prot · GM0974 · 1999-03-24 00:00:00 — För en jämnare regi-onal fördelning, sägs det, är det nödvändigt att resti-derna minskar lika mycket i områden med låg till-gänglighet som i övriga områden. Det innebär att omen regional tillväxt skall ske på måste kom-munikationerna till och från regionen förbättras ilikhet med vad som gäller i landet i övrigt.Jag menar att den ökade satsning på infrastruktursom äger rum i övriga landet också måste ske i formav stöd till de nödvändiga infrastrukturinvesteringarsom är förknippade med färjetrafiken. I riksdagensbeslut om propositionerna Transportpolitik för enhållbar utveckling och Regional tillväxt - för arbeteoch välfärd sägs också att det för såväl enskilda somnäringslivet är viktigt att transportsystemet är utfor-mat så att det är praktiskt möjligt och ekonomisktrimligt att resa mellan orter i ,även vid långa avstånd.Det vi talar om när det gäller Gotlandstrafiken ärinte långa avstånd i mil, men tidsmässigt är det långt.Det tar med den vanliga färjan, och understörre delen av året finns endast en möjlighet perdygn att utnyttja färjan. Det är därför vi på Gotlandser höghastighetsfärjan som en förutsättning för enpositiv utveckling.Öarnas problem har också uppmärksammats iAmsterdamfördraget. Där framhålls att öar har speci-ella problem, som negativt påverkar möjligheterna tillekonomisk och social utveckling och att det krävssärskilda åtgärder för att integrera öregioner i den inremarknaden.Fru talman! Den andra frågan jag vill ta upp gällerutbyggnad av hamn och hamnterminalen.Hamnen byggdes , och färjetra-fiken har ökat . Det innebär att hamnenmåste byggas ut för att anpassas till nuvarande ochkommande behov. Hamnen byggdes med statligt stödoch det behövs nu också till utbyggnaden. Gotlandskommun och har haft kontakter medNäringsdepartementet, och som utskottet skriver ibetänkandet undersöker ochSjöfartsverket möjligheterna att finna former för enfinansiering av de nya investeringarna.Fru talman! Jag inledde anförandet med att sägaatt jag anser att utskottet behandlat mina motionerväl. Det är klart att jag skulle ha varit mer nöjd omutskottet hade sagt att höghastighetsfärjan skall gå iregelbunden trafik året om, men jag tolkar utskottetsskrivning positivt och ser att det finns en förståelseoch ett stöd för att få till stånd största möjliga antalturer inom den av anvisade ekonomiskaramen. Jag inser också att den ekonomiska ramenbegränsar, men förutsätter att hållerregeringen informerad och att nya överväganden omden ekonomiska ramen får göras om det visar sig attresultatet inte blir tillfredsställande. Det pris som nunämns för att ha höghastighetsfärjan i trafik året runtär . Som en jämförelse, baserad påVägverkets modell, medför en snabbfärja i trafik åretrunt en tidsvinst som kan beräknas till omkring 15miljoner kronor.Anf. 131 ():Fru talman! har på ett vältaligt sättbeskrivit de förutsättningar som råder för gotlänning-arna och på vilket sätt trafiken är väldigt viktig förjordbruksnäringen, för förädlingen och för försälj-ningen av de produkter som produceras på Gotland.Men problemet är ju att med nuvarande överens-kommelse kommer inte färjetrafiken att vara till-gänglig för gotlänningarna efter det att turisterna haråkt hem.Lilian Virgin pratade om omfördelning inom ra-men för nuvarande medel. Men vi vet ju via de upp-gifter vi har fått från att de inte räcker längre.De motioner som har skrivit om detta tyck-er vi är intressanta. Hon hänvisar till Amsterdamför-draget. Det gör vi också. Därför undrar jag om LilianVirgin är beredd att instämma i reser-vation nr 5 för att utöva påtryckning på regeringen idet här sammanhanget, så att den trafikförsörjningsom så väl behövs mellan och fastlandetkommer till stånd.Anf. 132 ():Fru talman! Jag skall vara ärlig och säga att jaghar läst reservation mycket noga. Meni den ser jag att det är sådant som redan är på gång iutredningar eller i diskussioner. När det gäller snabb-färjan står det helt enkelt i reservationen att den helstbör gå . Det är precis samma sak som ut-skottet har i sitt betänkande, därför kommer jag inteatt stödja reservation.Anf. 133 ():Fru talman! Det var ungefär samma historia förragången det krävdes extrainsatser med extra tillskotttill budgeten för att man skulle klara detta. Så kom-mer det att vara den här gången också. Tyvärr fårmånga slåss för sina villkor, och gotlänningarna harbehövt tåla mycket. De behöver det här stödet för atttrafikförsörjningen skall vara godtagbar.Anf. 134 ():Fru talman! Vi har samma uppfattning där, och viarbetar för att situationen skall förbättras.Vi ser också möjligheter med den nya höghastighets-färjan. Vi vill att användandet av den skall komma tillstånd så att vi skall kunna ha trafik året runt. Det ärviktigt.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )11 § Vissa fastighetsrättsliga frågorFöredrogsBostadsutskottets betänkande 1998/99:BoU5Vissa fastighetsrättsliga frågorAnf. 135 ():Fru talman! I bostadsutskottets betänkande nr 5behandlas vissa fastighetsrättsliga frågor. Vi mode-rater har ensamma eller tillsammans med ,och reserverat oss påfyra punkter. De två första avser expropriationsmålenoch expropriationslagens ersättningsregler.Enligt vår uppfattning innebär bestämmelsernavad avser ändamålen uppenbara risker för att en en-skild fastighetsägare utsätts för expropriation av rentkonfiskatorisk karaktär. Det får inte råda någon somhelst tvekan om att expropriation är en kränkning avden enskilda äganderätten. Endast i vissa speciellafall kan det vara berättigat med en expropriation. Detgäller för att tillgodose ytterst angelägna samhällsin-tressen. Men detta måste vara ett undantag som baraskall kunna nyttjas i mycket speciella fall.Enligt vår uppfattning är det inte värdigt en rätts-stat att tillåta tvångsmässiga ingrepp i den enskildaäganderätten på de grunder som nuvarande expropri-ationsändamål medger. Därför föreslår vi tillsammansmed en genomgripande översyn avexpropriationslagen i reservation 2. Översynen skallsyfta till att begränsa och tydliggöra de ändamål somkan åberopas. Expropriation där det allmännas endamotiv är att stävja en marknadsbaserad värdeökningskall inte medges och därför yrkar jag bifall till reser-vation nr 2.I reservation nr 3 tar och vi uppersättningsreglerna. Vi anser att lagen skall ändras såatt en markägare får full kompensation för marknads-värdet samt för de kostnader och det inkomstbortfallsom inte kan återvinnas. Enligt vår uppfattning för-stärks fastighetsägarens underläge av den s.k. pre-sumtionsregeln. Bevisbördan avseende eventuellaförväntningsvärden skall självfallet åligga expropri-anten och inte den fastighetsägare som drabbats.Presumtionsregeln bör därför avskaffas och ersätt-ningsreglerna ändras i syfte att stärka den enskildemarkägarens ställning.I reservation 4 föreslår vi moderater att förköpsla-gen avskaffas. Det är en uppfattning som vi har driviti . En kommun har så stark ställning atthävda kommunala intressen att lagen är obehövlig. Ärintresset att förvärva en fastighet så starkt att förköpskulle bli aktuellt bör förvärvet prövas enligt enskärpt expropriationslag i enlighet med vad jag nysshar beskrivit. Om ett förvärv då inte går att motiverafår en kommun finna sig i att erlägga det marknads-pris som blir resultatet av ett frivilligt förvärv.I reservation 5, slutligen, tar kristdemokrater ochmoderater upp frågan om ett särskilt lägenhetsregis-ter. beslöt 1995 att införa en försöksverk-samhet med lägenhetsregister omfattande Gävlekommun och i . För-söksverksamheten är nu avslutad. Vi anser att manbör nöja sig med det och att lagen om lägenhetsre-gister inte bör träda i kraft. Registret skulle utgöraden centrala delen i den registerbaserade folk- ochbostadsräkningen. Vi anser inte att det går att motive-ra en så stark och resurskrävande registrering av lan-dets samtliga bostäder.Jag avstår dock av tidsskäl från att yrka bifall tillreservationerna 3, 4 och 5. Men det betyder naturligt-vis inte att vi har ändrat uppfattning i sak i de frågor-na.Anf. 136 ULLA-BRITTHAGSTRÖM (kd):Fru talman! Det är viktigt att hela skallkunna leva. Den utvecklingstendens som råder,där ungdomarna måste flytta in till städerna för att fåarbete är inte lyckosam. Befolkningsminskningen harmellan 1994 och 1998 i varit 18 047personer, i de små höglandsområdena 11 279, i Berg-slagen 21 327, på 3 750 osv. Skellef-teå kommun har tappat 2 346 personer. Kommunermed svagt befolkningsunderlag får strukturella mer-kostnader. Med de mycket långa avstånden försämrasförutsättningarna för interkommunalt samarbete.Kommunerna får ta på sig ett större ansvar för attsamhällsservicen i stort skall kunna upprätthållas.Detta påvisar inte minst den kommunala utjämnings-utredningen.Det är viktigt att inte falla undan för den trendsom nu råder att ungdomarna i princip måste dra tillstäderna för att få arbete. Det finns fortfarande ettintresse hos många ungdomar att bo och arbeta pålandsbygden. Det är också en bra uppväxtmiljö förbarnen. Regeringens förda jordbrukspolitik, där jord-brukarna har mycket sämre konkurrensvillkor än t.ex.grannländerna och är en kugge ihjulet för landsbygdsutvecklingen. Men det finnsockså många svårigheter att övervinna för att kunnaskaffa bostad och ibland en större eller mindre arealåker eller skog.Lagstiftningen om fastighetsbildning och fastig-hetsägande måste ändras. De fastboendes situationmåste stärkas i förhållande till personer som har sittfasta boende på annan plats. En levande landsbygdmotverkas av att gårdar ligger öde större delen avåret. Här spelar såväl jordförvärvslagen somskogsvårdslagen en roll, och de måste vara utformadeså att en levande landsbygd stimuleras. Det är interimligt att den s.k. boplikten för jordbruksfastigheterendast skall gälla i de områden som erhåller gles-bygdsstöd. Om hela skall leva måste boplik-ten gälla för hela landet. För skogsfastigheter börboende i bygden vara ett tillräckligt krav. Reglernaom boplikt kan kringgås på flera sätt. finnsdet byar där inte ens en femtedel av byns marker ägsav byborna, och i de flesta fall bor inte ägarna inomkommunen. Gemensamma kulturmönster som jakt-,fiske-, kultur- och miljövård försvåras. Jordbruksver-ket har i en utvärdering påpekat vikten av att skärpabestämmelserna om förvärvstillstånd. Det är viktigtatt landsbygdens näringar kan utvecklas och att möj-ligheterna till boende på landsbygden stärks. Syftetmed jordförvärvslagen måste vara att familjejordbrukges företräde och blir den dominerande ägarkatego-rin.Fru talman! Tillämpningen av jordförvärvslagenvid juridiska personers förvärv av enskild skog funge-rar allt oftare inte i enlighet med lagens och förarbe-tenas intentioner. Det blir allt vanligare att juridiskapersoner får förvärva enskilt ägd skog som enligtlagen och förarbetena borde ägas av enskilda. Plane-ringssituationen, problem med generationsskiften ochskatteförhållanden ger ofta juridiska personer bättrebetalningsförmåga för skogsfastigheten än vad enenskild köpare kan åstadkomma. I vissa fall kan ettbolag snabbt göra ett stort uttag i skogen, medan enenskild ägare måste ransonera uttagen och planera fören uthållig verksamhetsintensitet och en stabil in-komstkälla. Det har visat sig finnas tolkningsmöjlig-heter, svagheter och brister i jordförvärvslagen inomdetta område. Enskilda köpare ges ofta inte möjlighetatt få ett prövningsförfarande, trots att de i princip ärprioriterade köpare enligt lagen. I många fall fungerarinte heller reglerna om att juridiska personer skalllämna kompensationsmark vid köp av enskild skog.Där reglerna fungerar kan det ofta bli olämpligt ifråga om tid, plats och värde. Upprättande och upp-följning av markbalanser är i praktiken så gott somobefintliga. Det är oerhört viktigt att balansen mellanenskilt ägd mark och den som skogsbolag och andrajuridiska personer äger kan upprätthållas bättre. Bo-sättning, sysselsättning och fastighetsstruktur pålandsbygden måste främjas. Det innebär inte att detinte får finnas ett visst utrymme för juridiska personeratt få förvärvstillstånd utan krav på kompensation,men begränsat till de fall när förvärvet sker från an-nan juridisk person och där egendomen inte naturligtkan brukas av en fysisk person.Kristdemokraterna anser att en utvärdering omhur jordförvärvslagen fungerar bör komma igång. gjorde detta tillkännagi-vande. Varför har regeringen inget gjort? Regeringenmåste tillsätta en parlamentarisk utredning.Jag yrkar bifall till reservation nr 1, Översyn av jord-förvärvslagen. För tids vinnande nöjer jag mig medatt yrka bifall till denna reservation. Kristdemokrater-na står givetvis i övrigt bakom våra framlagda reser-vationer.Fru talman! Till ett öppet landskap hör också atten levande skärgård skall kunna bibehållas. Skär-gårdsbefolkningens förutsättningar för fortsatt ut-komst och boende i skärgården har försämrats. Deprovisoriska förslagen om nedsättning av fastighets-skatten i vissa områden har inte lyckats rätta till denblunder regeringen gjort med fastighetstaxeringspoli-tiken i skärgården och därmed den fastighetsbeskatt-ning som drivit många från hus och hem. Möjlighetenatt hävda intresset av bosättning och sysselsättningvid fastighetsöverlåtelse i skärgården är också be-gränsad. Det är dags att samordna olika statliga myn-digheters verksamhet i skärgårdsområdena. Försvaret,, polisen, posten och är exem-pel på statliga verksamheter som är beroende av attdet finns boende i skärgården. Jag vill därför vädja tillregeringen att presentera förslag som stärkerförutsättningarna för permanent boende och syssel-sättning i skärgården.Fru talman! Propositionen är blandad med mångaärenden från jordförvärvslagen till lägenhetsregistre-ringen. Registreringen tillåter en noggrann kartlägg-ning och datorisering av medborgarnas boende. Me-toden är så kontrollfixerad att den är kränkande förden enskildes integritet. Det tänkta användningsom-rådet är oklart redovisat. sägerdärför nej till en fortsättning av denna verksamhet.Anf. 137 ():Fru talman! Jag vill också börja med att yrka bi-fall till reservation 1, under mom. 1, Översyn avjordförvärvslagen. Jag kommer endast att uppehållamig kring detta.Jordförvärvslagen av innehåller bestämmel-ser om förvärv av lantbruksegendomar. Enligt lagenkrävs det alltid tillstånd för sådana förvärv när för-värvaren är juridisk person. Vid förvärv i glesbygdoch vid omarrendering kan tillstånd krävas även närpersonen är en fysisk person. Regleringen enligt jord-förvärvslagen har t.o.m. regionalpolitiska motiv. Ett annat viktigt syfte är att främja bosätt-ning och sysselsättning för glesbygden och landsbyg-den. Ett annat syfte är att begränsa juridiska personersförvärv av lantbruksfastigheter och jordbruks- ochskogsfastigheter. Allt låter bra. Varför har då motio-ner väckts under allmänna motionstiden?Gemensamt för motionerna är att man vill ha enutvärdering och översyn av jordförvärvslagen efter-som den inte kan verkställas såsom är tänkt. Vi harupprepat detta år från sida. Detgäller dels juridiska personers köp av skogsfastighe-ter, dels de omfattande avverkningarna på vissaskogsfastigheter och ägarförskjutningar. Vi ser att detdessvärre går att frångå syftet i jordförvärvslagen. Vivill också prioritera sambandet mellan att bo, brukaoch leva på sin egendom.Jordförvärvslagen omarbetades . Men har vi sett en oroande utveck-ling. Även i det här betänkandet framhålls att detfinns en förslagen grupp "individer som är beredda attgenom bulvaner, lögner eller andra åtgärder försökakringgå jordförvärvslagens bestämmelser".Det måste bli ett slut på exploateringen av skogs-fastigheter. Jordförvärvslagen måste vara så utformadatt den blir ett verksamt instrument så att inte storamarkområden ödeläggs. Lagen skall också utformasså att det finns en starkare koppling mellan boendeoch brukande. Landsbygden måste ha sin befolkning.Möjligen kan det vara så att skogsvårdsstyrelsenmåste ha möjlighet att ge tillstånd till avverkning ochatt man måste ha skärpta möjligheter till påföljd omgivna bestämmelselagar överträds. Det kan vara enbit. Vi kräver alltså skärpningar.En utvärdering lär vara på gång, men detta arbetehar ännu inte påbörjats. Jag förväntar mig att social-demokratiska ledamöter i bostadsutskottet här talarom för oss varför. har ju ställt sigbakom en sådan utredning. Varför är inte regeringenberedd att starta arbetet? anser att dennautredning måste komma i gång med det snaraste, ochden skall naturligtvis bedrivas i form av en parla-mentarisk utredning.Anf. 138 ():Fru talman! Det här betänkandet behandlar mo-tioner om olika fastighetsrättsliga frågor. En del gäl-ler krav av praktisk eller funktionsmässig natur ochsyftar till att förbättra efterlevnad och effektivitet ilagstiftningen, medan en del andra motionskrav sna-rare är ideologiskt betingade och syftar till att minskaallmänhetens möjligheter och förstärka markägarnasställning.Några motioner behandlar jordförvärvslagen.Motionärerna pekar på brister i tillämpningen, och vihar här i kammaren fått väl beskrivet de problem somfinns med tillämpning när man försöker ta sig runt deintentioner och lagregler som finns och hur man kankringgå dem med hjälp av bulvaner och lögner, somdet står i betänkandet. Det är naturligtvis ytterst all-varligt när lagar sätts ur spel och kringgås, och vi harett gemensamt intresse av att förbättra tillämpningenså att intentionerna i jordförvärvslagen förverkligas.Vi är alltså överens om att en översyn skall göras,och vi är överens om de frågeställningar som behöverbelysas och vilka problem det är som behöver penet-reras. Vi har också med politisk enighet gett rege-ringen ett sådant uppdrag så sent som på förslag från miljö- och jordbruksutskottet.Den reservation som finns från Kristdemo-kraterna och handlar egentligen om attvi skall göra samma sak en gång till. Som motiv an-ger reservanterna att inget hänt sedan riksdagsdebat-ten . ställde ju enfråga om det här. Sakläget är att direktiven slutjuste-ras just , och kommer regering-en att fatta beslut och lägga ut ett uppdrag på att genomföra det som beställ-de . Med det beskedet tycker jag faktisktatt reservation 1 framstår som ganska onödig.Expropriationslagen behandlas i reservation 2, därkristdemokraterna och kraftigt vill in-skränka samhällets möjligheter att expropriera markför viktiga samhällsintressen. Här är vi, till skillnadfrån när det gäller jordförvärvslagen, sannerligen inteöverens! Även om jag är ny i den här kammaren kanjag tänka mig att debatten om den här frågeställning-en förekommit en eller annan gång tidigare, för denhandlar i grunden om politiska ideologier. För osssocialdemokrater är det självklart att det allmännaintresset måste kunna hävda sig mot markägaren.Vitala samhällsintressen som utbyggnad av in-frastruktur, försvarsändamål, kultur och naturvärdentycker och skall fåstryka på foten för det enskilda vinstintressets skull.Över huvud taget återspeglar detta synsätt sig i fleramotioner från framför allt . Allmänintres-set skall tryckas tillbaka till förmån för markspekula-tion. Men vi socialdemokrater anser att alla medbor-gare måste ha rätt att påverka hur vi använder våramarkresurser, oavsett om vi föds med eller utan lag-fart.Erfarenheterna från min egen stad, , ochalla de infrastrukturinvesteringar som görs tillföljd av den fasta förbindelsen över , visarhur viktigt det är att samhället har verktyg ochmuskler för att förbereda och genomföra för samhäl-let viktiga förändringar. Tack vare en god planpolitikoch markberedskap har de byggnationer som sker. Bygget avYttre ringvägen och järnvägsutbyggnaden har kunnatske utan stora ingrepp i befintlig bebyggelse, därföratt staden tidigt använt möjligheterna att förbereda,ofta i strid med moderater. Men det harinneburit att det inte behöver rivas eller handlasin så mycket. Det går att genomföra på ett bra och fintsätt.Dagens lagregler för expropriation och förköp ärenligt vår mening väl avvägda och tillgodoser bådeallmänintresset och den enskildes rättssäkerhet. Mo-deraterna vill också förändra ersättningsreglerna videxpropriation så att markägarna kan tillgodogöra sigmarkvärdestegringar som är resultat av samhällsbe-slut i form av utbyggnader o.d. Det är för oss social-demokrater självklart att det mervärde som skapats avskattebetalarna och medborgarna gemensamt ocksåskall komma skattebetalarna till godo i stället förmarkägarna. Därför avslår vi detta krav.Slutligen finns det en reservation, fru talman, sombehandlar lagen om lägenhetsregister. Jag ville barahänvisa till den utvärdering av försöksverksamhetensom pågår. Det är alltid klokt att samla in kunskapinnan man beslutar. Med hänvisning till ovanståendeyrkar jag bifall till bostadsutskottets betänkande nr 5.Anf. 139 () replik:Fru talman! Jag får tacka så mycket för svaret.Det var ett snabbt svar här i kammaren . Men jagskulle vilja fråga en sak. Ett halvårhar gått innan man har tillsatt utredningen. Jag ärväldigt intresserad av att veta hur den här utredningenär tillsatt. Är den parlamentariskt tillsatt? Är det le-damöter med från alla politiska partier, och hur långtid beräknar man att arbeta innan man kommer attlägga fram ett förslag i frågan? Kommer det att ta ettår, , ?Anf. 140 () replik:Fru talman! Jag sade att regeringen kommer att geJordbruksverket ett sådant uppdrag, och det innebärnaturligtvis att det är en begränsning av vad dethandlar om vad gäller både det ena och det andra.Sedan kan jag naturligtvis inte svara varken på frågorom direktiv eller något annat, eftersom de håller påatt slutjusteras just nu.Anf. 141 () replik:Fru talman! Det är nästan så att jag ångrar att jagtackade för svaret. Men jag hoppas att socialdemo-kraterna följer det här arbetet mycket noga. Jag hop-pas också att man åker upp och tittar i de norrländskaskogarna eller i andra skogar och ser hur det ser utnär man inte bryr sig om att bruka utan bara bryr sigom att ta ut största möjliga ur skogarna.Anf. 142 () replik:Fru talman! Jag vill då gå tillbaka till det jag för-sökte säga: Det var inte sakfrågorna och behoven somvi var oense om på något sätt.Anf. 143 ()replik:Fru talman! , det handlar ju faktisktom att någonting måste göras snabbt för att skyddaden lilla människan, för att skydda markägaren, föratt man skall kunna bo på landsbygden, för att manskall kunna bruka gårdar, för att man skall kunnanyttja skogar osv. Det är ju därför vi vill att det skallhända någonting snabbt med jordförvärvslagen. Vivill alltså förstärka möjligheterna till boende ochmöjligheterna för småägare, och därför kan vi inteheller ställa upp på att allmänna intressen skall kunnaköra över den lilla människan och att skogsbolagskall kunna köra över någon utan att lämna kompen-sationsmark, lika lite som att allmänna intressen frånkommunens sida skall kunna ålägga den enskilde attha bevisbördan. Den här presumtionsregeln är därförolycklig även när allmänna ändamål tar över. Manskall ju faktiskt ha betalt för den mark man lämnar.Anf. 144 () replik:Fru talman! Det är ju två vitt skilda saker. Det enahandlar så att säga om kommersiella intressen somvill åt en enskild markägares mark. Det andra handlarju faktiskt om det allmännas intresse och det som viunder demokratiska former beslutar om är i det all-männas intresse. Jag kan faktiskt inte förstå denkopplingen.Anf. 145 ()replik:Fru talman! Det handlar ju om att den enskildamänniskan i en demokrati skall kunna komma till talsockså när offentliga intressen tar över. Det är intealldeles säkert, fast vi lever i ett demokratiskt land, attoffentliga intressen alltid tar hänsyn till den lillamänniskan. Det är därför vi tycker att expropria-tionslagens ersättningsregler bör genomskådas, böranalyseras.Anf. 146 () replik:Fru talman! Det kan ju inte vara rimligt att densom får sin egendom exproprierad skall kunna tjänapengar på de beslut som samhället en gång har fattat.Det är ju det vi faktiskt försöker beskriva och tala om.För oss är de regler som finns i huvudsak välavvägda. De fungerar bra, tycker vi.Anf. 147 () replik:Fru talman! talar om att det ärnödvändigt att använda expropriation för viktigainfrastrukturinvesteringar, för försvaret osv.