prot · GM0991 · 1999-05-05 00:00:00 — Många av dem har sökt hjälp och har självamisstänkt amalgamförgiftning. De har upplevt att deinte blir trodda och att de inte får någon hjälp. Ettstort problem när det gäller den här gruppen är ocksåatt läkartiden per patient är starkt begränsad och attpatienterna känner sig avfärdade.När det gäller alternativmedicin har både Miljö-partiet och motionerat. Vi har därförskrivit ihop oss i en gemensam reservation. I denframför vi bl.a. att all utbildning av sjukvårdspersonaläven bör ha information om alternativmedicinskametoder.Vi anser också att det skall finnas krav på registeröver samtliga personer eller företag som i någon formanvänder alternativmedicinska behandlingsmetoder.En statlig myndighet, lämpligen , börha kontroll och insyn över utövarnas verksamhet. Enregistrering skulle innebära att den som blir registre-rad förbinder sig att hålla en kundförteckning, att förajournalanteckningar och att ha ett fullgott försäk-ringsskydd. Den som blir registrerad skulle ocksåvara tvungen att rapportera skador eller biverkningartill Socialstyrelsen.Fru talman! Jag står bakom samtliga mina reser-vationer, men jag nöjer mig med att yrka bifall tillreservation 17.Anf. 157 () re-plik:Fru talman! Jag har precis samma uppfattningsom om att läget är akut och att åtgär-der inte kan vänta . Det behövs mera re-surser till vården och omsorgen. Vården behöver"bemannas upp". I avvägningen mellan skattesänk-ningar för friska och bättre vård för sjuka prioriterarCenterpartiet vården.Det som är intressant tycker jag är att få höraMiljöpartiets förslag och idéer, som det stödparti ninu är till regeringen. Vad vill ni göra för att lösa denakuta situationen? Jag har pekat på ett antal förslag.Men jag är väldigt intresserad av att konkret höra vadMiljöpartiet vill bidra med.Det är också intressant att tyckerilla om det förslag som man har när det gäller hög-kostnadsskyddet. Jag hade inte någon annan tro. Mendet intressanta är hur ledamöter kommeratt rösta i den frågan . Det är det som ärliksom det skarpa i den diskussionen.Till slut: Min invändning är - och jag saknar logi-ken i - att som man försämrar högkostnads-skyddet och är beredd att göra det lägger man mycketkraftfulla förslag till utökade kostnader och områden iden reservation jag har nämnt. Jag tycker attdet brister i den logiken.Anf. 158 () replik:Fru talman! Det var mycket. Först till högkost-nadsskyddet. Det här är en helt ny modell mot vadsom finns . Då måste hela det systemet görasom, tveklöst. Det högkostnadsskydd som vi snartkommer att fatta beslut om i kammaren handlar omvårpropositionen och överenskommelsen där. Det vetju säkert också att när man harförhandlingar och överenskommelser måste man geoch ta. Det kan väl inte vara okänt för Centerpartiet.När det gäller vad vi skall göra för att skapa extraresurser till vården har det kommit ett litet tillskottnu. Jag har fått signaler om vad det tillskottet betyd-de. Man sade att det har gjort något. Men det hjälpeross inte ur den situation vi har. Men hade inte depengarna kommit hade situationen varit ännu besvär-ligare.Jag tycker att det är viktigt att man nu följer uppvad som sker i landstingen. Jag tycker också att det ärviktigt att landstingspolitikerna tar kontakt med riks-dagspartierna och tydligt beskriver hur situationen serut, så att vi kan få en bra debatt om det här och omvad man skall vidta för åtgärder. Det går ju som sagtvar inte att göra så att man kastar in en summa pengaroch så väntar man och ser vad som händer, och såkastar man in lite till om det behövs. Jag tycker faktiskt måste fördjupa sig i de här problemen.Anf. 159 () re-plik:Fru talman! talade om det samladehögkostnadsskyddet. Vi har ett högkostnads-skydd för läkemedel och ett för vård. Det låter väldigtlockande och intressant med ett samlat högkostnads-skydd för tandvård, hemtjänst och allt vad det nuskall omfatta. Jag har bara en enkel fråga till ThomasJulin.Jag vet att det skall göras en utredning, men Tho-mas måste ha tänkt lite grann på detta. KanThomas ungefär uppskatta var kostnaden fördetta högkostnadsskydd kommer att hamna? Denmåste väl bli ganska stor, om den skall täcka tand-vård, hemtjänst och allt det andra.Anf. 160 () replik:Fru talman! Jag önskar att jag kunde det. Jag trorinte att det finns några riktiga beräkningar av detta.Såvitt jag har hört kommer bara ett överförande avtandvården till hälso- och sjukvårdens kostnadssys-tem att kosta åtskilliga miljarder. Det finns ingensumma för detta.Det måste bli en helt ny reform. En sådan stor re-form måste, som jag sade, jämföras med maxtaxan,som kostar åtskilliga miljarder. Man väljer ju alltidvad man vill göra.Anf. 161 () re-plik:Fru talman! Det är klart att man alltid väljer vadman vill göra. Jag är bara lite orolig för att talet omett samlat högkostnadsskydd, som för många låtervackert, kommer att leda till ett högkostnadsskydddär vi får lägga ut kanske 7 000 kr-10 000 kr innan vifår gratis tandvård, hemtjänst, läkemedel och vård.Jag tror att vi då kommer i en bekymmersam situa-tion.Anf. 162 () replik:Fru talman! Som jag ser det, ,finns de bekymren . Många funktionshind-rade betalar faktiskt alla de här kostnaderna.Därför måste man se över läget och försöka skapa entotal bild av det. Som jag ser det måste man göra enrätt stor reform. Alla skall ha rätt till god vård ochkunna få de hjälpmedel och läkemedel som behövs.Jag tycker att det är viktigt.Anf. 163 ():Fru talman! Det här betänkandet berör ett brettspektrum av olika frågeställningar inom hälso- ochsjukvårdsområdet. Hälso- och sjukvården betydermycket för alla människor, både när man är sjuk ochnär man är frisk. Det gör den därför att hälso- ochsjukvården är av grundläggande betydelse för dengenerella välfärden och för människors trygghet.Intresset och engagemanget visas också genomfloran av motioner på området från allmänna mo-tionstiden. Det är drygt 170 yrkanden som behandlasi detta betänkande. konstateras i betänkan-det att en mängd frågor är under beredning och för-slag nära förestående.Betänkandet behandlar också reviso-rers förslag angående primärvårdens resurser.I flera motioner och reservationer tas frågeställ-ningar om hälso- och sjukvårdens organisation ochfinansiering upp. Det sätt som vi väljer för att lösadessa frågeställningar är klart avgörande för männi-skors möjlighet att efterfråga och erhålla vård ochbehandling.Vi socialdemokrater vill ha en god hälso- ochsjukvård som inte negativt tar ställning till männi-skors status vad gäller ekonomi och hälsa. För mig ärdet oerhört viktigt att det kan erbjudas en väl till-gänglig högkvalitativ sjukvård och omsorg till allamänniskor oavsett segregerande faktorer.Grunden för att över huvud taget kunna göra dettaär enligt min uppfattning den generella gemensammaskattefinansieringen. Vi socialdemokrater har därförockså tillfört kommuner ochlandsting ökade statsbidrag för att de skall kunnaklara sina åtaganden gentemot invånarna. Vi haransett det angeläget att under de senaste årens kärvatider prioritera vård, skola och omsorg.Naturligtvis har de här åren för många människoroch verksamheter varit kännbara inom bl.a. hälso-och sjukvården. Utmaningarna är omfattande förverksamhetsföreträdare och personal inom hälso- ochsjukvården. Vi har fått exempel av tidigare talare.Nämnas kan t.ex. den ökande andelen äldre medväxande sjukvårdsbehov och den snabba medicintek-niska utvecklingen, som innebär att vi kan vårda ochbehandla i allt större utsträckning, allt detta i kombi-nation med ökade krav från befolkningen i takt medökad insikt och kunskap.Det här är naturligtvis i grunden positivt - medel-livslängden ökar och folkhälsan har förbättrats, ävenom det finns oroväckande signaler om att hälsoklyf-torna ökar. Det tål att fundera över hur vi skall mot-verka detta. Vetenskapen går framåt, vilket ocksågagnar våra möjligheter att få vård och behandling.Patienterna vill vara delaktiga i sin behandling, ochdet ger naturligtvis många möjligheter till en positivutveckling.Bilderna av tillståndet i svensk hälso- och sjuk-vård är oerhört varierande. Vi får rapporter om bristpå vissa personalkategorier på en del håll och omväntetider, som vi bedriver en högkvalitativvård. Vi har nya behandlingsmetoder, och antaletoperationer för t.ex. kranskärlssjukdomar, höftleds-förslitningar och grå starr har aldrig varit större än nu.Sjukvården har inte blivit mindre effektiv, tvärtom.Det pågår också ett omfattande arbete i kommuneroch landsting för att förändra och förbättra hälso- ochsjukvårdsstrukturen, och det finns på en del enheternaturligtvis mer att göra. Man måste se över sin orga-nisation. Hur kan man på ett bättre sätt organisera sinsjukvård? Hur kan man ge de anställda ett bättreinflytande över den dagliga verksamheten? Hur kanman se till att arbetsmiljön blir bättre, så att det ska-pas trivsel och ges utrymme för att göra ett gott arbe-te?Det är nödvändigt med fortsatt strukturomvand-ling för att man skall kunna använda sina resurser påbästa sätt. Det är också oerhört angeläget att samver-kan mellan olika vårdgivare förbättras radikalt. Bris-ter i samarbetet kostar pengar, och framför allt bidrarde till att patienten inte upplever den bästa kvaliteten.Detta är inte acceptabelt. Kommuner, landsting ochandra vårdgivare måste helt enkelt sätta detta högst påsin dagordning. Samverkan är oerhört viktig. Läget ärinte tillfredsställande , utan mer kan göras.Det skall också sägas att en del av de problemsom finns på vissa håll beror på brist på resurser. Detkänns därför oerhört tillfredsställande att vi socialde-mokrater i vårpropositionen föreslår, efter överens-kommelse med och , ytter-ligare pengar till kommuner och landsting för attkunna trygga vården, skolan och omsorgen.Jag anser också att man kan se framtiden an medviss tillförsikt med anledning av den överenskommel-se som nåtts mellan Socialdemokraterna och Centernom särskild satsning på vård och omsorg under åren2002-2004.Fru talman! Mot denna bakgrund har jag mycketsvårt att uppskatta det scenario som moderaternaförespråkar, nämligen kraftigt sänkta skatter. Detinnebär naturligtvis rejält färre kronor till kommuneroch landsting. Med förslag blir det färrevårdplatser på sjukhusen, färre äldreboenden, färresjuksköterskor och färre undersköterskor. Det är intefärre sjuksköterskor som behövs just , utan fler.Moderaternas recept heter obligatorisk hälsoför-säkring. Det kan låta bra när man säger att den skallvara obligatorisk, men skenet bedrar kraftigt. Mode-raterna säger också att man skall kunna kombinera enhälsoförsäkring med ett medicinskt sparkonto. Mode-raterna menar att pengarna skall följa patienten. Pro-blemet är bara det att patienter har olika behov ochkostar olika mycket. Så vad anser att jagskall göra, om just mina öronmärkta sjukvårdskronorär slut? Eller om jag har turen att vara frisk och harett s.k. sjukdomsunderskott, skall jag då få pengarnatillbaka från det medicinska sparkontot och användadem till en bil eller en resa?Nej, jag vill tydligt säga nej tack till det receptsom vill skriva ut vid sjukdom.Fru talman! När det gäller rapporten från Riksda-gens revisorer angående primärvårdens resurser villjag framhålla att utskottet anser den vara en värdefullkunskapssammanställning. I sammanhanget vill jagockså påpeka att utskottet tidigare uttalat att hälso-och sjukvården bör präglas av närhet, tillgänglighet,helhetssyn och kontinuitet. Därvidlag fyller primär-vården en oerhört viktig funktion, eftersom den ärbasen i systemet. Dessutom har alla patienter rätt fast läkarkontakt.Leif sade i sitt anförande att man åtmins-tone i vissa landsting har tänkt om. Det är klart attprimärvården i vissa lägen inte har fått de resursersom den har behövt och att man i vissa landsting harprioriterat fel. Detta beror oerhört mycket på starkahierarkier inom sjukvården, där framför allt läkarnahaft alldeles för mycket makt, och vissa specialiteterinom sjukvården har haft mycket makt. Det är finareatt ha en viss specialitet än en annan. Det är det somhar fått vara avgörande för hur man har prioriterat.Det som vi nu kan se är att hierarkierna håller på attrivas och att man också arbetar med att försöka göraprimärvården till den bas som den bör vara.När det gäller granskningen av primärvården an-ser utskottet att revisorerna inte anlagt det helhet-sperspektiv som utskottet angett i sin framställan omgenomslaget av regeringens och intentio-ner i fråga om utvecklingen av primärvården.Samtidigt kan utskottet konstatera att flera avriksdagens revisorers förslag är under beredning. Ochjag vill särskilt belysa de förslag som tar upp behovetav mål- och strukturanalyser av hälso- och sjukvårdeni regeringens skrivelser till samt uppfölj-ning och utvärderingsverksamhet inom sjukvårdsom-rådet.Utskottet vill här understryka vikten av uppfölj-ning och utvärdering på hälso- och sjukvårdens om-råde. Det är därför tiillfredsställande att Socialdepar-tementet i ökad omfattning avser stärka inslaget avresultatstyrning inom sitt ansvarsområde. En arbets-grupp har också tillsatts med uppgift att dels utifrånbefintlig statistik förbättra underlaget för statens upp-följning av verksamheter i kommuner och landsting,dels lämna förslag till åtgärder för att på längre siktåstadkomma en väl fungerande uppföljning av må-luppfyllelse och resursanvändning. Jag vet att ocksåregeringen anser det oerhört angeläget att kvalitetsar-betet utvecklas ytterligare, bl.a. för att patienterna ihögre grad aktivt skall kunna välja sjukvårdsinsats.Fru talman! Vidare anser utskottet det angelägetatt läkartäthet löpande följs och analyseras. Och detär naturligtvis inte heller acceptabelt att det råder bristpå läkare inom vissa specialiteter och i vissa delar avlandet, precis som det inte heller är acceptabelt att detär brist på undersköterskor och sjuksköterskor.Därför är det bra att ett nationellt planeringsstödskall inrättas för att skapa en bättre överblick ochverka för en mer långsiktig bedömning av den framti-da läkarförsörjningen.Läkartätheten är naturligtvis bara ett mått på attbedöma tillgängligheten och kvaliteten i just primär-vården.Flera talare har också berört den bristsituationsom finns inom vissa specialiteter. Och det är klart attdet är allvarligt när det kan befaras brist på sjuk-vårdspersonal. Då vill jag också säga att det inomkort väntas förslag från regeringens kommission somhar till uppgift att just kartlägga utbildningsbehovensamt föreslå åtgärder för att underlätta rekryteringentill vård- och omsorgssektorn.Fru talman! Jag har tidigare påtalat vikten av allamänniskors lika möjlighet vad gäller tillgänglighetenavseende hälso- och sjukvården. Därför vill jag ocksågärna i det här sammanhanget nämna förslaget i vår-propositionen avseende nya medel till personligaombud för psykiskt funktionshindrade. Förslagetinnebär att de funktionshindrades möjligheter att tadel av hälso- och sjukvården på samma villkor som viandra ökar.I en del motioner tar man upp frågorna om etable-ringsrätten för olika yrkesgrupper. Om det finns ettbehov har huvudmannen alla möjligheter att tecknavårdavtal med t.ex. läkaren eller sjuksköterskan. Ochför att lösa problemen med tillgängligheten till vårdenär det snarare andra åtgärder som avgör möjlighetenatt erhålla vård och behandling, t.ex. tillgången påresurser. Det är inte etableringsrätten som är det av-görande för tillgången till sjukvård.I övrigt vill jag säga att det finns en mängd mo-tioner i detta betänkande som behandlar olika områ-den. Just mängden gör det inte möjligt för mig attkommentera ytterligare. Jag kan bara konstatera attmånga viktiga ämnen berörs. är det ocksåglädjande att mycket av innehållet i motionerna ärunder utredning eller beredning.Fru talman! Avslutningsvis vill jag yrka bifall tillutskottets hemställan och avslag på reservationerna.Anf. 164 () replik:Fru talman! sade att vissalandsting inte har skött det så bra. Det var en litenunderdrift. Det har ju varit det generella att man intehar skött utbildningen. Det är ett av de stora problemsom vi har.Fru talman! Revisorerna har belyst problem somär mycket väsentliga för sjukvården. Men i stället föratt ta fasta på detta och vad man skall göra konstate-rar man att det är en bra kunskapsbank. Och sedangnäller man på revisorerna för att de inte har tagiträtta helhetsgreppet. Och visst kan man klaga. Detkunde vara bättre. Men det viktiga nu för svensksjukvård är att någonting görs. Vården blöder, an-ställda flyr, allt färre vill bli allmänläkare, och gamlafår inte medicinsk vård när de behöver. Då behövs detåtgärder och inte gnäll på budbäraren.Vad avser ni att göra för sjukvården för de äldre?Vad avser ni att göra för att locka människor till ar-bete i primärvården? Det är ju som sköterskorslutar. Det är ju som läkare flyttar till Norge.Det beror ju inte på, som det antyds, att vi skullelägga fram några besparingsförslag som skulle drabbadem. Vi koncentrerar oss på vården. Vi drar inte innågonting där. Det är ju i ert system som de flyr. Vadavser ni att göra för att öka tillgängligheten och för atthöja kompetensen i primärvården så att man kan klarautredningar och behandlingar nära patienten i ställetför att som få en alltmer fjärran sjukvård?Vi har lagt fram förslag, men vad tänker ni göramer än att säga att ni skall återkomma? Tror Catheri-ne verkligen att en god arbetsmiljö med kre-ativitet där man kan påverka sin arbetssituation kanskapas hos en monopolarbetsgivare? Om det är så,vad stöder sig då på? Erfarenhetensäger ju precis tvärtom.Anf. 165 () re-plik:Fru talman! Jag tror att det är viktigt att i dettasammanhang erinra lite om varför tillståndet är somdet är i sjukvården. Jag vill också säga att allt intebara är elände. Jag tror också att vi som politiker harett ansvar att beskriva det som är väldigt gott. Sedanär det klart att det är lätt att man pratar om proble-men. Men det är så, och det känner vältill, att läget i den svenska ekonomin inte har varit sådär särskilt gott , och vi harsanerat finanserna rätt så friskt. Jag är rätt så överty-gad om att väl känner till hur det stod tillunder den tid som de satt i regeringsställning - skul-derna ökade, och det blev inte speciellt mycket merpengar till sjukvården då.Sedan blir jag lite bekymrad när troratt sättet att lösa problemen är att skippa monopolet.Jag tror inte att vi löser problemen genom att sänkaskatterna och övergå till en hälsoförsäkring. Det är ettsätt att blanda ihop äpplen och päron. Man ger inteheller människor framtidstro och möjligheter och tropå systemet när man säger att det är jättebra medprivata försäkringslösningar eftersom landstingen inteklarar sin uppgift. Har en ärlig avsikt ide landsting där de har majoritet att faktisktlyckas göra något åt sin sjukvård, eller - lite paranoidkan man bli - vill de att man skall misslyckas för attkunna ordna sjukvården inom ram för attpå det sättet locka fram privata sjukvårdslösningar,eller rättare sagt försäkringslösningar, när det gällerfinansieringen? Blanda inte ihop driftsformer medfinansieringen. Det är det som gör i dag.Anf. 166 () replik:Fru talman! Förvisso finns det mycket som är gotti sjukvården. Men det är ju inte det som vi behöverbekymra oss för, utan vårt bekymmer är faktiskt pro-blemen och att göra något åt dem. Och har Cathe-rine mycket tydligt talat om vad hon inte villgöra och vad hon inte tycker. Men det kunde vara braatt få reda på vad det är som villgöra.Det är ju faktiskt det system som vi har som harskapat problemen. Det är där som de har uppstått.Skall man då fortsätta på samma sätt och inte göranågonting åt systemet, fortsätta med monopolet ochfortsätta med ett sätt att finansiera som är ineffektivt?Och alla utredningar visar att detta är sämre än alter-nativa vårdformer och att det är sämre än att få inkonkurrens.När talar om lika rätt till vårdoch att det är så viktigt, måste väl klart för sig att det är i ert system sommänniskor inte har lika rätt till vård. Det är somden som är svag, gammal, sjuk och inte har egnaresurser får stå i kö och kanske bli uppringd sammadag och få besked att han eller hon får vänta ytterliga-re, medan den som har resurser kan gå förbi. Ettsådant system vill vi inte ha. Därför vill vi ha en obli-gatorisk hälsoförsäkring för alla, där pengarna följerpatienten, och där det är patienten som bestämmeroch inte blir utlämnad till politikernas godtycke.Anf. 167 () re-plik:Fru talman! pratar om alternativavårdformer. Jag har inget emot att det finns andradriftsformer än kommunerna och landstingen somkomplement till dessa. Avgörande för om vi skallklara hälso- och sjukvården är dock intevilken driftsform vi väljer, utan det avgörande är omvi har resurser så att vi kan betala.Någon talare sade här tidigare att patienter intebryr sig om vem som betalar personalens lön. Nej, detgör de inte, för de behöver inte bekymra sig förom de har råd till personalens lön, om deras försäk-ring är täckande eller om de måste avstå från vårddärför att pengarna är slut. Naturligtvis är det så medden obligatoriska hälsoförsäkringen.Men om pengarna tar slut på mitt personligakonto, vem skall då betala? vill Moderater-na sänka skatterna. Men det finns inte så mycketskattepengar kvar att putta över om pengarna på detpersonliga kontot är slut.Jag vill försöka fortsätta att utveckla den sjukvårdsom vi har inom kommunens och landstingetsram eller hos andra vårdgivare. Men släpp inte denoffentliga finansieringen, för då kommer vi att få ensegregerad efterfrågan på sjukvård beroende på in-komst!Anf. 168 () replik:Fru talman! Jag skulle vilja ställa följande frågatill : Har ni efter det att vårproposi-tionen presenterats haft några kontakter med lands-tingspolitiker och kommunpolitiker och fått signalerfrån dem, just för att få indikationer på hur det här harslagit? Personligen upplever jag att situationen fortfa-rande är akut. De signaler som jag har fått, bl.a. frånsocialdemokratiska landstingsråd och kommunalråd,är att det här inte räckt. Det bara hejdar den besvärli-ga situationen men det har inte blivit som både ni ochvi sade i valrörelsen, nämligen att pengar skjuts till såatt det går att förbättra situationen inom vården, sko-lan och omsorgen. Det här har bara hejdat den fort-satta nedgången men det blir inga nya händer i vår-den. Vilka signaler har och social-demokraterna fått från de här personerna?Anf. 169 () re-plik:Fru talman! Precis som alla ni andra träffar ocksåjag kommun- och landstingspolitiker. Det är klart atten del beskriver läget som oerhört bekymmersamt.Men säger man att man har en betyd-ligt större framtidstro än man hade för tre fyra årsedan då läget verkligen var akut, också ekonomiskt.Då fanns det ingen framtidstro. Man bara såg attpengarna sinade friskt - man såg bara problem fram-för sig.Om vi i min kommun inte hade fått alla de Pers-sonpengar som vi fått och omdet inte hade tillförts ytterligare medel, som ju görsför , skulle läget naturligtvis ha varitbetydligt mera bekymmersamt. För några veckorsedan fattade vi beslut om ytterligare investeringarinom både skolan och äldreomsorgen, så det är klartatt de här pengarna hjälper till. Jag vill dock inte pånågot sätt säga att det inte behövs mer resurser, försådana behövs.Om vi skall klara utmaningen generellt sett krävsdet att det går bra för . Vi kan stå här ochdiskutera höjda/sänkta skatter eller mer/mindre peng-ar till kommuner och landsting men avgörande är omdet finns en tillväxt i . Där kan vi, tack ochlov, se att det nu går åt rätt håll.Thomas talar om uppdrag som han vill geregeringen, t.ex. när det gäller schemaläggning förläkare. har en del av de här ar-betsuppgifterna på sitt bord. Jag tror att det är viktiga-re att vi ser till att förutsättningar skapas för kommu-ner och landsting så att parterna får möjligheter attlösa de här problemen. Väldigt mycket kan görasinom ramen för befintliga resurser. Läkare, under-sköterskor och sjuksköterskor på plats är tillsammansmed sina arbetsgivare bäst på att lösa sådant här. Jagtror inte att regeringen och riksdag skall gå in ochpeta i det, utan det måste göras lokalt ute.