prot · GN0947 · 1999-12-15 00:00:00 — Jag började med att påstå att det härär ett viktigt utgiftsområde. Vid en genomläsning avpropositionen, motionerna och de överväganden somfinansutskottet har gjort i sitt betänkande med anled-ning av dessa blir det en klar bild av att det är viktigtför medborgarna på olika sätt att de här utgiftsområ-dena fungerar.Det är bra att vi har ett riksgäldskontor som gesförutsättningar att på ett för del bra sätthandha statsskulden. Det är bra att vi t.ex. har , och Statistiskacentralbyrån som ges resurser för att skapa bra un-derlag för de beslut som ska fattas av ochregeringen. Det är beslut som berör hela svenskafolket.Någon kanske undrar varför jag inte har nämntFolkpartiet. Det beror på att det, precis som BijanFahimi sade, är samma motionsyrkande som vi harbehandlat , nämligen att Statistiska cent-ralbyrån inte ska göra någon folk- och bostadsräk-ning. har emellertid gång på gång uttalatsig för att SCB ska göra folk- och bostadsräkningen.Så är förslaget även denna gång.Herr talman! Med denna enkla rapsodi om vadsom rör sig inom samhällsekonomi och finansförvalt-ning yrkar jag bifall till hemställan i finansutskottetsbetänkande nr 2 och avslag på reservationen, därmoderaterna i ensamt majestät anser att regeringen,när det gäller statistik och konsekvensanalyser i ettgenusperspektiv, redan vidtar en mängd åtgärder påområdet. Med den motiveringen avslår man motio-nerna.Utskottets majoritet tycker däremot att det är braatt jämställdhet och genusperspektiv är ett prioriteratområde i regeringens ingår också idetta utgiftsområde. I går lämnade den parlamentaris-ka upphandlingskommittén ett delbetänkande somheter Effektivare offentlig upphandling för fortsattvälfärd, trygghet och tillväxt - en rubrik som ger enbild av den målsättning som man i fortsättningen börha för offentlig upphandling. Vet ni att den offentligasektorn gör drygt 200 000 upphandlingar till ett värdeav ca ?Sådana siffror inger respekt, och man förstår attdet här verkligen finns möjligheter att påverka sam-hällsutvecklingen. Det har också , , ,- ja, nio herrar förstått som i går på DN Debatttog avstånd från förslagen i Upphandlingskommitténsbetänkande. Man säger att miljökrav är okej - sådanakan man ställa på företaget - men att tillämpa en vissjämställdhetspolitik eller att uppfylla vissa arbets-marknadskrav, nej, se det går inte för sig, det leder inpå fel väg, enligt de nio herrarna, företagsledare ochvd:ar i SAF och olika branschförbund.Herr talman! Det skulle vara intressant att vetavad kvinnliga företagare och mina meddebattörer härhar att säga i denna fråga. Så nog behövs det att vi ärmånga i både riksdag och regering som arbetar medoch tycker att det är viktigt med jämställdhet.Anf. 6 () replik:Herr talman! Talaren kritiserar bespa-ringsförslag på utgiftsområde 2, som innebär en be-sparing på för de myndighetersom ingår i detta utgiftsområde.Samtidigt är anslaget totalt sett enligt förslaget1 , och detta i en budget där man t.ex.har valt att inte höja pensionstillskottet till pensionä-rerna.Det är viktigt att myndigheter har ett besparings-krav på sig och att det inte sker en automatisk upp-räkning av myndigheters olika anslag. Därför tyckerjag att det är ett väldigt vettigt förslag som Center-partiet har lagt fram när det gäller utgiftsområde 2.Anf. 7 () replik:Herr talman! Det hoppas jag innerligt, att att hennes egna förslag är vettiga. Det vore juförfärligt konstigt annars.Nu har vi socialdemokrater tillsammans medVänstern och gjort en annan bedömning.Att de myndigheter och institutioner som villdra ned på kan sköta sin verksamheter är väl så vik-tigt för medborgarna. Det är viktigt för att hela detfinansiella systemet och framtagandet av underlag förbeslut ska fungera. Så vi har kommit till olika upp-fattning där, och det får vi väl leva med, . 8 () replik:Herr talman! Självklart är det väldigt viktigt attdet sker en effektivisering och en utveckling av sta-tens förvaltning och att det finansiella systemet fun-gerar. Men det är ju inte samma sak som att man medautomatik ska ha uppräknade anslag år . Ef-fektivisering kommer inte alltid till stånd på grund avatt det finns mera pengar, utan effektivisering handlarom hur man leder verksamheten.Anf. 9 () replik:Herr talman! Självklart motsätter vi oss inte ef-fektivisering och att arbetet kan göras bättre. Detfinns många bevis på detta i budgeten. Det är mångaolika grupper och enskilda människor som arbetarmed det. Som har nämnts här har vi som tittar på budgetprocessen ochmöjligheterna att göra uppföljning och revision justför att rätta till sådana saker som kan betraktas somfelaktiga, så det har vi ingalunda glömt bort.Men jag vänder mig emot att upprepardetta med automatiska resurstillskott. Det är inte pådet viset, utan det finns skäl för att vi tillstyrker dereala resurstillskotten.Anf. 10 PER () replik:Herr talman! frågar om inte Krist-demokraterna vill ha en bra finansinspektion. Själv-klart vill vi det. Jag tror inte att någon i denna kam-mare, inklusive , menar att några miljo-ner mer i ökade resurser för skullebetyda att just socialdemokraternas siffra skulle varaden optimala.Finansutskottet har en utvärderingsgrupp, och denhar ju visat att effektmålen och resultatstyrningenbehöver förstärkas. Då ska man inte falla i farstunmed en gång så fort det behövs en uppstramning. Vikan gott invänta det utvärderingsarbetet. Det tyckerjag verkar klokt.Det faktum att det behövs etik och disciplin på fi-nansmarknaden betyder ju inte nödvändigtvis attFinansinspektionen ska ha mer resurser,även om det säkert är angeläget. Det behövs ju enuppryckning på finansmarknaden över huvud taget.Men det har jag inte hört säga någon-ting om.Anf. 11 () replik:Herr talman! Jag har suttit i sty-relse , och jag vet att det behövs resurstill-skott just för att klara av det sista som Per Landgrennämnde. Det behövs många kunniga och kompetentamänniskor som kan alla turerna inom det finansiellasystemet för att vi ska kunna utöva den kontroll sombehövs och för att man ska klara av konsumentskyd-det som är viktigt för de enskilda medborgarna.Jag glömde bort att i mitt anförande kommenteradet som Per sade om att den socialdemo-kratiska regeringen för en passiv och kontraproduktivnäringspolitik. Mitt svar är resultatet talar för sigsjälv. räknar med att det blirnästan 200 000 nya jobb under 1998-2000.Anf. 12 PER () replik:Herr talman! När det gäller den sista saken trorjag att i morgondagens debatt - och även i dagens -kommer säkert affären med att tas upp.Vi har också bl.a. kärnkraftsfrågan som visar att nihar svårigheter med näringspolitiken.Men om vi håller oss till villjag bara fråga: Om nu har suttit i dessstyrelse så länge, hur kommer det sig då att resultat-och kvalitetsuppföljningen behöver förstärkas i såstor utsträckning? Varför finns inte en sådan redannu? Hur kommer det det sig att just när vår utvärde-ringsgrupp inom finansutskottet driver på regeringenverkar det hända saker och ting? Varför har inte nå-gonting hänt tidigare?Anf. 13 () replik:Herr talman! Det var väl ändå överdrivet. Jag trorinte heller att Per menade att det inte harhänt någonting tidigare. Per är naturligtvisockså väldigt medveten om att de finansiella system-en, inte minst sedan vi kom med i EU, har internatio-naliserats enormt mycket. talar man även myck-et om en globalisering och att vi måste delta i detinternationella arbetet. Där har resurserna inte varittillräckliga.Dessutom är det inte så alldeles enkelt att sättasiffror på vad det kostar att kontrollerabokslut och sådant från banker eller ett finansiellainstitut. Men jag är övertygad om att med ett resur-stillskott, med goda mål och förutsättningar att upp-fylla dem kommer att göra änbättre ifrån sig.Anf. 14 () replik:Herr talman! Det är mycket bra att har hand om statens in- och utlåningsverk-samhet, det är inte det som är frågan. Frågan är omdet är riktigt att orienterar sig motprivatpersoner. Vi anser att den verksamheten mycketbättre kan skötas av privata aktörer.Här har vi olika synsätt. De statliga och kommu-nala organen - och den frågan återkommer vi till iandra sammanhang - ska syssla med sin kärnverk-samhet och överlåta det som marknaden kan sköta tillmarknaden. Det är detta som är frågan.Anf. 15 () replik:Herr talman! Vi tycker inte att det är fel att Riks-gäldskontoret sysslar med detta, och resultatet avavvecklingen av allemanssparandet blev ju att manfortsatte med hushållsinlåningen. Här får de privataaktörerna ännu en konkurrent, och det tror jag är braför medborgarna.Anf. 16 () replik:Herr talman! Som bekant är konkurrensen ganskahård, så jag tror inte att man kan använda konkur-rensskäl för att Riksgälden ska ägna sina krafter åtden typ av verksamhet. Jag vidhåller att den bästalösningen är att Riksgälden koncentrerar sig på sinhuvuduppgift och att man låter den del av verksam-heten som riktar sig mot privat sektor skötas av pri-vata aktörer.Anf. 17 () replik:Herr talman! Jag är övertygad om att har kompetensensen och resurserna för attklara av att sköta statsskulden på ett bra sätt likvälsom att klara av hushållsupplåningen på ett mycketbra sätt.Anf. 18 () replik:Herr talman! ondgör sig över att vimoderater redan lagt fram ett förslag om ett nytt revi-sionsorgan; detta trots att riksdagskommittén arbetar.Men nog är det så, , att politik är attvilja. Och vårt förslag är inte nytt. Om tillbaka till riksdagsprotokollet ser hon att det ärett förslag som har framförts av oss många gånger.Kanske har vi t.o.m. varit pådrivande i den processsom pågår . pågående arbeteoch det faktum att just en moderat leder detta arbetekanske är ett resultat av att vi har haft en annan upp-fattning.Debatten i medierna har också varitganska livlig när det gäller granskningen av regering-en. Det tyder på att frågan är viktig, inte bara för osshär i kammaren utan, för att citera , därför att det berör hela folket.Anf. 19 () replik:Herr talman! Det är just det, , attdet här förslaget har ni har lagt fram . Jag trorsäkert att det har varit en pådrivande faktor för att vihar den här utredningen att har drivitdenna fråga. Men varför i all sin dar skriva motionerom det förslag som ändå håller på att utredas nu? Detvar bara det jag vände mig mot, när vi talar om hur vianvänder vår tid här i och vår stund påjorden. Varför använda tiden till att skriva motionernär man har fått till resultat att detta håller påatt utredas? Jag ondgjorde mig inte. Det var bara enkommentar därför att jag tycker att det var ett liteonödigt jobb både för och för hela riks-dagen med alla dessa papper och annat som ska till.Anf. 20 () replik:Herr talman! vet mycket väl att vianvänder vår tid på jorden och i den här kammarentill att bl.a. följa upp våra gamla motioner, och detingår i arbetet.Anf. 21 () replik:Herr talman! Jo, men jag anser nog fortfarande attdet fanns anledning att påpeka, när vi ändå talar omdubbelarbete osv., att det helt enkelt var ett onödigtarbete. Men det är bra att vi tydligen är överens. Vihar nu arbetsgrupper som ska se över detta så att detska bli en ännu bättre, får man hoppas, budgetpro-cess, revision och uppföljning.Anf. 22 ():Herr talman! Jag vill tillstyrka utskottets förslag.Miljöpartiet har tillsammans med Socialdemo-kraterna och lagt en god ekonomiskgrund för inträdet i det nya årtusendet. Men, precissom säger, allt är naturligtvis inte frid ochfröjd. Arbetslösheten är för hög, men vi rör oss åt-minstone åt rätt håll, så det finns goda utsikter attkomma ned till målsättningen 4 %.Utflyttningen är också ett problem, precis somLena Ek framhåller, och där måste mer göras. Detinstämmer jag i. Det är en fråga som Miljöpartietkommer att prioritera högt framöver. När det gällerjämställdheten och miljösituationen finns ocksåmycket mer konkret arbete att göra. Men för att syn-liggöra problemen på dessa områden behöver vi till-förlitlig offentlig statistik.Fjolårets betänkande mynnade ut i ett tillkännagi-vande angående könsuppdelad statistik med anled-ning av motioner från , ochSocialdemokraterna. Det har börjat hända saker.Genusperspektivet är på väg att införlivas i alla delarav budgeten, och det pågår ett arbete med att utvecklaett jämställdhetsbokslut. Den statistiska redovisning-en har alltså förbättrats, och den kunskap som dennastatistik ger ökar möjligheterna för ett framgångsriktjämställdhetsarbete.Likadant har statistiken på miljöområdet förbätt-rats. Vi har infört gröna nyckeltal som finns med ibudgeten. De ger ökade kunskaper om miljötillstån-det, som kan ligga till grund för den nödvändigaskärpningen av miljöarbetet.Från sida vill vi i och för sig ytterli-gare förbättra statistiken på miljöområdet och har iannat sammanhang föreslagit en komplettering avBNP-redovisningen med ISEW, Index of SustainableEconomic Welfare. Det är en fråga som vi ocksåkommer att återkomma till.Det är viktigt att inte BNP ensam får den centralaroll som den har fått, utan att den kompletteras medett annat index som har ett hållbarhetsperspektiv ochsom redovisar bl.a. kostnader för bilolyckor, pend-ling, föroreningar och förluster i miljökapital.Nu nöjer jag mig, som sagt var, med att yrka bifalltill utskottets förslag.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 11 §. )8 § Utvecklingen av den ekonomiska styrning-enFöredrogsfinansutskottets betänkande 1999/2000:FiU13Utvecklingen av den ekonomiska styrningen (prop.1999/2000:1 delvis)Anf. 23 ():Herr talman! Inför den föga publikknipande ru-briken Utvecklingen av den ekonomiska styrningenoch ett ganska tunt betänkandehäfte med endast enreservation har samtliga sju partier anmältsig, dessutom för ganska långa inlägg. Det kan tyckasnågot märkligt att vi så så här tar oss dennatid att diskutera ett till synes obetydligt ärende underså , men jag tror att det är ganska riktigt prio-riterat. Jag tror nämligen att det lilla ärende som vihar framför oss är någonting som vi kommer att åter-komma till . Det ärnämligen första beslut där vi ställer ossbakom en inriktning med en mycket stor förändringav budgeten. Vi går från en budgetering medkassamässiga principer till en budgetering på merredovisningsmässig grund, alltså med riktig resurs-förbrukningsföring i form av kostnader och intäkter.Vi moderater ser detta som nästa naturliga steg i deförändringar som har skett i statsbudgeten och riks-dagens sätt att arbeta med budget under 90-talet.Bakgrunden är att det pågår ett projektsom kallas för , Verktyg för ekonomisk styr-ning i staten, som leds och drivs av Finansdeparte-mentet och till vilket det på initiativ av finansutskottetockså har knutits en parlamentarisk referensgrupp.Detta VESTA-projekt ägnar sig åt flera saker. Mendet viktigaste och det som också detta betänkandeinnehåller handlar just om detta att gå över till en merriktig budgetering på redovisningsmässig grund.Jag nämnde att detta är ett viktigt nästa led i deförändringar som har skett. Vi har genomfört en storbudgetomläggning. Vi har gått från vår- till höstbe-handling och kalenderårsbudget. Vi har ett systemmed 27 utgiftsområden och utgiftstak. Det är någon-ting som har varit väldigt bra och som moderaternahar ställt sig bakom genomförandet av.Vi har idéer om att vi ska ägna vår höst åt dennabudgetbehandling och att mer och merkommer att ägna våren åt att utvärdera och följa uppde beslut har fattats. Till detta harockså kommit en årsredovisning, som kommer tillriksdagen lite , oftast , men som börkomma . Man bör notera att denna årsre-dovisning bygger just på de redovisningsmässigaprinciperna när det gäller kostnader och intäkter,vilket bl.a. gör att det är svårt att jämföra med enbudget som budgeteras enligt kassamässiga principer.Nästa riktiga steg för att få jämförbarhet och föratt få det här året att fungera, men också för att få denökade styrning som ju hela detta projekt syftar till, äratt vi nu kan ställa oss bakom inriktningen i arbetet.Vi har en märklig blandning av kassamässighetnär vi budgeterar. Detta finns det anledning att på-minna om när vi just har lyssnat till en diskussion omett utgiftsområde som inte handlar om så mycketpengar totalt. Vi har märkt hur socialdemokraternapå känt manér, får jag lov att säga, i sådana här tidergör sig själva till opposition och kriarättar borgerligabesparingsförslag på ibland ända ned till några hund-ra tusen eller några få miljoner. Bäst i klassen har välutskottets ordförande varit, ofta i nära samarbete medAktuelltredaktionen inom . Därhar vi lite till mans blivit utskällda för att det inte gåratt genomföra förslag exakt på miljonen såsom vi hartänkt oss. förde vi under gårdagen i fi-nansutskottet en diskussion om majoritetens störstaintäktspost, en privatiseringspost på 95 miljarder, heltopreciserad och utan möjligheter att bedömahuruvida det verkligen kommer att bli sanning ellerinte. Det grundläggande felet är att denna privatise-ring är en aktivering, som man skulle säga i den fö-retagsekonomiska världen, av en balanspost, dvs. privatiserar statlig egendom.Det borde egentligen inte blandas ihop med dentypen av löpande intäkter som vi får i form av skatteroch andra avgifter. Men det gör vi glatt i vårt sätt attbudgetera. Märk väl att detta spelar oerhört stor roll.Socialdemokratin och majoriteten har ju byggt helasin argumentering på att vi nu har överskott och attdet nu går väldigt bra när det gäller statens finanser.Men om man tar bort denna 95-miljardersprivatisering så blir överskott underskott,och då är det inte så mycket bevänt med den fantas-tiska svenska utvecklingen. Vi är alltså väldigt bero-ende av hur vi tillåter budgetering att gå till. Och detfaktum att man kan blanda ihop vanliga skatteintäktermed överföringar av AP-fondsmedel och med privati-seringsposter som är opreciserade ger ett system somtill synes kan skapa överskott men som egentligeninte är särskilt genomlysbart. Det är svårt för med-borgarna att bedöma om det verkligen föreligger ettöverskott eller inte. Vi får en diskussion i dennakammare där vi ständigt återkommer till om detta ärrätt och riktigt fört på det vis som det nu är.Tanken med att gå över till en mer kostnads- ochintäktsbaserad budgetering är ju ett sätt att kommaifrån detta. Då kan inte den här typen av saker blan-das ihop. Då förs det som är aktivering av balanspos-ter till en egen budget på känt sätt från den företags-ekonomiska världen, och vi får mer riktiga kostnaderoch intäkter i den vanliga budgeten.Låt mig ta två exempel som vi under dessa veckorhar stött på för hur dagens felaktiga system faktisktfår dåliga effekter.Bl.a. hade vi det läget där regeringen note-rade att vi hade kraftiga ökningar av kostnaderna isocialförsäkringarna. Och som känt är kom det intefram någon besparing inom det utgiftsområde där vitrodde att utgiftsöverdraget skulle komma, utan detdrogs i denna numera berömda nödbromsen i form avatt man drog in anslagssparande från en lång rad olikautgiftsområden, även utgiftsområden som såg ut atthålla sig under det tak för det specifika utgiftsområdetsom vi hade fastställt. Det fick till konsekvens attväldigt många myndigheter en bit in på påbörjat bud-getår fick göra om delar av sin verksamhet, ta framnya förslag och stoppa påbörjade projekt. Dessutomlärde de sig för framtiden att det inte är någon idé attfölja den princip som de nu trodde gällde, dvs. kunde lägga undan lite i anslagssparande, efter-som man fick behålla det till nästa år.Nu hör vi också hur statliga myndigheter läggerfram förslag där de så att säga slimmar ned sig ochinte alls lägger fram den här typen av anslagssparandeigen, och det är återigen tongångar på temat att det nugäller att göra slut på de pengar man har därför inte är säker på att få behålla dem. Vi är alltsåtillbaka där vi började. Det är precis detta som ärproblemet, därför att kassamässigheten gör att peng-arna förs upp under utgiftstaket det år som de förbru-kas, alltså när inköpet sker oaktat när man sedanförbrukar så att säga resurserna, dvs. när det egentli-gen borde kostnadsföras. Det leder till kortsiktighethos en lång rad myndigheter som vi trodde att vi hadearbetat bort med det nya budgetsystemet men som jagnu hör flera tecken på att det är på väg tillbaka. Detföljer bl.a. av den här nödbromsen som regeringendrog i . Och det har redan signalerats att detkan återkomma, att detta blir ett stående sätt att räddautgiftstak som vi ju vet också är pressat för ,dvs. att man drar in anslagssparande.Den andra delen, och det är i fråga om denna somdet finns en reservation i betänkandet, gäller dettaeviga problem med hur vi ska föra upp långsiktigainfrastrukturella investeringar. Och där har vi återigenproblemet med kassamässigheten. Det kan kommaväldigt mycket det år man betalar för olika vägtrafi-kinvesteringar, trots att ju alla vet att det är en mycketlångsiktig investering som också handlar om en lång-siktig förbrukning. Och detta med PPP, dvs. PublicPrivate Partnership, är ju ett sätt som tyvärr litegrann kommer på kollisionskurs med vårt sätt attbudgetera än så länge, att faktiskt både föra in externamedel men också få en mer riktig kostnadsföring aven investering som man på många håll i landet, inteminst i , är i stort behov av kankomma till skott. Här har vi alltså ett budgetsystem iriksdagen som håller tillbaka ett nytänkande och ettbättre sätt att få in privata pengar och få till ståndinvesteringar som är nödvändiga. Det är därför somvi har ställt oss bakom reservationen.Jag menar också att inriktningen på detta betän-kande, som glädjande nog egentligen alla riksdagenspartier står bakom, kommer att leda till att vi i framti-den på ett bättre sätt kan hantera dessa infrastruktur-investeringar och inte som de blir förda när vijobbar i kassamässighet.Jag yrkar alltså bifall till reservationen.Anf. 24 ():Herr talman! Utvecklingen av den ekonomiskastyrningen, det låter ju inte särskilt upphetsande. Mensom har antytt här så döljer det sigbakom denna rubrik potentiellt mycket stora föränd-ringar för vårt sätt att styra staten, myndigheterna ochde olika verksamheterna som vi har ansvar för.Det arbete som pågår i Regeringskansliethandlar väldigt mycket om att få de olika delarna iden ekonomiska styrningen att mer stödja varandra,bl.a. genom en tydligare koppling mellan finansiellstyrning å ena sidan och resultatstyrning å andra si-dan. Och vi kristdemokrater stöder denna utvecklingsom innebär att vi kommer att få en bud-get som presenteras mer i termer av intäkter ochkostnader, inbetalningar och utbetalningar och till-gångar och skulder. På så sätt kommer ju uppställdamål och resultat att bättre kunna ställas i relation tillde resurser som förbrukas.Tanken och förslaget i budgetpropositionen är juatt staten ska gå mot en redovisningsmodell som merän dagens kassamässiga princip knyter an till redo-visningsmässiga principer som tillämpas i allaföretag och i kommunerna. Målet är att principerna istatsbudgeten ska ändras så att vi får en resultatbud-get som visar resursförbrukningen och resurstillskott,en finansieringsbudget som visar betalningsflödenmellan staten och övriga samhällssektorer, en drifts-budget som visar kostnader för olika verksamheteroch slutligen en investeringsbudget som ett komple-ment till finansieringsbudgeten.Även om det nu har skett stora positiva föränd-ringar , bl.a. den nya budgetlagen,måste den ekonomiska styrningen bli ett ännu bättreverktyg för att förverkliga den politik som riksdagenbeslutar om. Vi kristdemokrater, och för övrigt helafinansutskottet, välkomnar ju i betänkandet regering-ens förslag i denna del. Målet är som sagt att ge förut-sättningar för en bra kontroll av statens finanser föratt resurserna verkligen ska fördelas i enlighet med depolitiska prioriteringarna och för en hög produktivitetoch effektivitet i användandet av statens resurser.Fredrik har ju vältaligt gått igenom debrister som vidlåder dagens system i denna del.