prot · GM0953 · 1999-02-10 00:00:00 — Man måste ju så att säga gilla läget ochkomma till rätta med den situation som uppkommer,oavsett om det är i kommunfullmäktige, landstingeller riksdagen.Jag saknade några argument kring Europavalet.När det gäller valet till har man sagt, vilketvi kristdemokrater i och för sig ifrågasätter, att grun-den för en 4-procentsspärr är att man skall få starkareregeringar, att man skall underlätta majoritetsbild-ningar och att det kan vara svårt för alltför små parti-grupper att arbeta effektivt i . Det finnsockså en del andra skäl. De kan i och för sig vararimliga att åtminstone diskutera, men de gäller juöver huvud taget inte i . Oftastansluter sig de partier som ställer upp i tillpartigrupper som är relativt stora nere i ochStrasbourg. Det är inte heller någon regeringssitua-tion som inträder där. utser juingen regering i den meningen.Anf. 101 () replik:Fru talman! Jag håller med om att argumenten ärklart hållbara ur den aspekten. Jag hänvisade bara tillatt när denna fråga diskuterades förra gången och närbeslut fattades var argumentet att det skulle varasamma spärr till EU-valet som till riksdagsvalet. Detbärande argumentet var att det skulle vara lika utifrånsvensk synpunkt.Anf. 102 () re-plik:Fru talman! Varför skall vi gå och rösta, sadeMats i sitt inledningsanförande. Det tyckerjag är den viktigaste frågan att ställa sig. Hur skall vifå människor att gå och rösta och känna att det ärmeningsfullt? Det är detta som de kommunala utjäm-ningsmandaten handlar om i mycket stor utsträck-ning. Jag tycker att Socialdemokraterna som partiverkligen skall ställa sig den frågan.Mats varnade för övertro på för perfektalösningar. Det är klart att det inte är någon här sompåstår att den perfekta lösningen är kommunala ut-jämningsmandat och att de kommer att göra demo-kratin perfekt. Det finns självfallet mycket mer idetta. Men det kan vara ett sätt att motverka sjunkan-de valdeltagande. Den möjligheten tycker jag att viskall ta.Det märks så tydligt på argumen-tation att han egentligen inte alls tror på Socialdemo-kraternas ståndpunkt. Han försöker argumentera motbättre vetande på något sätt. Jag skulle vilja uppmanaMats att ta med denna fråga tillbaka till detsocialdemokratiska partiet för ett resonemang, förmotiven för detta är mycket genomskinliga. Fungerardet i landstingen, så måste det väl fungera i kommu-nerna. Det finns egentligen inga argument som ärhållbara för att vara så emot utjämningsmandaten.Mats sade också att man efter varje valskall göra en noggrann genomgång. Ändå vägrar manatt gå igenom just denna fråga. Jag förstår inte detta.Kan tala om varför man inte vill se påjust denna fråga när man skall gå igenom allting an-nat?Anf. 103 () replik:Fru talman! Till att börja med håller jag fullstän-digt med när det gäller den storafrågan om valdeltagandet och demokratin. Det är enoerhört avgörande och viktig fråga, och det är densamsynen som denna diskussion bygger på.Frågan ställdes om jag inte tror på Socialdemo-kraterna längre. Jag kan trösta med att jag tror allde-les oerhört mycket på Socialdemokraterna och social-demokratisk politik. Men jag tycker att vi alla skall haen väldigt ödmjuk inställning till den här typen avtekniskt komplicerade frågor som just denna om viskall ha utjämningsmandat i kommunalvalen ellerinte. Vi skall naturligtvis i vårt parti, vilket jag utgårfrån att alla partier gör efter ett val, göra en utvärde-ring och diskutera om det finns frågor som vi behöverompröva och om vi behöver göra nya ställningsta-ganden för att få ett valsystem som stämmer överensmed de värderingar som vi kan få en samsyn ommellan olika partier och som också medborgarnauppfattar som rätt och rimligt. har det av deutredningar som har gjorts inte framkommit vare signågon samsyn eller något klart ställningstagande omvad som är rätt och riktigt.Jag är för min del beredd att verka för att dennadiskussion förs i vårt parti. Även om det inte i några direktiv för att utreda detta ytterligare, ärjag övertygad om att frågan kommer att ventileras ide olika utredningar som finns.Anf. 104 () re-plik:Fru talman! Jag kan verkligen hålla med om skall ha en ödmjuk inställning. Vi reservantertycker också att man skall ha en ödmjuk inställningoch att frågan skall ses över igen. Men det är ju detsom ni socialdemokrater förvägrar oss. Det är ju ettfullständigt bevis på att ni har en helt motsatt uppfatt-ning. Ni har ingen ödmjuk inställning, och det tyckerjag att ni skall ändra på.Det är väldigt konstigt att ni säger att det är såtekniskt komplicerade frågor. Varför skall man haolika system i landsting och kommuner? Det är föross alla reservanter fullständigt obegripligt att ni kanha en sådan uppfattning.Anf. 105 () replik:Fru talman! Jag kan bara konstatera att jag nu hardiskuterat detta med ett flertal, och det är sammaargument som används. Jag har försökt att svara sågott jag har kunnat. Som jag sade från början måstejag erkänna att jag inte är kapabel att göra någon egenanalys av för- och nackdelar i en sådan här fråga ochatt jag därför avhåller jag mig från att göra det. Mensom sagt var tror jag att vi är överens om att vi behö-ver fortsätta arbetet med att utvärdera och utredadessa frågor.Anf. 106 ():Fru talman! då det är val tillverkas enmängd valsedlar. Vid varje val används så mångasom 600-650 miljoner valsedlar. För att tillverkadessa valsedlar går det åt 20 000 tallar. Detta är ettenormt resursslöseri. Vi vet att varje parti skickar utvalsedlar, kanske i flera omgångar. Valsedlarna delasut utanför vallokalen, och inne i vallokalen ligger detbuntar. Också på postkontoren finns en mängd val-sedlar.Varje partiorganisation transporterar också ut val-sedlar till de olika regionerna. Det här är ofta ett stortarbete för de olika partirepresentanter som får göradiverse resor för att hämta valsedlarna.Jag föreslår i min motion att det skulle införasgemensamma valsedlar för alla partier till respektiveriksdags-, landstings-, och kommunalval. En sådanvalsedel skulle innehålla samtliga partiers beteck-ningar och listor. Intill varje partibeteckning ochkandidatnamn skall det finnas ett utrymme för välja-ren att göra en markering på, ett kryss på samma sättsom vi gjorde i det personval vi har genomfört. Val-sedeln är tänkt att tillverkas i ett exemplar för varjeperson med rätt att välja. De skulle finnas tillgängligaoch delas ut till den enskilde väljaren i vallokalen.I finns ju 5,5 miljoner röstberättigade. Dethär innebär att antalet valsedlar skulle kunna minskasfrån 600 miljoner till 5,5 miljoner. Man skulle alltsåkunna minska med drygt 600 miljoner valsedlar. Detär en ansenlig mängd. Det skulle också innebära besparing för staten, som inte skulle behövatillverka den här stora mängden valsedlar. Det är jurätt många det handlar om; 600 miljoner.Fru talman! Flera länder har infört sådana här ge-mensamma valsedlar. Vårt grannland har påsin valsedel ca 15 olika partier på samma sedel. Bel-gien, , , och Tysklandhar också gemensamma valsedlar. I funge-rar de här gemensamma valsedlarna bra. Men självavalsystemet i är ganska krångligt i övrigt.Mycket bra fungerar däremot hela valsystemet,och de gemensamma valsedlarna, i . Tysk-land har ju både enmansvalkretsar och listval i regio-ner. De samsas alltså på en valsedel. 26 olika partiereller partibeteckningar kan parallellt förekomma påen sedel. Jag hade en sådan här sedel med mig som nikan titta på sedan. Den är, om man tänker sig, en A3-sida som man viker dubbel så att den blir som en A4.Större är den inte.Valsedlarna fyller ju flera funktioner än att för-medla väljarnas val. De har också en informativ upp-gift, och det är väldigt viktigt, om vilka personer somkandiderar och om partiets prioritering av kandidater-na. Den här informativa funktionen på valsedlarna ärviktig. På den gemensamma valsedeln kan ju bl.a.informationen om hur man personvalsröstar stå. Ge-mensamma valsedlar av det här slaget ger alltså väl-jarna en samlad överblick över de partier och kandi-dater som ställer upp i valet. Störst värde blir detkanske nu när vi har infört det här personvalsinslaget.En annan fördel är ju att väljaren i det ögonblickdå han väljer, alltså i valögonblicket, ser vilka som ärvalbara och inte behöver samla in en mängd olikapartiers valsedlar bl.a. utanför och inne i vallokalen.Väljarna får en väldigt god överblick över de olikakandidaterna och partierna just då deskall välja.Med det här vill jag yrka bifall till min motion ochtill reservation 4 i betänkandet. Där önskar jag attfrågan om gemensamma valsedlar skall bli föremålför utredning. Den kanske kan tänkas ingå i någonutredning eller i rådet för utvärdering.Anf. 107 ():Fru talman! Vad jag har förstått skall man nu haen utvärdering av effekterna av personval.Det är väl i och för sig positivt. Men jag tycker skulle ha haft en debatt innan vi genomförde,eller beslutade om, personvalet. Okej, frågan be-handlades i , det vet jag mycket väl. Jagpåstår dock att det ställdes många frågor men manfick svar på få. Vi var kanske tre fyra stycken somunder debatterade den här frågan och för-sökte få i gång en debatt. Men det var i praktikenomöjligt. Personval var bra utan att någon sade vadsom var så bra. Jag har, fru talman, svårt att förstå attengagemanget ökar genom att varje kandidat delar utvykort, flygblad och jackor som det t.ex. står "KryssaSten" på.Vi hade också en broschyr som förmedlades tillsamtliga hushåll från som var klartvilseledande. När man säger att det var en del - detvar det förvisso - som kom in i tack varepersonvalsröster, så var det också en del som förlora-de sin plats på grund av den här broschyren. Där stodklart och tydligt: Om du godkänner den rangordningsom partiet har bestämt så behöver du inte person-rösta. Då tillfaller rösten rangordningen. Det varalltså inte så. Jag vet många människor som sade:Varför skall vi rösta på dig? Du står ändå som num-mer ett på ditt partis lista. Jag är säker på att dettainträffade i många fall.Man sade att personvalet skulle öka medborgarnasengagemang för politik, deras inlevelse och allting.Men om man tittar på de länder runtom i världen somhar personval eller inslag av personval i sina valsys-tem, som de flesta faktiskt har, så visar det sig att detsvenska valdeltagandet trots avsaknad avpersonval har varit jämförelsevis mycket högt - alltsåutan personvalsinslag.Det har också uppstått situationer som jag inte troratt någon kunnat tänka sig tidigare men som har ska-pat problem. Jag kan bara ta upp ett exempel somgäller Socialdemokraterna i östra del - trorjag att det var. Det var i alla fall nere i . Det varen kvinna som partiet hade beslutat skulle ställas påen plats som var klart valbar. Sedan hamnade honmitt i en personkrysstrid mellan två personer, en frånHelsingborg och en från . Hon kommerfrån lilla . Icke en chans. De som kryssade krys-sade på de här två från och Landskrona.Hennes chanser att vara med var obefintliga.Vi får inte glömma pengarna heller. Det var ingapengar den här gången, men vi vet av utländska erfa-renheter att pengar ibland t.o.m. betyder mycket närdet gäller personval.Jag skulle dock, när vi nu skall behålla personval-sinslaget, vilja att vi gör precis som i , därman är tvingad att kryssa. Jag har väckt den fråganförr i och fått nobben. Jag anser att har vipersonval så är väljaren också skyldig att kryssa förnågon kandidat i det parti som han vill rösta på.Fru talman! Mitt anförande i den här debattenhandlar egentligen om en motion som jag har väckt,K244. Där tar jag upp utländska medborgares rösträtt.Sedan ganska många år tillbaka har utländskamedborgare rösträtt i kommunalval om de har varitfolkbokförda i . Detär ett system som är ganska okänt globalt, men detfinns i de nordiska länderna. Och det har kommit föratt stanna. Det finns ingen anledning att ändra på det.Däremot kan man bara hoppas att valdeltagandet blirstörre framöver från den gruppen, eftersom resultatenhitintills inte har varit lyckade.Det som jag vill ta upp är att det stör mig litegrann att människor vilkas identitet inte är säkerställdfår lov att rösta. En utländsk medborgare vars identi-tet inte är säkerställd får lov att rösta i den kommundär han eller hon bor om han eller hon har varit folk-bokförda i . Jag tycker att det ärstötande.Ännu mer stötande är det att en utländsk medbor-gare som är dömd till fängelse och som sedan skallutvisas också får lov att rösta i ett kommunalt val sålänge han eller hon sitter i fängelse. Det stör mig, ochjag skulle vilja ha reda på varför vi har det här sys-temet. Betänkandet ger absolut inget svar på det. Detsägs bara att man inte vill ändra på nuvarande system.Men det skulle vara intressant att få reda på om det ärnågon som vet varför vi skall ha det på detta sätt. Ochutan att begå våld på sanningen och utan att framhävamig själv tror jag att det är många utanför parlamentetsom ställer exakt samma fråga: Varför har vi dettasystem? Jag tror att de även undrar över de frågorsom jag har tagit upp i min motion.Anf. 108 () re-plik:Fru talman! är den enda modera-ten som har talat i denna fråga, men han har inteberört frågan om kommunala utjämningsmandat. Menjag vill ändå ställa samma fråga till jag ställde till : Vad har Modera-terna emot att man har kommunala utjämningsmandati kommunerna när man kan ha det i landstingen?Varför kan man då inte ha det i kommunerna?Anf. 109 () replik:Fru talman! Låt mig först och främst tala om förHelena att hon på talarlistan kan se att detfaktiskt är en moderat som har hållit vårthuvudanförande. Jag kan inte den frågan och kandärför inte svara på den.Anf. 110 TALMANNEN:Får jag upplysa om att vederbö-rande strök sig och inte har hållit någotanförande.Anf. 111 () replik:Fru talman! Då ber jag om ursäkt. Jag har baratittat på talarlistan. Men svaret är fortfarande det-samma.Anf. 112 () re-plik:Fru talman! Då hoppas jag ändå att är beredd att diskutera denna fråga i den mode-rata gruppen och betona vikten av att man har kom-munala utjämningsmandat.Anf. 113 () replik:Fru talman! Jag tror att samtliga moderater är in-tresserade av att vi skall ha ett så bra och rättvistsystem som möjligt. Om man vid en prövning finneratt man skall införa denna ändring i systemet, om denpåverkar positivt, är vi säkert intresserade.Anf. 114 PER () replik:Fru talman! Det stör att männi-skor som inte har fått sin identitet fastställd eller attmänniskor för vilka det föreligger ett utvisningsbesluthar rösträtt. Jag hade egentligen inte lust att säganågonting, eftersom denna inställning stör mig såoerhört mycket.Sten , det handlar om människor avkött och blod. Det handlar om människor som oftahar kommit hit under förutsättningar som är så fruk-tansvärda att det inte går att ställa dem bredvid män-niskor från det samhälle som vi har vuxit upp i. OmSten inte har en vidare människosyn änden som kommer till klarhet här så är jag skrämd.Anf. 115 () replik:Fru talman! Jag tycker att Per är lite vällättskrämd, med det får väl bli hans business.Men tycker Per att det är rätt och självklartatt en person som har begått ett så pass allvarligt brottatt han eller hon avtjänar straff i fängelse och ävenhar blivit dömd till utvisning skall ha rösträtt i enkommun? Det tycker inte jag, och det är min uppfatt-ning, och den står jag för.Anf. 116 PER () replik:Fru talman! Jag tog upp de människor som intehade fått sin identitet fastställd eller som var utvis-ningshotade. Jag blandade inte in brott och straff idetta. Det som stör mig så oerhört mycket är att StenAnderson blandar ihop dessa kategorier.Anf. 117 () replik:Fru talman! Jag har tagit upp två exempel, och jaghar talat om dem var för sig, och jag har inte blandatihop dem. Men när det sedan gäller den som inte harnågon säkerställd identitet kan Per fråga . Då är jag säker på att han får svaret attmajoriteten av dem som inte kan styrka sin identitethar kunnat göra det tidigare. Men av skilda skäl, t.ex.för att lättare få lov att stanna i , föredrar deatt dölja sin rätta identitet.Anf. 118 ():Fru talman! Möjligheterna som personvalsinslagetger är tydliga: Väljarna kan ge politiker direkta för-troendeuppdrag och utkräva ansvar. Banden mellanväljare och valda stärks.Bilden i medierna inför valet var dock enty-dig - personvalet skulle svårligen få något genomslagatt tala om. Spärren var för hög - det krävdes100 och 10 000-tals kryss för att blipersonvald enligt denna Stockholmscentrerade bild.Det var fel. Sammanlagt 105 personer - många medutomordentligt god marginal - kom att passera 8-procentsspärren till . Det är ett tydligt teck-en på motsatsen.Av dessa 105 personer blev inte alla valda. 17personer passerade spärren men blev inte valda därföratt de fick färre personröster än en konkurrerandekandidat och därför att ytterligare mandat inte fannsatt fördela. I t.ex. län med 13 mandat klaradesammanlagt 6 personer personvalsspärren. Av dessapersoner blev 3 personvalda från länet.I praktiken räckte det inte med att bara passeraspärren för att bli vald. En kandidat var tvungen attvinna personvalet för att bli vald. Flest kryss vann.23 personer fick personröster. De var alltsåganska nära att klara spärren. Men det vara bara enenda av dessa personer som fick fler personröster änden eller de kandidater som faktiskt valdes in.Mycket lite tyder alltså på att spärren i detta sam-manhang var ett problem. Storstadsregionerna är ettsärfall. Där är problemet snarare valkretsarnas stor-lek.Fru talman! Informationen inför personvalet kan ibästa fall kallas bristfällig. hävdade iinformationsbroschyren till alla hushåll att den somvar nöjd med en listas utseende inte behövde kryssaför någon kandidat utan kunde lämna in listan somden var.Ställt på sin spets innebar detta att listornas förs-takandidater inte kunde bli personvalda om väljarnaföljde råd.I kombination med den förhållandevis låga spär-ren är den bristande informationen ett problem.Om av ett partis väljare inte kryssar, därföratt de är nöjda med listans utseende och följer anvisningar, men är missnöjda ochkryssar för en annan och gemensam kandidat så änd-ras listordningen. En minoritet har därmed på grundav ett ogenomtänkt system, men framför allt på grundav ogenomtänkt information, tillåtits styra en majori-tet.Informationen måste trappas upp och tydliggöras.Det behövs en debatt om vilket personval som vivill ha och om hur demokratin skall vitaliseras. I dettaligger ett ansvar på kandidater, partier och medier attinformera om personvalets möjligheter.Personvalet har i huvudsak varit positivt. Detfinns dock några saker som bör uppmärksammas.Det finns en risk att en oproportionerligt stor an-del av partiernas resurser används internt, eftersomdet är troligt att de egna medlemmarna verkligenkryssar.Systemet fungerar inte i de största valkretsarna,där 10 000-tals kryss krävs för att bli personvald ochdär personvalet kräver dyra kampanjer.Det finns dessutom helt säkra mandat i dessa stör-re valkretsar, en hittills icke alls uppmärksammadkonsekvens av systemet. Om det finns 10-12 mandatatt fördela på ett parti i en krets och spärren är 8 %blir det knappt ens en teoretisk möjlighet för detförsta namnet att kryssas bort.Detta är dock barnsjukdomar när det gäller per-sonvalet som borde kunna övervinnas. Per ochjag försöker problematisera det här i motion1998/99:K250. Barnsjukdomarna får inte göra attpersonvalsinslaget - i nuvarande eller i reformeradform - tas bort. Detta med personval innebär nämli-gen en god möjlighet att förnya demokratin. Rätthanterat kan personvalsinslaget föra väljare och poli-tiker närmare varandra. Det kan också bidra till attvitalisera partierna.Slutligen: Det är alltså viktigt att personvaletsvänner deltar i debatten om personvalets utvecklingså att inte enbart kritiken tillåts dominera debatten.I detta anförande instämde Per ().Överläggningen var härmed avslutad.BeslutKU9 Sekretess för vissa uppgifter hos upp-dragsmyndigheterMom. 1 (lag om ändring i sekretesslagen [1980:100])1. utskottet2. 1 (m)3. res. 2 (mp)Förberedande votering:81 för res. 113 för res. 2194 avstod61 frånvarandeKammaren biträdde res. 1.Votering:213 för utskottet72 för res. 113 avstod51 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 115 s, 34 v, 36 kd, 14 c, 14 fpFör res. 1: 72 mAvstod: 1 c, 12 mpFrånvarande: 16 s, 10 m, 9 v, 6 kd, 3 c, 3 fp, 4 mpMom. 2 (uppgifter om miljön)1. utskottet2. 3 (mp)Votering:286 för utskottet12 för res. 351 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 115 s, 72 m, 34 v, 36 kd, 15 c, 14 fpFör res. 3: 12 mpFrånvarande: 16 s, 10 m, 9 v, 6 kd, 3 c, 3 fp, 4 mpMom. 3 (information som rör människors hälsa)1. utskottet2. 4 (kd, fp)Votering:246 för utskottet50 för res. 453 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 114 s, 71 m, 34 v, 15 c, 12 mpFör res. 4: 36 kd, 14 fpFrånvarande: 17 s, 11 m, 9 v, 6 kd, 3 c, 3 fp, 4 mpMJU8 Ändring i miljöbalkenKammaren biföll utskottets hemställan.KU17 VallagsfrågorMom. 3 (kommunala utjämningsmandat)1. utskottet2. 1 (v, kd, c, fp, mp)Votering:185 för utskottet112 för res. 152 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 114 s, 71 mFör res. 1: 1 m, 34 v, 36 kd, 15 c, 14 fp, 12 mpFrånvarande: 17 s, 10 m, 9 v, 6 kd, 3 c, 3 fp, 4 mpMom. 5 (utländska medborgares rösträtt)1. utskottet2. 2 (mp)Votering:286 för utskottet12 för res. 251 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 115 s, 72 m, 34 v, 36 kd, 15 c, 14 fpFör res. 2: 12 mpFrånvarande: 16 s, 10 m, 9 v, 6 kd, 3 c, 3 fp, 4 mpMom. 7 (val till )1. utskottet2. 3 (v, kd, mp)Votering:213 för utskottet82 för res. 354 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 113 s, 72 m, 15 c, 13 fpFör res. 3: 34 v, 36 kd, 12 mpFrånvarande: 18 s, 10 m, 9 v, 6 kd, 3 c, 4 fp, 4 mpMom. 8 (gemensamma valsedlar)1. utskottet2. 4 (mp)Votering:284 för utskottet12 för res. 453 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 115 s, 71 m, 34 v, 35 kd, 15 c, 14 fpFör res. 4: 12 mpFrånvarande: 16 s, 11 m, 9 v, 7 kd, 3 c, 3 fp, 4 mpÖvriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.Beslut om uppskjuten voteringPå förslag av talmannen medgav kammaren attåterstående ärenden på dagens föredragningslista fickavgöras ett i sammanhang torsdagen den 17 februari.8 § Hemlig teleavlyssning, m.m.FöredrogsJustitieutskottets betänkande 1998/99:JuU10Hemlig teleavlyssning, m.m. (skr. 1998/99:21)Talmannen konstaterade att ingen talare var an-mäld. (Beslut skulle fattas . )9 § Ett nytt offentligt rättsinformationssys-temFöredrogsJustitieutskottets betänkande 1998/99:JuU11Ett nytt offentligt rättsinformationssystem (skr.1998/99:17)Anf. 119 ():Fru talman! Med sin skrivelse Ett nytt offentligträttsinformationssystem presenterar regeringen sinsyn på statens ansvar vad gäller kontinuerlig grund-service på rättsinformationens område. Informationenskall finnas tillgänglig på ett överskådligt och enhet-ligt sätt med gemensam ingångssida på Internet. Detskall finnas möjlighet till fritextsökningar och struk-turerade sökningar över hela systemet samtidigt.Vidare skall det finnas goda länkningsmöjligheter.Fru talman! I det stora hela tillstyrker vi kristde-mokrater regeringens förslag. Enligt vår mening är ettnytt offentligt rättsinformationssystem en angelägenoch efterlängtad anpassning till de nya möjlighetertekniken erbjuder.Det är en förutsättning i ett demokratiskt samhälleatt dess medborgare inte bara teoretiskt utan ävenpraktiskt har tillgång till förarbeten, lagar och praxis.Vi anser att ett rättsinformationssystem skall vara engrundpelare i det svenska informationssamhället.Mottagaren skall klart kunna koppla informationentill den demokratiska processen i oavsettvilka partier som sitter i regeringsställning.Riksdagen har en väl fungerande och genomtänkthemsida som besöks av många.