prot · GN0933 · 1999-11-25 00:00:00 — Det gällerfinansieringen från en del av den svenska spelmark-naden. Vi är alla medvetna om att den har minskatunder , bortsett från intäkterna frånBingolotto. Jag beklagar naturligtvis att vi inte kundefå gehör för att man skulle ge tillståndet till idrottsrö-relsen när vi diskuterade kasinofrågan. Det hade varitett led i detta.Jag tror också att har noterat revi-sorernas kritik mot att regeringen inte kunnatfå fram ett vinstdelningssystem för den här delen,som det tidigare fattats ett riksdagsbeslut om. Jagefterlyser något initiativ från utskottets majoritet idenna fråga. Jag skulle vilja höra någon kommentartill om inte majoriteten upplever det som ett bekym-mer att intäkterna inte ökar.Dopningsfrågan, noterade med tillfredsställelse, var löst. Alla har vi intygat att så ärfallet. Men nog måste väl hålla medom att det här gick väldigt trögt. När vi började be-handla frågan fanns ännu inget förslag frånregeringen, och jag har faktiskt ännu inte sett något.Det var intressant att höra inställ-ning. Det borde fattats ett beslut om detta ,kanhända . Uppfattar attden här frågan är löst även ? Jag harsom sagt ännu inte sett något förslag från regeringen.Anf. 145 () replik:Fru talman! Värdeautomater och spelmarknadenär frågor som vi ganska , i samband med ka-sinopropositionen, diskuterade ganska omfattande iden här kammaren. Utifrån den diskussion som dåfördes vet jag att vi har olika uppfattningar omSvenska Spel och hur överskottet från värdeautoma-terna i bingohallarna ska överföras till idrottsrörelsen.Det finns en pågående utredning som ska läggafram sitt förslag i det här ämnet. Såvitt jag vet i dagkommer den att lägga fram sitt förslag i mars 2000.Kan vi inte vänta och ta den diskussionen när försla-get har förelagts för beslut? Samtidigtmåste vi ändå konstatera att det överskott som kom-mer från värdeautomater beräknas inom några årtillföra idrotten i storleksordningen 20 miljoner. Tilldetta kommer överskottet från värdeautomaterna på100 miljoner 2002, såsom det beräknats.Visst var det trögt när det gäller dopningen. Jagvar inte nöjd med propositionen. Det pågick en dis-kussion mellan regeringen och Riksidrottsförbundet.Men konstaterar vi att det är en väldigt bra lös-ning. Den går långt utöver de motionskrav som ställ-des i samband med att propositionen lades fram. Minuppfattning är att det här är en långsiktig lösning.Anf. 146 () replik:Fru talman! Jag fick inte riktigt något svar. Är detså att majoriteten i utskottet uppfattar det som ettbekymmer att andelen minskar för idrotten och hargjort det och att det inte finns nå-gonting som tyder på någonting annat? Det har somsagt tagit att ta fram ett rimligt vinstdelnings-system, som vi ännu inte sett något resultat av. Detmåste väl också vara ett bekymmer för majoriteten.Kommer det någon form av initiativ så att man kanrätta till det, så att vi kan återföra idrottens andel avden svenska spelmarknaden till som det var tidigare,cirka en tredjedel? är vi någonstans nere vid 19 %enligt den senaste notering jag har sett. Är det gynn-samt för idrotten att man får den här intäktsminsk-ningen från en viktig bidragskälla till just vår idrott?Anf. 147 () replik:Fru talman! I samband med de diskussioner vi ha-de när det gällde betänkandet om kasinon var jagväldigt tydlig vad gäller folkrörelsernas andel av dentotala spelmarknaden. Min absoluta uppfattning är attspelmarknaden för folkrörelserna ska uppgå till istorleksordningen en tredjedel.Anf. 148 () replik:Fru talman! Först vill jag knyta an till det här medvinsten, som vi pratat om. Jag blir konfunderad överde siffror som använder sig av. I pro-positionen står det: "Av den summa som överskottetresulterar i bör tillfalla idrottsrörelsenslokala barn- och ungdomsverksamhet. Detta skulleinnebära uppskattningsvis ." LarsWegendal nämnde siffran 100. Den ekvationen gårinte riktigt ihop, men han kanske kan förklara det.Lars Wegendal talade om sundare invänjnings-miljö och tog som exempel försöket i . Det ärperfekt med sådana försök. ser jag det somså att pilotprojekt inte skulle behöva förekomma. Omvi bara hjälptes åt att ta bort timplanen kommer dethär att ge sig självt. Jag undrar om hjälpa till att påverka sina partikamrater i utbild-ningsutskottet för att få bort timplanen så att manägna sig mer åt hälsan.Detta med att förlänga skoldagen, som nämndes ianförandet, skulle jag vilja få förklarat. Ska det ske påfrivillig basis eller hur ska det gå till?Anf. 149 () replik:Fru talman! Jag börjar med frågan om spelmark-naden. Vad jag sade var att det från de värdeautoma-ter som finns ute på restauranger och liknande beräk-nas ett överskott på 200 miljoner. Men överskottetfrån de värdeautomater som finns i bingohallar för-väntas överskottet bli i storleksordningen 100 miljo-ner år 2002.Det är viktigt att idrotten och rörelsen bejakas iden svenska skolan, och jag tror faktiskt att den gördet i de flesta fall. Jag är relativt mycket ute i skoloroch jag har relativt god kunskap om detta, vill jagpåstå.När läroplanen förändrades 1994 reducerades an-talet timmar för de praktiska ämnena, varav idrottenvar ett ämne. Orsaken var ju att man då ville föra inmer språkundervisning i skolan. Det var egentligenenda skälet. Då trängdes idrotten och andra praktiskaämnen ut. blev den en förändring i så måttoatt den gamla timplanen som byggde på bruttotimmari form av 40-minuterspass byttes ut mot en timplansom byggde på nettotid, dvs. tid som inte får under-skridas, och det är en väldig skillnad. Dessutom angestimmarna i antal 60-minuterspass.År 1997 utökades antalet timmar från 460 till 500,och det var positivt. Men det viktigaste är att denenskilda skolan i undervisningen i alla ämnen verkli-gen bejakar rörelsen och idrotten.Anf. 150 () replik:Fru talman! Jag tyckte inte att jag fick något svarpå min fråga om en förlängning av skoldagen, så denfrågan kvarstår.Lars Wegendal talade om fler timmar för språk-undervisning. Jag har jobbat i skolan under hela mittyrkesverksamma liv, så jag kan den biten ganska bra.Jag sade i mitt anförande att 12-åringar har dåligamuskler. är det en från som harsagt att det är för dålig kvalitet på gymnastikunder-visningen. Men då kan man kanske ha gymnastik påengelsklektionerna, så kan man den vägen hitta enmöjlighet. kan kanske hjälpa till meddet.Men jag skulle vilja att svarade påmin fråga om frivilligheten.Anf. 151 () replik:Fru talman! När det gäller en förlängning av skol-dagen sade jag att skolan har olika möjligheter. Manhar ju skolans val att ta till vid en utökning. Man kansedan välja att utöka den totala tiden eller lägga dessalektioner inom ramen för läroplanen. Men jag tyckeratt man kan vänta och se utgången av de positivaförsök som görs.Sedan var det en fråga till, men den har jag tappatbort. Jag får vänta och se om jag kan få den på annatsätt.Anf. 152 () re-plik:Fru talman! Även om säger att vinyligen har debatterat spelfrågan och därför hänvisartill framtiden, har vi ju en debatt här och nu.Lars Wegendal poängterade idrottens frihet ochsjälvständighet. Jag är intresserad av om anser att idrotten är så fri och obunden somhan ger sken av. Måste finansieringen - jag bryr miginte om beloppen, utan det gäller rent principiellt - gåvia . Varför kan inte föreningarna självafå ta hand om detta och slippa mellanhänder?Anf. 153 () replik:Fru talman! Jag tycker faktiskt att idrottsrörelsenär fri och obunden, och jag stärks i den uppfattningennär jag hör företrädare för Riksidrottsstyrelsen sägaatt det var väldigt bra att vi inte nappade på Idrottsut-redningens förslag, utan att vi verkligen har fastslagitatt det är idrottsrörelsen själv som beslutar om sinamål.Det är klart att en idrottsförening kan stå för speleti en bingohall, men risken är ju att intäkterna blirojämnt geografiskt fördelade. I storstäder är det lättatt få in intäkter, men i glesbygd är det mycket svåra-re.Jag vill, som sagt, inte på något sätt binda uppmig i denna fråga , utan jag vill att vi avvaktarresultatet av den utredning som ska göras och tardiskussionen därefter. Då tror jag att vi har ett braunderlag att gå vidare utifrån.Anf. 154 () re-plik:Fru talman! Jag noterar med tillfredsställelse denöppning som trots allt ger. Sedan ärjag inte så säker på att det är så stora skillnader mel-lan storstäder och glesbygder. Det finns många flerföreningar i storstäderna än i glesbygden. Engage-manget blir därför mycket större i glesbygden, det ärden erfarenhet som jag har.Jag vill ställa en annan fråga. sadeom dopningen att det är hans uppfattning att dethandlar om en långsiktig lösning. Jag vill gärna ha ettklart besked i stället för att bara höra en uppfattning.Är det här en permanent lösning eller inte?Anf. 155 () replik:Fru talman! Av den diskussion som jag har varitmed i och av den överenskommelse som har träffatsmellan regering och riksidrottsförbund framgår det attdet inte är en satsning endast utan att det rörsig om ytterligare år.Anf. 156 () replik:Fru talman! Jag noterar att tar uppetiksatsningar - t.ex. Starta vågen - i samband medantidopningsarbetet, och det tycker jag var en finkoppling. Han sade att han önskade att antidopnings-arbetet skulle intensifieras. Det uppfattade jag som attLars Wegendal ville gå vidare med etiksatsningen. Dåvill jag fråga: Har några konkretaförslag eller idéer om hur man ska gå vidare på dettamycket viktiga område?Vad som egentligen fick mig att begära replik varatt talade om kända svenska elitid-rottare - , osv. Vi talade om att vi villeha en klar målsättning att få fram nya elitidrottare ivärldsklass. Det är klart att idrottsrörelsen måste göraen satsning på det här området, men även samhälletmåste vara med och skjuta till resurser för att vi skakunna leva upp till denna vision.Jag berörde i mitt anförande svårigheterna attkombinera akademiska studier med träning och täv-ling. Är inte lite orolig för att dennavision börjar halta om vi inte skjuter till medel helavägen? Därför vill jag höra varför vi inte kan satsa påmöjligheten för de få idrottsmän som det här handlarom att välja ort när de väl har kommit in på någonakademisk utbildning.Anf. 157 () replik:Fru talman! Jag tror att det är viktigt att det är id-rotten själv som håller i etiksatsningen och att manutvecklar det arbete som man har påbörjat och som ärväldigt framgångsrikt, även på den lokala nivån. Bådejag och andra följer arbetet för att se hur det utveck-las, men det är bra om idrotten själv håller i det.För oss idrottsintresserade ligger det nära tillhands att i alla lägen avge partsinlagor som alltid förfram idrotten som det absolut viktigaste och där vialltid vill ge idrotten en särställning. Så är det bara.Det finns inte ortsföreträde . Det har prövats,men jag tror att det var 1997 som man tog bort det.Därefter var det några högskolor som trots det avolika skäl lät elitsatsande idrottare få företräde tillsina skolor.Jag tror säkert att det finns många andra utövareav olika discipliner, inte idrott utan annat, som likastarkt kan hävda sin sak för ett ortsföreträde. Jag ärrädd för, och där delar jag utbildningsutskottets be-dömning, att det skulle kunna bli väldiga orättvisor isystemen om man skulle särskilja en liten grupp. Detkanske är 10-30 personer det handlar om.Min uppfattning är faktiskt densamma när detgäller studiestödssystemen. Jag tycker inte att manska ha en särskiljande uppfattning när det gäller eli-tidrottare. Systemen är så pass generella att de funge-rar ändå.Anf. 158 () replik:Fru talman! Det är klart att jag håller med om attidrottsrörelsen själv ska jobba med antidopningsar-betet och etiksatsningen, och det vet vi att de gör. Dehar gjort ett väldigt fint material och ett fint arbete.Men jag har talat med dem och vet att de vill ha stöd idet arbetet. Därför tror jag inte att det är så farligt omockså vi politiker som är intresserade av dessa frågorkommer med idéer och tankar. Det skulle därför havarit roligt att höra ge några idéer ochtankar om hur man skulle kunna gå vidare. Det trorjag säkert att de skulle ta till sig.Varför jag tar upp detta med ortsföreträde är att vii betänkandet talar om en talangsatsning. Jag är liteorolig för att den haltar om vi inte kan gå hela vägenoch få en kedja. Därför tror jag att det skulle vara tillfördel om man kunde satsa lite extra på att få framverkliga elitidrottare på världsnivå.Anf. 159 () replik:Fru talman! I propositionen och också i betänkan-det föreslår regeringen framtidsseminarier. Jag ärövertygad om att i den diskussion som uppstår i sam-band med framtidsseminarierna kommer det fram enmängd idéer om hur man kan utveckla idrotten ochetiken inom idrotten och hur man kan klara ut dettamed kommersiellt kontra breddidrott osv. Så jagställer stort hopp till dessa seminarier och hoppas attde kan bli något positivt för idrotten.Anf. 160 Statsrådet ():Fru talman! På sätt och vis är det en historisk dagi dag. ska nu besluta om en ny idrottspoli-tik som ska ersätta den gamla, en politik som är drygt30 år. Det har hänt mycket . Det är en ny tid,och den kräver nya förutsättningar. Den gamla politi-ken svarar inte mot framtidens utmaningar, vare sigde som idrotten står inför eller de som hela samhällethar framför sig.Det är för ödmjukhet men också för över-tygelse. ska nu förändra och framför alltförbättra förutsättningarna för den svenska idrottsrö-relsen för en lång tid framöver.Det är med glädje jag kan konstatera att den id-rottspolitiska proposition som vi har lagt fram intebara har fått positiva omdömen från idrottsvärlden,utan att det också finns en mycket stor enighet mellanriksdagens alla partier om huvuddragen i den framti-da idrottspolitiken. Det är ovanligt med en så bredenighet, och det bådar gott för att vi ska kunna an-vända vårt och ert arbete till att skapa ännu bättreförutsättningar för idrotten i framtiden.Den idrottspolitiska propositionen synliggör attidrotten är ett viktigt politikområde, eftersom politikhandlar om att vilja förändra. Jag ska ta några exem-pel på varför den är viktig:? Vi vet att hälsoläget i befolkningen varierarmellan olika sociala grupper.? Vi vet att arbetare motionerar mindre och ärmer överviktiga än andra.? Vi vet att andelen överviktiga ökar bland bå-de män och kvinnor.? Vi vet att barn blir alltmer överviktiga.? Vi vet också att hälsan varierar med den so-cioekonomiska situationen.Detta är signaler som vi måste ta på allvar och enutveckling som vi måste bryta.Ett viktigt verktyg för att göra något åt att männi-skors hälsa varierar mellan klasser är just idrotten.Vår idrott är unik i världen när det gäller att vara såspridd, så klassöverskridande och så folkrörelsebase-rad. Därmed har den också en unik chans att ge flermänniskor bättre hälsa. Det är denna chans som vivill ta. Idrottspolitik är också rättvisepolitik. I detljuset är det lätt att se att idrotten är en del av dengenerella välfärden, och vi vill bygga vidare på den.Idrottens främsta välfärdsbidrag är dess hälsoin-riktade bredd- och motionsverksamhet för människori alla åldrar, för män och kvinnor, för människor medolika etnisk bakgrund och för människor med ellerutan funktionshinder.Statens stöd till idrotten är ett stöd till en själv-ständig idrottsrörelse som själv formulerar målet medsin verksamhet. Denna självständiga idrottsrörelse fårstöd från staten, men också från kommuner ochlandsting, även om idrotten självklart också skaparegna intäkter.För regeringen är det viktigt att betona att det ärdenna kombination av offentligt stöd tillsammansmed andra intäkter som skapar oberoendet. Jag ärövertygad om att idrottens självständighet skulle blimindre om det offentliga stödet minskade drastiskt.Även om åsikterna i kulturutskottet inte skiljer sigspeciellt mycket åt, blir jag ändå orolig när jag ser attModeraterna, söker en lösning för idrotten med minskattotalt offentligt stöd. Det oroar mig eftersom det visaratt ni inte ser att det är när det offentliga stödet kom-bineras med övriga intäkter som självständighetenskapas. Oberoendet handlar nämligen om oberoende,inte bara av det offentliga utan också av det kommer-siella. Det är en viktig utgångspunkt för att värnaidrottens självständighet men också dess folkrörelse-bas att den har råd och möjlighet att ge idrott till alla.Nära hälften av alla människor mellan 7 och 70 åri vårt land är medlemmar i en idrottsförening. Detfinns 600 000 ideellt arbetande ledare inom idrottsrö-relsen. Det vittnar om vilken stor folkrörelse idrottenär. Det är en folkrörelse som vi ska värna och ut-veckla, och ett av de viktigaste sätten att göra det äratt staten genom sitt stöd till idrotten främjar en idrottför alla.Därför föreslår vi nu en ökad ambition med sta-tens stöd till idrotten då det gäller att gynna jämlikhet,jämställdhet och integration. Framtidens idrottareförväntar sig en idrott på lika villkor, och vårt stödmåste i allt större usträckning främja detta.Vårt sätt att stärka folkrörelsen är att ge idrottenallt bättre möjligheter att växa underifrån, utifrån sinaegna mål och ambitioner. Därför vill vi stärka såvälresurserna som inflytandet för de lokala klubbarnaoch föreningarna.Vi vill också använda den kompetens och erfaren-het som finns inom idrottsrörelsen på ett bättre sätt äntidigare. Därför betonar vi att den lokala idrottsrörel-sen ska få vara med i kommunernas arbete med plan-och byggfrågor. Vi är övertygade om att de är mestlämpade att ha synpunkter på den nära omgivningennär det gäller att stimulera människors motion och gemöjlighet till spontanidrott. Då kan man använda delokala idrottsföreningarna och andra föreningar på ettbättre sätt än vad man gör i dag.Vi vill också att idrottsrörelsen ska bli en allt vik-tigare part i samarbetet med skolan. Det handlar omatt få möjligheter att komma in i skolan som samar-betspartner, att få vara med på friluftsdagar och attt.ex. få påverka skolgårdarnas utformning. Vi vill bliännu bättre på att främja idrott i skolan i samarbetemed idrottsrörelsen och skolan eftersom idrotten iskolan verkligen når alla barn och alla ungdomar. Vivill också bli bättre på att se att rörelse och aktivitetinte bara ska handla om schemalagda idrottstimmar,utan det ska finnas betydligt fler tillfällen och möjlig-heter till rörelse.Idrotten står inför stora utmaningar i framtiden.Det är framtidsfrågor, men också farhågor och tro-värdighetsfrågor som idrotten måste hantera. Denförsta och i mitt tycke viktigaste utmaningen är attfortsätta arbetet för en idrott som inte är uppdeladmellan kvinnor och män, mellan unga och gamla ellerutifrån etniskt ursprung.Bara för att ta upp ett exempel tänkte jag nämnainvandrartjejernas situation. Idrotten måste både blimer jämställd och mer jämlik. Tjejer får fortfarandemindre resurser till sin idrott vare sig det handlar omträningstider, matchpriser eller sponsring. Det är interättvist. ser vi att många invandrarbarnengagerar sig i idrotter som är relativt billiga att ut-öva. Fotboll, kampsporter och basket är unikt klas-söverskridande idrotter eftersom de är ekonomiskttillgängliga för så många barn. Det är bra. Men vi seralltför sällan att invandrarbarn spelar golf, seglar ellerspelar tennis. Undantag finns, men de är fortfarandeför få.Regeringens ambitioner är att skapa en idrott föralla. I det perspektivet ska vi se de unga invand-rartjejerna. Ny statistik visar att det satsas väsentligtmycket mindre på just deras idrottande än på såvälandra tjejers som invandrarkillars. Det är en utmaningför idrottsrörelsen, precis som för hela samhället, attge alla barn och ungdomar samma rättigheter ochmöjligheter till idrott och rörelse.En annan utmaning är arbetet för rent spel ochmot dopning. Vi gör nu en stor satsning för att stärkasåväl det nationella som det internationella antidop-ningsarbetet. Det innebär t.ex. nästan en fördubblingav resurserna till det nationella antidopningsarbetet.Det säkerställer både Dopingslaboratoriets och Do-pingsjourens omfattning och arbete. Vi gör allt somni har formulerat i era motioner och mer än så. Dess-utom stärker vi vårt arbete internationellt i antidop-ningsfrågor.En tredje utmaning är att föra ut den svenska id-rottsmodellen i ett internationellt sammanhang. Detgäller att öka medvetenheten i EU och internationelltom att den svenska, demokratiska, folkrörelsebasera-de och socialt medvetna idrotten, som styrs av andravärden än bara kommersialism, har mycket att tillföraockså andra länder.Fru talman! Vårt uppdrag är tydligt. Vi ska brytatrenden mot ökade skillnader i samhället i stort, ihälsoläge och i tillgången till idrott. Det ska vi göragenom att stärka idrottsrörelsen som folkrörelse ochgenom att stödja alla de idrottsklubbar som arbetarför en idrott för alla. Vi kan inte bara tala om idrottför alla. Vi måste också ha en idé om hur vi kommerdit.En sådan idé är den starka idrottspolitik vi nu läg-ger grunden för. Vi behöver en samling för folkrörel-sen och för idrotten som välfärdsskapare. Jag sökerden samlingen med er.Anf. 161 () replik:Fru talman! Jag noterar med glädje att statsrådetär här i kammaren och deltar i debatten om idrott. Detländer henne till heder. Jag kan också inleda med attinstämma i att vi har en stor enighet om idrotten. Detär något som inte minst avspeglas i den här debatten.Vi är överens om att idrotten förenar, och det är välockså glädjande.Nå, nu till mina anmärkningar! Det är först fråganom dopning. Jag kan inte förstå varför regeringenhade det här dröjsmålet med att komma fram i dennafråga. Jag kan inte undgå en tanke: Var det möjligennågon form av utpressning gentemot idrottsrörelsenför att den skulle lösa det här själv inom givna ramar?Var tanken möjligen att det skulle komma fram någonannan finansiär som skulle hantera den här frågan?Avslutningsvis skulle jag här gärna vilja veta: Finnsdet garantier för fortsättningen i det förslag som nuligger?En annan fråga som jag tycker är angelägen är dens.k. Är det så att regeringen uppfattar ettidrottsarrangemang som någon sorts allmän egendomsom man kan besluta över hur man vill eller ägerarrangören sitt arrangemang? Det vore vällovligt omvi kunde avföra frågan genom ett besked om attregeringen inte tänker komma med något initiativ iden frågan. Det vore bra för idrottsrörelsen.Sedan har vi skattefrågorna. Vi har ju talat om dethär. Idrotten upplever det som besvärande att dendrabbas av moms. Det är ju inte konkurrensneutraltgentemot de anläggningar som drivs i regi.Momsfrågan vid spelarövergångar tycker jag nästanär en skamfläck i det här sammanhanget. Slutligenhar vi reklamskatten, som det är tveksamt om den är iöverensstämmelse med EG-rätten. Kommer det för-slag från regeringen som undanröjer de här skatte-problemen?Anf. 162 Statsrådet ():Fru talman! När det gäller momsfrågorna får jaghänvisa till det som sade. Det sitter enutredning som ska lämna sitt förslag. Vi avvaktar detförslaget. Men det är viktigt att man reder ut fråganen gång för alla. Det är självklart så att det har häntmycket inom idrotten . Det gäller idrottenssätt att organisera sig och idrottens möjligheter attskaffa intäkter från olika håll. Det har också häntsaker i resten av samhället. Momsfrågan är ett exem-pel på detta.Jag kan berätta något kort för kammarens leda-möter som , ordförande i , berättade för mig. Man får betala momsnär man har disko men man slipper när man har log-dans. Man tycker att disko är mer kommersiellt. Detär självklart ingen bra lösning. Det är ett tecken på måste se över lagstiftningen. finns det endom i Regeringsrätten som har förtydligat just dentypen av frågor. Jag hoppas på ytterligare förtydli-ganden när utredningen lägger fram sitt förslag. Jagär mån om att vi fortsätter att ge de ideella förening-arna och folkrörelserna den särställning i lagstiftning-en som de har och ska ha också i fortsättningen.När det gäller dopningsfrågan är liteorolig över att vi har dröjt med beskedet. Vi har intedröjt med beskedet efter det att Dopingslaboratorietkom in med sin ansökan till regeringen. Efter det attvi tog emot ansökan återkom vi med förslag till lös-ning inom en månad. Det är ganska snabbt hanterat iett regeringskansli.