås år 2001.Herr talman! Detta är troligen första gången somOECD gör en mer positiv prognos om svensk arbets-marknad än regeringen själv. Det är en oerhörd styrkaatt kunna säga detta från denna talarstol.Regeringens sysselsättningsmål om syssel-satta förväntas nu uppnås redan år2002 - än beräknat! Sysselsättningen iSverige har aldrig vuxit så snabbt som den för närva-rande gör.Herr talman! Hur lät det inte dåregeringen presenterade arbetslöshetsmålet. Då sadesdet, inte minst från denna talarstol, att det var omöj-ligt att nå. Då sade kristdemokrater och moderater attregeringen trixade med siffrorna och att det inteskulle vara riktiga jobb.Nu tiger de borgerliga partierna i frågan. Verklig-heten har visat att vi hade rätt. ökar både denprivata och den offentliga sysselsättningen.Det här är glädjande nyheter, och jag tycker attdet vore roligt om vi alla kunde vara glada över dennautveckling. Glada, men naturligtvis inte nöjda. Fortfa-rande återstår mycket att göra. Men de goda tidernasom vi nu har ger oss ju möjlighet att göra detta.Utifrån dessa positiva ingångsvärden har vi nu enunik chans att också lösa de goda tidernas utmaning-ar. Det handlar om framför allt tre områden: arbets-kraftsbrist, regionala obalanser och kvardröjandelångtidsarbetslöshet.När det gäller brist på arbetskraft med rätt kom-petens är den allra viktigaste åtgärden satsningar påutbildning och kompetensutveckling. harvi satsat på kunskapslyftet.Det är en mycket stor satsning på dem med allrakortast utbildning. har i storleksordningen enkvarts miljon vuxna studerat inom ramen för kun-skapslyftet. Dessutom satsar vi nu på högre kvalitet iarbetmarknadsutbildningen och på särskild bristyr-kesutbildning. vill vi också gå vidare med statligtstöd för kompetensutveckling i arbetslivet.Dessa satsningar, tillsammans med aktiv arbets-förmedling, är viktiga insatser för att möta den ar-betskraftsbrist som finns i vissa branscher och ivissa regioner.Men, herr talman, utvecklingen är inte lika stark ihela landet. som vissa områden växer sådet knakar, står utvecklingen fortfarande och stamparpå andra håll.Som i många andra fall klarar inte den av borger-ligheten så rosade marknaden att ensam lösa det sam-hällsproblem som de regionala obalanserna utgör.Gemensamma lösningar krävs. Det krävs ett samspelmellan det privata och det offentliga, mellan närings-liv, stat och kommuner. Regionalpolitik och närings-politik måste gå hand i hand.Det går att lösa problemen även i glesbygden.Sorsele kommun i inland är ett lysandeexempel. Där råder arbetskraftsbrist.Samtidigt som vi vet att inland i många fallstår utanför den positiva utveckling som råder i övri-ga har alltså brist på arbetskraft. Detgår att lyckas utan marknaden! I detta fall är det till-växtavtalen som har hjälpt till.Långtidsarbetslösheten är fortfarande ett gissel.Därför är det en huvuduppgift för oss att lösa lång-tidsarbetslösheten - både för äldre och för yngre.Fru talman! I förra årets budgetproposition före-slog regeringen att offentliga tillfälliga arbeten, s.k.OTA, skulle avvecklas. Så blev också riksdagensbeslut. Inga nya personer har alltså placerats i OTAunder 1999. För dem som inte hade fyllt vidförra årets utgång ska åtgärden upphöra nu vid års-skiftet. För dessa personer, ca 5 000 män-niskor, finns ingen arbetsmarknad i dag.Därför har vi socialdemokrater tillsammans medMiljöpartiet och i utskottet enats omatt de som finns i OTA ska vara kvar till dessregeringen återkommer med en samlad åtgärd för allalångtidsinskrivna.Fru talman! Jag tycker att det känns skönt att kun-na säga från talarstolen att vi politiker inser att vigjorde ett misstag när vi fattade det här beslutet förraåret.Fru talman! Det är beklämmande, tycker jag, attsitta här och lyssna till oppositionens jämmeroch elände, svartmålning och rop på strukturreformer,som har ägnat sig åt här. Moderaternasarbetsmarknadspolitik bygger fortfarande på analysenatt problem är en svag sysselsättningsut-veckling. Denna utveckling antas bero på en dåligsocialdemokratisk och facklig politik som inte gertillräckliga incitament för arbete.Det lönar sig dåligt att arbeta, säger höga skatten och marginaleffekter ger upphovtill att det lönar sig dåligt att arbeta och starta företag.De höga ersättningsnivåerna och andra bidrag gör attdet lönar sig dåligt att ta ett arbete för en arbetslös,och stränga arbetsrättsliga regler och höga ingångslö-ner gör det dyrt att anställa.Fru talman! Medlen som har för attlösa de arbetsmarknadspolitiska problemen är natur-ligtvis knutna till den här analysen. Det är idel gam-mal skåpmat med skattesänkningar och avregleringar.I grunden syftar den moderata politiken till en fulltavreglerad arbetsmarknad där facket är krossat ocharbetsgivare och löntagare förhandlar själva om lönoch arbetsvillkor. Beslut bör fattas om enliberalisering av arbetslagstiftningen, säger modera-terna. Vi känner igen de argumenten. Vi har hört demförut, avreglering av arbetsmarknaden in-nebär också en väsentligt minskad roll för staten iarbetsmarknadspolitiken.Regeringen kritiseras för att använda arbetsmark-nadspolitiska åtgärder för att uppnå arbetslöshetsmå-let, dvs. som ett sätt att dölja arbetslösheten. Mode-raterna vill, med bistånd av ochFolkpartiet, lägga om arbetsmarknadspolitiken så attfärre ingår i de arbetsmarknadspolitiska programmen.Till dessa räknar också kunskapslyftet.Vad skulle hända om era förslag till neddragningar avanslaget gick igenom i den kommande voteringen?Svaret är enkelt. Det skulle innebära en ökad utför-säkring, och många skulle bli ställda på bar backe ochtvingas lämna hus och hem.Fru talman! Det kan ibland vara upplyftande attgå utanför kammare och lyssna på vad demoderater säger som inte riskerar att visas i Aktuelltskvällssändning när de uttalar sig. Debatten blir pånågot sätt lite ärligare när man hör dem yttra sig.Från Moderata studentförbundet har det gjortsförsök att knyta arbetsmarknadspolitiken till en"moralisk" uppfattning om att staten inte har någonrätt att bestämma vilka avtal som träffas.Enligt denna uppfattning är alla kollektivavtalomoraliska. Alla löntagare ska själva knyta avtal medsina arbetsgivare om löner och anställningsvillkor.Facket får finnas, men det har ingen rätt att förhandlaför oorganiserad arbetskraft eller att "trakassera" densom inte är medlem.I vision finns således inga re-striktioner för marknadskrafterna på arbetsmarkna-den. Vilka avtal som helst är tillåtna.Fru talman! Riktigt så långt vågar moderaternainte gå i , i varje fall inte offentligt och inteän. Men riktningen är tydlig. Kollektivavtalen skabetyda allt mindre, arbetsrätten ska luckras upp. I sinmotion skriver t.o.m. att man kräver etttotalt slopande av turordningsreglerna i lagen omanställningsskydd.Men det kanske man inte ska förvånas över. Mo-deraternas politik går ju ut på att hela ansvaret förarbetslösheten läggs på de arbetslösa själva. Genomsänkta ersättningsnivåer, bortre parenteser och mins-kade anslag till arbetsmarknadspolitiska åtgärder skade arbetslösa tvingas ta lågt avlönade arbeten. Fack-föreningsrörelsen ska försvagas och möjligheten attknyta individuella avtal ska ökas. Man får anta attmöjligheten, , framför allt ska gälla avtalmed löner och arbetsvillkor.Samtidigt ska sänkta marginalskatter och indivi-duella avtal göra det möjligt för den framgångsrike attöka sin lön efter skatt.I sin iver att få arbetsmarknaden att fungera bättreglömmer bort att arbetskraften inte baraär en vara som kan köpas på arbetsmarknaden. Ar-betskraften är också människor av kött och blod.Marknadens krav på flexibilitet måste balanseras motmänniskors berättigade krav på trygghet och rättvisbehandling. politik innebär i klartext ettSverige med större klyftor och fler fattiga, ett orättvi-sare Sverige.Fru talman! Lika beklämmande är det att höra hurFolkpartiet och jamsar med mode-raterna i allt de säger. Jag tycker att det är särskiltanmärkningsvärt att höra tala omregeringens strategi mot arbetslösheten som ett försökatt föra undan människor från arbetskraften. Dåglömmer helt plötsligt att kristdemo-kraterna själva förbereder en reform som har detuttalade och enda syftet att föra undan personer,främst kvinnor, från arbetsmarknaden.Vårdnadsbidraget beskrivs som en utökning avföräldrarnas valfrihet. Målet är uttalat att fler bordevälja bort den offentligt finansierade barnomsorgen.Detta bör också ge effekter på sysselsättningen. Detär faktiskt potentiella förvärvsarbetare som ska gåhemma, . Tala om att föra bort männi-skor från arbetskraften! - Ni vill föra bort människori en skådad omfattning.Det är hemskt att behöva upplysa om det, menkvinnor vill och kan faktiskt arbeta. Det borde maninte behöva påpeka från den här talarstolen mindre änen månad före millennieskiftet.Fru talman! I arbetslöshetstider glöms det oftabort att en mycket viktig uppgift för arbetsmarknads-politiken är att garantera dem som har jobb drägligaarbetsvillkor. Vi socialdemokrater kommer aldrig attacceptera att det slarvas på det området.Personaluthyrningsverksamheten, t.ex., har ex-panderat kraftigt sedan den nya lagen om privat ar-betsförmedling och personaluthyrning trädde i kraftden . Många av de här företagen är godaarbetsgivare, som följer lagar och avtal. Kollektivav-tal har tecknats med berörda fackliga organisationer,och förhållandena har i många fall förbättrats avse-värt för den anställde, men det finns också exempelpå motsatsen.Oklarheter i tillämpningen av lagen i olika avse-enden när det gäller uthyrningsföretag eller beman-ningsföretag och deras verksamhet kvarstår. Detpekar inte minst alla motioner som har skrivits här iriksdagen under allmänna motionstiden på.För de anställda är det viktigt att deras arbetsgiva-re ger dem drägliga arbetsvillkor. Det finns naturligt-vis också ett intresse från företagens sida att gällanderegler och lagar följs för att förhindra oseriös konkur-rens.Den ökade tillväxttakten inom branschen gör attdet nu finns skäl att följa upp den utredning somgjordes 1996. Det är anledningen till utskottets be-ställning till regeringen att återkomma i den här frå-gan.Fru talman! vill jag säga att den positivautvecklingen, med flera jobb, färre arbetslösa och flersom vill och kan arbeta, ger oss förutsättningar att taitu med de goda tidernas utmaningar. Men än är intealla problem lösta. är alltför många utanden gemenskap som en arbetsplats kan ge, fortfarandesaknar alltför många den frihet som egen försörjningskapar, och fortfarande hindras alltför många från attuppfylla sina livsdrömmar för att de saknar ett gottarbete. Detta blir den viktigaste uppgiftenför oss under det första decenniet av nästa millenni-um.Fru talman! Med detta yrkar jag bifall till ut-skottsmajoritetens förslag i betänkandet.Anf. 15 () replik:Fru talman! Jag trodde att vi skulle få en intres-sant arbetsmarknadspolitisk debatt här, men i ställetblev det en recension av vad som händer i några stu-dentlyor någonstans och en debatt om familjepolitik.Låt mig bara klargöra för att vårfamiljepolitik handlar om att skapa en bra situationför barnen. Det är inte arbetsmarknadspolitik. Skulledet innebära att man förvärvsarbetade något mindre iett skede i livet därför att man väljer att göra så, är detbra, men man ska göra det efter eget val. Vi har aldrigvelat använda familjepolitiken som ett arbetsmark-nadspolitiskt medel, men det framskymtar att JohnnyAhlqvist tydligen resonerar i sådana termer.Visst finns det en skiljelinje mellan socialdemo-kraterna och oss i oppositionen. Den visar sig framförallt när talar om att det går bra uppei . Jag kan inom parentes säga att han intenämnde eller och de andra Väster-bottenkommuner som har en betydligt bekymmer-sammare utveckling. Men är intressant. Detgår där just nu ganska bra.Johnny säger att man där har lyckatsutan marknaden. Är det socialdemokraternas mål förpolitiken att lyckas utan marknaden? Har vi nu alltsåfått en bekännelse till planekonomin? Det är självklart att vi ska användamarknaden för att skapa arbete och välstånd, men viska göra det på ett sunt och riktigt sätt, med en rimliglagstiftning av bl.a. sociala skäl.Jag ställde i mitt tal frågan om den nuvarande po-litiken räcker. skröt mycket överutvecklingen och den ljusa bild som vi nu kan se.Problemet är bara att det inte är säkert att den härljusa utvecklingen kommer att fortsätta i all oändlig-het.LO-ekonomen skriver i så här: "Tyvärr finns det skäl att höja ettvarningens finger för att prognoserna från Riksban-ken, och regeringen är för opti-mistiska. Ny statistik från tyder på detta. "Det är inte säkert att utvecklingen kommer attrulla på i exakt samma takt som just . Frågan är:Krävs det inte något annat än bara justeringar avarbetsmarknadspolitiken? Det var en fråga som jagställde i ett försök att få till stånd ett seriöst samtal.Den andra fråga som jag ställde till JohnnyAhlqvist var: Krävs det inte ändå att vi får en parla-mentarisk utredning, som ser över de nya utmaningarsom arbetsmarknadspolitiken står inför? Ska manbara rulla på i gamla hjulspår och låta regeringen,som inte är representerad här , föra en politik därman inte ens tar hänsyn till vad som sägs här i kam-maren?Anf. 16 är slut.Anf. 17 () replik:Fru talman! Jag gav ett exempel från Norrlandsinland, där det faktiskt går bra utan marknadens hjälp.Där har man ett samarbete som jag har efterfrågatsedan länge, där staten, kommunen och övriga aktörertar ett ansvar för träffande av tillväxtavtal. Dessalanserades i regeringsförklaringen . På deställen där man har träffat tillväxtavtal och där berör-da parter har satt sig ned för att föra en dialog harman faktiskt lyckats lösa de problem som finns.Jag ansluter mig inte till något slags planekonomi,men jag lyfter inte heller som uppmarknaden till himmelens höjder som den enda aktö-ren på detta område. Men jag kan förstå att StefanAttefall gör så, eftersom den moderata politiken juutgår från att hylla marknaden. I detta fall står Krist-demokraterna inte för något annat än ett eko av vadModeraterna skriver.Jag vill dock ge dem en eloge för att de faktiskthar presenterat en egen reservation i det här betän-kandet. Jag måste beundra er för detta. Ni måste haansträngt er oerhört för att få fram en enda reserva-tion.När det sedan gäller prognoser från det ena ellerandra institutet tycker jag att prognoser är demest värdefulla. Där säger man att arbetsmarknaden iSverige aldrig har gått så bra som den gör i Sverigeför närvarande. Regeringens prognoser är de försikti-gaste, så kan åtminstone inte beskyllaregeringen för att ha luft i sina prognoser.Anf. 18 () replik:Fru talman! Jag hoppas verkligen att JohnnyAhlqvist anser att vi ska använda marknaden för attskapa arbete och välstånd, inte några andra metoder.Men självfallet ska vi försöka samordna olika aktörer.Jag känner till ganska bra. Jag vet att detdär finns många framgångsrika småföretag som ut-vecklas mycket positivt, och det är en viktig förkla-ring till det som har skett. Jag tror, för att ge ett ex-empel, inte att elektronikföretaget i är fram-producerat via avtal konstruerade av några politiker.Det intressanta med resonemangär att ingenting framstår som problem. Det gäller attånga på med nuvarande politiska inriktning. LO-ekonomen är bara en pessimist eller,för att använda vokabulär här ikammaren, en dysterkvist. Ingenting ytterligare skagöras annat än några finjusteringar av den förda poli-tiken, några ändringar av AMS och sådana saker.Jag känner en oro för att detta inte kommer atträcka. Problemen för de över 600 000 människor somär arbetslösa, i åtgärder eller på olika sätt undersys-selsatta löser vi inte på detta sätt. Det kommer enmorgondag när konjunkturen kanske inte är lika god,och jag vill påstå att lönebildningsproblemen fortfa-rande ligger olösta framför oss, även om regeringennu lägger fram ett förslag om ett medlingsinstitut.Den oro som jag känner gör att jag frågar om detinte också krävs någonting annat. Ett sätt kan vara attvi samlas i en parlamentarisk utredning för att hjälpasåt.En konkret åtgärd, som inte hel-ler har kommenterat, är vårt förslag om en lärlingsut-bildning. Varför är den idén så dum? Varför tar maninte på något sätt upp den? Man vågar inte ens meden rad analysera förslaget i betänkandetexten. Det ärlite svagt och märkligt och vittnar kanske om visssvårighet att hantera konkreta förslag från oppositio-nens sida.Anf. 19 () replik:Fru talman! Det låter ju väldigt bestickande närStefan Attefall säger att man vill ha en ny sorts ar-betsmarknadspolitik, och att man vill ha en meraexpansiv arbetsmarknadspolitik hörde jag från andratalare i den här talarstolen tidigare. Men det stämmerju så väldigt dåligt, , därför att om manska kunna ha detta måste man åtminstone ligga kvarpå det budgetförslag som vi i majoriteten har. Det ärju så att på det anslag som vi diskuterar här villni i oppositionen göra en nedskärning på 2 ½ miljar-der. Ingen ska kunna tala om för mig att man skullekunna få en mer offensiv arbetsmarknad eller en nyarbetsmarknadspolitik om man minskar anslaget med2 ½ miljarder i varje fall. förs det diskus-sioner om att man håller på att få ett ökat antal utför-säkringar. Jag kan inte få den ekvationen att gå ihop.När det sedan gäller en parlamentarisk utredningkan det väl vara bra, men vi har en utredning som varparlamentarisk och oerhört stor som lade fram sittbetänkande 1994, nämligen . Jag tror inte att man behöver uppfinnahjulet varenda gång man har en debatt i den härkammaren i varje fall.När det sedan gäller lärlingsutbildningen så kandet väl vara positivt med lärlingsutbildning, men ettproblem som inte tar med i debatten äratt för att man ska kunna ha en lärlingsutbildningkrävs det två parter. Det krävs två för att dansa tango.Här krävs även att arbetsgivare ställer upp.