prot · GM0953 · 1999-02-10 00:00:00 — Riksskatteverketskall ju göra en utvärdering av de här frågorna, och viutgår från att det kommer att göras på ett mycketseriöst sätt, så att man förbättrar de här rutinerna.En annan fråga som vi inte heller har avgett någonreservation i gäller reglerna för dubbelvalsavveckling.Det har visat sig i det här valet att en kandidats per-sonröster i praktiken överförts på ersättare enligtlistordningen, trots att dessa inte erhållit personkryssöver den s.k. spärren i personvalet.Det normala i svensk valsystemstradition är attnär en person redan är tillsatt på ett mandat betraktasvederbörande som obefintlig i berörd valkrets. Rådetför utvärdering av val kommer att granskadessa frågor, och jag utgår från att man kommer att seseriöst på frågeställningen. Man kan ha synpunkter påatt kandidater kandiderar i flera valkretsar, men omdet tillåts bör också valsystemet vara utformat på ettsådant sätt att personvalet inte får orimliga följdverk-ningar.Fru talman! Det kommunala valsystemet har dis-kuterats och stötts och blötts i flera olika utredningarunder mycket . För en vital demokrati är detangeläget att där inte är för stora svårigheter för ettpolitiskt parti att etablera sig i kommunfullmäktige. större tätorterna finns det en del problem genomatt valkretsindelningar kan användas för att förhindraatt partier etableras. Under mitt ganska långa politiskaliv har jag sett en hel del exempel på den typen avmanipulation. Så skall det inte behöva vara. Menäven utan sådana manipulationer är det rimligt att detfinns utjämningsmandat i de valkretsindelade kom-munerna. Det är nu glädjande att fem av riksdagenssju partier förespråkar ett sådant system. Det är för-stås bekymmersamt att de två stora partierna inte barai dessa frågeställningar envist vägrar att göra någon-ting åt situationen.Fru talman! I betänkandet behandlar vi också kravpå borttagande av spärren i Europavalet. Man kanförstås diskutera behov av spärr i val till riksdagenoch andra institutioner. Men samtliga de argumentsom brukar anföras för en spärr till är fak-tiskt totalt irrelevanta i valet till Europaparlamentet.Dessutom är den naturliga spärren så hög som 3-3,. Jag vill erinra om att i detförra EU-valet fick och därmed blev utanrepresentation - vilket partiet skulle ha fått om ennaturlig och strikt proportionalitet hade följts. ärkanske inte risken så stor att Kristdemokraternaskulle drabbas av ett så lågt resultat, men det finnsandra partier som kan drabbas. Därför hade det varitrimligt att använda den strikta proportionaliteten ochlåtit den naturliga spärren som finns i den jämkadeuddatalsmetoden vara den som gällde i valet till EU-parlamentet.Fru talman! Jag ber att få yrka bifall till reserva-tion 1 och reservation 3.Anf. 86 ():Fru talman! Jag tänkte inte ta en så stor debatt omdetta betänkande som man kan tro när man ser denanmälda taletiden - även om det finns många intres-santa frågor och förslag som har stor betydelse för vårdemokrati i betänkandet.Frågorna om personval behandlas av Rådet för ut-värdering av val. Jag kan bara personligenbetona att väljarnas val måste respekteras om vi skallha en chans att upprätthålla valdeltagandet. Det harfunnits en del fall efter detta val där de som har fåttmånga kryss ändå har förbigåtts vid tillsättandet avbetydande poster i kommuner, regioner och landsting.Det vittnar om en betydande nonchalans från de poli-tiska partierna mot den enskilde väljaren likaväl sommot den som är vald. Men det här handlar faktiskt omväljaren. Det finns all anledning att trycka hårt på attvalresultatet skall respekteras för att vi verkligen ifortsättningen kan gå ut i valrörelsen och hävda att påvaldagen har alla lika mycket makt - att alla röster ärlika mycket värda. Det finns anledning till självrann-sakan hos alla partier. Det jag just har sagt är merriktat till partierna än till riksdagen.Jag begärde ordet för att yrka bifall till reservationnr 1 om kommunala utjämningsmandat. Den handlardelvis om samma sak som jag berörde tidigare, dvs.att alla röster skall vara lika mycket värda. Så är detinte . Alldeles tydligt är det i de kommuner somhar valkretsindelning och där ett parti med ett ganskajämnt röstetal i kommunen helt kan hamna utanförfullmäktige, vilket inte minst har fåtterfara.Motståndet att se över frågan är obegripligt. Ma-joriteten hänvisar bara till att det inte har gått att nåenighet vallagskommitté om kommunalautjämningsmandat. Därför håller man fast vid sammauppfattning utan motivering. Det är en stor svaghet. "Så har vi alltid gjort, så har vi alltid tyckt, alltsåmåste vi tycka så i fortsättningen också." Vad är detför något?Sedan 1993 har vår demokrati utsatts för ytterliga-re påfrestningar. Intresset för partipolitiken sjunkerständigt, inte minst bland ungdomar. Många tyckerinte att det är någon idé att gå och rösta. Det värsta äratt det i långa stycken också är sant. Jag anser att detär oerhört viktigt att göra allt vad vi kan för att stärkamänniskors möjligheter till demokratiskt inflytande.Det skulle vara mycket intressant att höra socialde-mokrater och moderater motivera sitt motstånd motatt se över frågan om kommunala utjämningsmandat.Jag yrkar bifall till reservation nr 1.Anf. 87 ():Fru talman! Det valsystem som vi länge har haft ivårt land är en bidragande orsak till klyftan mellanväljare och valda. Det har ju i praktiken varit omöjligtför väljarna att påverka ordningen för inval av kandi-dater. Partierna har låst fast kandidaterna på listor. Viliberaler har länge arbetat för att de svenska valenskall få ett inslag av personval. Höstens allmänna valblev ju det första egentliga personvalet, även ompersonval tidigare tillämpats dels på försök i någrakommuner, dels i det senaste EU-valet.Den nuvarande konstruktionen är en kompromissmellan våra mera långtgående krav och den negativainställning till personval som främst Socialdemokra-terna och Vänstern står för. Men inte desto mindrehar vi sett detta som ett betydande framsteg.Många förutspådde att personvalet skulle bli ettfiasko. En del klagar nu efteråt och menar att andelensom utnyttjade sina möjligheter att kryssa för en kan-didat var alldeles för liten. Det handlade endast om30 %. Jag delar inte den negativa uppfattningen. Jagtycker att det är en hyfsad början. Jag är övertygadom att andelen som kommer att utnyttja kryssmöjlig-heterna kommer att öka för varje val.Personvalen innebär inte bara att valrörelsen vita-liseras, den blir också spännande och mer meningsfullbåde för väljarna och för kandidaterna.Trots de informationsproblem som följer medvarje nyordning, visade det sig ändå att många kandi-dater lyckades kryssa in sig i olika politiska försam-lingar. De farhågor som yppades från många håll attdetta skulle missgynna kvinnliga kandidater kom tackoch lov på skam. För kvinnorepresentationen i mitteget partis riksdagsgrupp blev personvalet Bingo.Fler kvinnor än förväntat kom in.Vi i anser att det vid genomgången averfarenheterna av personvalsinslaget i årets val måsteprövas hur man kan förstärka personvalsinslaget.Procentsatserna bör sänkas. Det gäller i första handprocentsatsen till riksdagsvalet.Så vill jag säga några ord om de kommunala ut-jämningsmandaten. För del delar jag enreservation tillsammans med kd, c, mp och v.Vallagen ger ju möjlighet till valkretsindelningnär en kommun har fler än 6 000 röstberättigade. Deflesta kommuner har en valkretsindelning. Kommun-fullmäktiges platser fördelas utifrån fasta valkrets-mandat. Det innebär, som bl.a. harpekat på, att ett parti trots ett relativt starkt stöd ikommunen i sin helhet kan hamna utanför kommun-fullmäktige i de fall som röstetalet är jämnt fördelatöver hela kommunen. Då får väljarnas röster integenomslag i kommunfullmäktiges sammansättning.Man kan notera att systemet med utjämningsmandattillämpas i landstingen . Det ärdå ganska obegripligt varför det inte finns i kommu-nerna, i synnerhet som det finns flera storstadskom-muner som är större än ett ordinärt landsting. Därfördelar jag uppfattningen att det bör tillsättas en utred-ning för att införa kommunala utjämningsmandat.Fru talman! Jag yrkar bifall till reservation nr 1.Anf. 88 PER ():Fru talman! Jag vill börja med att yrka bifall tillreservationerna nr 1, 2 och 3.De kommunala utjämningsmandaten har redan ta-gits upp klart och tydligt, och argumenten finns ireservationen. Som nämnde hardetta fungerat i landstingen, så varför skulle det intefungera i kommunerna? Det är en självklar demokra-tireform att se till att röstetalet bättre återspeglas ifullmäktige.Reservation 2 av handlar om utländ-ska medborgares rösträtt. Om man kommer från ettEU-land, eller och är folkbokförd iSverige har man rösträtt till kommun-fullmäktige och . Om man där-emot kommer från något land utanför EU krävs folkbokföring innan man får rättigheten attrösta.Det där är väldigt olyckligt, tycker vi i Miljöparti-et. Det är grogrunden till en diskriminering, enligtvårt sätt att se. Dessutom kan det innebära att manskapar A- och B-lag när det gäller röster och rösträtt.Det är inte meningen att vi skall särbehandla männi-skor i det här samhället - det har vi sagt i så mångaandra sammanhang, inte minst när det gäller integra-tionsarbetet. Vad vi menar är att man inte får göra ensådan här begränsning, utan man måste ta med allainvandrare under samma regler. Det är väldigt viktigtför att inte skapa ytterligare segregationsproblem.När det gäller reservation 3, som handlar om spär-ren till EU-valet, har vi åsikten att det inte behövsnågra spärrar till EU-valet. Den naturliga spärrenfungerar ändå, och det räcker med den. Det skallgivetvis vara strikt proportionalitet.Vi har ytterligare en reservation, men den kom-mer att ta upp om en stund.Anf. 89 ():Fru talman! Jag vill börja med att yrka bifall tillhemställan i betänkandet KU 17 och avslag på samt-liga reservationer.Hela betänkandet handlar om motioner från denallmänna motionstiden efter det senaste valet. Eftervalet har det tillsatts ett råd för utvärdering av 1998års val. gör också sin utvärde-ring, och det har tillsatts en demokratiutredning somskall titta på valfrågor och demokratifrågor över hu-vud taget.På sätt och vis skulle man kunna säga att den härdebatten kommer något för tidigt, innan vi får enordentlig genomlysning av hur valet egentligen gick,konsekvenserna av det och vilka slutsatser man kandra. Jag tycker ändå att det finns anledning att ta uppnågra av de rent principiella frågorna som har varituppe i debatten . Det gäller naturligtvis person-valsinslaget, som var nytt i riksdags-, kommun- ochlandstingsvalet 1998.Det finns många synpunkter på de olika spärrarna,t.ex. hur de skulle fungera och viljan att över huvudtaget införa ett personvalsinslag. Jag tror att detmånga gånger bottnar i en oro för hur vårt valsystemfungerar. Inte minst har de ekonomiska aspekternahävdats i debatten, att det inte får bli de ekonomiskatillgångarna som avgör vilka som klarar en person-valskampanj.Så långt som utvärderingen har kommit vi-sar den att det inte finns något belägg för att så ärfallet. De som har lyckats bra i sina personvalskam-panjer har skaffat sig ett brett kontaktnät och varitmycket ute och träffat folk, föreningsrepresentanteroch andra. Det har alltså varit ett rent folkrörelsear-bete.Om det här blir den totala slutsatsen av personval-sinslaget 1998 kommer också själva oron över vilkakonsekvenser det får i ett svenskt valsystem att lugnamånga. Även de som har varit tveksamma, som jaghar varit förut, kan känna att det inte blev de konsek-venser man befarade.När det sedan gäller procentsatserna, om det är 8 iriksdagsvalet och 5 i valet till kommuner och lands-ting, tror jag att man skall vara försiktig med att vidtaalltför drastiska åtgärder. Min personliga åsikt är attom det skall justeras så skall procentsatserna justerasnedåt. Men hur mycket och var det ideala liggerkommer det fortfarande att råda olika uppfattningarom, dvs. om det är 5, 4 eller . Jag tror inte attnågon kommer med den exakta sanningen, utan detblir väl som vanligt att vi hittar en kompromiss därsamtliga partier är överens om vad som är en rimlignivå.Jag tror också att vi skall vara självkritiska, bådevi som själva var kandidater och deltog i person-valskampanjer på ett eller annat sätt och våra respek-tive partier, i fråga om hur vi hanterade det här. Detgäller också medierna, som var lite valhänta i hante-ringen av personvalet. Den kritiken skall vi alla ta tilloss. Vi måste bli bättre på att informera och varatydligare i att tala om skillnader mellan kandidater,fördelar, olika intresseriktning osv., så att medbor-garna blir informerade om av vilken anledning deskall sätta kryss för just den kandidat som de vill ha.Det har också riktats en del kritik mot hur infor-mationen har gått ut. Det sades att om man var nöjdmed sammansättningen på den lista som partiet hadegjort skulle man inte behöva sätta ett personkryss.Det är ödesdigert när det blir en sådan missuppfatt-ning. Några partier och partiföreträdare försökte dåkorrigera det och sade att man skulle sätta kryss förden första kandidaten på valsedeln om man var nöjd,vilket också är fel.Vi måste alltså bli tydligare i vår argumentation,på samma sätt som vi argumenterar när det handlarom varför vi skall gå och rösta. Om vi inte går ochröstar överlåter vi nämligen till andra, som går ochröstar, att bestämma vilka partier som skall sitta iledningen. På samma sätt skall vi argumentera när detgäller personvalet. Om man inte sätter ett kryss förnågon kandidat överlåter man till dem som person-röstar att avgöra vilka kandidater som skall sitta i denbeslutande församlingen.Där tror jag att vi hamnar närmast det som vi villuppnå. Alla skall vara informerade om hur det går till.Det är fortfarande frivilligt - jag tror att det är tvek-samt att ha ett visst tvång. Det skall alltså bli tydligtatt vi som medborgare måste ta ställning när vi skallrösta.Det är en del andra saker som har förekommitsom man naturligtvis också måste ta sig en funderarepå, t.ex. om det skall lagstadgas eller om det är upptill partiernas egen etik och moral hur man hanterarvissa frågor. Det har förekommit att riktiga valsedlardär en viss kandidat har varit förkryssad har delats uttill hushållen. Detta strider inte mot vallagen. Migveterligt var den frågan inte ens uppe, därför att ingenhade tänkt på det. vet vi att det har förekommit påett och annat ställe.Då är frågan: Skall man lagstifta mot sådant, ellerär det upp till varje parti att ha sina regler för hur manbör göra och vad som är riktigt?Den andra delen handlar om dubbelvalsavveck-lingen som också har tagits upp i den här debatten.Det är samma sak här: Skall vi lagstadga att man intefår stå med på fler än en valsedel i en valkrets? Ellerskall man få göra som det har förekommit: harikslistor med partiledarens namn i samtliga valkret-sar? Skall vi förbjuda sådant, eller skall man bara fåstå med på en valsedel i den ort där man bor? Eller ärdet upp till de politiska partierna att själva avgöra hursystemet skall fungera? Jag tror att detta kommer attbli en delikat fråga för rådet att utvärdera. Hur myck-et skall vi lagstadga och hur mycket av ansvaret skallläggas över på de politiska partierna?Frågan om det skall vara tillåtet att göra stryk-ningar på valsedlarna har också diskuterats. Hittillshar argumentet emot varit att det blir en oerhörtkomplicerad sammanräkning när det gäller vilkakandidater som kommer in i beslutande församlingar.RSV hade svårt att klara av sammanräkningen till denutsatta tiden när det gällde riksdagsvalet, eftersom detär oerhört många valsedlar som skall räknas och kon-trolleras. Skall möjligheten att stryka namn införas ärrisken att det dröjer oerhört länge innan vi vet vilkakandidater som är valda till de beslutande försam-lingarna. Men tekniken går ju framåt, så det är kanskemöjligt att hitta de rent tekniska lösningarna även här.Fru talman! Då skall jag säga några ord om de re-servationer som har fogats till betänkandet.En av det absolut knepigaste frågorna är dettamed de kommunala utjämningsmandaten. Många harfrågat efter argumenten för att ha en sådan ordning.Ett av argumenten har varit att om man skall ha ettrent proportionerligt val bör man också ha en spärrför hur många procent av rösterna ett parti behöverför att väljas in i beslutande kommunala församlingar.Det har att göra med att det finns en fara för att få inför många små partier och att det blir problem medmajoritetsbildning. Det var här som man viktade deolika skälen mot varandra. Skall man ha ett propor-tionerligt val, utjämningsmandat och en småpartispärreller skall man ha det system som vi har ?Att gå in i en teknisk diskussion om hur olika des-sa system slår är jag inte man att klara av. I de utred-ningar som gjordes fanns det experter med som räk-nade och analyserade, och resultatet blev varken svarteller vitt. Det ena systemet har vissa fördelar medandet andra systemet har andra fördelar.Vi har ju haft en tradition i att om de po-litiska blocken inte har kommit överens om hur val-systemet skall fungera, har man inte förändrat det.Även om Rådet för utvärdering inte har haft den härfrågan uppe till diskussion har frågan ändå dryftats iden allmänna debatten och man har kommit fram medsynpunkter.Det finns också en reservation som handlar omval till och den 4-procentsspärrsom finns, samma spärr som gäller för val till riksda-gen. Vi kom fram till denna procentsats därför att vivill ha samma procentsats som gäller för riksdagsva-let. Den linjen håller fortfarande.Anf. 90 () re-plik:Fru talman! Jag vill ställa en rak fråga till MatsBerglind. Han talade om utjämningsmandaten. Är detså att socialdemokraterna vill avskaffa utjämnings-mandaten i landstingen eller att man inte vill att såda-na skall införas i kommunerna, eftersom man inte ärberedd att hålla sig till en enhetlig linje?Anf. 91 () replik:Fru talman! Nej, jag är inte beredd att göra varesig det ena eller det andra, och det hoppas jag att jagförklarade. Detta är tekniskt väldigt komplicerat. Somjag uppfattar det finns det ingen entydig sanning omvilket som är det mest demokratiska. Skulle det varaså enkelt hade nog förändringar redan skett. När maninte kom överens om någon förändring som entydigtskulle göra saker och ting bättre, så avstod man frånförändringar.Anf. 92 () re-plik:Fru talman! Då vill jag fråga: Varför har man överhuvud taget infört kommunala utjämningsmandat ilandstingen, om man har en så pass negativ inställ-ning till utjämningsmandat?Anf. 93 () replik:Fru talman! Fördelen med att vara relativt ung äratt jag inte har en aning om hur diskussionerna fördespå den tiden.Anf. 94 () replik:Fru talman! kommer inte undan.När det först gäller personvalet ser jag fram emot attdiskutera det i annat sammanhang. Jag är övertygadom att det finns anledning till en betydligt mer kritiskhållning till personvalet än den som uttryck för, och då tänker jag inte på de tekniskadetaljerna utan mer på de långsiktiga konsekvenserna.Beträffande utjämningsmandat i kommunerna för-söker att komma undan genom atthänvisa till att man, om man har utjämningsmandat,måste införa småpartispärr. Det finns ingenting somsäger att det är på det sättet. Vi företräder inte hellerden linjen. ger systemet ett sådant utfall imånga kommuner att det finns ett antal partier sombara har ett mandat, och det överlever uppenbarligenkommunerna.Jag förstår inte denna rädsla för mängden av små-partier. Nåväl, om nu väljarna har en tendens att delaupp sig på en mängd småpartier, skall de då inte blirepresenterade i enlighet med detta? Jag har fortfa-rande inte hört ett vägande argument mot antingeninförande av utjämningsmandat eller avskaffande avkretsindelning i kommunerna.Anf. 95 () replik:Fru talman! Jag sade aldrig att det var ett avgö-rande argument för ett införande. Jag ville bara redo-visa de olika ståndpunkterna när debatten fördes idessa utredningar. Det var de argumenten som manhade för denna spärr för småpartier. Rätt eller fel? Jaggjorde ingen bedömning i den frågan. Det kan finnasanledning att fundera över många tekniska lösningaroch frågor när det gäller valsystem, men jag försöktebara med den lilla kunskap som jag har i dessa frågorhänvisa till att detta var en del som fanns med i de-batten.Anf. 96 () replik:Fru talman! Jag väljer att tolka po-sitivt. Jag uppfattar att han ser att här finns åtminsto-ne ett problem som förtjänar en viss eftertanke införframtiden. Jag ser fram emot att vi skall kunna kom-ma vidare i den här frågan, även om kammarens ma-joritet inte stöder reservationen. Det är ju naturligtvisett annat alternativ. I annat fall ser jag fram emot enfortsatt diskussion med bl.a. socialdemokraterna i denhär frågan.Anf. 97 () replik:Fru talman! Min kollega gör alldeles rätt som tol-kar mig positivt. Jag hoppas att det framgick i mittinledningsanförande att alla frågor när det gäller ettvalsystem behöver noggrant gås igenom efter varjeval. Man skall göra en analys och se om det finnssaker och ting som kan göras bättre. Jag tycker inteatt det finns någon fråga som inte är värd att ta upptill debatt och saklig behandling. Man bör också för-söka beskriva konsekvenserna av olika alternativ.Det jag höjer ett varningens finger för är tron påatt om man gör si eller så, då hittar man den perfektalösningen, valdeltagandet skjuter i höjden och allt ärfrid och fröjd. Det är den varningen som jag villframföra. Vi skall vara försiktiga när vi ändrar i ettvalsystem, eftersom vi vet att många förändringarskapar osäkerhet om vad som gäller och vi vet intehur de uppfattas av medborgarna.Jag vill bara framföra den lilla varningen. Annarsär jag positivt inställd till mycket.Anf. 98 () replik:Fru talman! Jag välkomnar själv-kritiska synpunkter när det gäller personvalet. Vi haralla anledning att vara självkritiska i det samman-hanget, såväl partier, myndigheter som medier.Det finns en devis som säger att den största segernär segern över sig själv. Jag tror att detta lite präglarställningstagandet när det gäller synen på de kommu-nala utjämningsmandaten och även spärren till Euro-paparlamentet.Utjämningsmandaten har noggrant utretts. Det harfunnits ett förslag, som jag tror t.o.m. var enigt - jagkommer inte ihåg de exakta detaljerna - men detstoppades i sista vändan av att avvi-sade det hela. Det är inte nödvändigt i sig att ha enspärr för att införa kommunala utjämningsmandat, fördet finns ju redan en spärr i 1,4-devisen.Mats säger att det skulle kunna vara enfara med många små partier. Får jag bara fråga: ÄrMats rädd för att vi får ett demokratisktgenomslag i kommunalvalen? Är det inte väljarnaspreferenser som skall gälla? Är socialdemokraternarädda för konkurrens? Måste man ta till den här typenav knep?När det gäller spärren till hän-visar till de argument som används närdet gäller riksdag. Men dessa argumenthåller ju inte när det gäller t.ex. regeringsbildningeller små partigrupper.Anf. 99 () replik:Fru talman! När det gäller frågan om vi är räddaför konkurrens tror jag att det är precis tvärtom. Jagtror att vi alla som jobbar politiskt skulle känna detsom oerhört utarmande om det blev färre politiskapartier, färre politiskt intresserade och än mindrepolitisk debatt. Det tror jag att vi alla stimuleras av påalla nivåer. Men det är ju inte samma sak som att detenbart är av godo i en beslutande församling som harproblem med majoritetsbildningar och liknande pro-blem. Det är ju en helt annan fråga.Samtidigt som medborgarna naturligtvis skallrösta på det parti och på den kandidat som de vill hafinns det också ett krav på de politiska partier somkommer in i de beslutande församlingarna om att härskall också verkställas och fattas beslut långsiktigt förkommunens, eller rikets väl och ve iframtiden, och det är inte precis så enkelt alla gånger.Anf. 100 () re-plik:Fru talman! Detta med majoritetsbildningar är juinte ett problem bara i kommunerna utan också iriksdagen, så det är väl i och för sig inte ett tillräck-ligt skäl.