prot · GM0944 · 1999-01-22 00:00:00 — Denförhöjda statliga inkomstskatten på inkomster över ca30 måste därför slopas 2000 ochgränsen för statlig inkomstskatt successivt höjas årsinkomst som motsvarar 7,5 basbelopp.4.3 Slopa dubbelbeskattningenDubbelbeskattningen av utdelade och kvarhållnavinster i aktiebolag leder till kraftiga snedvridningar.Medan kapitalinkomster generellt beskattas med30 %, blir effekten av dubbelbeskattningen att mot-svarande inkomster från aktiebolag beskattas med ca50 %. Det är uppenbart att detta måste leda till svå-righeter vad beträffar försörjningen med riskkapital.Emellanåt sägs det att stora svenska företag intedrabbas av dubbelbeskattningen, eftersom de avkast-ningskrav som ställs är internationellt bestämda. Detär visserligen korrekt, men det leder till att det utländ-ska ägandet i svenska företag av skatteskäl blir meromfattande.Även om riskkapitalförsörjningen inte direkt för-svåras för de större företagen utan främst för demindre och de medelstora, är det inte önskvärt medägarförskjutningar till följd av svenska skatteregler.Dessutom medverkar dubbelbeskattningen till attföretagens bas vid fusioner mellan svenska och ut-ländska aktiebolag förläggs till utlandet.I likhet med vad som skett i bl.a. och Fin-land måste därför dubbelbeskattningen av utdeladevinster slopas , dvs. Beskatt-ningen av i företagen kvarhållna vinster i sambandmed realisationsvinstbeskattning bör successivt av-vecklas.4.4 Avskaffa förmögenhetsskattenFörmögenhetsskatten är en extra skatt på avkast-ningen av kapital. Den fungerar därför som en straff-beskattning på sparande och motverkar därigenomkapitalbildningen i samhället. Många jämförbaraländer tar därför inte ut någon förmögenhetsskatt.Förekomsten av sådana länder är naturligtvis en fak-tor som bidrar till utflyttningen av kapital och kom-petens från Sverige.Fram till 1991 utgick beräkningen av förmögen-hetsskatt på börsnoterade aktier från marknadsvärdet,medan den för onoterade företag baserades på värdetav det beskattade egna kapitalet. Beskattningen avarbetande kapital slopades på initiativ av den borger-liga regeringen . beslöt ocksåriksdagen att avskaffa förmögenhetsskatten i desshelhet för att undvika de snedvridningseffekter somannars skulle följa, om skilda tillgångsslag beskatta-des olika.Socialdemokraterna, som ursprungligen motsattesig slopandet av förmögenhetsskatten även på arbe-tande kapital, godtog vid sin återkomst till regerings-makten denna förändring men återinförde förmögen-hetsskatt för övriga tillgångar. Detta framkalladetendenser hos stora huvudägare av börsnoterade fö-retag att flytta noteringen från aktiebörsens huvudlistaeller att själva flytta till utlandet, vilket föranleddeundantagsbetämmelser för just denna kategori avkapitalägare.En stor del av förmögenhetsskatten tas därför ut av vanliga hushåll med begränsade tillgångar.Av förmögenhetsskatteuttaget avser egna hem.Särskilt utsatta är pensionärer, som amorterat nedlånen på sina bostäder.Det råder numera enighet om att förmögenhets-skatt inte bör tas ut på arbetande kapital. Det leder isin tur till slutsatsen att förmögenhetsskatt över hu-vudtaget inte bör förekomma, eftersom det annarsuppträder snedvridningar och oacceptabla skillnader ihur beskattningen slår. Förmögenhetsskatten skalldärför helt avskaffas 2000.4.5 Sluta att överbeskatta småföretagareDe särskilda regler för fåmansbolag och de stopp-regler som finns i skattelagstiftningen ger perversaeffekter. Särskilt hårt drabbas mindre, snabbväxandeoch vinstrika företag, vilket från samhällsekonomisksynpunkt är orimligt. Det torde föreligga en tämligenbred enighet om att bestämmelserna snabbt bör om-prövas. Detta kräver ett beredningsarbete, som ute-sluter att beslut tas . Men regeringen börgenast ges i uppdrag av att lägga fram för-slag med den angivna inriktningen i så god tid under1999 att förändringarna kan träda i kraft 2000.4.6 Sänk skatten på hushållstjänsterDen hårda beskattningen av arbete i harmedfört att den del av tjänstesektorn som vänder sigtill hushållen i princip har försvunnit. Till den delsådana tjänster utförs rör det sig främst omsvartarbete. Denna situation leder till att många ar-betstillfällen aldrig uppkommer och att det i stort settär omöjligt för hushåll med vanliga inkomster att fåavlastning i hushållsarbetet. Det drabbar främst kvin-nor.Sedan hösten 1993 har två statliga utredningarlagt fram förslag om skattesänkningar med inriktningpå hushållstjänster. presenterade Moderatasamlingspartiet, och Folkpartietett gemensamt förslag i om en skattereduk-tion på upp till ett tak på per hushålloch år. Denna senare modell är enkel och kan väntasleda till tiotusentals nya jobb. Det är nödvändigt attsnarast möjligt införa skattelättnader med den inrikt-ning som finns i det gemensamma trepartiförslaget.4.7 Möjliggör konkurrens på lika villkorDe senaste årens skattehöjningar har lett till storaproblem för vissa branscher. Det gäller jordbruket,där beskattningen av elektrisk kraft och av drivmedeltill arbetsredskapen väsentligt överstiger vad somgäller i närbelägna konkurrentländer som Danmarkoch . Även åkerinäringen har problem, somhärrör från beskattningen av såväl drivmedel somfordon och som föranleder tendenser till "utflagg-ning". Den elintensiva industrin har svårt att konkur-rera med utländska företag till följd av de produk-tionsskatter som belastar försörjningen med elektriskkraft.Dessa branschspecifika förhållanden, som försva-gar den internationella konkurrenskraften, måsteåtgärdas. Vad jordbruket anbelangar föreligger för-slag från den s.k. Björkska utredningen. Även föråkerinäringen och den elintensiva industrin måstesituationen förbättras. bör skyndsamt upp-dra åt regeringen att i dessa senare avseenden genom-föra ett beredningsarbete, så att förslag om ändringari samtliga fall kan föreläggas under inneva-rande år och träda i kraft från 2000.5 Rätten till arbete viktigare än oförändradarbetsrättTill strukturfelen i ekonomi hör de stel-heter på arbetsmarknaden som orsakas av en otidsen-lig arbetsrättslig lagstiftning och starka fackliga orga-nisationers benägenhet att sätta de arbetslösas intres-sen åt sidan. Regeringen har länge förlitat sig på attarbetsmarknadens parter själva förhandlingsvägenskall finna en lösning på problemen. Dessutom uppdragit åt förre statssekreteraren utarbeta förslag med sikte på en bättre fungerandelönebildning.Öberg har lagt fram ett betänkande ombl.a. ett förstärkt medlingsinstitut och stramare kon-fliktregler med inriktning på att skapa en bättre balansmellan arbetsgivare och löntagarorganisationer. Så-lunda föreslås att rätten till sympatiåtgärder begrän-sas, att ett proportionalitetskrav införs beträffandemöjligheten till stridsåtgärder och att ett förbud motstridsåtgärder mot enmans- eller familjeföretag åter-införs.Trots att särskilt löntagarsidan är angelägen om attundvika en lagreglering av detta slag bröt de s.k.tillväxtsamtalen mellan LO, TCO, och . Sprängpunkten var LO:s kravatt huvudorganisationerna skall tilldelas en roll i löne-förhandlingarna, vilket mötte ett bestämt motståndinte bara hos SAF utan även hos TCO och SACO.Från samhällsekonomisk synpunkt är det angelä-get att löneförhandlingar bedrivs decentraliserat sånära arbetsplatsen som möjligt, så att hänsyn kan tastill lokala och individuella förhållanden. Lönerörel-sernas utformning är emellertid inte en fråga somlämpar sig för politiska beslut. Å andra sidan kan inteutformningen av den arbetsrättsliga lagstiftningengöras till en förhandlingsfråga mellan parterna. Vipolitiker har ett ansvar för att det arbetsrättsliga ram-verket är så utformat att det främjar en lönebildningpå samhällsekonomiskt försvarbar nivå och samtidigtunderlättar för friställda och nytillträdande på arbets-marknaden att få jobb.I ett längre perspektiv krävs det en genomgripan-de reform av arbetsrätten. Den svenska arbetsmark-naden styrs av en lagstiftning framvuxen ur dettidiga industrisamhällets förutsättningar och värde-ringar. Kollektiva grepp och lösningar framstod somnaturliga i , då arbetskraften i stor utsträckningansågs utbytbar. Den överarbetning av mellankrigsti-dens arbetsrättslagar som sedan skedde främst under1970-talet hämtade sin inspiration från den tidensuppfattning om 1950-talets arbetsmarknad.Dagens arbetsmarknad skiljer sig avsevärt frånvad som gällde när den nuvarande lagstiftningentillkom. Det är sällan så att man arbetar sina40 timmar på en och samma arbetsplats livetut. Den ökade individualiseringen i arbetslivet och defriare arbetsformerna har gjort arbetsrätten i bästa fallbara obsolet, i värsta fall till ett hinder för utvecklingoch nya jobb.Utgångspunkten måste vara att reglerna på ar-betsmarknaden medger individualisering och att ar-betets rättigheter skall tillfalla den enskilde och inteorganisationerna på arbetsmarknaden. Det är denenskilde individens avtal med arbetsgivaren som skallvara grunden för anställningen. Grundläggande rät-tigheter skall regleras i lag, men därutöver skall denenskilde kunna bestämma över sin arbetstid och för-handla om lön.En genomgripande arbetsrättsreform kräver givet-vis viss tids förarbete. Men själva beslutet att inledadetta ger en viktig signal. Dessutom finns det ett antalmindre, men nog så betydelsefulla, förändringar somkan genomföras . Hit hör att slopa turord-ningsreglerna i lagen om anställningsskydd (LAS), attförbjuda sympatiåtgärder, att avskaffa det fackligavetot vid upphandlingar och att stoppa möjligheten attförsätta enmansföretagare i blockad. Dessutom måstealla planer på att lagstiftningsvägen ytterligare be-gränsa arbetstiden skrinläggas - tvärtom bör störremöjligheter öppnas för den enskilde att själv bestäm-ma vilka arbetsinsatser han är beredd att utföra.6 Förenkla företagandet och höj kompetensenUnder 1998 avlämnade Småföretagsdelegationenett betänkande med 71 förslag för att underlätta före-tagandet. Gällande regelverk är inte primärt utformatför att underlätta företagande utan snarare inriktat påatt förenkla offentlig kontroll över företagandet. Detbegärs uppgifter och material från enskilda företaga-re, som kräver tidsödande merarbete. Det leder i sintur till att företagandet försvåras, och i vissa fall ärtröskeln att bli företagare hög. Företag, som skullekunna startas, kommer aldrig i gång.Huvuddelen av de förslag som Småföretagsdele-gationen lämnat måste förverkligas genomlagstiftning. Statliga myndigheter bör genast ges iuppdrag att se över gällande regelverk och lämnaförslag till förenklingar. I de fall myndigheten självfattar beslut om förändringar skall dessa rapporterastill regeringen. Regeringen skall sedan i sambandmed varje vårproposition och budgetproposition rap-portera till vilka åtgärder som vidtagits iförenklingssyfte. Alla nya regler skall konsekvensbe-skrivas och en sammanställning skall åtfölja denrapportering som sker till två gånger per år.En särskild grupp bestående av företagare och forska-re bör inrättas inom för att fungerasom idégivare till regeringen i det fortsatta avregle-ringsarbetet.Utöver detta regelförenklingsprogram måste ensärskild solnedgångsparagraf införas. Dess syfte är attförhindra en tillväxt av regelverket samt att skapainstitutionella förutsättningar för en fortlöpande ut-värdering av gällande regler. En bestämmelse somifrågasätts därför att den är för gammal måste återmotiveras och beslutas, om den skall fortsätta attgälla. En solnedgångsparagraf skall införas i all nylagstiftning som berör företagandet. För befintligaregler bör särskilda övergångsregler fastställas.Riksdagen måste dessutom besluta attutvidga rätten att använda s.k. F-skattesedel.Av stor betydelse för att återupprätta somtillväxt- och företagarnation är också att höja kom-petensen hos arbetskraften. God grundutbildning samtattraktiva möjligheter till vidare- och fortbildning ären investering i framtida välstånd. Behovet av välut-bildad personal ökar mycket snabbt, och en välutbil-dad befolkning bidrar till att fler företag startas ochtill att befintliga företag växer. Forskningen, inteminst grundforskningen, är betydelsefull, bl.a. för detklimat avancerat företagande kräver.Tre kompetenshöjande åtgärder måste genomförasutan dröjsmål. För det första måste i dennya informationstekniken utnyttjas fullt ut i undervis-ningen. Det ställer krav på dels tillgänglig in-frastruktur, dels utbildning och fortbildning av lärare.Riksdagen bör nu fatta beslut om ett program omfat-tande , som leder till attalla landets grundskolor får tillgång till bredbands-kommunikation.För det andra måste ytterligare resurser tillskjutasforskningen. Utbildning som egen investering skallbefrämjas. Det bör ske i anslutning till höstens forsk-ningsproposition. Avancerat företagande kräveravancerat vetenskapande.För det tredje måste vidareutbildning av den yr-kesverksamma befolkningen kunna ske på individu-ella villkor. Utrymmet för avsättning till pensionsspa-rande bör utvidgas så att avdrag kan göras med sam-manlagt ett basbelopp . Inom denna ram börett motsvarande avdrag till ett utbildningskonto fåske. När uttag sker från utbildningskonto, beskattasdet som inkomst av tjänst.De åtgärder vi föreslår i denna motion är nödvän-diga för att skapa förutsättningar för god tillväxt ochökad sysselsättning, vilket i sin tur leder till ökatvälstånd och stabila offentliga finanser. Självfalletkan detaljutformningen av våra förslag diskuteras isyfte att uppnå tillräcklig parlamentarisk uppslutning.En viktig förutsättning är emellertid att varje förslagfinansieras fullt ut.Det torde ankomma på vederbörande utskott attutarbeta erforderlig författningstext.7 Hemställan1. att beslutar om en tidtabell för förbere-delser inför och beslut om införande av euron iSverige i enlighet med vad som anförts i motio-nen,2. att uppdrar åt regeringen att anslutakronan till 2 i enlighet med vad som an-förts i motionen,3. att beslutar uttala att skattetrycket skallsänkas och att inkomstskatten i vanliga inkomst-lägen skall minskas till vid genomsnittligkommunal beskattning, i enlighet med vad somanförts i motionen,4. att beslutar om en enhetlig statlig in-komstskattesats på fr.o.m. den 1 januari2000, i enlighet med vad som anförts i motionen,5. att hos regeringen begär förslag omhöjning av gränsen för uttag av statlig inkomst-skatt, i enlighet med vad som anförts i motionen,6. att beslutar slopa dubbelbeskattningenav vinster i aktiebolag fr.o.m. ,i enlighet med vad som anförts i motionen,7. att beslutar avskaffa förmögenhets-skatten med verkan , i enlighet medvad som anförts i motionen,8. att hos regeringen begär förslag omlindrade fåmansbolagsregler och stoppregler ienlighet med vad som anförts i motionen,9. att hos regeringen begär förslag omskattereduktion för hushållstjänster i enlighetmed vad som anförts i motionen,10. att hos regeringen begär förslag omskattesänkningar för ökad internationell konkur-rensneutralitet i enlighet med vad som anförts imotionen,11. att beslutar slopa turordningsreglerna ilagen om anställningsskydd (LAS), i enlighetmed vad som anförts i motionen,12. att beslutar förbjuda sympatiåtgärder isamband med arbetskonflikt, i enlighet med vadsom anförts i motionen,13. att beslutar avskaffa det fackliga vetotvid upphandlingar, i enlighet med vad som an-förts i motionen,14. att beslutar avskaffa rätten att försättaenmansföretagare i blockad, i enlighet med vadsom anförts i motionen,15. att hos regeringen begär förslag om engenomgripande reform av arbetsmarknadsregler-na i enlighet med vad som anförts i motionen,16. att hos regeringen begär förslag om ettregelförenklingsprogram i enlighet med vad somanförts i motionen,17. att hos regeringen begär förslag ominförande av en s.k. solnedgångsparagraf i enlig-het med vad som anförts i motionen,18. att beslutar utvidga rätten att användas.k. F-skattesedel, i enlighet med vad som anförtsi motionen,19. att hos regeringen begär förslag omkompetenshöjande åtgärder i enlighet med vadsom anförts i motionen.Stockholm den 19 januari 1999Carl Bildt (m)()()()()()Per ()()()()()()Per ()5 § Anmälan om interpellationAnmäldes att följande interpellation framställtsden 21 januari1998/99:111 av () till statsrådetUlrica MessingProblem för invandrare utan svenskt medborgarskapInterpellationen redovisas i bilaga som fogas tillriksdagens snabbprotokoll tisdagen den 26 januari.6 § Anmälan om frågor för skriftliga svarAnmäldes att följande frågor för skriftliga svarframställtsden 21 januari1998/99:271 av () till statsrådetLars-Erik LövdénDet kommunala utjämningssystemet och äldreomsor-gen1998/99:272 av Per () till statsrådet kommunala utjämningssystemet och stödet tillkvinnorden 22 januari1998/99:273 av Per () till statsrådet /99:274 av () till utbild-ningsministernMedicinarutbildningen och kvicksilverförgiftningm.m.1998/99:275 av () till finansmi-nisternSkatteuppgörelse om maxtaxa på dagis1998/99:276 av () till näringsminis-ternTeliaFrågorna redovisas i bilaga som fogas till riksda-gens snabbprotokoll tisdagen den 26 januari.7 § Kammaren åtskildes kl. 13.13.Förhandlingarna leddesav förste vice talmannen från sammanträdets börjant.o.m. 3 § anf. 58 (delvis),av tredje vice talmannen därefter t.o.m. anf. 124 (del-vis) ochav andre vice talmannen därefter till sammanträdetsslut.