prot · GM0957 · 1999-02-17 00:00:00 — Där tycker jag att Socialdemo-kraterna och har mycket att lära.Det andra alternativet som kan bidra till mångfal-den här i - den möjligheten finns, som andrahar sagt, i andra länder - är införandet av ägarlägen-heter. Det finns en majoritet i utskottet för vad somstår i betänkandet, nämligen att det finns "bärandeskäl att därför också överväga införandet av ägarlä-genheter i syfte att tillgodose olika behov och önske-mål bland de boende". Det bör alltså utformas ettfullständigt förslag om hur denna upplåtelseformskall utformas.Jag har en vädjan, en önskan, att det inte skall till för ett avgörande vad gäller denna upp-låtelseform. Våra föregångare har nämligen diskuteratägarlägenheter . Tala omtröghet i systemet! Eller kan det vara ett tecken påbeslutsvånda? Jag tycker att det är anmärkningsvärtatt ni socialdemokrater och vänsterpartister inte enskan tillåta att vi tittar närmare på detta. Ni bara målarupp hoten och förblindas; ni ser inte möjligheterna.Ett givande och ett tagande tycker jag är bra i po-litiken. Jag yrkar bifall till utskottets hemställan.Anf. 131 () replik:Fru talman! Jag kunde inte låta bli att begära re-plik. Saker som utretts ett antal gånger sedan slutet av1800-talet och som inte befunnits vara särskilt för-nuftiga behöver inte bli förnuftigare bara därför att dehar utretts ett antal gånger. Snarare kan det vara så attden kunskap som utredningarna lett fram till har visatatt det här inte är en bra form. Det behöver alltså intevara fråga om en tröghet i systemet. Snarare kan detvara fråga om en tröghet hos de människor som stän-digt och jämt kräver ägarlägenheten som form.Jag konstaterar att konsekventundviker att ta upp problemet med andrahandskon-trakt. Är det på samma sätt med sommed , dvs. att egentli-gen är beredd att bifalla bostadsrättsföreningen menatt hon helst vill ha en annan benämning?Anf. 132 () replik:Fru talman! Andrahandsupplåtelse är ju till-låtet när det gäller bostadsrätter. Själv bor jag i enbostadsrätt. Jag förstår inte hotet i detta med ägarlä-genheter. Jag förstår inte heller närhan säger att han är emot spekulation. Vare sig vitycker illa om detta eller inte måste människor i dethär landet få möjligheter att handla med varor. Manhandlar med bilar och man handlar med villor. Är det fel att man säljer sin villa eller att manköper en villa som man väldigt gärna vill ha? Jagförstår liksom inte felet.Anf. 133 () replik:Fru talman! Jag tillhör alltså inte dem som serrätten till bostad som en handelsvara, utan jag ser densom en social rättighet. Problemet med att ytterligareutöka ägandeformerna i boendet är faktiskt att enmängd människor stängs ute från rätten till bostad.Spekulationskostnader och kapitalplaceringskostna-der innebär nämligen att en stor grupp människorstängs utanför en hel del boende. Om man när detgäller ägarlägenheter framför allt riktar sig motStockholms innerstad, och kanske också mot inner-staden i och , ökar man segregatio-nen och stänger ute folk från boende.Anf. 134 () replik:Fru talman! Jag skulle vilja titta närmare på detta.Jag förstår inte varför vi i lilla skall vara såtröga. Utomlands är man öppen för de här frågorna.Vi har ju nu sagt att det skall finnas en möjlighet attbyta varor och tjänster mellan de europeiska ländernamen när européer kommer till har de inte denmöjligheten här.Jag ser inga betänkligheter i sammanhanget ochsäger som : Låt oss titta på lagförslagetnär det kommer. Vi skall inte måla upp hot, för dåkommer vi aldrig fram någonstans. Se i stället möj-ligheterna till mångfald!Anf. 135 ():Fru talman! Det allra mesta i ärendet är faktisktredan sagt från denna talarstol och utifrån kammaren,så jag kan fatta mig ganska kort.Jag vill börja med att yrka bifall till utskottetshemställan. Jag vill också uttrycka min stora tillfreds-ställelse över att utskottets majoritet nu har kunnatenas kring att begära att regeringen skall lägga framett förslag om upplåtelseformen ägarlägenhet. Det börenligt min mening kunna ske ganska snabbt.Flera talare har redan berört hur långt tillbaka i ti-den frågan har varit uppe till diskussion. Jag tror attdet var som sade att om detta nu harutretts och det ändå inte har gett resultatmåste det bero på att det är ett dåligt sätt att upplåtalägenheter. Jag håller inte med om det. I stället trorjag att det är så att Socialdemokraterna i olika om-gångar stoppat de förslag som har kommit fram medhjälp av t.ex. hoppande majoriteter i riksdagen.Av ideologiska skäl har ni socialdemokrater ochäven ni vänsterpartister alltid sagt bestämt nej tillägarlägenheter. Däremot har ni inte kunnat stå emotnär det gäller småhus och bostadsrätter. Därför är detglädjande att nu har ställt upp till stöd förägarlägenheter. Det är uppenbart att det bakslaget iutskottet har varit surt för Socialdemokraterna, attdöma av olika kommentarer i medierna från bådeLars-Erik och . Enligt dessaskall de boende tydligen inte kunna äga sina lägen-heter. En bostad skall inte ha något kreditvärde ochskall inte kunna intecknas.Vår uppfattning är den alldeles motsatta. Vi villha så stor valfrihet som möjligt. Det finns hy-reslägenheter, bostadsrätter och egnahem men vitycker att de här formerna behöver kompletteras. Densom vill äga sin lägenhet, med möjlighet att få juri-diskt skydd för ägandet med lagfart och intecknings-rätt, skall få göra det. Den som hellre väljer hyresrätteller bostadsrätt skall få göra det.Än en gång: Jag är glad över det förslag som ut-skottet nu lägger fram och yrkar bifall till utskottetshemställan.Anf. 136 () re-plik:Fru talman! sade i sitt anföran-de att vi från socialdemokraternas sida har varit sura.Där vill jag bestämt säga nej. Snarare är det väl så attvi drivs av vår övertygelse; därav vårt nej till ägarlä-genheter.Jag skulle vilja ställa en fråga om det som harmed inflytandet att göra. I en bostadsrättsföreningbestäms gemensamt vad som skall göras. I fråga omen ägarlägenhet - om man likställer den med egna-hem - skall var och en bestämma vad som skall görasoch när det skall göras.Då är min fråga till : Hur skallman lösa detta så att alla gemensamt genomför detsom skall göras?Anf. 137 () re-plik:Fru talman! Varje ägare kan naturligtvis bestäm-ma om sin egen lägenhets insida. När det gäller degemensamma utrymmena och utsidan är jag överty-gad om - precis som har sagts av - att ägarna kan komma överens, precis somman kan göra i de föreningar som gäller egnahems-områden. Så jag tror inte att det är några bekymmer.I fråga om det som jag sade om att vara sur vardet en uppfattning som jag fick när jag läste DN:sledarsida. Inställningen verkade inte vara så särskiltpositiv hos det socialdemokratiska partiet. Men jagtolkade kanske tidningen fel.Anf. 138 () re-plik:Fru talman! kan ju göra sin tolk-ning av ett pressmeddelande.Det pratas mycket om valfrihet angående olikaupplåtelseformer. Marknadskrafterna styr ,det vet vi med anledning av de höga kostnaderna påvissa ställen i landet när det gäller bostadsrätter ochegnahem. Hur skall då den ökande gruppen av ung-domar kunna flytta hemifrån och få kapital för attkunna köpa sig en lägenhet, om vi nu skulle införaägarlägenheter?Anf. 139 () re-plik:Fru talman! Mitt svar på den frågan är naturligtvisatt de allra yngsta som flyttar hemifrån inte köpernågon egen ägd lägenhet. Förmodligen hyr de någotlitet i andra hand eller på annat sätt, precis som viandra har fått göra när vi har flyttat hemifrån. Sedankanske de köper en bostadsrättslägenhet innan deskaffar en ägarlägenhet. Jag tror inte att de gör detsom första åtgärd när de flyttar hemifrån.Anf. 140 ():Fru talman! båda betänkandenbehandlas här var för sig. Det må så vara, menjag anser att dessa frågor har så mycket gemensamtatt jag ändå tänker behandla dem tillsammans i mittförsta anförande. Sedan återkommer jag till någrahjärtefrågor i nästa anförande.Det gäller frågan om mångfalden i boendet ochfrågan om boinflytandet. Hyresrätt och bostadsrätt ärde förhärskande upplåtelseformerna. Dessa är välkända och utsatta för ett massivt intresse pågrund av ombildning av hyresrätt till bostadsrätt.Detta borde inte vara så kontroversiellt. Jag citerarledaren i tidningen :"Bostadsrätt är ju en boendeform som alla bordefå chansen att testa. Det gemensamma ansvaret förvardagen i bostadskvarteret och det demokratiskainflytandet över skötsel och ekonomi är en idé somhar brett stöd bland folk i , oavsett politiskhemvist. Så länge ombildningarna därför inte innebäratt det blir ont om hyresbostäder i vissa områden ochså länge priserna inte bidrar till att stänga de flesta utevore saken inte mycket att diskutera. "Men det är detta som är haken och det som är an-ledningen till att jag anser att man måste se upp här.Man måste kunna begränsa spekulationen i bostäder,och det måste finnas ett bra fungerande bestånd avhyresrätter där allmännyttan är en del.Bostadsrätten är en äganderättsform som känne-tecknas av att den är fritt överlåtbar. Den kan i prin-cip överlåtas till vem som helst och till vilket prissom helst.Enligt utskottets mening bör det vid sidan av den-na äganderättsform finnas en spekulationsfri ägande-rättsform, och det är här som kooperativ hyresrättkommer in i bilden. Fram fanns det enförsökslagstiftning, men är tiden mogen för attpermanenta detta boende.Årstaungdomarnas självbyggeri Framtidsloftet vardet sista försöket med kooperativa hyresrätter somfick regeringens dispens. Regeringen fattade sitt be-slut . hoppas vi på och ser framemot en ny permanent lagstiftning för ett fungerandeboende. Det är glädjande att vi i utskottet har kunnatföra fram denna fråga i enighet.Regeringen ges i uppdrag att komma med förslagom lagstiftning om kooperativ hyresrätt av såvälarrendemodellen som ägarmodellen.Detta är en hög grad av självförvaltning som ärväldigt intressant, tycker jag. Det är roligt att följa deolika försök som bl.a. många allmännyttiga bostads-företag har gett upphov till.Ytterligare en väg att uppnå ett ökat boinflytandeför ekonomisk förvaltning kan ske genom införandeav en i vårt land oprövad upplåtelseform,nämligen genom ägarlägenheter.År 1982 utreddes detta . före-slår vi att frågan utreds - en sista gång,möjligtvis - så att man efter en remissrunda får taslutlig ställning. inställning har snararevänt sig till förmån för kooperativ hyresrätt, måste jagi ärlighetens namn säga, men vi vill ju inte riktigtsläppa frågan om ägarlägenheter. Vi vill i stället seresultatet av denna utredning.Utan att alltför mycket föregripa behandlingenkan jag konstatera att det finns det som talar både föroch emot. Det ökar mångfalden som detkan gå ut över utbudet av hyresrätter, precis somomvandlingen till bostadsrätter för övrigt. Det ökarotvivelaktigt boinflytandet för ägaren somdet ökar risken för spekulation i boendet.Detta var mina funderingar kring en kontroversiellfråga. Det som jag vill skicka med är att Miljöpartietförutsätter en bo- och brukarplikt i detta samman-hang. Om det hela skall fungera krävs det också enfungerande bostadsmarknad för att undvika den seg-regation som många är ängsliga för och som manförmodligen kan komma att se i de större städerna.För att äntligen få se vad en utredning och ett så-dant här förslag kan komma att ge yrkar jag bifall tillutskottets förslag.Anf. 141 () replik:Fru talman! Till att börja med kan jag gratuleraHelena till att hon har insett farornamed ägarlägenheter. Men hon har inte förstått att detär det som kännetecknar en ägarlägenhet, nämligenrätten att själv som juridisk person inköpa och för-valta lägenheten efter eget huvud. Med andra ord: Detblir då fullt möjligt för min kompis fastighetsskötarenatt köpa tio lägenheter, hyra ut dem och sedan bokvar i sin egen villa. Det är det som är ägarlägenhet.Besittningsskyddet och boendebandet hängersamman med bostadsrättsföreningar. Där finns förut-sättningar att äga sin lägenhet och tillsammans medde andra som bor i huset förvalta och sköta lägenhe-terna. Ägarlägenheten handlar alltså om möjlighetenatt själv som juridisk person äga en lägenhet ochförvalta den efter eget huvud utan att man behöver bodär.Men det är ändå glädjande att om beslutet om atttillsätta en utredning går igenom i kammaren i mor-gon bitti, måste det innebära att när denna utredningpresenterar sitt förslag då finns det en annan majoritetän den som krävde en utredning.Anf. 142 () replik:Fru talman! Jag anser att föregri-per utredningen lite grann. Det är väl ingen som harsagt att det inte går att få in bo- och brukarplikten idet här sammanhanget lika väl som att Miljöpartietföreslår en sådan när det gäller skogs- och jordbruks-fastigheter. Det kan inte vara helt omöjligt.Sten säger att man kan äga en lägenhetutan att själv bo där. Den möjligheten har ju ocksåden som kan köpa sig en liten hyresfastighet. Det kanvi se på många ställen. Det behöver inte vara en sådyr fastighet med så många lägenheter för att detskall vara möjligt. Däremot finns det en begränsning ivillaägandet - att man skall vara skriven på bostaden- så att den kan man inte heller hyra ut hur länge somhelst, såvitt jag vet.Anf. 143 () replik:Fru talman! Det finns alltså fyra utgångspunkterför ägarlägenheter. De har varit utgångspunkter i demotioner om ägarlägenheter som har väckts tidigare.För det första skall ägaren själv svara för belå-ning. Den juridiska personen som skall ansvara för degemensamma angelägenheterna skall inte vara tillåtenatt ta upp lån eller lämna säkerhet.För det andra skall lägenhetsägaren fritt kunnaöverlåta och upplåta lägenheten utan inblandning avövriga lägenhetsinnehavare.För det tredje skall juridiska personer ha obegrän-sade möjligheter att förvärva och äga lägenheter.För det fjärde skall lägenhetsinnehavaren kunnaerhålla lagfarter och inteckningar för sin lägenhet.Det är detta som skiljer ägarlägenheten från bo-stadsrätten. har i sitt anfö-rande plockat bort två av dessa punkter och anser attde inte skall finnas med i ägarlägenhetssystemet.Uppenbarligen är det därför inte en ägarlägenhet somhon eftersträvar utan det är ytterligare en upplåtelse-form.Anf. 144 () replik:Fru talman! Det finns två punkter kvar, som StenLundström nämner. Jag förstår att det komplicerar dethela att införa en ny typ av upplåtelseform. Jag vetinte var hämtar sina uppgifter, menden utredning som vi förväntar oss kanske kan klar-göra dessa frågor för oss.Jag anser inte att den här frågan är så väl utreddatt det bara är att slå till. Det behövs säkert en vändatill, framför allt en remissrunda.Anf. 145 ():Fru talman! Jag vill börja med att säga att jag ärglad åt att bostadsutskottet har beslutat att föreslåriksdagen att den kooperativa hyresrätten skall per-manentas som upplåtelseform.En permanent lag om kooperativ hyresrätt visar påen vilja att stödja den kooperativa idén. Den 1 januari1987 trädde lagen om försöksverksamhet med koope-rativ hyresrätt i kraft. Meningen var att försöksverk-samheten skulle utvärderas efter en begränsad tid ochatt ett ställningstagande skulle göras till en eventuellpermanentning av upplåtelseformen. Så blev det inte,utan försöksverksamheten förlängdes vid ett par till-fällen och gällde t.o.m. utgången av 1998.Boverket, som har utvärderat försöksverksamhe-ten, ansåg att den kooperativa hyresrätten borde per-manentas som upplåtelseform. Upplåtelseformenrymmer både möjligheter och problem i försökslag-stiftningen, men har i sin utvärdering visathur bristerna kan åtgärdas i en permanent lagstiftning.Boverket ansåg också att det var viktigt att boinfly-tande uppmuntras, och det är argument som vägertyngre än olägenheterna med en något ökad mångfaldi fråga om boendeformer.De kooperativa idéerna utgår från och bygger pådemokrati, delaktighet och engagemang. Människorgår samman för att lösa gemensamma problem. Detgäller inte minst i städernas utsattabostadsområden.Ett verkligt boendeinflytande har skapats genomupplåtelseformen. Hyresgästerna får reella möjlighe-ter att påverka sin boendemiljö och sina boendekost-nader. Hyresvärden får engagerade hyresgäster somtar ansvar, trivsammare bostadsområden och ökatkvarboende. Kommunen får hyresgäster med störreintresse för lokal demokrati, socialt stabila och välfungerande bostadsområden.I regeringens proposition 1997/98:16 ,framtiden och mångfalden från invandrarpolitik tillintegrationspolitik framhålls problemen med en till-tagande segregation och utsatta bostadsområden. Ipropositionen skriver regeringen att det behövs ensamhällelig kraftsamling för att man skall kunnastoppa den långvariga negativa utvecklingen. Detframhålls också att lösningarna på problemen måstesökas lokalt och bygga på ett starkt engagemang hosde boende om de skall ha förutsättningar att fungeralångsiktigt. Huvudinriktningen för statens stöd skallvara att underlätta att de insatser som bedöms somframgångsrika övergår till ordinarie verksamhet,särskilt sådan verksamhet som präglas av ömsesidig-het.Att det har behövt ta innan det läggs framett förslag till om permanent lagstiftningför kooperativ hyresrätt är svårt att förstå.Precis som sade är bostaden ensocial rättighet. Det är lika viktigt att ha en god bo-stad som att ha ett arbete. Bostaden kan likställas medrätten till god hälsovård, omsorg och utbildning. Ochett bra boende är en förutsättning för ett gott liv.Bostaden är en del av vår identitet. Där kopplar viav, hämtar kraft och inspiration. I bostaden skall vikänna oss trygga. Både den inre och den yttre miljönär viktig för människors livskvalitet.Bästa sättet att få människor delaktiga är att låtadem delta aktivt i det som berör dem. Och bostadentillhör det vardagsnära som alla kan engagera sig i.Alla kommer vi säkert ihåg vilken lycka det var när vifick vår första bostad.Idéprojektet , visionen om ettnärsamhälle, formulerades i Social-demokratiska kvinnoförbundets bostadspolitiskaprogram. Det fick ett starkt gensvar. Det var grund-läggande socialdemokratiska idéer som gestaltades ivisionen om vardagslivet i ett vanligt kvarter, i envanlig svensk stad eller i ett vanligt svenskt samhälle.Nu har pre-senterat ett nytt förslag till en ny vision - 2000-taletsKvarteret Framtiden. Och i vår vision är demokratioch delaktighet ledord. Bostadspolitiken skall, utifrånen helhetssyn på människan, medverka till att till-fredsställa sociala, kulturella, fysiska och psykiskabehov. Bostadspolitiken skall medverka till en positivintegration. Och i vår vision finns den kooperativahyresrätten med.Fru talman! Jag hoppas att det inte dröjer alltförlänge innan regeringen återkommer till riksdagenmed förslag till en permanent lagstiftning om denkooperativa hyresrätten.Och , fru talman, vill jag passa på att tackaför den positiva behandlingen av min motion.Anf. 146 ():Fru talman! Det är intressant att höra prata om de socialdemokratiska kvinnornas nyatänkande när det gäller bostäder . Jag und-rar var mångfalden kommer in.Anf. 147 ():Fru talman! Den kooperativa hyresrätten bidrartill mångfalden.Anf. 148 ():Fru talman! Är det den enda mångfalden?Anf. 149 ():Fru talman! Ja, vi har inte med någonting omägarlägenheter i vår vision.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )18 § Hyresrätt och bostadsrättFöredrogsBostadsutskottets betänkande 1998/99:BoU3Hyresrätt och bostadsrättAnf. 150 ():Fru talman! Jag vill inleda med att yrka bifall tillreservation nr 1 i det här betänkandet. Vi står själv-fallet bakom alla andra reservationer som moderater-na är inblandade i, men för tids vinnande vill jag attdet bara skall vara rösträkning och votering när detgäller reservation nr 1.Vi håller nu på att debattera bostadspolitik ikammaren. I det förra ärendet pratade man om ägar-lägenheter på ett bra sätt. Det blev klargjort var vistod. Däremot måste jag säga att jag inte förstår departier som är emot ägarlägenheter. Ur moderat syn-punkt är det varken politiker eller organisationer somskall avgöra hur folk skall bo. Det valet skall vi ge tillden enskilde individen. Den boendeform som haneller hon anser passar bäst skall han eller hon själv-fallet ha möjlighet att välja.Betänkandet BoU3 handlar om hyresrätter ochbostadsrätter. Åsikterna är kända. Allavet var partierna står någonstans. Därför skall jag imitt inlägg koncentrera mig på bruksvärdessystemet.Fru talman! Bruksvärdessystemet infördes ,och den dåvarande socialdemokratiska regeringen,som införde systemet, sade tydligt att det här var etttillfälligt system som skulle skrotas den dag då manfick en fungerande marknad.Nu har nuvarande regeringspartiet, Socialdemo-kraterna, haft makten under majoriteten av de 30 årsom har gått. Ändå vidhåller man att man skall be-hålla bruksvärdessystemet. Det kan jag bara tolkasom ett tecken på en alltigenom misslyckad bostads-politik.Bruksvärdessystem låter bra. Oavsett var husetligger skall man betala hyra beroende på standard.Man skall i stort sett strunta i lägesfaktorn, den faktorsom faktiskt har stor betydelse när människor väljersin bostad.Dessutom finns det många exempel på att en delmänniskor har fått onödigt höga hyror på grund avbruksvärdessystemet. Det beror på att de kommunalabostadsföretagen, som är hyresuppdrivande, i vissakommuner har skött sitt värv så dåligt. Men de skallha betalt för sitt. Då har det hänt att privata fastig-hetsägare glatt har kunnat hänga med på de här hy-rorna utan att ha behövt prestera någonting. Hyres-sänkning kan man med det här systemet inte benämnanågot som.Jag vet att just bruksvärdessystemet i iallmänhet och i i synnerhet ären känslig fråga. Men det får inte vara så, som manibland får en uppfattning om, att bostadspolitik barahandlar om . Det finns faktisktett rike även utanför tullarna, med numerärt fler lä-genheter än som finns i innerstad.I har man börjat tänja på bruksvärdessys-temet genom att ge lägesfaktorn en större betydelsenär man sätter hyran. Det innebär att man i ett lägesom är attraktivt har begärt och fått igenom högrehyror. I områden som är mindre attraktiva har manfått hyressänkningar. Det är det som kallas för enfungerande marknad.Om man hade höjt hyrorna något i Stockholmsinnerstad tror jag att kön för dem som vill söka enbostad där fortfarande skulle ha varit lika lång. Mangjorde ett experiment i när man höjde hyrornamed vid Ribersborg, vid bastranden, med utsiktmot över . Kön av sökande tillde lägenheterna minskade inte med en enda person.Visst har lägesfaktorn en betydelse. Visst är folkvilliga att betala för läget.Fru talman! Det måste vara något snett med ettsystem som innebär att man i praktiken har sammahyra i ett område som är enormt attraktivt och efter-sökt, som folk står i kö för att komma till, som i enförort där var och varannan lägenhet gapar tom. Ettsådant system kan väl ingen vara betjänt av.Fru talman! Jag tror att vi kommer attfå uppleva det som socialdemokraterna faktiskt sade1968, att bruksvärdessystemet var en tillfällighet. Juförr det försvinner, desto bättre.Anf. 151 ():Fru talman! Det finns en klar skiljelinje i synen påden sociala bostadspolitiken . Från Vänsternssida vill vi stärka hyresrättens villkor och kommuner-nas och statens ansvar för att minska klassklyftornaoch motverka segregationen i boendet.De borgerliga partierna, med i spet-sen, vill öka marknadens inflytande över boendet ochmer markera den enskildes rätt, där tyvärr endastplånbokens tjocklek till slut avgör boendeformen.Moderaterna, men även flera andra borgerligapartier, har inget emot stora utförsäljningar av all-männyttan. Det är inte statens sak, säger man, utankommunerna skall fritt få bestämma hur de skallgöra. I praktiken betyder det att man inte vill ha nå-gon statlig bostadspolitik, utan en större marknadsan-passning, men med vissa sociala inslag.Moderaterna är dock de som är tydligast när detgäller marknadsanpassningen. Man säger tydligt ochklart att bruksvärdesregeln skall förändras så att deallmännyttiga bostadsföretagens hyresledande rollavskaffas. Det betyder i praktiken att den i fortsätt-ningen helt och hållet skall anpassas till marknadensvillkor. Då handlar det inte längre om en bruksvär-deshyra.