prot · GM0949 · 1999-02-03 00:00:00 — Antingen börjar regeringen regera ellerså bör den allvarligt fundera på att faktiskt avgå.Sverige har helt enkelt inte råd att vänta längre.(Applåder)Anf. 4 ():Fru talman! Visst var det lite sorgligt, och visstsved det lite, när man såg att nukommer att ägas av amerikaner. Men jag tror, frutalman, att det var en bra affär. Det var sannolikt ennödvändig affär både för och för Sverige.Problemet är av ett lite annat slag, tycker jag.Samma dag som såldes, köpte som heter . Yahoo är ett dataföretagliksom Geocities. Yahoo köpte Geocities för 4 mil-jarder dollar. Det är nästan lika mycket som i frågaom . Ungefär har Onlineköpt Netscape. Netscape är den där lilla rutan vi harför att klicka in oss på Internet, inte sant? AmericaOnline köpte Netscape för ungefär 5 miljarder dollar.Det tycker jag är problemet. Det säljs och köps fö-retag i den storleksordningen av ett helt annat slag änVolvo. Problemet för gäller inte huruvidavåra stora företag stannar kvar. Att deras huvudkontorflyttar utomlands är inte problemet. Problemet är attdet inte växer fram några nya , att det inte väx-er fram några nya , att det inte växer fram någraföretag som Yahoo eller Geocities. Det är problemet.Vi har ju ett land fullt av skaparkraft, fullt av idé-er, säkert lika mycket idéer som de eller Kamp-rad hade när de skapade sina företag. Överallt finnsdet folk som sitter och drömmer om att skapa framti-dens företag. Problemet är att dessa människor vet atthinder efter hinder kommer att staplas i deras väg. att de kommer att arbeta med skatter som urholkarkapital och löner. De vet att de kommer att drabbasav luntor av regler för anställning och lönesättning.Det, fru talman, är problemet.Annars är det så att är ett land som harmånga multinationella företag i förhållande till antaletinvånare. De flesta av dessa företag startade tidigt, ibörjan av . De har länge bidragit till syssel-sättning, välfärd och framåtskridande. Och de harockså påverkat mindre företag. Underleverantörer harlevererat till de stora företagen. Det har skapats ar-betstillfällen. Men växer dessa företag på mark-nader utanför . De är i sin utveckling inte kvari landet.Med det här för ögonen kan man ju se att det är ettproblem att är ett storföretagsberoende, stor-företagsanpassat land. Vi har de här, skall vi säga,anrika storkoncernerna, några av dem teknikledande.Och vi har några småföretag, får man säga, med enstark ställning på många håll i landet. Men däremel-lan finns egentligen ingenting. De medelstora företa-gen är alldeles för små, alldeles för få. De kan inte,och vågar inte heller, växa.Man kan se att i andra länder är det just de härmindre och medelstora företagen - "gasellerna" somman säger - som går från en utveckling i ett garagetill ett världsherravälde som bär på möjligheterna. Vimåste ändra oss. Vi måste skapa förutsättningar fördessa företag att utvecklas genom ett riktigt skatte-system och genom möjligheter att nyttiggöra sigforskning och utveckling i det här landet. Problemetär alltså att vi tränger tillbaka den utvecklingskraftsom de små företagen har.Skattesystemet är naturligtvis ett av de stora pro-blemen. Det drabbar de små och medelstora företagenalldeles särskilt hårt. Och det förvånar att när nä-ringsministern bjuder in näringslivet till överlägg-ningar gäller det de stora företagen. De mindre före-tagen får inte vara med. Det är en felsyn som jagtycker att näringsministern bör ändra på. Näringsmi-nistern måste ta till vara de små företagen, inte minstgenom att minska krånglet och skattebördan.I den delen, fru talman, måste man rikta sig ocksåtill . De är ju kända för att sänka skatter.Men just i fråga om den skatt som drabbar företagan-det och inte minst de små företagen allra hårdast närdet gäller möjligheterna att utvecklas och anställa nyamänniskor, alltså arbetsgivaravgiften och den skatte-delen, är liksom Socialdemokraternaihärdiga motståndare till en sänkning. Jag skulle gär-na vilja höra berätta varför Moderater-na inte vill vara med om att sänka denna skatt som såmycket påverkar möjligheterna för små företag att anställa människor.Fru talman! Det brukar ju vara så att mycket avdet som vi skall debattera här i kammaren dyker upppå andra håll . En av destörre tidningarna har ju genom en överenskommelsemellan Socialdemokraterna, upplåtit sitt utrymme för att de här tre parti-erna skall kunna tala väl om varandra, och ibland omsig själva, som ett resultat av det samarbete som dehar. Så är det även i dag.I dag har alltså näringsminister om några saker i en debattartikel i som jag ställer mig lite undrande till.Jag tänkte att det skulle ske stora och viktiga av-slöjanden när det gäller tillväxtfrågorna i den artikelsom de två näringsministrarna har skrivit. Men närjag tittar på några av de förslag som redovisas ser jagatt det egentligen bara är gammal skåpmat, hoppasjag.Fru talman! I den debattartikel som jag refererartill driver näringsministrarna ett resonemang omkärnkraften. I en av punkterna för det framtida arbetetsäger de att en ansvarsfull avveckling av kärnkraftenskall inledas.När jag läste detta tänkte jag att man med dennaavveckling av kärnkraften antagligen menar exaktden avveckling som vi diskuterade och fattade beslutom här i kammaren - på den tidenvar ju inte med - eller också menarBjörn någon annan avveckling, någonannan hantering av energifrågan.Fru talman! Jag menar att an-tingen levererar en gammal nyhet - kärnkraf-ten skall avvecklas - eller att han levererar något nytt,något som inte är exakt som den uppgörelse, över-enskommelse och beslut som vi har kring kärnkraf-ten. Jag skulle gärna vilja veta vilket som det är frågaom. Är det en gammal nyhet som vi får i tid-ningen, eller är det något nytt som skall gälla kringenergiomställningen?På samma sätt diskuterar . skall bli en nation i världsklass påIT-området. Ja, det har vi också hört och sett tidigare.Men jag har inte hört något besked från näringsmi-nistern när det gäller ställningstagandet till hur mankonkret skall gå vidare för att hela landet skall fåmöjlighet att nyttja denna nya teknik. Kommer BjörnRosengren att stötta förslag om engenomgripande investering i hela landet för att möj-liggöra det som vi kallar en digital allemansrätt?Kommer näringsministern att se till att staten tarinitiativ till en sådan investering, eller stannar det viddet lite lösare resonemang som återkommer frånregeringen i denna artikel?Till slut, fru talman, lyssnade jag när Vänsterpar-tiets företrädare talade här . Jag lästeockså vad näringsministern säger om att regeringennu skall gå in i arbetet med en framsynt tillväxtpolitikmed samma kraft som när man sanerade ekonomin.Är det på det sättet? Jag hörde faktiskt hur Hans An-dersson sade att han inte ville tala om tillväxt. Hanvill tala om något som han kallar utvecklingskraft.Men regeringen vill tydligen tala om tillväxt. Hurkommer regeringen att kunna fullfölja en tillväxtam-bition tillsammans med partier som inte vill ge sig inpå det spåret?(Applåder)Anf. 5 ():Fru talman! Även om inte harvarit med så har Socialdemokraterna styrtlandet under de senaste fyra och ett halvt åren. Deberömmer sig av att ha sanerat statens finanser, mensanningen om saneringen är ju att det är som de i praktiken har genomförtoch dessutom höjt en massa skatter. De säger att dehar lagt grunden för tillväxt.BNP-tillväxten har varit i genomsnitt underdenna tid, vilket är över den långsiktiga trenden. Mendet relativa läget för har förändrats till detsämre.Det har varit mycket prat om procent, siffror ochtillväxt. Men spelar det någon roll? Ja, det gör detdärför att det betyder att vi inte kan upprätthålla våraambitioner att vara ett land där vi har höga löner ochtjänar mycket pengar på att sälja sofistikerade pro-dukter, varor och tjänster som vi kan ta bra betalt för.Lönen är ju en stor del av BNP. Vår artondeplats ifråga om BNP per capita betyder att löneläget ärungefär detsamma inom OECD.Ibland kan man ju få för sig att detta tal handlarom att ligga bra till i någon sorts tabell och att det ären tävling mellan länder ungefär som Elitserien ihockey och att det bara är ett spel. Men så är det juinte. När vi sjunker i välståndsligan betyder det kon-kret att många vanliga barnfamiljer inte har råd att haen hygglig bil, att ensamförsörjande mammor intekan ta med barnen på semester och att det inte blirnågon cykel till lillgrabben. Det betyder orättvisakvinnolöner, brister i äldrevården och för få speciallä-rare i skolan. Det betyder att massarbetslöshetenbestår. Och det betyder att människor inte kan för-sörja sig själva på sitt eget arbete. Och är man intefri.Temat för den här debatten är i stort prat, och dethar pratats mycket om tillväxt. Tillväxten skrivs ned,och jag har en mycket skeptisk attityd till regeringensprognoser även som kommer framöver,därför att all erfarenhet visar att det är det rätta.Sysselsättningen har ändå inte drabbats så väldigtmycket av dessa försämrade utsikter. Men det brukarta innan det slår igenom. vet vi att ensådan avmattning sker på en oacceptabelt låg nivå.För hela 1998 har vi bara fått en ökning med 57 000personer. Först nu har sysselsättningen kommit till-baka till den nivå den hade när man bröt sysselsätt-ningsuppgången 1995. Jämfört med hur det var vidregimskiftet har det skett en ökningmed 64 000 personer, och hela ökningen har fallit påmännen. Kvinnorna har inte fått ett enda nytt jobbnetto. Kvinnorna är Socialdemokraternas stora förlo-rare.Man pratar och pratar om tillväxt, man pratar ochpratar om jämställdhet, och man pratar och pratar omflera jobb, men det blir inte så. Resultatet av allt pratom småföretagare är att 1 200 färre människor för-sörjer sig som företagare nu än . Och istället för positiva förändringar så blir det bara pratoch utredningar, arbetsgrupper och mera samtal.Ibland när vi visar på konkreta problem säger nå-gon i regeringen att man skall titta på det. Vårdköernaskall man titta på, och krånglet för företagarna skallman titta på som om det var Rederiet eller traumaen-heten på som det handlade om och somom livet var en såpa. Det är inte det.Riktigt Prat i kvadrat blir det också när man börjartitta närmare på alla arbetsgrupper. Storbolagsdirektö-rerna som jobbar med skall göra Sverigesföretagsklimat bättre. Men de måste väl vara lovadeett visst inflytande.I lokaltidningen stod det att i hemlighethar kommit överens med och omatt skall prata med och An-dersson, och då handlar det väl om raka motsatsen,såvitt jag kan bedöma. Och de är väl också lovade ettvisst inflytande. Och vem har då sista ordet? Vem harveto mot vettiga förslag?Fru talman! Det är tur att vi har - an-nars skulle vi aldrig få reda på vad regeringen har förplaner. fick vi reda på skattepolitiken. var det socialministrarna som redovisade social-politiken. Och är det näringsministrarna somredovisar näringspolitiken. Förutom vissa självklar-heter trycker de på tillväxtavtalen, som väl också ärnågot som är på gång. Jag vet inte om det är fler änjag som får en association till Gosplan. Men det somjag verkligen undrar är: Måste man skriva särskildaavtal för att statliga myndigheter skall göra det somde har till uppgift att göra? Och blir det fler jobb?Jag gjorde en liten trendframräkning av de nya ar-betsgrupper som vi har läst om i . Det skulle bety-da att vi får 50 nya grupper, och det be-tyder 2 600 nya grupper , och blir det 10 400 nya grupper. Om viantar att det sitter 12 personer i varje grupp blir det156 000 personer som sysselsätts i dessa arbetsgrup-per, vilket är ungefär hälften av den sysselsättningsom behövs för att ni skall nå ert sysselsättningsmål2004. Men jag hoppas att det inte är på det sättet somni har tänkt att göra det.Vi behöver ett brett paket av förändringar av detsom skapar företagsklimatet. Men vi behöver ocksåett brett paket av förändringar som river hinder förden enskilda människan som står utanför arbetsmark-naden. Dessa förändringar måste ske inom alla vikti-ga sektorer. Det handlar om inkomstskatter, villkorenför jobb och företagande, företagsskatter, kapital-skatter och energiskatter. Men det handlar också ommedlemskap i valutasamarbetet, arbetsrätten, löne-bildningen, socialförsäkringarna, energiförsörjningenoch inte minst avregleringar, myndighetsattityder ochminskat krångel. Men för den enskilde handlar detom fattigdomsfällor, tröskeleffekter, marginaleffekteroch möjligheter att skaffa sig utbildning om manbehöver, så att alla de som står utanför kan ta sig in.Detta betyder mest för alla de människor som befin-ner sig längst från arbetskraften, de som bor i utsattaförorter, de som bor längst ut på landsbygden, kvin-nor som inte vill jobba inom de offentliga monopolenoch ha usla löner - hela det nya , framtidensSverige.Jag är fullständigt övertygad om att intelligens,idéer och kunnande är alldeles jämnt fördelade bådemellan kvinnor och män och över hela landet - oav-sett vad en del moderater tror. Men möjligheterna förmänniskor är inte jämnt fördelade. Det måste vi ändrapå.Vi behöver reformera arbetsmarknadens regel-verk, inte bara prata om det. Vi behöver förbättraarbetslöshetsförsäkringen konkret, inte bara prata omdet. Vi måste minska krånglet för företagarna, intebara prata om det. Vi behöver säga ja till euron ochvalutasamarbetet, inte bara prata om det. Vi behöveren bättre utbildning, från förskolan till den högreutbildningen och forskningen.Jag vill beträffande det kompetenslyft som mångamänniskor så väl behöver fråga: Är det rättvist att desom behöver utbildningen allra mest är de somhar minsta chansen? Är det verkligen de som inte harnågon a-kassa därför att de står så långt från arbets-marknaden som inte skall ha någon studiefinansie-ring? Kan det vara rättvist? I ärdet de som behöver utbildningen mest som också fården största chansen. Vi behöver fler möjligheter tillkompetensutveckling för dem som finns i arbetslivet.Fru talman! Jag tror att det väldigt mycket handlarom att låta de små växa. Det talas mycket om Volvo.Volvo är ett aktat namn över hela världen. Men hurmånga vet att från början var namnet på ettkullager som SKF inte tog upp i sin produktion?Tanken på föddes på en kräftskiva på 20-taletoch nedtecknades på en servett. Tänk om den servet-ten bara hade knölats ihop och slängts bort!Både levebrödsföretagaren och den växandeentreprenören behövs men om det skall bli några jobbmåste hämskon för expansion tas bort. Riskkapitaloch kapitaluppbyggnad är viktigt men lönebildningoch arbetsrätt måste också ändras.Det måste bli fint att skapa välstånd. De som ärsmå måste uppmuntras att växa. Det gäller att genomregelverk som är bra för expansion också göra detmöjligt. Det måste vara så att den som anstränger sig,tar risker och satsar både svett och tårar får behållaåtminstone hälften av det som skapas. Allting börjarju med en tanke och en idé. Det måste bli lika fint atttänka den tanken som att slå i en spik eller vinna pålotteri.Därför, fru talman, behöver vi en ny skattereformför jobb och tillväxt. Vi i har klart ochtydligt sagt ifrån. Vi måste sänka skatten på arbete.På något sätt har vi gjort oss själva för dyra för var-andra - arbete är så dyrt att vi inte har råd med osssjälva. Detta är dåligt för människan. Vi har skapat ettsystem där vi gör oss själva överflödiga fastän vibehöver varandra. Det här är dåligt för miljön. Detblir billigare med köp, slit och släng än med att hus-hålla och vårda. Den höga skatten på arbete ihop medde höga staketen är det som stänger oss ute från tänk-bara växande företag och tänkbara växande markna-der.Vi liberaler är starka anhängare av grön skatte-växling. Problemet är att man har gjort den ena sidanav den, höjt energiskatterna. Däremot har man integjort den andra sidan, sänkt arbetsbeskattningen. Därmåste vi gå in och göra någonting rejält nu.Erik attityd, att det är tillväxten somskapar utrymme, är för defensiv och farlig. Tvärtomär det så att den som väntar på överskott för att finan-siera tillväxt löper en stor risk att stå utan såväl över-skott som tillväxt och de nya jobben. Vi lägger framkonkreta förslag om för de när-maste åren. Men det finns många andra saker som vibehöver göra och jag vill gärna återkomma till dem ireplikväxlingen.I grunden handlar den här debatten dock om nå-gonting annat: om att människor måste få makten isina egna liv - makten att bestämma i sin egen var-dag, t.ex. makten att kunna bo där man vill, oavsettom det är i storstadens utsatta förorter eller på lands-bygden. Därför kommer vi liberaler att fortsätta attjaga regeringen med förslag som gör meramänskligt och som ger människor mera makt.(Applåder)Anf. 6 ():Fru talman! Svensk tillväxtdebatt har två allvarli-ga brister som mycket tydligt illustrerades i LarsTobissons och anföranden. Den är ensi-dig och miljöblind - ensidig eftersom den nästanuteslutande handlar om sänkta kapitalskatter, miljö-blind eftersom den sällan eller aldrig berör tillväxtensinnehåll. Tillväxt är inte bara en fråga om att produ-cera och konsumera mera, utan också, och då i förstahand, en fråga om vad och hur vi producerar. Vimåste komplettera bilden av "kakan som måste växaför att vi skall ha något att fördela" med bilden av densnabbt minskande globalt gemensamma kaka somutgörs av våra naturresurser.Sedan länge har tron på storföretag och storska-lighet varit dominerande i . Stordrift ochmarknadsdominans har stått i centrum. Fusioner ochfusionsplaner har backats upp i offentlig debatt avpolitiker, fackföreningar och andra politiska aktörer.Det har gynnat framväxten av en ekonomisk struktur,dominerad av ett fåtal internationellt inriktade storfö-retag, som blivit alltmer problematisk.För det första gör storföretagsberoendet svenskekonomi mycket sårbar. Om ett storföretag försvinner- eller flyttar utomlands, som det ofta hotas med - fårdet allvarliga konsekvenser för sysselsättningen.För det andra har de svenska storföretagen upp-hört att växa i . Nästan samtliga svenska stor-företag har flyttat ut produktion, skuritned svenska verksamheter samt slimmat och återslimmat.Tidigare var de stora företagen sist med att avske-da. Så länge företaget gick med vinst flyttade manpersonal inom koncernen eller satsade på utbildning.Nu är storföretagen först med att avskeda, oavsett omverksamheten går med vinst eller inte. Tydliga exem-pel är , som trots en vinst på 19 miljarderkronor sparkar många anställda, och , världensmest lönsamma lastbilstillverkare som under perioden1989-1995 minskade sin sysselsättning i från17 000 till 11 000. De här personalminskningarnafortsätter på grund av ökad datorisering, automatise-ring och kostnadsjakt.Trots den här sysselsättningsstagnationen behållerstorföretagen sin strategiska dominans, vilket tydligtframgår av sammansättningen av näringsministernstillväxtgrupp. Det var ett misstag av inte inkludera åtminstone en representant för små-företagarna i tillväxtgruppen. Det är också ett misstagatt ge storfinansen tolkningsföreträde när det gälleratt definiera vad som gör ett bra företagsklimat.Avskaffad dubbelbeskattning och andra skatte-lättnader för kapitalet är skenmanövrer som intekommer att leda vare sig till fler jobb eller till attföretagen stannar i . Det finns viktigare sakeratt göra för sysselsättningen och tillväxten.Ibland, och i en ökande utsträckning - i synnerhetinför valet var det så - diskuteras också små-företagandets villkor. Men även då tenderar diskus-sionen att kretsa kring löner, skatter och räntor, trotsatt en mängd andra faktorer lyfts fram i Småföreta-gardelegationens förslag till förbättringar för småfö-retagen och trots att en mängd studier visar att det ärannat som avgör konkurrenskraft och utvecklings-förmåga. konkurrensförmåga avgörs inte avden svenska marginalskatten eller av dubbelbeskatt-ningen utan av om tillsammans med Finlandfortsätter att vara en dynamisk telekomindustriellmiljö med avancerade konsulter och leverantörer,högutbildad och specialiserad arbetskraft, avanceradeforskningsinstitut, intensiv hemmamarknadskonkur-rens och krävande kunder.I en forskarrapport från Rådet för arbetslivsforsk-ning med titeln till avfärdas på-ståendena om att lägre skatter och löner och mindrestatlig byråkrati är det enda som kan få fart på före-tagsamheten och tillväxten i . En grupp fors-kare har studerat mest framgångsrika småfö-retagarregion, i nordöstra . Där är löner ochskatter höga, inhemska råvaror sällsynta, energipri-serna avsevärt högre än i , kapitalmarknadenoutvecklad och byråkratin svårforcerad. Ändå blomst-rar småföretagandet!Uppenbarligen är det någonting som saknas i dengängse svenska debatten om företagsamhetens vill-kor.Svenska Arbetsgivareföreningen har kanske hår-dast av alla drivit kraven på skattelättnader för företa-gen som en förutsättning för tillväxt och arbetstillfäl-len. Men i sina senare strukturrapporter har SAFbörjat uppmärksamma att det finns andra, mer svår-fångade, faktorer av betydelse för den ekonomiskavitaliteten. Man talar i strukturrapporten från 1998om "en faktor x", som avgör mycket av hur företag-samheten utvecklas. Man nämner sådant som"förankring i lokal kultur" och "tillvaratagande avexisterande sociala plattformar" i sina försök att ringain denna okända faktor.Författarnas slutsats, som jag delar, är att densvenska debatten om tillväxt och sysselsättning måstekompletteras med nya perspektiv; perspektiv sombetonar den lokala och regionala friktionen, de fastaekonomiska förbindelserna, snarare än den globalafriktionslösheten; perspektiv som uppmärksammardet sociala snarare än det finansiella kapitalets rollsom utvecklingsmotor. Och det sociala kapitalet hartill skillnad från det finansiella ett värde i sig. Detsociala kapitalet kan ses som både mål och medel.Dessutom har det den trevliga egenskapen att ju merman använder det, desto starkare blir det.I råder en samarbetsekonomi, där fö-retagen ofta, trots att de konkurrerar, går samman omgemensamma inköp och marknadssatsningar, delar påorder och gemensamt möter en kund. Detta beteende,påpekar författarna, är något som inte kan förståsutifrån en nationalekonomisk marknadsanalys utankräver att nationalekonomin möter andra samhälls-vetenskaper, som ekonomisk geografi och sociologi.Tyvärr har det varit ett svagt intresse i vårt landför nätverk och samarbeten mellan små och medelsto-ra företag som en avgörande aspekt i en lokal-regional dynamik. Studier som gjorts visar en allvar-lig brist på regional förankring och nätverksbildninginom svensk industri. Inslaget av regionala leverantö-rer är litet, och samarbetet med företag på nära hålltillhör undantagen.Det är därför mycket viktigt att stimulera fram-växten av en stark lokal kultur, av identitet och stolt-het och av en gemensam kompetensbas. Detta finns ialltför få regioner i . Det råder också brist pålokalt förankrat kapital, som kan skapa en stabilitet iägandet.Vi måste inrikta oss på att få till stånd ett funge-rande samspel mellan offentliga satsningar på regio-nala högskolor och de lokalt förankrade industriellautvecklingscentrumen. Här finns goda möjligheter attskapa en positiv samverkan med svensk storindustrigenom kraftfulla och profilerade högskolesatsningarsom knyter an till och bygger vidare på ett befintligtregionalt näringsliv.En central fråga måste bli hur dynamiska ekono-miska relationer mellan små- och storföretag ochmellan småföretag inbördes gradvis kan stimuleras,utvecklas och stödjas.Fru talman! Vill vi ha tillväxt och fler jobb, måstevi börja tala om annat än sänkningar av kapitalskatter.Det vi behöver är en starkare fokusering på de småoch medelstora företagens situation och på tillgångentill genuint riskkapital. Det vi behöver är en satsningpå utbildning, regionala högskolor, industriella ut-vecklingscentrum och snabba och miljövänliga trans-porter. Det vi behöver är ett ökat socialt kapital, hori-sontella nätverk som bygger på ömsesidigt förtroendemellan människor, på ett samarbete mellan företag,fack och samhälle.Om allt detta också relateras till en ekologisk om-ställning av , kommer en enorm och långsik-tigt hållbar tillväxt och utvecklingskraft att väckas tillliv.(Applåder)Anf.