prot · GM09106 · 1999-06-03 00:00:00 — Detär faktiskt de som har fått de absolut största skatte-höjningarna, till följd av egenavgifterna, sedan denstora skattereformen i början av 1990-talet.Jag tror att många av er håller med om att det härhar bidragit till enorma marginaleffekter just när detgäller dessa inkomstlägen. Det har bidragit till att vihar fått fattigdomsfällor. Om man ökar sin inkomstsjunker vissa bidrag osv. Det gör att man ibland harfått en negativ disponibel inkomst att röra sig med.Varför pratar jag nu så mycket om detta? Jo, jagtycker att det är viktigt att vi får upp den här frågantill diskussion. Detta är nämligen en av de stora frå-gor som ni som sitter i Genomförandegruppen har attjobba med. Det handlar också om att finansieringenav pensionssystemet inte är färdig fullt ut. Man kan juläsa i betänkandet att det faktum att man inte är färdiginnebär ett inkomstbortfall på iår. Och det i sin tur betyder ju att den allmänna pen-sionsavgiften kommer att höjas för låg- och medelin-komsttagarna.Det är viktigt att ta upp den här frågan, eftersomjag tror att det finns en vilja från många partiers sidaatt göra någonting åt det här problemet och att kom-pensera på något sätt.Jag satt och lyssnade på era anföranden. RonnyOlander sade att någon typ av förslag skulle kommaföre sommaren, om jag uppfattade honom rätt. Jagbrukar säga att juni är den första sommarmånaden.Den 1 juni är för mig,och är det , herr talman. Därför förstårjag att man nu i dagarna skall komma med någonting.Jag kan kanske få något besked om detta från RonnyOlander.Eftersom har begärt replik på migskulle jag vilja lägga till ytterligare ett par frågor.Kommer man att diskutera en eventuell finansiering-sprincip för att kompensera kommuner? Kommuner-na har ju, som bekant, farit ganska illa under ett antalår på grund av att de har gått miste om skatteintäkter.Jag skulle också vilja veta om man inom ramen förGenomförandegruppen har diskuterat hur löntagarna iså fall kommer att kompenseras. Det här är ju endiskussion som förs också på annat håll, bl.a. i skatte-samtal. Man för diskussioner om hur man på bästasätt kompenserar låginkomsttagare, med tanke på attvi beskattar låginkomsttagare oerhört högt i det härlandet. Och det är en stor grupp som inte har någonstark lobby som pratar till dess försvar. Vi har juSkattebetalarnas förening, osv. sompåtalar andra skatteproblem i vårt land.Herr talman! Jag nöjer mig med detta och ser framemot replikväxlingen med . 33 BO () replik:Herr talman! Det var synd att ilikhet med sin föregående partivän valde att inte svarapå de frågor som ställdes. Det var inte precis frågorsom har tagits ur tomma luften, utan de har väcktsmed anledning av de reservationer som finns fogadetill dagens betänkande. I stället för att svara användehon en del av sin tid till att ställa frågor till andra. Nuhar vi kanske möjlighet att få svar ändå om MarieEngström eller någon annan av de närvarande repre-sentanterna från är beredda att svara påfrågorna.Jag tycker att det är utmärkt om hennes parti börjar engagera sig i frågan om mar-ginaleffekter och försöker riva fattigdomsfällor. Detär alldeles utmärkt. Vi hoppas att vi får se mer av detnär vi diskuterar skatter, bostadsbidrag och vad det nukan vara för någonting. Det skall löna sig att arbeta.Det är en gammal liberal paroll som inte blir sämreom fler, som har varit måttligt intresserade,ansluter sig till den.Egenavgifterna, dvs. de försäkringspremier som viskall betala till vår egen framtida pension i ett solida-riskt system, kommer att höjas. Det ingår i uppgörel-sen att de kommer att göra det. I det avseendet sägsdet tydligt i den uppgörelse som gjordes mellan defyra borgerliga partierna och Socialdemokraterna ijanuari att det skall vara en skatte- och avgift-sväxling. att direktskatten skall sänkas om ege-navgiften höjs.Jag vill gärna höra något mer när det gäller demånga frågor som jag själv har ställt. Går det inte attsäga något i repliken finns det väl plats för att anmälaanförande.Anf. 34 () replik:Herr talman! Jag skall svara . Jag stårhär och pläderar för ett rättvist skattesystem enligt vårmodell. Och jag tror inte att det är någon mer ellermindre liberal syn, som ville ge yttryckför. Jag tycker naturligtvis att det skall löna sig attarbeta. Det tror jag att alla människor tycker. Jag trorframför allt att låginkomsttagare tycker att det äroerhört viktigt att de har pengar kvar i plånbokenäven efter den 20:e . Det är självklart.När jag pratar om en rättvis fördelning pratar jagockså om att vi skall skatta på ett mycket mer rättvistsätt. Och när det gäller egenavgifterna, pensionsav-gifterna, har fört fram ett alternativtsystem där man inom skattesystemets ram, dvs. viastatsskatten, på ett mycket bättre och mer rättvist sättskall kunna få in de pengar som är nödvändiga tillpensionssystemet.Anf. 35 BO () replik:Herr talman! Jag var väl inte alldeles säker på attMarie och andra vänsterpartister anslutersig till de liberala skatteförslagen. Jag noterade baraatt det föreföll som om man nu talade väl om att detskulle löna sig att arbeta. upprepadeju också att hon ville att det skulle göra det.Egenavgifter som tas ut upp till det förmånstaksom finns är ju, så att säga, raka försäkringspremier.Marie och jag har diskuteratfrågan om det är fel att egenavgifter, i likhet medarbetsgivaravgifter, är avdragsgilla i den meningen attde inte beskattas nu utan när pensionen faller ut. Jaghar aldrig fått något riktigt svar på den frågan. Vadgör att anser att denna enda avgift -det handlar om ett av fyra, fem olika sätt att ta utförsäkringspremier för framtida pension - inte skallvara avdragsgill? Jag tror att jag nu har ställt denfrågan för femte eller sjätte gången i den här kamma-ren. Jag har bl.a. ställt den till vidnågra tillfällen. Jag har aldrig fått något svar. Jagförstår i och för sig varför.Anf. 36 () replik:Herr talman! Jag måste säga till attdet ibland kan vara ganska svårt att följa hans fråge-ställningar. Jag upplever dem somganska otydliga.När det gäller frågan om det är fel att avgifter äravdragsgilla vill jag säga: ja, det är det i så måtto attdet blir ett fördelningspolitiskt fel i och med att de äravdragsgilla. Man kan ju inte ha någon principiellinställning till att det är fel att kostnader är avdrags-gilla. Det är i så fall en helt annan diskussion. Men idet här fallet får det faktiskt sådana konsekvenser förmånga människor att det blir en orättvis skatt ochdärmed också en orättvis inkomstfördelning. Det ärhelt uppenbart. Det är bl.a. därför som vi har tagitfram andra system och har velat diskutera dem.När jag läser i betänkandet på s. 14 ser jag fak-tiskt att ni i Genomförandegruppen är uppe i intemindre än tre olika alternativ för att klara den s.k.avgiftsväxlingen. Från början fanns det ju två olikaalternativ som ni stred om inbördes.Jag hoppas att ni förstår andemeningen i mitt an-förande. Jag vill att vi skall komma till skott i den härfrågan. Jag tycker att det är viktigt för låginkomstta-gare att ni i Genomförandegruppen kommer till skottoch att ni kommer fram till reella förslag. Vad är detsom gäller? Ni pratar om långsiktighet osv. Det är naturligtvis väldigt många människor i dethär landet som betalar skatt som på lång sikt vill vetavad det är som gäller och vad de skall hålla sig till.Det är viktigt.Anf. 37 () replik:Herr talman! Jag måste upplysa om att jag intesitter i Genomförandegruppen. Men även om jag hadesuttit i den hade jag inte, med tanke på att fem partiersitter i en intim förhandling och försöker hitta lös-ningar, kunnat ge en redovisning för kammaren. Såkan man bara inte göra.Jag känner också otålighet, men vi får nog göradet, och så får vi se efterhand vad som kommer fram.Tiden är viktig, men jag kom att tänka på ett ordspråknär talade. Det lyder: Vad hjälper detatt galoppera om det går i fel riktning? Jag tycker attdet på något sätt säger att vi faktiskt får låta dem somsitter i Genomförandegruppen ta , så attde förhoppningsvis kan komma fram till ett så braresultat som möjligt.Vad gäller avgifterna tycker jag ändå att utskottetmarkerar detta i sitt betänkande: "Vid en höjning avden allmänna pensionsavgiften är det utskottets be-stämda mening att de yrkesaktiva skall kompenserasför höjningen." Detta försökte jag också säga i mittanförande.Sedan märker jag att vi också kommer in på skat-tepolitiken. Det finns naturligtvis ett samband. Jagtror inte att någon kan ta patent på parollen att detskall löna sig att arbeta, för den tror jag att alla partierkan ställa upp på. Men är det viktigt atterinra sig att av hushållens inkomst kommer viaomfördelning i den generella välfärden. Det innebäratt , jag och alla vi andra här i somtjänar får betala mer skatt än vadlåg- och medelinkomsttagarna gör, och sedan omför-delas det så att vi, om vi tycker att alla i skallkunna leva ett gott liv, på olika sätt stärker låg- ochmedelinkomsttagarna. Detta är nog det finaste jag lärtmig sedan jag kom hit som riksdagsledamot: ordetgenerell välfärd.Anf. 38 () replik:Herr talman! Jag tror att jag och äröverens om att vi vill jobba för den generella välfär-den.Galoppera åt fel håll skall vi naturligtvis inte göra.Jag tycker dock fortfarande att det är väldigt viktigtatt den här frågan kan få sin lösning väldigt snart, inteminst därför att det är viktigt med tydlighet och lång-siktighet - bl.a. i skattefrågan, men även i frågan omframtida pensioner som vi diskuterar här i dag.Jag vill också påminna om att en stor artikel på för någon veckasedan där han konstaterade att egenavgifterna är enplåga just för låginkomsttagare. Detta är oerhört vik-tigt.Annars har jag inget att anföra gentemot RonnyOlander.Anf. 39 () replik:Herr talman! Mycket kort: Jag delar mening såtillvida att jag hoppas att Genomfö-randegruppen skall lyckas komma till ett avslut - ochdetta, precis som jag sade tidigare, i det korta pers-pektivet.Samtidigt tycker jag att det är viktigt att funderapå det som t.ex. statsministern haruttalat: När vi för resonemang om skattesamtal osv.är det låg- och medelinkomsttagarna, de som har buritde största bördorna , som stårförst i tur att få utdelning. Jag tycker att detta är någotfint att fundera på för framtiden.Anf. 40 () replik:Herr talman! Det var synd att inteupplyste mig om när sommaren infaller. Det var denfråga jag ställde.Anf. 41 () replik:Herr talman! Jag ställer in mig i ledet av fråge-ställare till och vill återgå till fråganom de som skall avsättas till . Om det är så attVänsterpartiet räds en fondförvaltning finns det ju defacto möjlighet att välja de lite mer långsamt växandefonderna. Jag vill då fråga: Upplever inte Vänsterpar-tiet en risk med att avstå från den tillväxt som ändåsker i vårt land tack vare dessa aktie- och fondplace-ringar som vi haft så stor glädje av ? Kan det inte kännas som om man blir akter-seglad om man inte hänger med i det racet, där vi haren möjlig tillväxt att erhålla?Anf. 42 () replik:Herr talman! Det kan ligga mycket i det somKenneth här anför. Han nämnde dock ordetrisk, och det ligger naturligtvis alltid en risk i att pla-cera pengar någonstans. Det kan gå väldigt bra, mendet kan också gå väldigt dåligt. Men till viss del kanjag ge rätt i det resonemanget.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 8 §. )AjourneringKammaren beslutade att ajournera för-handlingarna till då frågestunden skullebörja.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 14.00.6 § FrågestundAnf. 43 TALMANNEN:Kammarens sammanträde återupptas nu för riks-dagens frågestund. deltar följande statsråd: , justitieministerLaila , jordbruksminister , statsrådet , statsrådet , utbildningsminister , socialmi-nister och miljöminister statsministern besvarar allmänpolitiska frågor.Frågorna till övriga statsråd förutsätts beröra derasansvarsområde inom regeringen.Användning av den m.m.Anf. 44 ():Fru talman! Jag vill ställa några frågor till justi-tieministern.Två poliser har mördats när de utförde sina ar-betsuppgifter. Här har farliga personer utfört ett illdådunder sin permission. Vi moderater har betonat attstatens intresse av att skydda medborgarna måsteväga tyngre än den intagnes rätt till permission. Be-slut om permissioner bör naturligtvis fattas utifrånden intagnes vårdplan, och enligt vårt förslag kanelfotboja användas. Vi föreslog en försöksverksamheti vår reservation.Min första fråga: Stöder justitieministern vårt för-slag till utvidgning av användningsområdet vid inten-sivövervakning?Vi moderater har vidare fört fram att permissionbör föregås av farlighetsbedömning, en uppfattningsom delas av expertis på området.Min andra fråga: Kan justitieministern stödja vårtkrav på stramare permissionsregler genom farlighets-bedömning?Under de borgerliga regeringsåren tog initiativ till striktare regler vid återfall i brott.Samma uppfattning delas av en enig straffrättskom-mitté. Nuvarande regering fick förslaget i oktober1995, men ännu har beklagligt nog inget hänt.Min tredje fråga: När förvandlas ord till handling?Sverige har en kompetent insatsstyrka mot terro-rism. Den skall enligt nuvarande regler endast använ-das vid terroraktioner.Min fjärde fråga: Är justitieministern liksom mo-deraterna och flera andra partier beredd att ändrareglerna för den kompetenta nationella styrkan så attden kan användas i sådana sammanhang som den nuaktuella tragiska händelsen?Anf. 45 Justitieminister ():Fru talman! Jag skall försöka att besvara alla dedär frågorna, även om svarstiden är mycket kort förstatsråden.Det finns strikta regler för hur permissionernaskall användas. Det sker en individuell prövning. Därhar vi stramat upp förfaringssättet i kriminalvårdenväldigt mycket. Det skall inte vara några generellabeslut, utan det är individuella bedömningar.Permissioner är viktiga som ett led i utslussningenav någon som avtjänar sitt fängelsestraff. ellersenare skall han ut. Det gäller att se till att man förbe-reder honom för det fria livet så bra som möjligt, såatt han återgår till ett lagligt liv.Vi funderar på hur man kan använda inten-sivövervakningen. Den används ju i kriminalvårdensom ett alternativ till fängelsestraffet. Det görs ocksåöverväganden av att använda den i samband medutslussning. Det pågår ett praktiskt arbete inom kri-minalvården, och det pågår ett övervägande av lag-regleringen i . Det kommer ettförslag om det så småningom.Farlighetsbedömningar är svåra saker. Men de in-går självfallet när man gör de individuella bedöm-ningarna av i vilken utsträckning man riskerar att enperson som håller på att avtjäna straff också riskeraratt begå brott under permissionen eller i sambandmed att han friges. Det finns en utredning som har tilluppdrag att överväga hur man kan utveckla farlig-hetsbedömningarna.Till frågan om insatsstyrkan får jag återkomma enannan gång.Anf. 46 TALMANNEN:Det är ett begränsat antal frågor man hinner medpå en minut, både för frågeställaren och den somsvarar.Anf. 47 ():Fru talman! Av medierna har framgått att polisen iÖstergötland fått hjälp av den nationella insatsstyr-kan. Men skall man vara tvungen att bryta mot lagen,smyga eller ge styrkan annat namn för att få användaden? Den speciella kompetens som här finns har vimoderater krävt och kräver skall kunna användas vidmånga allvarliga händelser, som det brutala mordsom nu utförts. Jag frågar om igen: Är ministernberedd, liksom och flera andra partier,att ändra reglerna för den kompetenta nationella in-satsstyrkan?Självklart skall man få ha permissioner. Men per-soner som visat sig farliga skall ha mycketsvårt att få permissioner innan det är kvar avstraffet. Reglerna måste vara strikta, och permissio-nerna ligga när den utslussning som skall göras.Det är viktigt att vi visar vägen, och det är natur-ligtvis viktigt att vi tänker över situationen. Men vihade ju en enig kommitté bakom oss, och vi tycker attregeringen borde kunna komma med förslag snabbareän som skett.Tack!Anf. 48 Justitieminister ():Fru talman! Det är återigen svårt att svara på allade frågor som tas upp i denna frågestund, där det ärtänkt att frågorna skall vara korta.Vi inom socialdemokratin tycker om att övervägaoch utreda frågor, veta vad det är vi beslutar, innanbeslut fattas. Jag vet att gärna vill fattabeslut innan man har övervägt det hela.När det gäller insatsstyrkan utgår jag från attAnita vet att det pågår ett utredningsarbete ochöverväganden av på vilket sätt man kan ändra detregelverk som styr användningen av insatsstyrkan . Så fort det arbetet är avslutat inom Rikspolissty-relsen och vi har resultatet i departementet kommer viatt göra våra ställningstaganden. Jag tycker att manskall veta vad man beslutar om innan man fattar be-sluten.Det handlar inte om att smyga med användningenav insatsstyrkan. Det viktiga är ju att använda insats-styrkan och dess kompetens i varje situation där såbehövs. Det är det som sker . Att kalla det för smyger med att använda denna resurs tycker jagär ett egendomligt sätt att se på en praktisk situation,där polisen naturligtvis utgår frånatt man skall använda den speciella kompetens somfinns när behovet uppstår. Det är precis det som sker.Men regelverket ändrar vi efter noggrant övervä-gande, och det pågår. Det borde kännatill.MissbrukarvårdenAnf. 49 ():Fru talman! Jag vill ställa en fråga till socialmini-ster om utvecklingen när det gällermissbrukarvården i landet. Samstämmiga uppgifterfrån olika håll talar om att många kommuners insatserför vård och behandling av missbrukare har dragitsned på ett sätt som inger allvarlig oro.Institutionsplaceringarna har minskat på ett dra-matiskt sätt, både vad gäller frivilligplaceringar ochLVM-placeringar. Det har också regeringen noteratsjälv i olika sammanhang.I någon mån har i stället billigare öppenvårds-verksamhet ökat. Men kritiken mot att det här interäcker för de människor som har de allvarligastemissbruksproblemen är rätt omfattande. Vivet att drog- och alkoholmissbruket inte har minskat iomfattning. Det finns tvärtom många rapporter om attdet i stället ökar både vad gäller alkohol och narkoti-ka. Det är inte minst ungdomar som är på väg in i ochi åtskilliga fall har etablerat ett tungt narkotikamiss-bruk.Min fråga till ministern är: Vilka åtgärder avserministern att vidta med anledning av de många rap-porterna om nedrustning av behandlingsinsatserna förmissbrukare i landet?Anf. 50 Socialminister ():Fru talman! fråga rör som så mångaandra gånger när det handlar om hälso- och sjukvårdoch även när det gäller missbrukarvård principfråganom var huvudansvaret ligger.Jag delar först och främst inte riktigt av hur utvecklingen ser ut. Det är sant attvi nu får rapporter om att unga människor tenderar atti högre utsträckning använda narkotika och även attunga människor i större utsträckning nu använderalkohol. Men uppfattningen att problemet skulle haden omfattning som skildrar delar jaginte.Däremot är det alldeles riktigt att det har påpekatsatt man både i landsting och på de områden därkommunerna är ansvariga har dragit ned resurserna.Hur vi skall kunna rusta uppmissbrukarvården igen blir i första hand en fråga attdiskutera med och Kommunför-bundet. För det krävs det ökade resurser till kommu-ner och landsting.Jag kan bara konstatera att vi nu har gett beskedom att kommer både kom-muner och landsting att få ökade resurser från statenssida just för att kunna klara omsorgsfrågorna, sjuk-vårdsfrågorna, men naturligtvis också missbrukarvår-den.Anf. 51 ():Fru talman! Jag får tacka socialministern för sva-ret. Jag tycker att det är bra om regeringen är meraktiv och hjälper till att hålla ambitionsnivån uppe,därför att det är väldigt mycket som står på spel.Det finns i åtskilliga fall också fog för frågor omdet inte tummas på t.ex. omvård. Aktuella uttalanden från nämnder i vissa kom-muner tyder på att så kan vara fallet.Vi kunde läsa i tidningarna om att man iStockholm beslutat att ansökan om vård enligt LVMendast skulle beslutas när missbruket var livshotande.Ett sådant uttalande strider direkt mot intentionernaoch bokstaven i LVM. Det är bara ett exempel.Min uppföljningsfråga till ministern är följande.Kommer ministern samlat att se över om lagstiftning-en efterlevs?Anf. 52 Socialminister ():Fru talman! I själva verket är det ett arbete sompågår. Vi följer framför allt med hjälp av Socialsty-relsen hur utvecklingen ser ut. Jag har inte fått sådanarapporter som säger att det finns skäl att se över lag-stiftningen. Däremot finns det skäl att starta en dialogmed kommunerna och landstingen om hur missbru-karvården av. Beskeden har varit att neddrag-ningarna har lett till en försämrad situation. Vi måsteföra en dialog med kommun och landsting om det.Levande historiaAnf. 53 ():Fru talman! Jag vill ställa en fråga till vice stats-ministern. Regeringen har ett välförtjänt gott interna-tionellt renommé i arbetet för Förintelsens offer ocharbetet med Levande historia. Vi har från alla partieröver alla partigränser försökt att arbeta gemensamtför att visa att vi som står för demokrati och demo-kratins värden inte kan acceptera den typ av tanke-gångar som tyvärr inte är historia utan som dykerupp i t.ex. nynazistiska organisationer. Att detta ar-bete fortfarande behövs visar de tragiska händelsernai med kopplingen till nynazistiska orga-nisationer.Lika angeläget som att hålla historien levande ärdet att visa respekt och stödja de individer som bär defasansfulla upplevelserna med sig.Vad anser vice statsministern att regeringen ochalla vi andra kan arbeta vidare med för att ännu merlyfta fram frågorna, och hur kan vi väga in i den indi-viduella behandlingen i t.ex. flyktingärenden av i dagäven de historiska erfarenheter av fasansfulla upple-velser som Förintelsens offer bär med sig?Anf. 54 Vice statsminister ():Fru talman! Eftersom vi tack vare hela informa-tionskampanjen med Levande historia har dessa sakermer levande än tidigare, tror jag att man är merobservant för vad individer har varit med om tidigarevid mottagande av flyktingar. Det ligger i atmosfäreni dag. Jag tror också att man genom många samtal ifamiljer, i skolor och överallt annars uppmärksammarhela området. Dessa frågor understryks ytterligare närde kommit i blixtbelysning på grund av de tragiskamorden på poliserna. Det är viktigt att vi politikerlägger manken till att föra hela detta resonemangvidare. Man får aldrig glömma, och man skall alltidvara på sin vakt mot odemokratiska företeelser.Anf. 55 ():Fru talman! Det är viktigt att vi inte skickar utdubbla signaler när det gäller hållningen till Förintel-sens offer och till att nynazismens fula tryne aldrigskall få sticka upp sin nos ordentligt igen. Vi får inteskicka andra signaler till ungdomarna i fråga omhantering av asylsökande eller människor som sökeruppehållstillstånd av humanitära skäl. Man måsteväga in hela den historia en människa bär med sig,vilken miljö människan kommer ifrån och vilka erfa-renheter människan har.Rent politiskt måste vi skicka signalen att såväl ifråga om hela vår historia som för enstaka individerkan vi aldrig acceptera att man inte respekterar För-intelsens offer.Anf. 56 Vice statsminister ():Fru talman! Flykting- och asyllagstiftningen inne-håller de ingredienser nämnde. De somdagligdags arbetar med dessa frågor, poliser ochmyndigheter, har dessa ingredienser fram-för ögonen. Man får upparbeta förmågan.Empati är väsentligt. Men för myndighetspersoner ärdet inte bara fråga om empati. Det finns även en an-nan del att titta på, nämligen att skrapa på historieroch se om de är sanna eller uppdiktade. Denna ba-lansgång är svår.Jag tror aldrig att vi i kan komma i densituationen att vi på grund av dåliga och felaktigabeslut i asylärenden skulle sätta i fråga vad vi förövrigt driver upplysningskampanjer om , nämligenLevande historia.ÄldrevårdenAnf. 57 ():Fru talman! Jag har en fråga till socialministerLars Engqvist.I går kväll såg jag . Avsnittet kallades I skuggan av vårdkrisen.Dokument inifrån hade granskat vårdkrisen och bl.a.funnit att de stora förlorarna inom den svenska sjuk-vården var våra äldre, de män-niskor som är , är sjukast och har de störstavårdbehoven.