prot · GN0938 · 1999-12-02 00:00:00 — En ännu stör-re summa går till att betala moms för fastighetsför-valtning och fastighetsskötsel. av hyreskostna-den kan bestå av skatter och avgifter. Mer än 200kommuner redovisar en befolkningsminskning. Pro-blemet kommer att förstoras genom att hyresgäster -förutom att de har höga hyror - också är skattebetala-re och därmed betalar kommunernas insatser.Fru talman! Jag kan i denna bostadsdebatt kon-statera att kristdemokratisk bostadspolitik är den mestambitiösa. Bostadssektorn måste bli mjukare och merflexibel och öppen för människors olika behov. Där-för har vi kristdemokrater anslagit 230 miljoner kro-nor mer än de andra partierna till bostadssektorn.Tyvärr har den motionen fallit. Utgiftsområde 18 församhällsplanering, bostadsförsörjning och byggandeligger enligt regeringens budgetförslag på drygt 15,5miljarder kronor. Från detta drar bortdrygt 1,2 miljarder, drygt 660 miljoner ochFolkpartiet ca 3 miljarder, medan Kristdemokraternaföreslår en ökning med för attgöra bostadspolitiken mer familjevänlig. har vi,tyvärr, bara ett särskilt yttrande eftersom förslaget harfallit.Fru talman! Frågan om studenternas bostadskömåste lösas. Om hade haft ledningeni dag skulle hon ha haft köer av studenter som frågadeefter en friggebod. Bara i står 14 000studenter i bostadskö. Förutom investeringsbidrag förstudentlägenheter krävs det en inventering av olikamöjligheter i kommunerna. Regelkraven kan förenk-las. Kommunerna kan också göras uppmärksamma påansvaret för bostadsbeståndet när det gäller att få enny tilldelning av högskoleplatser.Allra värst har de studenter det som har funk-tionshinder och som inte kan utnyttja vindsvåningaroch källarskrubbar. Därför måste man kanske kunnasatsa på mobila lägenheter för det akuta behovet ochlåta Bostadssociala beredningen påskynda bostäderför funktionshindrade. De ska finnas intill högskolan.I har ett uttryck myntats med mottot"en akademisk kvart" för studentbostäder. Du ska nåhögskolan inom en kvart. "En akademisk kvart" förstudentbostäder bör vi satsa på.Det investeringsbidrag som har lett till att 5 800studentlägenheter byggts måste man fortsätta medoch det måste vara mer tydligt och kontinuerligt.Ryckigheten har gjort att byggentreprenörer intevågar satsa. Bidraget borde höjas till perlägenhet. För detta hade avsatt 20miljoner men också det förslaget har fallit.Vad man - vid sidan av alla andra förslag - skullekunna satsa på är att flytta befintliga lägenheter frånutflyttningsområden till högskoleområden. I en debattmed , som inte finns här i kamma-ren , uppmanade jag honom att satsa på Lövdén-mobilen så att han kunde ta upp kampen med frigge-boden.Det finns alltså möjligheter att ha mobila lägen-heter - den gamla tidens baracker som är mycketmoderna - direkt vid högskoleområdena så att stu-denterna slipper tälta. Det finns också möjligheter attflytta färdiga och bra bostäder.Jag yrkar bifall till reservation nr 13 undermom. 8.Slutligen, fru talman! framförockså krav på att lokala investeringspengar för ekolo-gisk hållbarhet ska kunna användas till förskolor ochskolor som behöver "hälsorenovera" för att få engodkänd innemiljö. Alltfler barn far illa på sinarbetsplats - de går också under arbetsmiljölagen -därför att allergierna kontinuerligt ökar. I en särskildmotion om hälsosamma bostäder, förskolor och sko-lor framhåller vi sambanden mellan innemiljö ochhälsa. Jag har också deltagit i flera seminarier hosByggforskningsrådet just om den tvärvetenskapligaforskningen om hus.Vi behöver ett nationellt handlingsprogram.Forskningen utvecklas och detta är ytterstviktigt för folkhälsoperspektivet.Tyvärr hinner jag inte ytterligare utveckla dettaeftersom talartiden nu är slut. Jag vill dock säga attdet här är oerhört viktigt. att vi ska få EU-direktivet notifierat i februari.Jag hoppas att det verkligen blir så. Det har ju blivituppskjutet gång på gång men man ska kunna få detgenom att ta in folkhälsoaspekterna i det här.I och med detta och i och med att det i utskottetssvar står att det här är möjligt inom de lokala investe-ringsprogrammen känner vi kristdemokrater att viändå har vunnit en seger i denna fråga där vi fleragånger har drivit på. Det handlar ju om våra barnsoch ungdomars hälsa. 200 () replik:Fru talman! Först skulle jag helt kort vilja frågaUlla-Britt om hon utifrån sin egen uppräk-ning tror att det över huvud taget finns ett möjligtalternativ när det gäller bostadspolitiken. Eller är detså att varje borgerligt parti kör sin egen linje?Delar uppfattningen, vilkethon antagligen gör eftersom hon har skrivit underreservationen, att många bostadsområden, speciellt istorstädernas förorter, är segregerade och att det harsitt ursprung, sin huvudsakliga grund, i att de byggdespå 60-talet? Delar uppfattningenatt problemet med segregationen är att man byggdehus och ?Jag skulle också vilja fråga om Ulla-BrittHagström är medveten om den fantastiska satsningsom har föreslagit men som maninte kan driva nu på grund av att budgeten är tagen.De 20 miljoner som föreslås räcker, såvitt jag kanräkna ut, till 500 studentlägenheter med er egen mo-dell. Själv sade tidigare i sittanförande att 14 000 studenter bara i står ikö. Anser att den här lösningenöver huvud taget är särskilt seriös och allvarligt me-nad för att diskuteras?Anf. 201 ()replik:Fru talman! Ja, visst kan vi i de borgerliga parti-erna finna en väg tillsammans. I många frågor har viredan funnit varandra. Vårt motto är att alla ska kun-na välja sättet att bo. Man ska kunna bo till en summasom man har råd med. Vi har alltså lyft fram justvalfriheten.Vad gäller segregeringen undvek läsa nästa rad. Det står faktiskt en hel del om ser-vicen i de här områdena. Postservice, vårdcentralerosv. Man har inte satsat på att utvecklaområdena. Det handlar verkligen om vilken syn manhar på människor. Vi måste se till att det satsas ocksådär.Sten sade att 20 miljoner skulle räckatill 500 lägenheter. Javisst, men Socialdemokraternaoch ni har i budgeten 20 miljoner. 500 plus 500 blir1 000, att jämföras med de 5 800 lägenheter sombyggts på nämnda sätt. Jag menar inte att det är till-räckligt men det är ett inslag och en vink om att vi nuvill att det verkligen byggs studentlägenheter. Vi ärockså med och satsar vad gäller en av delarna. Dettaär dock inte den enda modellen. Jag talade ju om allamöjliga inventeringar i kommuner osv. och om kanske inte helt enkelt skulle få högskoleplatser,att man kunde ha mobila lägenheter osv.Anf. 202 () replik:Fru talman! Jo, , jag har lästhela reservationen men det andra tycker jag mer är enbeskrivning av vad som händer när det blir tillräckligtmånga fattiga människor i ett och samma område -nämligen att service och annat försvinner efter ett tag.Detta tycker jag inte har en särskilt stark koppling tillanledningen till att segregation uppstår.Det enda i er reservation som sägs om skälen tillatt segregation uppstår är att man byggde hus i slutetav 60-talet och . Det finns ingenanalys av vad den andra sidan av segregationen är. Nikristdemokrater tycks fortfarande bygga er syn påsegregationen på att den är något som några männi-skor har drabbats av.Fortfarande, och detta har vi tidigare diskuterat,vågar ni inte analysera den andra sidan. Det förstårjag, med tanke på vad som sägs i fråga om viljan attsläppa marknaden fri vad gäller bostadsmarknaden.Ulla-Britt säger själv att man ska kunnabo som man vill och till en kostnad som man klararav. Det är inte samma sak. Att kunna efterfråga vadman själv vill ha förutsätter att man en tillräckligt storplånbok. Den bostadspolitik som hennes parti för fram här som lösningen leder tillatt det är alltfler människor som inte får råd att efter-fråga den bostad som de vill ha och som de vill bo i.Den marknadsanpassning av hyresmarknaden ochbostadspolitiken som uppenbarli-gen företräder kommer att leda till en ökad segrega-tion. Vi kommer att se alltfler människor som kom-mer att stå utan möjlighet att välja bostad och alltflermänniskor som kommer att stå utanför boende överhuvud taget.Anf. 203 ()replik:Fru talman! Avsaknaden av valfrihet gör att flerasvaga personer hamnar på samma områden. Då blirdet ju så att kommer det en så kommer två, så kom-mer tre och så försämras servicen. Vi vill ha valfrihetoch vill kunna ha olika möjligheter.Oxtorgsmålet eller S:t Eriks-målet gör, StenLundström, att människor kan bo kvar i stan med lågahyror medan man får betala höga hyror längre ut iperiferin. Det betyder att de som får betala höga hyror för att människor somskulle ha råd att öppna plånboken ska kunna bo kvar iinnerstaden. Vi vill alltså bryta det här och kunna haen friare del. Därmed har vi inte sagt att vi inte ställerupp på bruksvärdessystemet, det ställer vi upp på.Och vi ställer upp på allmännyttan. Men vi vill inteha den styrning som låst fast sig så att männi-skor hamnar i segregerade områden och i segregation.Anf. 204 ():Fru talman! Först vill jag yrka bifall till reserva-tion 19, men jag står naturligtvis bakom övriga krist-demokratiska reservationer under hemställan.De kommunala bostadsföretagen debatterades vå-ren 1999. antog då ett förslag från en somjag vill säga panikslagen socialdemokratisk regeringatt bestraffa kommuner som under vissa förutsätt-ningar hämtade hem en vinst genom att sälja bolageteller genom att kräva en, som det kallades, oskäligutdelning av sitt bostadsföretag.Kristdemokraterna tyckte då och tycker fortfaran-de att beslutet var fel. Det strider mot principen omkommunalt självstyre, och det strider mot syftet medstatsbidrag. Vi hävdar att det inte är en statlig uppgiftatt fatta beslut om hur kommunerna skall ta hand omsina helägda bolag.Fru talman! I vår bostadsmotion BoU233 är vårtgrundkrav att hela bostadsbidragssystemet måste sesöver för att på bättre motsvara de målriksdagen ställt upp. Vi skriver: "Från fördelningspo-litisk synpunkt är inkomstprövade bostadsbidrag deteffektivaste sättet att göra det möjligt med en rimligboendestandard även för lågavlönade, barnfamiljer,studerande och för pensionärer." Mot den bakgrundenanser vi det "inte nöjaktigt att avantalet hushåll med hemmavarande barn kan ge varjebarn ett eget rum".Allra värst är det faktiskt att det bidragssystemsom infördes hårt drabbade barnfamiljer i små-hus på mindre orter. anförsom exempel att i förlorade två tredjedelar avde barnfamiljer som hade bostadsbidrag 1996 det heltunder 1997. Generellt förlorade varannan barnfamilj ilandet bostadsbidraget, enligt Villaägarnas riksför-bund.Mot den bakgrunden är det kanske inte så konstigtatt det för många av dessa närmast är hånfullt atthävda att en av de viktigare målsättningarna medsystemet är "att hushåll med barn skall kunna efter-fråga en bostad där varje barn har ett eget rum".Så kortfattat till några kristdemokratiska krav isamband med en översyn av systemet:- Vi anser att familjens samlade inkomst ska varabidragsgrundande, inte som individuella in-komstgränser.- Ytnormen är för snäv och måste ökas. Alltförmånga barnfamiljer stängs ute och kommer aldrigin i systemet av detta skäl. störreytnorm skulle hjälpa många.- Det är felaktigt att staten på något sätt förutsätteratt näringsidkare stundom har osynliga inkomsterav sin verksamhet. Hur ska man annars förstå atten avsättning av delar av en vinst till en periodise-ringsfond ska inräknas i inkomstunderlaget förbostadsbidrag? Det är ju pengar som blir tillgäng-liga för näringsidkarens konsumtion när och omde tas ut som inkomst. Men då inkomstbeskattasde också.- Bidragsperioderna bör vid avstämning vara halv-årsvisa i stället för som per helår. Det kanknappast vara något stort problem eftersom detfungerar vid kontroll av studiebidragssystemetss.k. Det skulle öka träffsäkerheten i ochdärmed förebygga de svårigheter resurssvaga hus-håll har att tackla när man av något skäl tvingasbetala tillbaka ett för högt beräknat bostadsbidrag.Regeringens förslag om att inte kräva återbetal-ningsskyldighet för belopp överstigande 2 500 krär visserligen en förbättring, men den förändrarinte grundproblemet, nämligen systemets träffsä-kerhet.I vårt budgetalternativ yrkade vi på ytterligare 940miljoner i denna del av utgiftsområde 18. Det alter-nativet röstades bort när budgetra-marna fastställdes.Jag dristar mig ändå att yrka på reservation 19,eftersom den handlar om att bidragssystemet bör sesöver för att fungera bättre på längre sikt.Anf. 205 ():Fru talman! Jag har två enskilda motioner sombehandlas i bostadsutskottets betänkande. I det enafallet vill jag yrka bifall till reservation 13 undermom. 8 som gäller studentbostäder. Den andra mo-tionen handlar om anslagen till länsstyrelserna. Läneni är väldigt olika i storlek, både till yta och tillbefolkningstal. Det är naturligtvis svårt att hitta mo-deller för fördelning av medel till länsstyrelserna. Vihar en grupp av tre län som har 1 miljon invånareeller fler. Sedan finns det några mycket små län. Mendet finns också en ganska stor grupp med ett invånar-antal av 200 000-300 000 invånare. I jämförelsenmed anslagen mellan dem finns det en intressantiakttagelse att göra. Det är att de två län som de se-naste 30 åren haft en markant befolkningsökningockså har ett i särklass lägst anslag per invånare. Detinnebär sannolikt att anslagen för länge sedan varbetydligt mer befolkningsrelaterade men att anslageninte hänger med de förändringar som sker.Vad är då rättvisa i det här sammanhanget? Detkan naturligtvis vara svårt att svara på, men jag tyckeratt vi har en ganska bra fördelning av t.ex. partistödet.Den modellen borde vara applicerbar även i det härfallet, dvs. att varje län får ett grundbidrag och sedanett befolkningsrelaterat stöd. Om man sedan av andraskäl vill tillföra ett län ökade anslag är det inget felmed det, bara man kallar saker vid deras rätta namn.Är det så att man verkligen vill ge t.ex. mer i anslag än till skadet givetvis motiveras specifikt och kallas regional-politik, eller vad det nu är för någonting.Bostadsutskottet har också tidigare uttalat sig fören förändring i den riktning som är anvisad, och iförra årets budget togs ett steg i den här riktningen.Det är därför viktigt att fortsätta och t.ex. sätta upp ettslutår när man ska ha stegat färdigt.Den andra motion som jag nämnde i inledningenhandlar om våra ungdomar. Vi hade endebatt här i kammaren om regeringens ungdomspro-position. Det finns en hel del bra saker i den, men detfattades också viktiga bitar. Ungdomar vill i förstahand ha utbildning, jobb och bostad, och åtminstonede två senare områdena behandlades knappast alls,vilket gör att beslut då blir tämligen tunt.Ändå talar man från majoritetshåll om en tvärsektori-ell politik, men därav blev mycket lite. Vi var någrapartier som tog upp just bostadsfrågan. Vi hade ocksåett förslag om en bred översyn av bostadspolitiken iett ungdomsperspektiv, men det förslaget avslogs.Vi pekar i vår reservation på svårigheten hos ung-domar, framför allt i storstäder och högskoleorter, attöver huvud taget hitta bostäder som de har råd med.Det framgick av ungdomspropositionen att ung-domar önskar små bostäder med låga hyror, och detär väl ett önskemål som vi föräldrar också har förvåra barn. Jag tror i allmänhet att det är viktigt förungdomars utveckling till självständighet att de kanflytta hemifrån i rimlig tid, och det är nog faktisktviktigt också för oss föräldrar.Studenter är en grupp inom gruppen ungdomar.Det är glädjande att det är så många som har engage-rat sig i den här frågan här . betänkande finns det många positi-va skrivningar med ett antal öppningar, men ändå blirslutsatsen att det inte händer så mycket trots att frå-gan är akut.Vi i måste se konsekvenserna av våraställningstaganden. Det är utmärkt att antalet hög-skoleplatser har ökat så som de har gjort och som deplaneras att öka, men vi får ju inte blunda för att stu-denterna också måste ha någonstans att bo. Utskottetskriver att den sammantagna bostadssituationen förstudenter motiverar särskilda insatser. Det finns ettantal lösningar som utskottet beskriver, och en avdem är att sänka standardkraven, men det vill inteutskottet ställa sig bakom. Men glöm då inte att stu-denterna själva tar upp detta som en möjlighet.Jag kan inte bostadsfrågorna särskilt bra, men jagser konsekvenserna av att den inte fungerar bra ,vare sig för studenter eller andra ungdomar. Mittinlägg har haft som avsikt att stryka under och för-hoppningsvis förstärka kraven i de motioner somlämnats in för att få en förbättring till stånd.Anf. 206 () replik:Fru talman! Precis som en del andra debattörer ärLennart Kollmats något slarvig när han diskuterarutformningen av bostäder. Det som man oftast angri-per är att standarden är anpassad också för funktions-hindrade rullstolsbundna studenter. Det är den kvali-teten som man vill ge avkall på.Såvitt jag kan förstå innebär det att rullstolsbund-na funktionshindrade studenter inte får möjlighet attdelta på samma villkor i studentlivet som andra.Innan man ställer krav på försämrade regelverknär det gäller byggandet av studentbostäder bör manta sig en funderare på om det är rimligt att vissagrupper stängs ute från det normala, sociala livet, dvs.att kunna besöka en kompis och vistas där ,att kunna gå på toaletten när man är hos en kompis,att t.o.m. kanske duscha efter en gemensam natt.Jag tycker att man ska ta sig en allvarlig funderareinnan man ställer krav på förenklade regelverk förstudentbostäder.Anf. 207 () re-plik:Fru talman! Jag delar uppfatt-ning om att detta är oerhört viktigt. Här finns ocksåreservationer där det talas om funktionshindradesegna bostäder. Men vi kan inte handikappanpassa allastudenters bostäder när det - som nämndes här innan- står 14 000 studenter i kö till bostäder t.ex. i Stock-holm. Och jag vet hur det ser ut i där manockså har en lång kö - det är ju en av de högskoleor-ter dit folk söker mest för närvarande.Det är inte möjligt att bygga med handikappan-passning på alla ställen. Vi måste också ha studentbo-städer och bostäder så att människor kan studera överhuvud taget.Anf. 208 () replik:Fru talman! drar en oerhört stortfelslutsats. För det första innebär inte byggande isådan standard så oerhört höga kostnader. Antagligenblir kostnaderna att bli betydligt högre om man stän-digt behöver bygga om en del bostäder för att göradem handikappanpassade.Jag trodde att jag hade med mig närdet gällde rätten till tillgänglighet. Jag trodde attFolkpartiet var en tillskyndare till LSS. Jag troddeinte att också var berett att släppa de kravsom handikapprörelsen ställer på rätten att bosätta sigi nybyggnationer, om man själv vill bosätta sig där.Anf. 209 () re-plik:Fru talman! måste vara väl med-veten om att det var som var initiativtaga-re och tillskyndare av LSS osv., inte bara för ungdo-mar utan även för de som passerat 65 år.Jag delar självfallet uppfattningen att det ska fin-nas många handikappanpassade bostäder, men vi haren akut situation . Det finns t.o.m. en skrivning ibostadsutskottets betänkande om en eventuell flytt-ning av bostäder, s.k. mobila bostäder. Jag är inte såsäker på att de är handikappanpassade till sista toa-lettutrymmet.Sten vet mycket väl var han har Folk-partiet när det gäller funktionshindrade. De ska na-turligtvis ha tillgänglighet till studier, till de lokalersom behövs inom universitet och högskolor, men detkan också inträffa att det behövs andra bostäder föratt alla över huvud taget ska få studera.Anf. 210 ():Fru talman! Jag ska försöka att hålla mig kort, förjag förstår att ni är lika hungriga som jag är. Jagtänkte nämna två saker som jag tycker är viktiga. Detena är segregationen och det andra är situationen förstudenterna, som många redan har varit inne på.Jag är rädd att vi är på väg mot ett samhälle motökad segregation där klyftan inte går mellan olikabostadsområden utan där klyftan går mellan de somhar ett boende och de som inte har ett boende. Tyvärrinnehåller dessa budgetramar inte några riktade åt-gärder för att man ska komma till rätta med bostads-löshetsproblematiken.Sten talade om härbärgen, och jaghåller faktiskt med honom om att härbärgen inte är enlångsiktigt hållbar lösning. Härbärgen läker inga sår,utan de plåstrar bara om såren. För att såren ska läkasbehövs det andra lösningar, och då krävs det gemen-samma ansträngningar på flera områden för att manska komma till rätta med problemet. Jag utgår ifrånatt utskottet tar ett initiativ till att presentera olikalösningar för oss i kammaren. Det är bara tillsam-mans och gemensamt som vi kan lösa dessa problem.Det var en lång väntetid till att få komma upp italarstolen. Men de stackars studenterna har ännulängre väntetid för att få en bostad. Det är helt orim-ligt att man ska stå i kö 1-1 ½ år för att få en student-bostad. Detta är någonting som vi måste ta tag i påallvar. Det är klart att kommunerna har det ytterstaansvaret för bostäder, men när det inte fungerar måstevi göra någonting.Owe sade tidigare i debatten att alla skaha möjlighet till en god bostad till en rimlig kostnad.Då vill jag fråga honom: Gäller inte detta studenter-na?Räntesubventioner, andra former av billigt boendeoch olika alternativ borde snabbutredas av bostadsut-skottet. Studenterna måste ha råd att hyra sin bostad.Det har lagts fram förslag om ökat investeringsbidragför byggande av studentbostäder, men vad gör ut-skottet? Jo, man avstyrker dessa motioner.Andra åtgärder som utskottet kan föreslå är infö-randet av en boendegaranti för studenter som får enstudieplats på annan ort än hemorten. Man kan ocksåbygga om befintliga hus till studentbostäder. Detfinns tomma lokaler i många kommuner som manenkelt skulle kunna byggas om till studentbostäder.Problemet är bara att många av dessa lokaler ägs avlandstings- eller kommunalägda fastighetsbolag somhar ett avkastningskrav som gör att det blir väldigtdyrt med en ombyggnad. Detta är faktiskt någontingsom utskottet har makt att ändra på.Ni har makt att presentera förslag för kammarensom skulle underlätta för studenterna. Jag vill upp-mana er att använda er av den. Sitt inte bara där pas-siva och vänta på att regeringen ska lägga fram enmassa förslag, för det har ännu inte hänt. Under tidensom ni sitter passiva och väntar får studenterna sova igymnastiksalar, på soffor hos vänner osv., men det ärinte hållbart i längden.Med lite god vilja kan man göra mycket för stu-denterna. Jag tror inte att det finns någon i den härkammaren som vill ha den situation som vi har i dag.Nu är det upp till er att bevisa det. Ett sätt är att stödjareservation nr 13, som jag avslutar med att yrka bifalltill.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )AjourneringKammaren beslutade på förslag av tal-mannen att ajournera förhandlingarna till förmiddagsuppehåll.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 19.00.11 § Totalförsvarsbudgeten år 2000Föredrogsförsvarsutskottets betänkande 1999/2000:FöU1Totalförsvarsbudgeten (prop. 1999/2000:1delvis)Anf. 211 ():Fru talman! Höstens budgetdebatt kommer iskymundan av den framlagda propositionenom framtidens försvar. Ute i landet går debattensvågor höga, och många anställda inom försvaret äroroliga över sin framtid. Det är en tragisk läsning ochenligt min mening det första steget i den okontroller-bara förstörelseprocess som drabbar vårt försvar.Omständigheterna omkring detta kan man funderaöver. Men faktum är att om man i förväg beslutar omen ekonomisk ram och senare försöker få en säker-hetspolitik och en försvarsorganisation att inrymmas iden ramen, så kan det faktiskt bli så tokigt.Det är klart att regeringen har gjort ett medvetetval. Man har bestämt sig för att försvaret ska reduce-ras kraftigt. Man har också valt medarbetare till det -samarbetspartner i form av i förstahand.Redan 1996 drog man in 14,6 miljarder från för-svaret. Det var i samband med den förändrade an-slagsförordningen. 7,5 miljarders ambitionssänkningskedde , och för sedan tog manbort teknikfaktorn. Utöver det kommer ytterligaredenna ramsänkning på 4 miljarder från 2002och framåt. Inte undra på att det då är på väg utför.Verksamheten i det nya årtu-sendet kommer inte att präglas av glädje och framåt-anda.