prot · GM0988 · 1999-04-29 00:00:00 — När vi fattade dethär beslutet i kammaren tyckte jag som tidigare le-damot i en länsbostadsnämnd att det var ett ganskaförnuftigt beslut, eftersom de tidigare reglerna hadevarit oerhört svåra när det gällde återkrav.Men finns det anledning att ifrågasätta om viverkligen tänkte rätt på alla punkter. Därför är jagmycket glad för att utskottet med anledning av ett parsocialdemokratiska motioner, varav en har rötter iÖrebro län, och en centermotion gör ett tillkännagi-vande, där man markerar behovet av en ordentliggenomgång av träffsäkerheten i det nya systemet. Detvill jag tacka utskottet för.Jag vill ge två praktiska exempel på att det är be-kymmersamt.Det första är två makar som är helt utan inkomst,helt beroende av socialbidrag. De har ett bostadsbi-drag på . får mannen jobb. Bostadsbidraget går ned till i må-naden. får också hustrun jobb. De an-mäler till kassan, och bostadsbidraget går ned till noll.Den familjen är nu skyldig svenska staten 15 000 kr.De vände sig till socialförvaltningen i län ochsade: Ni är skyldiga oss som vi skall betalatill staten, för vi hade fått högre socialbidrag om viinte haft det här bostadsbidraget. Självfallet kan deinte få det av . Men jag tycker att ex-emplet visar att det kan finnas ett allvarligt systemfeli våra nya regler för bostadsbidrag.Det andra exemplet gäller en ung jänta som nutjänar ganska bra. Hon gick på studiemedel 1997.Hon ropade: Tjosan, vad bra! Jag får tillbakaav staten.Bostadsbidrag är inte primärt en utjämning avförmögenheter mellan olika hushåll, utan det är ettkonsumtionsstöd till svaga hushåll. Det har funnitsallvarliga kontrollproblem, och det är ett skäl till deförändringar vi har gjort. Vi har också tyckt att vi hargjort systemet rättvisare när vi avräknat mot en årsin-komst som inneburit en förändring.Innan vi fattar ett snabbt beslut om att ändra, attsom något parti säger göra halvårsavstämningar, somnågot annat parti säger gå in och förändra,skall vi först veta att det kostar väldigt mycket peng-ar. Det handlar kanske om 500 miljoner-1 miljard attåtergå till tidigare system. Det är inget av partierna iden här kammaren som har deklarerat att man haravsatt de pengarna.Det finns också risk för att man gör nya fel omman går väldigt slarvigt fram. Därför tycker jag attdet är oerhört värdefullt att en översyn kommer tillstånd, som nu beställer av regeringen. Ochregeringen har startat ett utredningsarbete. Det ärangeläget att man är mycket seriös och går djupt in påvad bostadsbidragets syfte är. Hur möter man männi-skor med ett behov här och ?Om vi då kommer fram till att det under det tuffabesparingsarbetet har skett misstag, att vi har tänktför snabbt i kammaren, då får vi dela ansvaret. Låtoss först göra analysen, och låt oss hoppas att det gårfort. Det handlar om människor som har en svag ochskör ekonomisk situation. Det handlar om en del avvälfärdssystemet som är viktig för människor medsmå inkomster.Fru talman! Jag yrkar bifall till hemställan i bo-stadsutskottets betänkande.Anf. 146 ():Fru talman! kommer vi på slutet in på väsent-liga saker med tanke på vad som har hänt med bo-stadsbidragen under de senaste fem sex åren. Dagensbetänkande handlar om en liten detalj i det som be-slutades 1996.Åren 1990-1991 när den stora skatteomläggning-en ägde rum var verkligheten sådan att i stort sett alltsom gällde boendet momsbelades. Detta skulle kom-penseras för de svaga grupperna, framför allt barnfa-miljer och ensamstående, genom att bostadsbidragenskulle höjas. med den borger-liga regeringen ökade bostadsbidragen avsevärt justsom kompensation för skatteomläggningen.I en besparingsiver sker en neddragning av bidra-gen utan att ta hänsyn till den kompensation som dethela handlade om. Familjeinkomsten som bidrags-grund tas bort, och i stället tas individuella inkomst-gränser fram. Dessutom har ytnormsbegränsningarinförts, som gör att barnfamiljer och många som borpå landsbygden har drabbats av sämre bostadsbidragän tidigare med ett par . Manhar glömt utfästelsen om det dyra boendet. Boendetär fortfarande den dyraste biten för en barnfamilj.Mer än 30 % av inkomsterna går till hyran.Kristdemokraterna har protesterat mot nedskär-ningen i de viktiga punkterna, dvs. bort med indivi-duella inkomstgränser, bort med ytnormssystemet.Det är där som de stora pengarna ligger.Jag försvarar inte den tredje biten som vi kristde-mokrater var med om, dvs. att ha ett rättvist systemmot fusk. har vi sett hur tokigt och fel det helakan slå. Vi har ändå pekat på några punkter, nämligenatt åtminstone plocka bort avgifter och räntor för1997 och framåt medan vi väntar på den välkomnaöversynen. Översynen måste hantera frågan om deindividuella inkomstgränserna och ytnormsbegräns-ningarna och återställa bostadsbidragsnivån till enrimlig nivå. Av det skälet har un-der alla år anvisat ytterligare 1 miljard för att kom-pensera de grupper som har drabbats - inte bara avbegränsningarna i samband med skatteomläggningenutan också av nedrustningen av bostadsbidragen somindividuella inkomstgränser och ytnormssystemet harinneburit.Anf. 147 ():Fru talman! Jag tog upp frågan om träffsäkerhetenmed kammaren. Också den frågan handlar om storapengar.Ulf talar om insat-ser för förstärkning avbostadsbidragen. Det var mycket som kristdemokra-terna gjorde med hjälp av lånade pengar. Det är inteså märkligt att kammaren har fått ägnasig åt mycket omfattande saneringsarbete. Det hadekanske varit bättre att genomföra reformer med peng-ar som verkligen fanns. Det är de svaga hushållensom har fått betala priset. Det är viktigt att kommaihåg även i den här debatten.Anf. 148 ():Fru talman! Det går inte att hur som helst springaifrån utfästelser som gjordes på grund av de avsevärtökade boendekostnaderna som skatteomläggningen1990-1991 innebar. Det drabbar svaga grupper. Dethar drabbat ensamstående och barnfamiljer. Det är dåkammarens uppgift att rätta till det som blev fel.Det är inte de svagaste grupperna som i förstahand skall stå för alla besparingar och ta det storaansvaret för en dålig ekonomi? Det är de grupperna viskall rädda. Det är de grupperna vi skall undanta nunär systemet med avgränsningsperioden har blivit fel.Det är därför vi kristdemokrater föreslår att avgräns-ningssystemet skall ändras till -kanske fler. Då skulle även de som drabbas orättvist ifråga om eftergifterna få en lättnad. Det är det sompolitik och bostadsbidrag handlar om.Anf. 149 ():Fru talman! Låt oss återkomma till denna debattnär kammaren inte är i brådska. Än en gång, UlfBjörklund: Kanske vore det bättre om kristdemokra-terna ägnade mer tid åt att i verkligheten föra en eko-nomisk politik som gynnar de svaga än att göra det istor retorik.Överläggningen var härmed avslutad.BeslutBoU9 Eftergift vid återbetalning av bostadsbidragm.m.Mom. 1 (skälen för eftergift)1. utskottet2. 1 (v)Votering:241 för utskottet37 för res. 171 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 107 s, 63 m, 33 kd, 14 c, 11 fp, 13 mpFör res. 1: 36 v, 1 fpFrånvarande: 24 s, 19 m, 7 v, 9 kd, 4 c, 5 fp, 3 mpHarald () anmälde att han avsett att röstaja men markerats ha röstat nej.Mom. 5 (avgift och ränta)1. utskottet2. 2 (m, kd, c, fp)Votering:158 för utskottet128 för res. 263 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 108 s, 37 v, 13 mpFör res. 2: 68 m, 33 kd, 15 c, 12 fpFrånvarande: 23 s, 14 m, 6 v, 9 kd, 3 c, 5 fp, 3 mpMom. 8 (avstämning)1. utskottet2. 3 (kd, fp)Votering:241 för utskottet45 för res. 363 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 108 s, 68 m, 37 v, 15 c, 13 mpFör res. 3: 33 kd, 12 fpFrånvarande: 23 s, 14 m, 6 v, 9 kd, 3 c, 5 fp, 3 mpMom. 15 (inkomstbegreppet för egenföretagare)1. utskottet2. 8 (m, kd, c, fp)Votering:158 för utskottet126 för res. 81 avstod64 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 108 s, 37 v, 13 mpFör res. 8: 67 m, 33 kd, 14 c, 12 fpAvstod: 1 cFrånvarande: 23 s, 15 m, 6 v, 9 kd, 3 c, 5 fp, 3 mpÖvriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.9 § Beslut om utskottsbetänkanden som slutde-batterats den 28 aprilLU19 Ändringar i trafikskadelagenMom. 1 (jämkning vid skada på motorfordon m.m.)1. utskottet2. (m, v, kd)Votering:146 för utskottet136 för res.1 avstod66 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 107 s, 1 m, 15 c, 11 fp, 12 mpFör res. : 65 m, 37 v, 33 kd, 1 fpAvstod: 1 mpFrånvarande: 24 s, 16 m, 6 v, 9 kd, 3 c, 5 fp, 3 mpHelena () anmälde att hon avsettatt rösta nej men markerats ha avstått från att rösta.Mom. 2-3Kammaren biföll utskottets hemställan.LU20 God man och förvaltareKammaren biföll utskottets hemställan.KrU6 Museifrågor m.m.Mom. 1 (myndighetsstrukturen på museiområdet)1. utskottet2. 1 (m)Votering:218 för utskottet68 för res. 163 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 108 s, 37 v, 33 kd, 15 c, 12 fp, 13 mpFör res. 1: 68 mFrånvarande: 23 s, 14 m, 6 v, 9 kd, 3 c, 5 fp, 3 mpMom. 5 (Bildens och i )1. utskottet2. 2 (mp, c)Votering:257 för utskottet29 för res. 263 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 108 s, 68 m, 37 v, 33 kd, 11 fpFör res. 2: 15 c, 1 fp, 13 mpFrånvarande: 23 s, 14 m, 6 v, 9 kd, 3 c, 5 fp, 3 mpMom. 10 (gratis inträde på museer för barn och stude-rande)1. utskottet2. 5 (v)Votering:249 för utskottet37 för res. 563 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 108 s, 68 m, 33 kd, 15 c, 12 fp, 13 mpFör res. 5: 37 vFrånvarande: 23 s, 14 m, 6 v, 9 kd, 3 c, 5 fp, 3 mpMom. 18 (statens helhetsansvar för att säkerställaestetiska och andra kvaliteter vid upphandling)1. utskottet2. 7 (mp)Votering:273 för utskottet13 för res. 763 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 108 s, 68 m, 37 v, 33 kd, 15 c, 12 fpFör res. 7: 13 mpFrånvarande: 23 s, 14 m, 6 v, 9 kd, 3 c, 5 fp, 3 mpMom. 19 (estetisk utsmyckning vid infrastruktursats-ningar)1. utskottet2. 8 (mp, c)Votering:258 för utskottet28 för res. 863 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 108 s, 68 m, 37 v, 33 kd, 12 fpFör res. 8: 15 c, 13 mpFrånvarande: 23 s, 14 m, 6 v, 9 kd, 3 c, 5 fp, 3 mpÖvriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.KrU8 Bibliotek, litteratur och kulturtidskrifterÅterförvisningsyrkande (kd)För bifall räckte att en tredjedel av de röstande anslötsig till detta.Talmannen konstaterade att minst en tredjedel av deröstande hade bifallit återförvisningsyrkandet.Kammaren hade således med acklamation bifallitåterförvisning av ärendet till utskottet för ytterligareberedning.KrU9 Ersättningar och bidrag till konstnärerMom. 1 (kulturskaparnas villkor och bidragsreglernasutformning)1. utskottet2. 1 (m)Votering:218 för utskottet68 för res. 163 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 108 s, 37 v, 33 kd, 15 c, 12 fp, 13 mpFör res. 1: 68 mFrånvarande: 23 s, 14 m, 6 v, 9 kd, 3 c, 5 fp, 3 mpMom. 4 (singelföretag)1. utskottet2. 4 (mp)Votering:273 för utskottet13 för res. 463 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 108 s, 68 m, 37 v, 33 kd, 15 c, 12 fpFör res. 4: 13 mpFrånvarande: 23 s, 14 m, 6 v, 9 kd, 3 c, 5 fp, 3 mpMom. 8 (rådgivningscentrum för dansare)1. utskottet2. 7 (1 m, fp)Votering:262 för utskottet24 för res. 763 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 108 s, 56 m, 37 v, 33 kd, 15 c, 13 mpFör res. 7: 12 m, 12 fpFrånvarande: 23 s, 14 m, 6 v, 9 kd, 3 c, 5 fp, 3 mpMom. 9 (dansares vidareutbildning och omskolning)1. utskottet2. 8 (kd)Votering:253 för utskottet33 för res. 863 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 108 s, 68 m, 37 v, 15 c, 12 fp, 13 mpFör res. : 33 kdFrånvarande: 23 s, 14 m, 6 v, 9 kd, 3 c, 5 fp, 3 mpMom. 11 (amatörkultur)1. utskottet2. 9 (v)Votering:249 för utskottet37 för res. 963 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 108 s, 68 m, 33 kd, 15 c, 12 fp, 13 mpFör res. 9: 37 vFrånvarande: 23 s, 14 m, 6 v, 9 kd, 3 c, 5 fp, 3 mpÖvriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.KrU10 FolkbildningMom. 1 (folkbildningens betydelse för den lokalademokratin)1. utskottet2. 1 (kd)Votering:250 för utskottet33 för res. 166 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 108 s, 67 m, 37 v, 15 c, 10 fp, 13 mpFör res. 1: 32 kd, 1 fpFrånvarande: 23 s, 15 m, 6 v, 10 kd, 3 c, 6 fp, 3 mpMom. 3 (folkbildningens integritet)1. utskottet2. 3 (v, mp)Votering:232 för utskottet50 för res. 367 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 108 s, 66 m, 33 kd, 14 c, 11 fpFör res. 3: 37 v, 13 mpFrånvarande: 23 s, 16 m, 6 v, 9 kd, 4 c, 6 fp, 3 mpMom. 8 (viss musikutbildning vid folkhögskolor)1. utskottet2. 6 (m, kd, c, mp)Votering:156 för utskottet127 för res. 61 avstod65 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 107 s, 37 v, 11 fp, 1 mpFör res. 6: 67 m, 33 kd, 14 c, 1 fp, 12 mpAvstod: 1 sFrånvarande: 23 s, 15 m, 6 v, 9 kd, 4 c, 5 fp, 3 mpÖvriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.UbU8 Studiesociala frågorMom. 7 (studiesocial utredning m.m.)1. utskottet2. res 1 i motsvarande del (kd)3. res. 2 (c)Förberedande votering:39 för res. 115 för res. 2228 avstod67 frånvarandeKammaren biträdde res. 1.Huvudvotering:233 för utskottet33 för res. 115 avstod68 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 107 s, 67 m, 36 v, 11 fp, 12 mpFör res. 1: 33 kdAvstod: 14 c, 1 fpFrånvarande: 24 s, 15 m, 7 v, 9 kd, 4 c, 5 fp, 4 mpMom. 8 (utbildningskonto)1. utskottet2. 3 (fp)Votering:269 för utskottet12 för res. 368 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 107 s, 66 m, 37 v, 33 kd, 14 c, 12 mpFör res. 3: 12 fpFrånvarande: 24 s, 16 m, 6 v, 9 kd, 4 c, 5 fp, 4 mpÖvriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.Beslut om uppskjuten voteringKammaren beslutade på förslag av talmannen attåterstående ärenden på föredragningslistan fick avgö-ras i ett sammanhang vid arbetsplenum onsdagen den5 maj.10 § (forts. från prot. 87) Transportpolitik (forts.TU8)Anf. 150 HANS ():Fru talman! I det här betänkandet behandlas intemindre än 82 motionsyrkanden om olika transportpo-litiska frågor. Som vanligt när vi diskuterar transport-politik föreslår de borgerliga partierna med Modera-terna i spetsen en rad åtgärder för att avreglera ochprivatisera så gott som all statlig verksamhet på om-rådet. Jag upphör väl aldrig att förvånas över hur blintman från den borgerliga sidan tror att man kan lösaalla problem med så enkla medel.I går kväll innan debatten avbröts lyssnade jag påLars och inlägg. Då blevjag också lite förvånad måste jag säga - kanske inteså mycket över vad de sade som över att de kundesäga det utan att rodna. Framför allt , menockså Skårvik, drog långa drapor där de ondgjordesig över dålig vägstandard och alltför små investe-ringar på väg- och järnvägsområdet. Båda ville görasken av att om deras partier haft mer att säga till omhade vi haft betydligt större resurser på infrastruk-turområdet.Jag måste fråga både och , fast jag ser inte här i salen så jagfår väl nöja mig med att rikta mig till Björkman:Menar ni på fullt allvar att det svenska väg- och järn-vägsnätet har fallit sammanoch förvandlats från ett väl fungerande system tillnågot som är i totalt sönderfall? Menar ni verkligenatt det skulle ha skett bara ?I alla fall är det väl uppenbart att både Björkmanoch Skårvik har drabbats av total minneskollaps. Föratt hjälpa dem att minnas lite bättre skall jag redogöraför deras egna budgetförslag . Då före-slog nämligen 662 miljoner kronormindre till kommunikationsområdet, i och för sig litemer på vägarna men totalt sett för området662 mindre, jämfört med regeringensförslag. drog till med en besparing på hela2,9 miljarder kronor.Än värre blir det faktiskt om man går tillbaka än-nu i tiden, till när utskottet behandlade årsvårproposition. Då ville spara hela3,9 miljarder på kommunikationsområdet medanFolkpartiet då nöjde sig med 3,3 miljarder för 1999.Om man tittar på de olika partiernas budgetförslagunder är det faktiskt genomgående så,möjligen med något enstaka undantag, att Folkpartietoch har velat anslå mindre pengar tillkommunikationsområdet än vi socialdemokrater.Visst kan man tycka att vi har för dålig standardpå vårt väg- och järnvägsnät. Vi kan nog vara överensom att det finns stora investeringsbehov. Men detskulle faktiskt ha sett betydligt sämre ut om Modera-terna och hade fått igenom sina budget-förslag under senare år.Naturligtvis skulle jag som trafikpolitiker vilja hamer pengar att satsa på både vägar och järnvägar. Men vi lever ju i en ekonomisk verklig-het där satsningar på vägar och järnvägar ständigtmåste vägas mot andra angelägna områden. När nusamhällsekonomin förbättras under kommande årfrigörs ju nya resurser också till infrastrukturområdet.Dessutom vill jag slå fast att vi skall vara öppnaäven för andra finansieringsformer och våga prövanya vägar. har vi i med några, ytterstfå, undantag valt att direktfinansiera investeringarnaöver statsbudgeten. I en del andra länder har manprovat andra finansieringsformer med ibland ganskagoda resultat. Det kanske mest intressanta exempletär det engelska PPP-systemet, som berörde . Där uppdrar man åt privatakonsortier att bygga och sköta vägen under en visstid. Konsortierna ersätts sedan efter den trafikvolymoch den service som upprätthålls.Det finns flera fördelar med PPP-systemet. Bl.a.innebär det att belastningen på statsbudgeten jämnasut när utgifterna sprids över projektets hela kon-traktstid. Det finns också ett direkt samband mellanden avgift som erläggs och den service som tillhan-dahålls. Ett sammanhållet ansvar för projektering,byggande, underhåll och drift ger möjlighet för etteffektivt utnyttjande av resurser och kan göra att manfår en över tiden optimal standard.Men det finns naturligtvis också nackdelar medsystemet. Den största är kanske att man med det härlåser upp en stor del av de framtida väganslagen förbetalningar till konsortierna. Det kan också bli kost-samt att bygga upp en driftsorganisation för ett såbegränsat projekt som det ändå blir när man genom-för ett PPP-projekt. Normalt krävs det att man sam-manför det här med ett större område när det gällerdrift och underhåll för att erhålla en effektiv verk-samhet. Då kan det bli lite knepigt. Då kan mankomma i kollision med den ordinarie upphandlingenav drift och underhåll på vägnätet.I har man ju provat det här systemet isamband med utbyggnaden av mellanJärvenpää och . Det innebar att den komplettamotorvägen kunde öppnas än beräknat. Produktionen av väghåll-ning på den utbyggda motorvägen beräknas under 15år, om man räknar från byggstart till koncessionspe-riodens slut, bli billigare än om man hadeanvänt en konventionell anslagslösning. Till detkommer också den samhällsekonomiska vinsten avtidigareläggning av projektet. Det gör naturligtvis attdet blir intressant att se på det hela.Både Statskontoret och har studeratPPP-modellen. Om man läser deras rapporter tydermycket på att det här är ett upplägg som det ocksåskulle vara intressant att pröva här i . Vi me-nar att det nu skulle vara oerhört intressant att prövaPPP-finansiering på några projekt även här i Sverigeså fort det pågående beredningsarbetet i Regerings-kansliet är avslutat.Fru talman! Om vi är överens över partigränsernanär det gäller att pröva PPP-finansiering är vi inte allsöverens när det gäller förslag om attomvandla till ett affärsverk med sin finan-siering direkt kopplad till vägtrafiken. Vi har starkaprincipiella invändningar mot en sådan lösning.Sedan är det ju faktiskt när man läser Moderater-nas motion lite svårt att få grepp om vad Moderaternaegentligen menar. Å ena sidan skriver man i motio-nen: "Investeringar i infrastruktur bör i princip endastgenomföras om de är lönsamma". Å andra sidanskriver man att för det lågtrafikerade vägnätet krävsdock särskild regionalpolitisk hänsyn. Då vill jagpassa på att fråga vad man egentligenmenar. Skall man koncentrera insatserna dit där trafi-ken är som intensivast eller skall man ta regionalpoli-tisk hänsyn? Det vore bra att få ett svar på den frågan.Fru talman! En annan fråga som diskuteratsmycket , både i och i mångaandra länder, är olika former av vägavgifter i tätorter-na. Utredningen vägavgifter i tätort ärnu ute på remiss.En utgångspunkt för en lagstiftning om miljösty-rande vägavgifter är att ett införande av ett sådantavgiftssystem skall ske på initiativ av berörda kom-muner. Det måste vara kommunen som beslutar ominförandet av miljöstyrande vägavgifter. Det måsteockså vara kommunernas ansvar att utforma ochförändra avgiftssystemet inom de ramar som lagenställer upp. Vägavgifter kan då användas som enmiljöstyrande faktor för att påverka trafiken.Ett krav som kan ställas på ett system för miljö-styrande vägavgifter är att systemet måste vara lättför trafikanterna att förstå och använda och att detnaturligtvis skall innebära rimliga kostnader för trafi-kanterna. Dessutom måste det självklart uppfyllaerforderliga krav på trafiksäkerhet, rättvisa och per-sonlig integritet.Om man läser utredningen kan man konstatera attett sådant system kan förväntas medföra påtagligtpositiva effekter på trängseln och därmed även påluftföroreningarna i tätorterna.Det finns flera motioner på det här området somstämmer väl överens med utredningens förslag. Menvi menar att man ändå bör avvakta remissarbetet ochregeringens beredning innan fattar beslutom införande av ett sådant system.Fru talman! Jag vill också nämna några ord omjärnvägen som måste ges förutsättningar att spela encentral roll som ett effektivt, miljövänligt och energi-snålt transportmedel. Förutsättningarna att i Sverigebedriva lönsam interregional persontrafik på järnvägär tyvärr faktiskt ganska begränsade beroende på attbefolkningstätheten är liten och att det är relativtlånga avstånd mellan våra tätorter. Det finns också enrisk för att en järnvägsmarknad med alltför mångaoperatörer kan försämra järnvägstrafikens ekonomioch i och med det försämra järnvägens konkurrens-kraft gentemot andra transportslag. Därför menar visocialdemokrater att SJ även i fortsättningen bör fåbehålla sin särställning när det gäller trafikeringsrät-ten för den interregionala persontrafiken.När det gäller motionsförslaget om att införa ettauktionssystem för att fördela bankapacitet mellanolika tågföretag har vi en helt annan uppfattning änmotionärerna. Ett sådant system skulle innebära kraf-tigt ökade administrativa kostnader. Det finns ocksåen risk för försämrad marknadssituation genom attstörre trafikföretag lätt skulle få en dominerandeställning.Vi har ju sänkt banavgifterna för attfrämja en ökad järnvägstrafik och skapa mer likvär-diga konkurrensvillkor mellan olika transportslag.Om man inför ett sådant system skulle det kunnainnebära att man försämrar järnvägens konkurrens-kraft. Då är risken stor att ännu mer gods förs ut frånjärnvägen och ut på vägarna.Fru talman! Inom ramen för affärsverksformenhar SJ faktiskt fått en rad unika beslutsbefogenheter.SJ har ett klart ekonomiskt ansvar och en betydandegrad av handlingsfrihet både beträffande ekonomiskaoch organisatoriska frågor. Utan hinder av den gäl-lande organisationsformen har betydande strukturför-ändringar genomförts inom SJ i syfte att effektiviseraoch kundanpassa trafikutbudet.En förutsättning för att statlig verksamhet skallkunna drivas i aktiebolagsform är att man har enlångsiktigt hållbar ekonomi. Alla som är insatta ifrågan vet att SJ:s ekonomi inte är särskiltstark.