prot · GN0943 · 1999-12-09 00:00:00 — De pengar som anslås på respektiveområden ska användas. Det blir naturligtvis gissning-ar för framtiden. Om vi tittar på det förslag till för-delning av medel ur olika anslag som lämnas nedtill , menar vi att det inte finns luft här. Vilyfter upp stödet till ekologisk produktion i den taktsom vi kan förvänta oss att anslutningen sker. Detligger faktiskt lite snålt.Vi försöker också se till att anslaget till våtmarker,skyddszoner, minskat kväveläckage osv. ligger på ennivå där vi tror att det kommer att utnyttjas. Det ärnaturligtvis svårt att exakt pricka rätt. Men den abso-luta ambitionen från de tre partierna har varit att detinte ska finnas någon luft i systemet. Det var ju detsom visade sig vara fel under den förra svängen dåvallstödet och framför allt REKO-stödet blåstes upptill nivåer som det var orealistiskt att man skulle nåupp till snabbt. var det drygt 800 miljo-ner som inte utnyttjades. Så vill vi inte ha det nu.Genom att vi har gjort så här känns det inte somom vi har dragit ned miljöambitionerna ett dugg. Vihar verkligen sett till att använda pengarna på ettförnuftigt sätt. Stödet till miljövänlig vallodling liggernaturligtvis kvar ända till 2003 eftersom det är ettstöd som har kommit ganska sent. Just för vallodling-en kommer dessutom stödet för ensilage till. Detfinns anledning att se över hur det kommer att ut-nyttjas och hur det kommer att slå i framtiden.När det gäller stödet till ekologisk odling har detfunnits vissa krav som har varit väldigt viktiga föross. Det har varit viktigt att få ett mål inte bara förodlingen utan också för djurhållningen. När det gällerstödet till ekologisk odling är vi glada att kunna kon-statera att det nu finns möjlighet att få stöd för allagrödor. Vi är glada att växthus räknas som åker, somsker i . Man får stöd för det man har i ettväxthus. Det var naturligtvis väldigt märkligt att maninte fick något stöd om det var väggar runt åkern,men om det inte var väggar var det okej.Vi tycker att det är bra att det i Miljöprogramut-redningens förslag finns möjligheter till ett utökatdjurstöd för mjölkkor, am- och dikor, suggor, tackoroch getter. Vi kan också ge stöd för rekrytering ochungdjur av nötboskap. Det behövs inom stödet tillekologiskt lantbruk. Det kommer framför allt attgynna den produktion vi vill ha och ge ökade möjlig-heter att få den här typen av produkter.Vi hade gärna sett ett stöd till den ekologiska pro-duktionen av slaktsvin. Här finns det en stor brist. exporteras det många ekogrisar till . Härfinns det en exportpotential, men det kommer intefram produkter. När det gäller slaktsvin är det förenatmed kostnader att ställa om från konventionell tillekologisk produktion.Det finns mycket i det program som lämnas tillBryssel som vi är mycket nöjda med. Vi anser att denöversyn som ska ske också ska hålla öppetför hur vi ska kunna öka stöden. För oss är tanken påmodulering ett sätt, men det är absolut inte ett första-handsalternativ. Vi anser att det också ska finnasmöjligheter att se över om det finns en möjlighet attöka den nationella finansieringen. I det här program-met har vi gjort en omfördelning mellan EU:s stödoch det nationella stödet för att kunna utnyttja peng-arna så effektivt som möjligt.Jag kan inte låta bli att kommentera en sak somgäller de norska bönderna. Det är möjligt att man ärglada i för att man slipper den krångliga EU-byråkratin inom jordbruket. Den gör ingen människalycklig. I landsbygdsprogrammet har vi i alla falllyckats att skära bort så mycket som möjligt av admi-nistrationen. Det är jag glad för.Anf. 46 () replik:Fru talman! tar upp den ekolo-giska odlingen och tar som ett eftersträ-vansvärt gott exempel. Det är faktiskt så, GudrunLindvall, att man som brukare inte får ut ett högrepris för en stor del av den danska ekologiska produk-tionen - jag vet att den är större än konsumtionen iDanmark - än för den konventionella. Om man fården utvecklingen går ju intresset automatiskt ned. Detär mot den bakgrunden vi vill ha en marknadsanpas-sad utveckling av den ekologiska odlingen. Vi är fören mångfald och bejakar den ekologiska odlingen.Men om man är för överoptimistisk när det gällerutvecklingen är risken den att det bara handlar omkommersiella intressen, dvs. lycksökare som villvinna snabba pengar. Det är jag emot, och det tyckerjag också borde vara.Gudrun säger en sak som jag kan hållamed om. Det är att vi måste satsa mer på forskning.Det måste vi göra på hela miljöområdet inom jord-bruket. Det är vår uppfattning. Vi vill ha en bredaremiljöforskning inom jordbruket när det gäller olikainriktningar. Det anser vi är viktigt. Vi vill användaen del av skatterna som tas in - och som vi inte vill tabort - till detta ändamål.Vi vill ha en ökad flexibilitet när det gäller an-vändningen av landsbygdsprogrammets olika formerav ersättningar, så att vi inte kommer i den situatio-nen att det är luft i systemet.Till sist vill jag ställa en fråga till . Varför är emot miljöersättningar tillavbrottsgrödor? Det skulle vara intressant att få detbelyst.Anf. 47 () re-plik:Fru talman! Låt mig först säga att jag verkligenskulle önska att de svenska bönderna hade ställt omtill ekologisk produktion i den takt som marknadenefterfrågar produkter.Det här är ett av problemen . Efterfrågan påekologiska produkter är långt större än tillgången.Gröna kan på punkt efter punkt visa att maninte får fram svenska produkter. Det gäller nötkött,svinkött och många andra produkter. finns det2 800 ekologiska produkter.KF vänder sig till . Det väller in danskaekoprodukter. Gå och titta i ! Det finns mas-sor av bra danska grönsaker. Danskt ekokött börjarkomma , och man har börjat diskutera att importeradansk ekomjölk.Med den här utvecklingen borde verkligen desvenska bönderna ställa om. Enligt moderaternaspolitik är det ju marknaden som ska styra, och kon-sumenten har alltid rätt - eller hur?Jag trodde inte att de konventionella odlarna odla-de av något slags ideella skäl. Det var något nytt förmig. Jag trodde att man drev jordbruksföretag därföratt man tycker att det är en intressant yrkesverksam-het och därför att man vill tjäna pengar. Jag troddeockså att det var av precis samma skäl som man odlarekologiskt. Man tycker att det är en intressant pro-duktion. Somliga tycker att det är mycket intressanta-re och att det är en mycket större utmaning att drivaekologiskt lantbruk. Och naturligtvis måste man kun-na tjäna pengar på det.Jag hoppas att samma sak gäller för i fråga om konventionell produktion, nämligen attvi inte ska ha högre stöd för den konventionella pro-duktionen än att vi får fram produkter som markna-den efterfrågar. I annat fall, , måste visänka stödet till konventionell produktion. pro-duceras mer än vad marknaden efterfrågar, och restendumpar vi bl.a. till med exportsubventioner.Betyder det här att anser att det ärdags att ta bort exportsubventionerna, så att vi får enproduktion av livsmedel i EU som är likvärdig medden som marknaden efterfrågar?Anf. 48 () replik:Fru talman! är mycket engageradi ekologisk odling, det förstår jag. Men man bör interusa fram så fort att man blir förblindad. Det finnsrisk för att man skadar den seriösa, fasta samt bådeideellt inriktade och lönsamhetsinriktade produktionvi har , inte minst på de mindre jordbruken.Jag är rädd för vad som händer när stora jordbrukger sig in av kommersiella skäl. Jag drar mig inte föratt säga att det kan bero på att man vill göra snabbapengar på grund av att stödnivåerna är höga. Detvärsta som då kan hända är att de reella priserna förprodukterna faller. Och blir man helt beroende avstödformer och man kommer att få problem framöver,så vi vill ha en balanserad utveckling. Jag vill gärnavarna för den uppfattning som gör sig tilltolk för.Det är ju inte konstigt om danskarna exporterartill om de inte har en konsumtion som är högnog för produktionen. Det är ganska naturligt. Dettycker jag inte man ska säga något illa om, utan det ärokej.Med de hårda krav på ekoodling som finns i Sve-rige tror jag att det tar innan lantbrukare ärberedda att gå över. Det tar innan de kan göradetta. Jag är inte heller helt övertygad om att man harlika hårda krav i som man har i Sverige.Gudrun antydde också i sitt förra inläggatt man nu börjar kunna kombinera vissa delar medekoodling på konventionella gårdar. Det är inte såenkelt som det låter. Det kan leda till fusk i systemet,och det är mycket allvarligt om det blir så.Mot den bakgrunden tycker jag att en försiktiglinje är vettig. Forskning är viktig, liksom en utveck-ling i takt med marknaden. Man måste ha en säkerhetom man ska ge sig in på detta system.Anf. 49 () re-plik:Fru talman! För det första tycker jag att det ärganska insinuant att hävda att t.ex. LRF:s bas, , är en lycksökare. Han är en av dem somställer om till ekologisk produktion. Han gör detdärför att han inser att han som företagare måsteproducera det som marknaden efterfrågar. Svårare änså är det inte. Marknaden efterfrågar ekologiska pro-dukter i dag.Det finns gott om rådgivning om hur man går övertill ekologisk produktion. Jag är övertygad om attmånga av de duktiga konventionella lantbrukare somfinns kommer att vara mycket framgångsrikasom ekologiska lantbrukare. Det har nämligen visatsig att är man duktig som lantbrukare är man duktigoavsett om man driver ekologiskt eller konventionelltlantbruk.Men visst är det utmaningar i den ekologiska pro-duktionen. Det är inte lika lätt. Man kan inte åka utoch spruta om man får problem. Man måste funderaöver vilka problem man kan få och vidta åtgärder iförväg. Det är en större utmaning.Ska vi kunna hantera jord och djur på ett sätt somgör att vi får en långsiktig ekologisk hållbarhet måstevi ta de utmaningarna. Då måste vi inse att de utma-ningarna är en del av den väg vi måste vandra för attkomma dit.I har man faktiskt gjort så, vilket ärganska intressant, att man ger extra betalning underkarenstiden. Så gör danska mejerier. Där är det meje-rierna som gör så, inte staten. I är mannämligen så van vid att exportera lantbruksprodukteratt man ser till att bygga upp volymerna innan mangår ut på marknaden.När vi var i hörde vi att skånska bönderville börja exportera gris. De tog kontakt med en tyskaffärskedja men upptäckte att de inte ens kunde le-verera så mycket att en butik blev nöjd. Och var detyska affärsmännen inte intresserade.Det här vet . vet att ska mankomma ut på en marknad så måste man ha volymer. börjar det ske samverkan mellan danska ochsvenska bönder. Jag tror att det är nödvändigt förframtiden. Jag hoppas att kan få draghjälp avden stora kampanj som danskarna nu genomför ge-nom att ställa om till ekologiskt lantbruk. Förhopp-ningsvis kan de då gemensamt täcka den efterfrågansom finns hos konsumenter i dag.Anf. 50 () replik:Fru talman! För det första skulle jag vilja att talade om för oss som är intresserade -och jag föreställer mig att det är många som är det -hur mycket den ökning av den nationella finansie-ringen i landsbygdsprogrammet som om i sitt anförande motsvarar i kronor, så att vikan få en uppfattning om vad det är vi pratar om.Gudrun nämnde ju ofta en ökad nationellfinansiering i sitt anförande.För det andra skulle jag vara glad om GudrunLindvall och jag kunde vara överens om att denfrämsta orsaken till att nuvarande möjligheter i mil-jöprogram och andra program inte har utnyttjats är deytterst komplexa regelsystemen.För det tredje skulle jag, med tanke på den jord-brukspolitik som står bakom, viljaha syn på den allmänna utveckling-en i de 210 kommuner som tappar invånare och isvensk livsmedelsindustri.Anf. 51 () re-plik:Fru talman! Låt mig först säga att siffrorna för detstöd som går till naturligtvis är offentliga. Detär många siffror, och den tid jag har räcker inte till föratt för varje stödform tala om exakt hur siffran ser ut.Jag förmodar att redan har skaffatpapperen från departementet.När det gäller frågan om varför stödnivån sänktesi kan jag hålla med om att EU-kommissionenbar en stor skuld. Det framhöll jag också i mitt anfö-rande när vi diskuterade frågan i den särskilda debat-ten här i kammaren. Jag menar att även i detföregående miljöprogrammet hade höga ambitioner.Det borde också vara begripligt för att har man miljöambitioner måste detkunna finnas stöd där nivån successivt trappas upputan att det behöver ligga till last.Det är självklart att alla ekologiska lantbrukaresom man vill ska ansluta sig inte kanvara anslutna år ett, för då finns det ingen utveckling isystemet. Jag håller också helt med om att i bedömningen av de olika ländernasmiljöprogram inte har beaktat det. Jag var mycketkritisk i debatten då, liksom jag är , mot det sättsom diskuterade på när man be-stämde vilken nivå det skulle vara för olika länder, sådär är vi helt överens.När det gäller landsbygdsutvecklingen kan jag sä-ga att jag tror att en del av den strukturrationaliseringsom vi ser kan vi åtgärda politiskt.Det finns lantbruk som är små, t.ex. i norra , som jag förstår att det är svårt att hitta någonsom vill ta över. Det är svårt att få tillräckligt storabrukningsarealer. Om en gård lägger ned är det intesäkert att man kan få tag i mark runt omkring ochskapa en brukningsareal som känns rationell ochriktig.Å andra sidan är jag mycket angelägen om att vigör så gott vi kan så att det finns en jordbrukspolitiksom ser till att vi inte av politiska skäl tappar männi-skor i områdena.Anf. 52 () replik:Fru talman! talade åtminstone tregånger i sitt anförande om att hon för sin del varberedd att öka den nationella finansieringen i lands-bygdsprogrammet. Hur mycket är att för sin del öka den nationella finansiering-en? Det kan vi inte läsa oss till i regeringens hem-ställan till . Det måste ju GudrunLindvall tala om för oss.Anf. 53 () re-plik:Fru talman! Då missförstod jag frågan.Vi anser att vi bör eftersträva det miljöstödspro-gram som vi hade på 2,8 miljarder. Vi anser att vi vidden översyn som ska vara ska se över hurstöden har utnyttjats. Vår ambition är att vi ska liggapå minst 2,8 miljarder, dvs. det vi har haft i den ramsom vi förhandlade fram i Bryssel.Jag har ingenting emot att det blir högre. Jag me-nar att om vi kan få riktig fart på det stöd som gällerde miljöinsatser som behöver göras i lantbruket, t.ex.när det gäller betes- och slåttermarker, är det inteuteslutet att vi t.o.m. behöver mer än 2,8 miljarder.Om fortsättningsvis är med i samar-betet kommer vi att göra allt vi kan för att miljöstödetska vara minst 2,8 miljarder. kan jag sägaatt det är viktigt att vi inte stoppar in luft i systemet.Det är viktigt att vi ser till att alla de medel som an-slås nu verkligen kommer miljönyttan till del i lant-bruket. Jag hoppas att det är svar på frågan.Anf. 54 ():Fru talman! debatterar vi två olika saker.Den första är regeringens förslag i budgetproposi-tionen för om anslag inom utgiftsområde 23Jord- och skogsbruk, fiske och anslutande näringar.Den andra är regeringens skrivelse om en hållbarutveckling av landsbygden m.m.Jag ska koncentrera mig på budgeten i förstahand.De viktigaste målen inom utgiftsområde 23 ärföljande: en reformerad jordbrukspolitik och en re-formerad fiskepolitik, hållbar livsmedelsproduktionför ökad miljöanpassning, regional balans och enuthållig tillväxt, produktion av säkra livsmedel medhög kvalitet och förstärkning av konsumentperspekti-vet, ett gott djurskydd och ett gott hälsotillstånd blanddjur i människans tjänst, värnandet av jordbruketsnatur- och kulturvärde och minimering av jordbruketsnegativa miljöpåverkan.Utifrån de här målen och det ekonomiska läget ärregeringens förslag till budget inom utgiftsområde 23väl avvägt.På en rad områden flyttar regeringen fram posi-tionerna i arbetet för att nå dessa mål. Regeringenföreslår en rad åtgärder för en hållbar livsmedelspro-duktion, för ökad miljöanpassning, regional balansoch uthållig tillväxt, för värnande av jordbruketsnatur- och kulturvärden och minimering av jordbru-kets negativa miljöpåverkan samt åtgärder för attstärka konsumentperspektivet och djurskyddet.För att stärka konsumenternas kunskaper om matoch måltidens betydelse har regeringen i budget före-slagit att ska användasför åtgärder inom livsmedelsområdet. Pengarna skakunna användas för att stärka konsumenternas ställ-ning och öka konkurrenskraften inom livsmedels-sektorn. Stödet ska också kunna ges till åtgärder inomlivsmedelskedjan som syftar till att bevara och vida-reutveckla en ekologiskt, ekonomiskt och socialthållbar livsmedelssektor. Dessutom ska ytterligare 10miljoner kronor användas till fortsattaåtgärder för att främja export av svenska livsmedel.För att stärka djurskyddet och förbättra hälsotill-ståndet bland husdjur, försöksdjur och djur som hållsi fångenskap har regeringen föreslagit mer pengar förstöd till den försöksetiska prövningen och till en bätt-re djurtillsyn. tillförsytterligare medel för att förstärka stödet till de för-söksdjursetiska nämnderna. En del av pengarna börkunna användas för att öka forskningsstödet för ut-veckling av alternativ till djurförsök. Ökad kunskapom alternativ till djurförsök innebär att färre djurbehöver utsättas för djurförsök.Arealstödet för kommer att öka med ca500 . Det betalas ut i januari år 2001och kommer då att uppgå till 3,7 miljarder kronor.För att hålla utgiftstaket kommer arealstödet att beta-las ut i början av januari.Utöver dessa åtgärder infriar regeringen sitt tidi-gare löfte om att jämställa jordbruket med tillverk-ningsindustrin. Det betyder att jordbruket från den1 slipper betala energiskatt på el och bräns-len för uppvärmning och bara behöver betala halvakoldioxidskatten på bränslen. Det innebär en skatte-sänkning för jordbruket med över 300 miljoner kro-nor per år.Fru talman! Vi har två partier här i ,och , som har tagit påsig spenderbyxorna. Jag ska för enkelhetens skullägna mig åt . De gödslar i och försig inte mer pengar än vad gör, men jag skaändå ta dem som ett exempel.Hos har särintresset vunnitöver allmänintresset. På område efter område spriderpartiet pengar i hopp om att de ska ge skörd i framti-den.Det ska sägas att föreslår någrabesparingar också. Partiet vill spara 25 miljoner kro-nor på , 3 miljoner på och 15 miljoner på bidraget till distriktsveteri-närorganisationen.Men summorna blir betydligt större om vi i ställettittar på förslag till utgiftsökning-ar. Anslaget för miljö-, struktur- och regionala åtgär-der vill de öka med . Anslaget förräntekostnader för förskotterade arealersättningarm.m. vill man öka med 25 miljoner. Anslaget förLivsmedelsverket vill man öka med 4 miljoner kro-nor. Anslaget för åtgärder inom livsmedelsområdetvill man öka med 20 miljoner, anslaget till Sverigeslantbruksuniversitet med 4 miljoner och anslaget förinternationellt skogssamarbete med 1 miljon kronor.Dessutom vill sänka växt-husnäringens koldioxidavgift med 8 miljoner. Manvill behålla och justera REKO-stödet till trädgårdsnä-ringen till en kostnad av och anslå15 till ett nytt statligt stöd till avby-tartjänst.Sammanlagt vill gödsla jord-bruksbudgeten med nästan ut-över regeringens förslag. Det räcker inte med detta.Partiet vill öka jordbruksbudgeten ytterligare fram-över. Man vill att djurregistret ska finansieras överstatens budget i stället för att jordbrukarna själva fårbetala avgifter. Det skulle kosta 8,5 miljoner kronor.Dessutom vill man tillsammans med Moderatasamlingspartiet ta bort kartavgiften och finansiera dedigitala kartorna för jordbruksmark över jordbruks-budgeten samt sänka skatterna inom jordbruksområ-det ytterligare.Vad detta kostar framgår inte av kristdemokrater-nas reservationer och särskilda yttrande. Hur allt dettaska kunna finansieras framgår inte heller. Frågan ärvilka andra delar av budgeten som kristdemokraternavill byta ut. Är det vården av våra sjuka och äldresom ska få stå tillbaka när ett särintresse går föreallmänintresset i det kristdemokratiska samhället?Fru talman! Jag tycker att vi så här på randen tillett nytt årtusende ska vara visionära och diskuterajordbrukets framtid i . Kristdemokraternasreservationer och särskilda yttrande när det gällerinriktningen av den svenska jordbrukspolitiken är idet här sammanhanget en intressant läsning.I reservation nr 13 avvisar ensnabb och radikal reformering av den gemensammajordbrukspolitiken. Enligt partiet skulle regeringensförslag leda till att stora delar av jordbruksmarkenavvecklas. Det är intressant att de annars så mark-nadsliberala förespråkar en hårtreglerad gemensam jordbrukspolitik - en jordbruks-politik som har lett till höga matpriser, till en produk-tion som inte är ekologiskt hållbar och till att jord-bruksbudgeten inom EU slukar nära hälften av dentotala budgeten.Jag känner inte igen mig i och beskrivning av regeringens jord-brukspolitik. Som socialdemokrat anser jag, i likhetmed vad miljö- och jordbruksutskottet harframhållit, att det är viktigt att det finns ett levandejordbruk i alla delar av . Utgångspunkten förSveriges förhandlingar om reformeringen av dengemensamma jordbrukspolitiken är de riktlinjer somriksdagen lade fast efter förslag från regeringen ipropositionen om riktlinjer för arbete medjordbruks- och livsmedelspolitiken inom Europeiskaunionen.Enligt beslut ska verka för enjordbruks- och livsmedelspolitik inom EU vars över-gripande mål ska vara att främja ett brett och varieratutbud av säkra livsmedel till skäliga priser, främja enhållbar jordbruks- och livsmedelsproduktion samtbidra till den globala livsmedelssäkerheten. Enligtbeslutet ska jordbruksföretagens och livsmedelsföre-tagens produktion styras av konsumenternas efterfrå-gan och vara långsiktigt hållbar både från ekologiskaoch från ekonomiska utgångspunkter.Enligt regeringens förslag ska en hållbar jord-bruks- och livsmedelsproduktion bl.a. främjas genomen reform av jordbruks- och livsmedelspolitiken inomEU, särskilt med avseende på ett successivt bortta-gande av EG:s marknadsordningar och en avvecklingav gränsskyddet med hänsyn till internationella åta-ganden. Reformerna ska kompletteras med riktadestöd för anpassningsåtgärder som underlättar över-gången från generella prisstöd till direktstöd samtmöjliggör utveckling av konkurrenskraftiga företag.Reformerna av jordbrukspolitiken ska ocksåkompletteras med riktade miljö- och landsbygdsstödför att bevara och främja den biologiska mångfalden,bevara värdefulla natur- och kulturmiljöer och ettvarierat odlingslandskap, minimera miljöbelastning-en, beakta behovet av en långsiktig hushållning mednaturresurserna samt medverka till landsbygdensutveckling. Genom detta skapas möjligheter för enlångsiktigt hållbar och konkurrenskraftig produktionbaserad på höga miljökrav och höga etiska krav fördjurhållningen. Detta är något helt annat än de tvåkristdemokraternas beskrivning.Hur ser då vision av inrikt-ningen av den svenska jordbrukspolitiken ut? Hur villde stärka jordbrukets konkurrensmöjligheter? Någotalternativ till de socialdemokratiska förslagen omreformering av den gemensamma jordbrukspolitikenpresenterar de inte. Här finns inte heller ett ord om attjordbruksföretagens och livsmedelsföretagens pro-duktion ytterst alltid beror på att de lyckas produceradet som konsumenterna vill köpa. Konsumentenverkar vara ett nödvändigt ont i den kristdemokratis-ka jordbrukspolitiken. Konsumenternas uppgift ver-kar framför allt vara att som skattebetalare betalahöjda bidrag till jordbruket.Utöver att vill höja en lång radanslag och bidrag är deras enda förslag att sänkaskatterna. vill tillsammans medModeraterna, sänkaenergiskatten på el och eldningsolja, dieselskattenoch avgiften på handelsgödsel.Flera av dessa skatter har regeringen redan lovatatt sänka. Regeringen har vid ett flertal tillfällen lovatatt jordbruket ska jämställas med tillverkningsindust-rin på skatteområdet. Det betyder att jordbruketfr.o.m. slipper att betala energiskatt påel och bränslen för uppvärmning och bara behöverbetala halv koldioxidskatt på bränslen. Men det räck-er inte för de borgerliga partierna. De vill gå ett steglängre. De vill sänka skatterna på diesel och handels-gödsel, dvs.