prot · GM0956 · 1999-02-16 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1998/99:56Tisdagen den 16 februariKl. 14.00 - 16.3118.00 - 19.34Det justerade protokollet beräknas utkomma ---------------------------------------------------------------------1 § Justering av protokollJusterades protokollen för den 9 och 10 februari.2 § Anmälan om fördröjda svar på interpella-tionerTill hade inkommit följande skrivelser:Interpellation 1998/99:123Till riksdagenInterpellation 1998/99:123 av Skånberg omde låga födelsetalen.Interpellationen kommer att besvaras tisdagen den16 februari 1999.Skälet till dröjsmålet är att detta datum bestämtsmellan interpellanten och statsråd.Stockholm den 12 februari 1999SocialdepartementetEnligt uppdragBjörn ReuterstrandRättschefInterpellation 1998/99:161Till riksdagenInterpellation 1998/99:161 av () om förmögenhetsskatten.Interpellationen kommer att besvaras tisdagenden 16 mars 1999.Skälet till dröjsmålet är bl.a. resor och deltagandei EU-nämnden.Stockholm den 11 februari 1999Erik Åsbrink3 § Svar på interpellation 1998/99:119 om kul-tur i glesbygdAnf. 1 Kulturminister ():Fru talman! har frågat mig vilkaåtgärder jag tänker vidta för att öka kunskapen omden lokala kulturens betydelse som lokaliseringsfak-tor för ungdomar och yngre familjer samt vilka åtgär-der jag avser vidta för att utveckla utbudet och möj-ligheterna för ungdomar och yngre familjer i gles-bygd att ta del av kultur. har vidarefrågat om jag är beredd att ytterligare öka den regio-nala kontrollen av hur kulturmedel används.Jag delar helt synpunkter på denlokala och den regionala kulturens betydelse somlokaliseringsfaktor. En rik och stimulerande kultur-miljö och ett rikt kulturutbud är viktigt för en regionsattraktivitet, både vad gäller näringslivsinvesteringaroch enskilda personers val av bosättningsort. Jaghåller även med om att det är angelä-get att stärka den yngre generationens delaktighet iden lokala och regionala kulturpolitiken och att ökaderas möjligheter att ta del av kulturen.Av bl.a. dessa skäl har också i den nationella kul-turpolitiken insatser för barn och unga mycket högprioritet. Staten har t.ex. gjort särskildasatsningar på aktiviteter av det slag temporär eller "informell" kultur. skerdessa insatser via , bl.a. genom an-slagen till fria teatergrupper eller arrangerande musik-föreningar. Även bland regeringens nationella upp-drag inom kulturområdet finns ungdomskulturenrepresenterad genom Rosteriet i Luleå.Andra exempel på åtgärder från statens sida ärsatsningen på länskonstnärer som bl.a. syftar till attsprida, stimulera och öka kunskapen om konst ochkultur bland barn och ungdomar. finns 23 läns-konstnärstjänster runt om i hela landet inom område-na dans, bild, litteratur, musik och teater. Under åretberäknas verksamheten utökas till totalt 27 tjänster.Bland verksamhetsmål ingår att, bl.a.via bidragsgivningen till regionala kulturinstitutioner,utveckla verksamheter för barn och ungdomar i helalandet, inklusive i glesbygdsområden. Under år 1998har även fått regeringens uppdrag attfördela medel inom ramen för ett program för ökadkulturell tillgänglighet. skall i och meddetta fördela bidrag om totalt föratt främst i stödområdena öka tillgängligheten till detgemensamma kulturutbudet för att stärka kulturellutveckling och infrastruktur.Som ett av resultaten av det arbete som under åren1995-1998 bedrivits inom av ar-betsgruppen Kultur i skolan har i sam-verkan med dessutom fått ett utökat an-svar att stärka och vidareutveckla arbetet med kultur iskolan på nationell nivå. I rapporten strategi förkultur i skolan (Ds 1998:58) beskriver arbetsgruppensitt arbete och även sina förslag till hur det fortsattaarbetet med kultur i skolan kan bedrivas. Även och de statliga kulturinstitutionernahar som mål att nå fler ungdomar, bl.a. i form av ettfördjupat samarbete med skolan.Ytterligare exempel på satsningar i den riktningBirgitta efterlyser är den verksamhet sombedrivs vid de helstatligt finansierade institutionernaRikskonserter, och Riksutställningar, somprioriterar barn och ungdomar högt. Vidare har med-len för riktade, tidsbegränsade insatser vid de regio-nala kulturinstitutionerna som primärt syfte att stärkamöjligheterna att nå nya publikgrupper, bl.a. barn ochungdomar. Inom ramen för de resurser som finnstillgängliga anser jag således att kulturinstitutionernatar sitt ansvar. Självklart är det dock viktigt att följautvecklingen och fortlöpande föra en diskussion omlämpliga insatser.När det gäller frågan om vilka åtgärder jag tänkervidta för att öka kunskapen om den lokala kulturensbetydelse som lokaliseringsfaktor vill jag nämna attKulturdepartementet och ge-mensamt har gett ut skriften Kultur för regional till-växt. Avsikten med denna är att ge information om demöjligheter till regional utveckling och ökad välfärdsom satsningar på just kulturområdet kan ge. Mål-gruppen för denna information är de regionala part-nerskap som i vår till regeringen skall lämna förslagom regionala tillväxtavtal. När förslagen redovisas ärdet angeläget att studera kulturens roll i detta sam-manhang och föra diskussionen vidare om kulturensbetydelse som utvecklingsfaktor.Jag håller inte med om påståendeatt kulturpolitiken skulle vara hårt centraliserad.Tvärtom, den statliga kulturpolitiken bygger i myckethög grad på regionala och lokala initiativ. Det natio-nella kulturpolitiska målet om jämlik tillgång tillkulturen förutsätter i själva verket en bred regionaloch lokal förankring. Det finns med andra ord ettavsevärt regionalt inflytande över de statliga kul-tursatsningarna.Birgitta för fram önskemål om att utöka deförsök med ändrad fördelning av statliga medel tillregionala kulturinstitutioner som pågår i , och . Regeringen har tillsatt en par-lamentarisk kommitté, , (In1997:08) med uppdrag att följa upp och utvärderahela den försöksverksamhet med ändrad regionalansvarsfördelning mellan stat och kommun som riks-dagen beslutat om. Kommittén skall redovisa sinaöverväganden och förslag senast den 1 oktober 2000.Denna kommitté bör få möjlighet att fullfölja sittarbete innan vi överväger ytterligare förändringar avansvarsfördelningen. Tills vidare bör därför, menarjag, de villkor som regeringen fastställt för försöks-verksamheten gälla, bl.a. för att säkerställa att natio-nella kulturpolitiska mål och åtgärder beaktas.Anf. 2 ():Fru talman! Tack så mycket för det svar jag harfått. Det finns mycket positivt sagt i ministerns svar,som sammanfaller med mina synpunkter. Det märktesockså på det svar som jag har fått.Mina frågor gäller främst ungdomar och derasmöjligheter att ta del av ett brett kulturutbud. Med detmenar jag dels deras möjligheter att ta del av kultu-ren, dels deras möjligheter att påverka utbudet.Det är viktigt att lyssna och att vara lyhörd förungdomarnas intressen. Vi i vår generation får inte tafram pekpinnen och anse att ungdomarnas sätt attuttrycka sig inom kulturens olika grenar är olämpliga.Jag vill att det skall tas fram ett ordentligt materialom den nationella kulturpolitiken, något som är vik-tigt och känns angeläget för den yngre generationen.Jag anser att ungdomarna skall vara med om att ut-forma det materialet. Om ungdomarna får kommamed förslag, känna att de är delaktiga i besluten ochatt deras åsikter respekteras, ökar med all säkerhetderas intresse för demokrati. Vi skriker väl alla i dagefter att ungdomarna skall vara delaktiga i demokra-tifrågor.Minister pekar i sitt svar på en arbets-grupp vars arbete lett till att i samverkanmed har fått i uppdrag att utveckla Kulturi skolan. Det låter väldigt fint. Mina frågor blir somen följd av vad jag inledningsvis har sagt:Vilken ålder har de som sitter med i den arbets-gruppen? Finns det med ungdomar som gillar t.ex.den musik som spelades i Popstad i helgeneller som fick priser vid Grammisgalan ?Också Rikskonserter, och Riksutställ-ningar skall prioritera barn. Men vilka fårvara med om att tycka till? Det är samma fråga sombeträffande och . När det gäl-ler sådant som riktas till barn och ungdomar är detoerhört viktigt att de själva får medverka till utbudet.Ministern påpekade att det finns länskonsulent-tjänster. De är 23 och skall bli 27. Jaghar fått information om att de är spridda på 19 platser.Det innebär att det blir dubbleringar i några län. Isvaret gavs beskedet att den här kultursatsningenskulle inkludera även glesbygd. Jag tycker att det ärviktigt att se till att hela verkligen får del avdet fantastiska som länskonsulenttjänsterna kan ledatill, även om jag tycker att det är lite torftigt att läns-konsulenterna skall klara fem stora och breda områ-den. Men det är ändock en början.Minister säger i sitt svar också: "En rikoch stimulerande kulturmiljö och ett rikt kulturutbudär viktigt för en regions attraktivitet, både vad gällernäringslivsinvesteringar och enskilda personers val avbosättningsort." Jag kunde inte ha sagt det bättresjälv. Det är helt i linje med hur jag ser på förhållan-dena i det verkliga livet.Om jag som medborgare får växa upp i en miljösom jag upplever som positiv och där man lyssnar tillbehoven från olika åldrar i samhället, är sannolikhe-ten stor för att jag gärna bor kvar i den miljön ävenom jag skaffar familj eller att jag väljer att flytta till-baka efter avslutade studier. Det är god regionalpoli-tik att skapa en fin uppväxtmiljö.Ministern vände sig mot att jag anser att kultur-politiken skulle vara hårt centraliserad. Jag vill för-tydliga det med en hänvisning till den motionsflodsom strömmar in under allmänna motionstiden. Inteminst vill länsteatrarna ha en rättvisare fördelning.Anf. 3 Kulturminister ():Fru talman! Jag tror att och jag ärganska överens om att vi alla på ett eller annat sättskall ha del av den nationella och nationellt finansie-rade kultur som vi alla är med om att betala för, obe-roende av om vi bor i inlandet, i ett skogslän eller i stad, t.ex. i huvudstaden. I det avseendet finnerjag att vi har en stark samsyn.Men allt kan naturligtvis bli bättre. När det gällerlänskonstnärerna vill jag säga att vi inte vill tvinga påregioner något som staten har hittat på och att läns-konstnärssystemet därför är så inrättat att det statligastödet går till de regioner som själva önskar ha läns-konstnärer och som således är beredda att betala endel av kostnaderna själva.I några län är intresset så starkt att man har tvålänskonstnärer, men för olika konstarter. Det harnaturligtvis med betalningsförmågan att göra, ävenom jag vill hävda att det nog också har samband medkulturintresset. De 23 länskonstnärerna är fördeladepå 19 län. Det har att göra med att staten inte styr påett sätt som tar ifrån regionerna eget ansvar och egetinflytande.När det sedan gäller ungdomars inflytande gällerdet i det politiska livet över huvud taget att det finnsmycket mer att göra. Vi kan titta på hela styrelsere-presentationen inom den sektor som riksdag ochregering sysslar med, på genomsnittsåldern i utred-ningar osv. Samma problem finns även inom kul-turområdet, även om vi arbetar intensivt med att för-söka lösa detta representativitetsproblem.Anf. 4 ():Fru talman! Det gläder mig att ministern är bereddatt se över åldersstrukturen. Jag ser att det då i fram-tiden verkligen finns hopp för våra ungdomar.Ministern säger i sitt svar också att regeringen intevill styra regionerna. Det var en av de frågor som jaginte hann ta upp inledningsvis. Vad gäller medel tillde regionala kulturinstitutionerna i våra storlän kanjag till viss del acceptera ministerns förklaring attförsöksverksamheten skall utvärderas innan regeländ-ringar genomförs. Men känner jag svaretlite grann som en undanflykt. Kulturpengarna är i dagväldigt hårt styrda ute i regionerna. De som jobbar utei de nya regionerna upplever ungefär att de är entransportsträcka för statens penger.Min fråga blir: Varför är man där så hårt styrd,medan de som hanterar de näringspolitiska pengarnahar fått en frihet att prioritera och stimulera verksam-heten på ett helt annorlunda sätt? Den frågan skullekanske egentligen ha ställts till statsrådet , men jag hoppas att minister kan svara påden.Jag är också lite intresserad av spridningen avkulturpengarna. Hur kan det komma sig att man lyck-as så väldigt bra där man har fått regionala pengar attjobba med? Jag tänker t.ex. på Fucking , somhar blivit så populär. Det talar för att man verkligenkan få till stånd en bra produktion, om man får till-gång till pengar ute i regionerna.Anf. 5 Kulturminister ():Fru talman! Just filmområdet är något som vi harengagerat oss i. Det som vi har gjort från statens sidaär bl.a. att ge de regionala filmpoolerna en legitimitetoch egna pengar. Sedan vi införde det särskilda stödettill de regionala filmpoolerna har inte fåttsärskilt mycket pengar av de statliga medlen. Det harockså blivit väldigt många fler filmpooler . Jagtror att antalet är uppe i 16, och det kommer helatiden till nya.Jag tycker att detta är ett bra exempel på att kultu-ren kan spela en roll för den regionala utvecklingenoch för vår gemensamma tillväxt. Vi kommer attfortsätta att arbeta på det viset, och vi tycker attFucking på något vis hänger lite samman ocksåmed den nationella kulturpolitikens ambitioner.När det gäller länspengarna, de regionala försö-ken, finns det även ute i regionerna delade meningarom hur dessa pengar bör fördelas. Skall det ske påsamma sätt som , eller skall man på kulturinsti-tutionerna mera få hantera sin egen påse? Det är nå-got som kommer att finnas med i den utvärderingsom vi gör.Anf. 6 ():Fru talman! Jag hoppas verkligen att det kommeratt finnas med större möjligheter för kulturen att fåanvända sina pengar mera fritt ute i regionerna närutredningen kommer. Tyvärr dröjer det ganska längetills den här utredningen läggs på bordet - till i okto-ber , om jag inte missminner mig. Det är na-turligtvis en lång väntetid för många av de här regio-nerna, inte minst med tanke på fördelningen. Avbudgetpropositionen framgår att det finns regionerruntom i landet som har väldigt lite satsningar, exem-pelvis och , för att peka på några.Jag kan tänka mig att man visserligen försvararsig med exemplet . Jag ser inte det som enförklaring. Det måste finnas jämnt fördelat i de olikalänen och regionerna, så att det finns möjligheter attta det som passar bra. Det är då lättare att få ett brautbud som passar de människor som bor i den regio-nen eller det länet.Anf. 7 Kulturminister ():Fru talman! Det finns säkert mer att göra när detgäller att fördela kulturpengar mer rättvist. En viktigsak just , eftersom vi skall ta fram regionala till-växtavtal, är att regionerna själva demonstrerar ochgärna manifesterar sitt intresse för att satsa på kultu-ren. De skall visa att de själva är beredda att avståmedel för detta. Det utgör en god grund för att få delav de statliga kulturmedlen.Överläggningen var härmed avslutad.4 § Svar på interpellation 1998/99:125 omsjuklöneperioden och de mindre företagenAnf. 8 Statsrådet ():Fru talman! har frågat mig vilkaåtgärder regeringen tänker vidta för att sjuklöneperio-den inte skall vara en faktor som hämmar tillväxten ide mindre företagen och vilka åtgärder regeringentänker vidta för att de mindre företagens situation itillräckligt hög grad kommer att beaktas i de nu pågå-ende samtalen mellan företrädare för Näringsdepar-tementet och företrädare för näringslivet.Sjuklönesystemet infördes bl.a. för att sti-mulera arbetsgivare till förebyggande arbetsmiljöin-satser liksom tidiga och aktiva rehabiliteringsåtgär-der. Det medförde också ett effektivare sätt att admi-nistrera den korta sjukfrånvaron.I syfte att skydda små företag mot oväntat högakostnader för sjuklön infördes i sjuklönelagen enmöjlighet för sådana företag att försäkra sig. avses numera enligt sjuklönelagen ar-betsgivare med beräknade lönekostnader på högst 130basbelopp , vilket motsvarar ungefär 23 hel-årsanställda.Riksförsäkringsverket har fastställtavgiften avseende försäkringen mot kostnaderför sjuklön till av de beräknade sammanlagdalönekostnaderna. Det innebär att avgiften sänks med0,i förhållande till avgiften förraåret.Jag vill erinra om det program med konkreta åt-gärder för att underlätta och förenkla för småföreta-gen som regeringen presenterade i slutet av förra året.Programmet skall ses som ett första steg mot för-stärkta insatser för regelförenkling och för att stimu-lera människor - kvinnor och män - till att starta ochdriva företag och framför allt att våga växa som fö-retagare.Den grupp av företagsledare som näringsministernnu, , för samtal med handlarom storföretagens drivande av företag i ochinte allmänt om företagens tillväxt.I det program jag nämnde presenterade rege-ringen bl.a. nya former för kontakter mellan Närings-departementet och de små företagen. Vi kommer attknyta till oss en referensgrupp med representanter försmå och växande företag. Den gruppen kommer attkallas för Nybyggarna. De kommer kontinuerligt attvara med som diskussionsparter i arbetet med attunderlätta företagens tillväxt. Referensgruppen får idet arbetet framföra vilka åtgärder som de tycker ärviktiga att vidta och t.ex. ta ställning till sjuklöneperi-odens utformning.Anf. 9 ():Fru talman! Jag får tacka för svaret på min inter-pellation. Jag konstaterar att det inte är första gångensom sjuklönerna och sjuklöneperioden diskuteras ikammaren.För sju år sedan infördes sjuklöneperioden förförsta gången. förlängdes den ,och den blev då föremål för många diskussioner. Detblev högljudda protester från både fackföreningssidanoch företagarsidan - stora såväl som små företag.Nu har det blivit en återgång till 14 dagars sjuklö-neperiod. Men vi vänsterpartister, och många medoss, upplever att problemen inte är över för det. Detgäller framför allt de mindre företagen. De sägersjälva att just sjuklöneperioden gör att de tvekar innande vill anställa en ny medarbetare. Det är fråga om enbetungande kostnad, och det har en betydelse förverksamheten som sådan om en medarbetare är borta.En medarbetare har relativt sett större betydelse i ettmindre företag än i ett större företag. Det är kanskeinte så svårt att förstå problemet.Precis som statsrådet säger finns detmöjlighet för företagen att försäkra sig hosFörsäkringskassan. Det finns också möjlighet att få enextra högriskförsäkring om det finns anställda medåterkommande sjukdomsperioder. Det är väl sörjt fördem. Men detta är förmodligen inte tillräckligt, efter-som många av de små företagarna upprepade gångerhar sagt att systemet måste ses över.Det är också viktigt att komma ihåg att sjuklöne-perioden som sådan kan leda till utestängningseffek-ter på arbetsmarknaden. Det finns trots allt gruppersom har t.ex. kroniska besvär som gör att de får enovanligt hög sjukfrånvaro. På en redan tuff arbets-marknad blir det naturligtvis en tuff situation.Vänsterpartiet har inte bara utan även tidigaremotionerat i frågan och kommit med konkreta förslagnär det gäller sjuklöneperioden. T.ex. skall företagmed högst tio anställda undantas från kravet att betalasjuklön. Kan ta med sig våra förslag i desamtal med mindre företag som skall ske enligt inter-pellationssvaret? Det är fråga om att utveckla tanke-gångarna att befria de mindre företagen. Det vore enbra framkomlig väg.Kan tänka sig att eventuellt diskuteraatt hjälpa företagen att bygga vidare på den försäkringsom finns i fråga om sjukfrånvaro?Anf. 10 ():Fru talman! Jag har blandat mig i interpellations-debatten eftersom interpellanten har lyft fram en avde många regler som är oerhört betungande för demindre företagen. Den samlade regelmassan är entung ryggsäck. Reglerna är formade efter de storaföretagens villkor. Näringsklimatet, särskilt för desmå företagen i , har varit väldigt dåligt.Detta har diskuterats oupphörligt i denna kamma-re alltsedan den socialdemokratiska regeringen togvid 1994 och slutade upp med allt avregleringsarbeteoch lade ned Avregleringsdelegationen.Nu har EU krävt av att skall pre-sentera avregleringsförslag med inriktning på demindre företagen. Jag välkomnar de förslag somregeringen lade fram . Men kon-staterar jag att Småföretagsdelegationen har lagt fram71 förslag, varav de flesta inte är realiserade. Justinom det område som interpellanten har lyft framfinns ett förslag från Småföretagsdelegationen somlades fram . Det förslaget handlar omatt klargöra arbetsgivarens rehabiliteringsansvar. Pådet området är det särskilt de mindre företagen somhar svårigheter, dels med kompetensen, dels med attklara kostnaderna för rehabiliteringsansvaret.Därför är mina frågor till statsrådet: När kommerdet ett konkret förslag från regeringen baserat på detmer än gamla förslaget från Småföretagsdele-gationen?De övriga 26 förslagen som är lika gamla, avserregeringen att komma med konkreta förslag även påde områdena? Och så har vi resten, som presenteradessenare. Det finns alltså en massa förslag, konkretaförslag, som rätt lätt skulle kunna realiseras. Vad harregeringen för konkreta planer på att realisera Småfö-retagsdelegationens olika förslag?Anf. 11 Statsrådet ():Fru talman! Först och främst är det glädjande attkonstatera den enighet i beskrivningen av situationenute i näringslivet som finns. Det är verkligen såatt väldigt mycket av arbetet har varit inriktat på destora företagen. De har i många avseenden fått ståmodell för mycket av hur lagstiftning och regelverkhar sett ut. pågår det en väldig förändring av dettasom handlar om både en attitydfråga och förstås ock-så om att realisera förändringar i praktiken.Jag har också sagt tidigare att om den enhet förregelförenkling som är inrättad i Regeringskansli-et, där alla förslag måste passera och där alla förslagmåste granskas utifrån hur de slår för det stora re-spektive det lilla företaget, hade funnits när förslagetom sjuklönen diskuterades, så tror jag inte att försla-get hade sett ut som det sedan kom att göra. Det ärväl en tydlig deklaration från min sida.Nu är det så här att vi verkligen prioriterar att taoss an Småföretagsdelegationens olika förslag. Vibörjade med regelförenklingarna, organisationsför-ändringarna av detta och kraven på myndigheterna iregleringsbrev och annat, dvs. det som lämnades idecember , och det är ungefär en tredjedelav Småföretagsdelegationens förslag som därmed nuantingen har realiserats eller har getts ut i form avkonkreta uppdrag till myndigheterna. Den andra sidansom vi nu tittar på, där vi delvis kommer att lämnabesked i vårpropositionen, handlar om skattesidan.Den tredje sidan handlar om de övriga förslagen somfinns i delegationen. Så detta arbete kommer attbockas av undan för undan under det här året. Det ärinte säkert att alla förslag kommer att konkretiseras,men den stora majoriteten kommer att konkretiseras.Det här handlar ju också om att prioritera, dvs. att sevad som är viktigast att göra och i vilken ordning, ochför att få de små företagens egen syn på detta kommerdenna referensgrupp att bildas. Det var också ettförslag från Småföretagsdelegationen att en sådanskulle inrättas. Jag är alltså övertygad om att det Ma-rie frågade om kommer att tas upp i refe-rensgruppen, bl.a. hur man ser på försäkringsfrågor-na.Till kan jag alltså säga att storadelar redan är klara och att om andra delar kommerställningstaganden i vårpropositionen. För övrigt ärdet ett långt och ihärdigt arbete innan samtliga onödi-ga krångelfaktorer för de små företagen är borta i dethär landet, men det är mitt huvudansvar, och jag tardet på stort allvar nu.Anf. 12 ():Fru talman! Upprinnelsen till att jag skrev den härinterpellationen till statsrådet var att jagläste en intervju där just tog upp den härproblematiken att man kanske inte tidigare tillräckligtmycket har uppmärksammat skillnaden mellan småoch stora företag när det gäller regelverk, skatter ochandra saker. Jag ser på sjuklöneperioden som en så-dan sak. Av svaret jag fick av nu attdöma tror jag att vi har en viss samsyn om detta.Mona sade att det i stort sett är de stora företa-gen som har fått stå modell för utformning av regleroch annat för företagande.