prot · GM0993 · 1999-05-07 00:00:00 — Inom viktiga områden som elförsörj-ning och telekommunikationer gör ansvariga myn-digheter bedömningen att verksamheten kommer attfungera normalt i samband med skiftet . Iandra fall bedömer man att risk för störningar ännuinte kan uteslutas eller att anpassningsläget är oklartför någon speciell grupp av aktörer inom sektorn.Nästa avrapportering skulle enligt beslutet ske den1 oktober. Men med hänsyn till den osäkerhet somfortfarande råder på en del områden har regeringenbegärt nya lägesrapporter från vissa myndigheterredan vid halvårsskiftet.Ansvaret för omställningsarbetet inom mångaviktiga samhällsfunktioner ligger på kommuner ochlandsting. Detta har understrukits av statsministern iett anförande vid , därhan framhöll vikten av att alla kommuner tar dennafråga på allvar och att ett politiskt ansvar kommer attutkrävas om något inträffar.Per-Richard Molén pekar på svårigheter att fåuppgifter om läget i enskilda kommuner och lands-ting. Det är för mig självklart att kommuner ochlandsting på samma sätt som de statliga myndigheter-na bör visa stor öppenhet i sin information om läget iomställningsarbetet. Jag vet också att informationfrån de flesta kommunerna numera finns tillgängligpå på Internet.Regeringen följer arbetet inom sådan kommunalverksamhet som står under statlig tillsyn. När detgäller hälso- och sjukvården har somtillsynsmyndighet fått ett utvidgat uppdrag att till den30 juni göra en heltäckande undersökning av omställ-ningsläget och eventuella risker för patientsäkerheteninom hälso- och sjukvården genom en förfrågan tillsamtliga kommuner och landsting.Som jag redan sagt finns det ingen som kan ställaut garantier för att inga som helst problem kommeratt uppstå i samband med skiftet . Detmåste därför finnas en beredskap för att hanteraeventuella störningar i viktiga samhällsfunktioner.Uppdrag att vidta erforderliga förberedelser införeventuella störningar har getts till ansvariga myndig-heter, bl.a. , ochlänsstyrelserna med bistånd av Överstyrelsen för civilberedskap. Länsstyrelserna har dessutom fått ett sär-skilt uppdrag att genomföra en samlad risk- och kon-sekvensbedömning för länet.Beredskapen inom ses ocksåöver. Regeringen har beslutat att Regeringskanslietskall vidta förberedelser och genomföra en lednings-övning i syfte att förbättra beredskapen och förmåganatt hantera eventuella störningar. En närmare redo-visning av vilka beredskapsåtgärder som vidtagits ochplaneras kommer att lämnas i den skrivelse som riks-dagen får i nästa vecka.Avslutningsvis vill jag citera ur statsministernssvar på ett brev han fått från några 2000-ansvarigavid företag och myndigheter:"Regeringen har klart deklarerat att skallklara omställningen . Min och regeringensavsikt är att vi skall gå in i det nya årtusendet utanallvarliga problem. Ett intensivt arbete pågår för attundvika allvarliga störningar. Ett gott samarbetemellan samhällets olika sektorer och mellan privatoch offentlig sektor är en förutsättning för att undvikaallvarliga problem. Likaså är behovet av öppenhet omde insatser som görs och behovet av informationviktiga faktorer. Det är dock viktigt att påpeka att densom normalt har ansvar för att en verksamhet funge-rar i ett företag eller en organisation även är ansvarigför att 2000-omställningen sker på ett bra sätt".Anf. 46 ():Herr talman! Jag vill tacka statsrådet för ettgrundligt svar. Orsaken till att jag framställde inter-pellationen var att detta rör sig om väldigt viktigafrågor som på intet sätt bara får glida i väg. ärdet kvar till årsskiftet.Det är en avancerad teknik som påverkar allasamhällssektorer. I nästan varje skrymsle och vrå hosenskilda människor finns den här tekniken som kanpåverka oss, och detta när klimatet iSverige inte är speciellt gynnsamt.Problemet med är ingenting somär hastigt påkommet, utan det är någonting som vi harkänt till ända . Det är därförinte så förvånande att man från , inteminst från , var ute väldigt tidigt och ställdekrav på en att det skulle utses IT-general. var riktat mot statsminister själv. Detborde vara han som tog hand om ledarskapet för den-na för vårt samhälle så viktiga fråga, men så har detinte blivit.Jag har tittat i en lång rad av statsministerns tal.Ordet IT förekommer nästan aldrig. Det är inte så lättför statsrådet att ta över i den här situationen.Tidigare var det och sedan blev detAnders , men ingen av dem har gjort sigspeciellt känd för att med kraft driva dessa frågor.Det svar som jag har fått ger ett intryck av ganskamycket lugn och tillförsikt. Men jag vet ungefär hurman hanterar sådana här frågor. Det är klart att rege-ringen inte vill något annat än att gå ut med lugnandebesked. Men under ytan och även mellan raderna isvaret märker man att det finns en ganska stor oro.Detta är ett väldigt stort bekymmer.Ett av världens mest avancerade företag, ,har så stor respekt för dessa problem att man planeraratt avställa en del produktionsenheter i samband medårsskiftet.I har regeringen på ett mycketkraftfullt sätt agerat och informerat, vilket står i enbjärt kontrast till det sätt på vilket arbetet bedrivs frånregeringens sida.Styrelsen för psykologiskt försvar har gått ut meden enkät till allmänheten. Den visar att allmänheteninte är speciellt medveten om dessa problem. Jag harställt frågan till mina riksdagskolleger vilken de trorhar ansvaret för denna verksamhet och dessa problemi regeringen. Tyvärr är det ytterst få som har en aningom att ansvaret vilar på statsrådet två veckor sedan kunde vi notera att det fort-farande är 15 statliga myndigheter som inte kan ga-rantera att de kommer att ha verksamhetskritiskasystem under kontroll . Vi ser ocksårubriker som att landstingen mörkar 2000-problemen.Känner ändå inte statsrådet en väldigt starkoro inför problemen? Räcker det med den informa-tionskampanj som uppenbarligen skall dras igång?Anf. 47 Statsrådet ():Herr talman! Jag tycker att det är bra att följer denna fråga och ställer inter-pellationer i denna mycket viktiga fråga. Vi får inteslappna av i vårt arbete med att anpassa de viktigasamhällssektorerna inför årsskiftet.Nej, jag är inte orolig. Däremot är det så att detfinns några områden där det finns en hel del kvar attgöra.Som konstaterar är det 239dagar kvar. Jag har en klocka, där tickarfram, för att inte glömma bort hur många dagar det ärkvar. har vi marginaler för att bedrivaanpassningsarbetet.Vad vi vet av erfarenhet är att den del av anpass-ningsarbetet som tar mest tid är själva testandet avsystemen. Därför är det viktigt att vi har tidsmargi-naler. Det är inte särskilt lyckligt att alltfler myndig-heter nu rapporterar att de ligger senare i förhållandetill sina tidsplaner än vad de hade trott för några må-nader sedan.Det är också därför som vi ökar pressen på dessasektorsansvariga myndigheter och säger: Det räckerinte att ni lämnar en rapport , utan nufår ni vackert komma in med ytterligare information.Ni får pressa ert eget arbete och tidigare än vad viförut begärde komma in med information till oss.Detta har vi alltså gjort när det gäller de viktigastesamhällsfunktionerna där vi ser att man inte har nåtttillräckligt långt med anpassningsarbetet.Än så länge finns det tid. Men det är klart att denmåste användas på det absolut mest effektiva sättet,för snart kommer tidsmarginalerna inte att räcka till.Jag är inte orolig, men det finns mycket arbete attgöra på en del samhällsområden.Vi vet på vilka områden som arbetet i praktiken ärslutfört, att det inte finns några problem. Vi vet ocksåpå vilka områden som det finns mycket kvar att göra,och där har vi som sagt satt extra press på de ansvari-ga myndigheterna.Jag har sagt, och kan också säga det här , att det har funnits vissa brister i samar-betet mellan olika delar av samhället. De här system-en kräver ju ett samarbete mellan organisationer,institutioner, stat, kommuner, landsting och privatsektor för att problemen skall lösas. har detkanske funnits en del att önska i detta samarbete, mennu är det mycket bättre även på den fronten.Som sagt: Jag är inte orolig, men det finns en heldel kvar att göra.Anf. 48 ():Herr talman! Om jag skulle vara i statsrådet kläder, skulle jag vara orolig.När statsministern höll sitt tal vid i , som man kunde ta del avvia pressklipp, var han närmast hotfull. Om någontinghänder, sade han, kommer vi att utkräva politisktansvar.Det är så dags att göra det. Ledarskapet borde hautövats på ett annat sätt än att i elfte timmen börjakomma med hot.Statskontoret, som har ansvaret för den statligadelen, har visat en tablå. Den visar att när det gällerfjärrvärme, vattenförsörjning, hälso- och sjukvård ärstörningsriskerna inte på något sätt uteslutna. Vi har239 dagar kvar!När det gäller fjärrvärme, vattenförsörjning, häl-so- och sjukvård lyser raderna rött, vilket innebär attde inte på något sätt kan ange en tidpunkt för närkontrollen skall vara klar. Också underlagen för be-dömningen är lysande röda och skrämmande på dessatre områden. Om det är någonting som är viktigt, såär det just fjärrvärme, vattenförsörjning, hälso- ochsjukvård.I kan noteras att man harskickat ut en förfrågan på vilken alla landsting intesvarar. De hyser inte på något sätt respekt för de kravsom ställs från regeringens sida. Det visar sig att enbetydande del av både sjukhus, primärvård och annantyp av vård inte kan garantera att el, vatten ochfjärrvärmeförsörjningen kommer att fungera, pågrund av att de inte kan få besked från de lokala dist-ributörerna och leverantörerna. Detta är ju ingenöverraskning, men det är ganska skrämmande.Man kan läsa vidare att det bara är 55 av 70 sjuk-hus som har svarat på enkäten. Det innebär att vartfemte sjukhus över huvud taget inte vill lämna upp-gifter om hur akutsjukvård och mycket annat skallfungera. Jag tycker att det är en skrämmande re-spektlöshet som på något sätt måste kunna härledastill gamla försyndelser från regeringens sida.När man sedan tittar vidare på hälso- och sjukvår-den finner man att hälften av primärvårdsenheterna ärosäkra på elförsörjningens funktion. Det står att för-delningen är ungefär likadan när det gäller funktionenuppvärmning. Det innebär att hälften av primärvård-senheterna är osäkra på om uppvärmningen kommeratt fungera.Problemen är lika bekymmersamma inom denkommunala sektorn, som ju svarar för väldigt mycketav vård och omsorg, inte minst om de gamla. Detvisar sig att inventeringsarbetet knappt har satts igång. Och vi har kvar!Är det ändå inte så att man från regeringens ochstatsrådet sida känner en ganska påtaglig oroför vad som kan komma?Anf. 49 Statsrådet ():Herr talman! ger en korrektbeskrivning av de områden där man ännu så längeinte har tillräckligt underlag för sina bedömningareller där man bedömer att det finns osäkerheter kvaroch att störningsrisken är stor. Jag instämmer alltså iden bild som ger av de områdendär det finns mycket kvar att göra. Det rör kanskeframför allt fjärrvärmen, där det är en hel del som deenskilda fastighetsägarna, fastighetsägareförbundenoch kommunerna har att göra. Det gäller också hälso-och sjukvården och vattenförsörjningen.Men just i dessa samhällsfunktioner som är så vä-sentliga har vi från regeringens sida begärt in ytterli-gare informationsmaterial och satt extra press på detillsynsansvariga myndigheterna.Energimyndigheten jobbar t.ex. med fjärrvärmenoch det som handlar om reglerutrustningen, som finnsi varje enskild fastighet runtom i detta land, och skallkomma in med en rapport. Man går också ut medsärskild information till fastighetsägarna.Nej, naturligtvis räcker det inte med den informa-tionskampanj som bedrivs, långt därifrån. Framförallt handlar det om att gå igenom, testa och se till attkunna garantera att de enskilda IT-systemen, somman är beroende av i de här viktiga samhällsfunktio-nerna, verkligen blir 2000-säkrade. Och detta arbetepågår just nu.Jag vill bara säga några ord omkring det här somPer-Richard Molén återkommer till om behovet av en2000-general och om hur vi har lagt upp arbetet frånregeringens sida. Det är klart att man kan arbeta påolika sätt. Men oavsett om enskilda statsråd har an-svar för olika delar av verksamheten - jag för destatliga verksamheterna och förhelheten omkring 2000-problematiken - eller om vihade utsett en 2000-general, så kan det ändå aldrigfrånta regeringen det samlade, övergripande ansvaret.Det har vi, och vi arbetar aktivt med det.Per-Richard Molén hänvisar till det ypperliga ar-bete som utförs i . De arbetar bra meddet här, det håller jag med om. Men det är inget annatland som klarar av att göra en samladbedömning av det slag som vi klarar av att göra iSverige. Jag säger inte detta för att slå mig för bröstetpå något sätt, men jag tror inte att det sätt som vi valtatt arbeta med de här frågorna på behöver innebäranågon försämring i resultaten. Det viktiga är ju inteatt det finns en 2000-general utan att arbetet medkraft bedrivs framåt. En 2000-general hade kanskekunnat göra detta lika bra, men regeringen har detsamlade ansvaret. Vi arbetar med det. Vi har valt enlite annan utformning.Att vi kan göra en samlad bedömning innebär inteatt det inte finns anledning för oss att ytterligare gå påde samhällssektorer som vi vet inte är klara ochdär det finns mycket kvar att göra. Jag försäkrar, , att vi sätter press på dem. Men jaghåller med dig om beskrivningen av verkligheten. Detfinns en hel del kvar att göra. Där är vi ense.Anf. 50 ():Herr talman! Jag kan konstatera att vi är mycketväl överens när det gäller insikten om problemen. Jagtror att man från regeringens sida ändå var lite tagenpå sängen när den senaste rapporten kom. Landsting-en och kommunerna har på något sätt levt som sär-skilda satelliter och inte ingått som en naturlig del iregeringens totala ansvar. Det har gjort att det harblivit en kompetenskonflikt mellan åena sidan och å den andra. Detär en av anledningarna till att man kommer så sent ide här frågorna. vet jag att det uppenbarligen i allhast har fattats ett beslut vid något av de senaste tvåregeringssammanträdena. Man har givit Socialstyrel-sen ytterligare befogenheter att på något sätt gå in ochpressa landstingen på ökade insatser.Det man är bekymrad för därutöver är just dettaatt man från regeringens sida inte har informeratallmänheten på det här sättet. Allmänheten innebär juhela fastighetsinnehav och alla företag. Fö-retagen och fastigheterna är ju väldigt väl integreradei hela samhällets verksamhet. Vi har anledning attfråga oss: Är fastighetsägare tillräckligt väl informe-rade om ifall de har teknik i sina fastigheter som harnågon form av tidsbestämda buggar i de inbäddadesystemen som på något sätt löses ut?Koncentrera er inte, vill jag avslutningsvis säga,bara på att titta på statliga myndigheter och på lands-ting och kommuner. Se till att allmänheten nu underde återstående verkligen blir medvetnaom det här problemet. Annars skulle jag inte viljavara i regeringens kläder.Anf. 51 Statsrådet ():Herr talman! Det är alldeles riktigt. Det är därförvi nu också sätter i gång med den här informa-tionskampanj från 2000-delegationens sida, alltså justför att behovet av information är stort.Nej, vi koncentrerar naturligtvis inte enbart vårainsatser kring de statliga myndigheterna. Men detfinns statliga myndigheter som har ett tillsynsansvaröver t.ex. de enskilda fastigheterna, fjärrvärmesys-temen och i förlängningen reglerutrustningen i varjeenskild fastighet i det här landet. Det är de myndig-heter som har ett sådant tillsynsansvar över viktigasamhällsfunktioner som vi använder som vårt verktygför att tussa ihop de ansvariga; branschorganisatio-nerna och de privata företag som står för mycket avutrustningen i de inbäddade system som Per-RichardMolén talar om.Självklart önskar jag att vi hade kommit längre än vad vi har gjort. Men vi vet vilka områden vihar kvar arbeta på. Där går vi in och kräver extraåtgärder. Regeringen arbetar intensivt med den härfrågan. Det kan jag i alla fall försäkra Per-RichardMolén om.Överläggningen var härmed avslutad.9 § Anmälan om inkomna faktapromemoriorom förslag från Europeiska kommissionenFörste vice talmannen anmälde att följande fak-tapromemorior om förslag från Europeiska kommis-sionen inkommit och delats ut till kammarens leda-möter:Säkerhetskrav och intygande av yrkesmässig kompe-tens för kabinpersonal inom civil luftfartKOM (97) 382 samt KOM (99) 68Åtgärder för att minska energiförluster hos hemelek-tronikprodukter i viloläge KOM (99) 12010 § Hänvisning av ärenden till utskottFöredrogs och hänvisadesProposition1998/99:112 till utrikesutskottetSkrivelse1998/99:128 till utrikesutskottetMotioner1998/99:Kr20-Kr28 till kulturutskottet11 § BordläggningAnmäldes och bordladesPropositioner1998/99:115 På ungdomars villkor - ungdomspolitikför demokrati, rättvisa och framtidstro1998/99:122 Kommunala bostadsföretagSkrivelse1998/99:125 Redovisning av fördelningen av medelfrån Allmänna arvsfonden under budgetåret 199812 § Anmälan om frågor för skriftliga svarAnmäldes att följande frågor för skriftliga svarframställtsden 7 maj1998/99:611 av () till miljöministernReservatsbildningar i jordbruket1998/99:612 av () till näringsmi-nisternVidgat skärgårdsbegrepp inom EU:s struktur-fondsprogram1998/99:613 av () till utbildnings-ministernArkitektutbildningen1998/99:614 av () till statsrådetMona SahlinAlfa-kassan1998/99:615 av () till statsrådetMona SahlinAnställningsstödet1998/99:616 av () till näringsmi-nisternStrukturfondpengar till branscher som drabbas avtaxfreebeslutetFrågorna redovisas i bilaga som fogas till riksda-gens snabbprotokoll tisdagen den 18 maj.13 § Anmälan om skriftliga svar på frågorAnmäldes att skriftliga svar på följande frågor in-kommitden 6 maj1998/99:558 av () till statsrå-det av biståndsverksamheten 19991998/99:588 av () till statsrådetPierre SchoriUtgiftstakets effekter för biståndet1998/99:592 av () till statsrådetPierre SchoriMR-situationen i TurkietSvaren redovisas i bilaga som fogas till riksdagenssnabbprotokoll tisdagen den 18 maj.14 § Kammaren åtskildes kl. 11.36.Förhandlingarna leddesav talmannen från sammanträdets början t.o.m. 6 §anf. 37 ochav förste vice talmannen därefter till sammanträdetsslut.