prot · GN0929 · 1999-11-18 00:00:00 — Regeringen gör ingen analys av detta förhål-lande och ställer sig inte frågan varför. Är man intemedveten om de stora behov som faktiskt finns?Många är beroende av personlig assistans och demöjligheter som det innebär för funktionshindrade tillett bättre liv. Om det nu hade funnits utrymme, somdet ju gör, varför kommer man först nu med förslagetsom gäller även för 65-åringarna? Regeringen bordeinte minst av det skälet ha valt ett annat sätt att finan-siera underskottet för tandvården.Vi konstaterar också att utgifterna för sjukpen-ningen har ökat kraftigt. I budgetpropositionen för1999 angavs att antalet längre sjukdomsfall börjadeöka . Denna trend har sedan fortsattunder 1998 och in på 1999.Riksdagen är i rådande situation tvungen att till-skjuta medel. Regeringen borde ha reagerat myckettidigare, tycker vi, genom t.ex. en ökning av satsning-arna på rehabilitering och genom finansiell samord-ning.Tilläggsbudgeten innehåller som sagt mycket avjusteringar, men om vi bortser från teoretisk budget-teknik så är dessa två områden exempel på hur manmed ett enda penndrag kan ändra förutsättningarnaeller fördröja en nödvändig förändring.Med detta, fru talman, yrkar jag bifall till reserva-tion nr 1 under mom. 1, men står givetvis bakomövriga reservationer.Anf. 199 PER ():Fru talman! Låt mig börja med att yrka bifall tillreservationerna 2 och 4.Det har varit intressant och belysande att höra da-gens budgetdebatt. Den har innehållit en granskningoch ibland ett mästrande av oppositionens budgetal-ternativ.När vi nu kommer till tilläggsbudgeten, dvs. ett avtvå tillfällen under budgetåret då regeringen kan rättatill sina - och låt oss, fru talman, kalla det så - fel-budgeteringar , då känns det somatt detta ärende borde ha föregått budgetdebatten.Självklart är det rimligt med en kompletterings-proposition och tilläggsbudget. Verkligheten är intestatisk. Men majoriteten faller på sitt eget grepp närden mästrar. De faktiska felbudgeteringar som vi nubehandlar är långt större än de potentiella dylika somde kritiserat oss, och inte minst någraandra, för.Är inte detta, fru talman, uttryck för en, låt oss sä-ga, besserwisserattityd, som dessutom i stor utsträck-ning går tillbaka på lånta tjänstemannafjädrar ochstörre resurser?Vårt budgetalternativ har sedan längefallit, men när vi nu ser närmare på t.ex. utgiftsområ-de 10, vad gäller sjukpenning och rehabilitering,undrar jag hur pass oförutsett detta egentligen kansägas ha varit för regering och stödpartier. Det rör sighär om en avvikelse på jämfört med budget,alltså närmare 7,5 miljarder kronor.Fru talman! Här har regeringen och majoritetengenom åren använt kommunsektorn som ett statsfi-nansiellt dragspel och dessutom under en längre peri-od vältrat över kostnader på kommuner och landsting.Verksamheterna har ofta en hög effektivitet och godkvalitet, självklart. Men personalen utnyttjas alltförofta alltför hårt.Arbetslivet är stressigt, sjukvårdspersonalen fårinte tid för sina patienter t.ex., vårdtiderna kortas ochpatienter ses lätt som en ekonomisk belastning. Re-sultaten i skolorna försämras och lärare blir utbrända.Alarmsignalerna är många. Vem hade t.ex. hört talasom bemanningsföretag ? dykerde upp som svampar ur jorden, ofta på grund av dåligpersonalpolitik och dåliga löner.Fru talman! Även vänsterpolitiker borde väl prövasådana enkla möjliga samband. Eller går det inte närde själva bildar en styrande överhet, t.o.m. en politisköverklass, kanske?En statsekonomi i balans till kostnaden av ökadesjukskrivningar, skulle någon kunna formulera det.Man skulle också kunna säga att arbetare och tjäns-temän inom offentlig sektor, fru talman, exploateraseller varför inte, med gammal god vänsterterminolo-gi, sugs ut av nuvarande vänsteröverhet med sjuk-skrivningar som logisk följd. För den historiskt oiniti-erade skulle det kanske förefalla paradoxalt att densamlade vänstern administrerar en rovdrift på männi-skor och personal, och enligt uppgift också i mångafall - alltför många fall - en usel personalpolitik.Exploateringen av de anställda och ett tilltagandefrämlingskap för den gemensamma sektorn av deanställda i samma sektor blir ett faktum.Vad kan man nu tänkas göra åt orsakerna till den-na felbudgetering, fru talman? Hur ska svenska arbe-tare och tjänstemän kunna bli friskare? Hur ska dekunna få arbetsmotivation och arbetsglädje åter?Vilka åtgärder planerar majoriteten, fru talman? Detkanske kan ge svar på. Kanskemöjligtvis gårdagens glada och försonande budskapom grundvärden och annat skulle kunna bidra till attlösa en del bekymmer, förbättra personalpolitiken ochskapa ett såväl kroppsligen som själsligen friskareSverige. Vad vet jag, fru talman, och vad säger ?Anf. 200 ():Fru talman! Det har varit en lång dag med bud-getdebatt, och med tanke på majoritetens bristandeintresse för att diskutera kommande års budget tänktejag fatta mig kort när det gäller förslaget på tilläggs-budget, alltså den reviderade budgeten . Det skulle finnas väldigt mycket att ha syn-punkter på, men vi har valt att konstatera att majori-teten är kompakt, håller varandra i händerna och intesläpper fram någon öppning för att förändra den fördapolitiken.Därför vill jag bara passa på tillfället att markeraatt vi i liberalerna inte tycker att man skaägna sig åt företagsstöd och snedvridande konkur-renspolitik i den formen, och vi vill därför också yrkaavslag på den utökning av presstödet som föreslås.Detsamma gäller den s.k. Östersjömiljarden, somverkligen lämnar mycket övrigt att önska när detgäller genomförandet av mycket av verksamheten,men där det framför allt är en väldigt bisarr budget-teknik som ligger bakom att man nu lyfter fram enmiljon för att på det sättet komma åt reserverademedel, och vi yrkar avslag även på detta.Fru talman! Jag står givetvis bakom våra tre re-servationer, men jag nöjer mig för tids vinnande medatt yrka bifall till endast reservation nr 1.Anf. 201 ():Fru talman! Jag uppmärksammade att Per Land-gren talade om rovdrift på människor och personalinom sjukvården. Jag undrar om han med den beteck-ningen menade de mörksens gärningar som underkristdemokratisk ledning pågår i region . Det är i så fall ett typexempel på den definitionsom Per ger av vad som händer på sjuk-vårdsområdet på de ställen där harmajoritet. Jag skulle kunna ta somytterligare ett exempel som faller väl in under PerLandgrens beskrivning.Fru talman! Med hänvisning till den debatt somtidigare förts här , till den just publiceradeOECD-rapporten nr 66 och tillIndustrins utredningsinstitut m.fl. prognosmakare villjag inledningsvis konstatera att förhållandetill ekonomiska makter är gott.Den tilläggsbudget 2 som vi nu har att ta ställningtill präglas också av ordning och reda samt stabilitet istatsfinanserna. Trots den mycket kraftiga ökningenav utgifterna för sjukpenningen kommer dessa utgif-ter att rymmas inom utgiftstaket. Självfallet ger justutgiftsutvecklingen av sjukpenningskostnaderna an-ledning till både eftertanke och analys och med deutgångspunkterna naturligtvis också åtgärder. Men attstraffa redan hårt drabbade genom sänkta ersättnings-nivåer respektive fler karensdagar vid sjukdom, sommoderater och kristdemokrater förordar, kan det na-turligtvis inte bli fråga om. Särskilt kristdemokrater-nas dubbelmoral måste här än en gång uppmärksam-mas. Ty som kristdemokratiska politikeråker land och rike runt iklädda den barmhärtige sama-ritens vita mantel med predikotexten "mera resursertill vård och omsorg" på plakaten har man i rege-ringsställning upprättat rivningsentreprenaderpå sjukvårdsområdet inom t.ex. ochRegion vill jag göra några kommentarer till reservatio-nerna 1 och 2. I reservation 1 yrkar ochFolkpartiet avslag på ökningen av anslaget till press-stödet och kräver en avveckling av detsamma. Dettaär ju en rotstark perenn i den moderat-folkpartistiskareservationsfloran . Logiken i förslaget äratt mångfald i media bäst befrämjas genom indragetpresstöd och färre röster i presskören. ef-terlyser man som alternativ till presstödet utan närma-re precisering "nödvändiga rationaliseringsåtgärder".Jag skulle då vilja fråga reservanterna om dessa åt-gärder prövats på den närstående tid-ningen i , om resultaten av even-tuellt företagna åtgärder lett till ett minskat behov avpresstöd och slutligen varför inte den fria konkurren-sens främsta förespråkare ökat sina ekonomiska insat-ser i företaget; allt i syfte att slippa beroendet av kon-kurrenssnedvridande statligt stöd.I reservation 2 kritiserar , handläggningen av samar-betet och utvecklingen inom ochyrkar avslag på regeringens förslag att reservations-anslaget på nytt ska föras upp på statsbudgeten ochatt ska anvisas för innevarande år.Kritiken kan mot bakgrund av faktiska förhållandenverkligen betraktas som småskuren.Riksdagen beslutade i tilläggsbudgeten 1995/96om ett femårigt program: Samarbete och utvecklinginom , den s.k. erinrade i sitt betänkande 1995/96:15om att detta innebar att outnyttjade medel får använ-das längst efter det att anslaget senast var upp-fört på statsbudgeten. Om medel från anslaget behö-ver utnyttjas även efter treårsperiodens slut, bör rege-ringen föreslå att på nytt föra upp anslagetpå statsbudgeten. Det är precis vad regeringen nu gör,nämligen föreslår att anslaget förs upp på statsbud-geten. Genom detta förfarande kommer anslaget attpå nytt vara uppfört som ett reservationsanslag påstatsbudgeten . Detta innebär i sin tur attanslaget finns disponibelt för ändamålet under de treföljande åren.Regeringen har beslutat om ca 700 miljo-ner kronor, och betalningar har skett med ca 300miljoner kronor. Det finns en hel del angelägna pro-jekt under beredning, och eftersom projekten oftasthar en lång berednings- respektive genomförandetidär det av yttersta vikt att de under /96uttryckta intentionerna även fortsättningsvis eftersträ-vas.Dessa intentioner är bl.a. att stimulera tillväxt ochsysselsättning inom svensk livsmedelsexport ochenergisystemen, stimulera ömsesidigt kunskapsutby-te, stärka infrastruktur och samarbete för att skyddamiljön runt , öka handeln och investeringar-na samt att i övrigt stärka samarbetet mellan stateroch näringsliv i regionen.Anledningen till att detta togs upp i tilläggsbud-geten är att reservationerna vad gäller anslaget efterden är tillgängliga.Genom att på nytt föra upp anslaget i statsbudgetenkan man nyttja de reservationer som finns under re-servationsanslaget under den kommande treårsperio-den. Det är alltså inte på något sätt en ny företeelse.Den är väl känd, och det måste betecknas som ettstarkt utslag av ren gnällighet när man nu plötsligt tarupp detta kända faktum.Samtidigt som anslaget föreslogs tas upp på nyttstramades budgetprocessen åt. Vi är medvetna om deproblem som är förknippade med denna verksamhet -problem som inte är ovanliga när det gäller försöks-verksamhet. Beredningsformerna ska innehålla mål-formulering samt uppföljning och utvärdering.Fru talman! Med detta yrkar jag avslag på samtli-ga reservationer och bifall till utskottets hemställanpå samtliga punkter.Anf. 202 PER () replik:Fru talman! Silfverstrand slår blå och möjligtvisröda dunster i folks ögon. är det inte så mycketfolk här, så det kanske inte gör så mycket. När han tarupp är det nog en olycka för honomsjälv.Det har varit en svajig men dock majoritet i niomånader. Naturligtvis passar Silfverstrand på atthävda att allt hemskt inklusive, misstänker jag, denmiljard i underskott som ni lämnade efter er är densittande majoritetens fel. Det är en fantastisk logikfrån det jag förut kallade en politisk överklass sommöjligtvis kan lura en del.400 miljoner har krävt, och vihar fått igenom att det ska tillföras sjukvården . Vigick inte med på skattehöjning. Det är klart att sådanadiskussioner säkert kan tas upp igen i den svåra situ-ation som är . Det handlar om att det i alla fall början ska vara samma nivå efter sammanslag-ningen av landstingen och som före. Det ärdet nu inte. Bl.a. låg efter i skat-teuttag och tog ut för lite - i alla fall i jämförelse medden sjukvård och den drift som man har.Det talas om ett faktum i alla fall i korridorer.Möjligtvis kan Silfverstrand bekräfta detta, men hankanske inte vågar. Det är att regeringen kanske intebryr sig om och inte heller såmycket när det sitter fel folk och administrerar ett arvsom inte alls är så bra.Det var inte alls det som jag tänkte på. Det är heltenkelt den övervältring som har skett på kommun-sektorn, som har lett till en rovdrift av personalen.Personalen är lojal och ställer upp, men när majorite-ten har tagit bort 16 miljarder och först nuåterför pengar blir det naturligtvis sådana problem.Anf. 203 () re-plik:Fru talman! Det handlade inte så väldigt mycketom den kritik som flera borgerliga partier i sitt sär-skilda yttrande har anfört mot det förhållande attsjukvårdskostnaderna ökar mycket kraftigt. Då kan vikonstatera att det är svårt att se vad det konkret berorpå i olika delar. Det finns naturligtvis en mycket starkkoppling till den starkt förbättrade situationen påarbetsmarknaden. Därmed följer också en ökadtrygghetskänsla för människor. Det är en sådan kopp-ling som nog inte är orealistisk.Nu säger vi att vi ska titta på detta. Vi ska utvär-dera detta. Men vad säger ? Jo, desäger - vilket Per talade tyst om - att manska införa ytterligare en karensdag. Här har vi exem-pel på dubbelmoralen. Per pratar om rov-drift av personal. I nästa andetag kommer han i enriksdagsmotion med förslag om att lägga ytterligarebördor på de redan drabbade. Detta är dubbelmoral isin prydno.När det sedan gäller underskotten i dessa regionervill jag säga att det är alldeles självklart att de tidigaresocialdemokratiska majoriteterna tar ansvar för dessa.Vilka åtgärder vidtar man från den nuvarande bor-gerliga majoritetens sida för att komma till rätta meddessa problem? Det är de åtgärderna vi har all anled-ning att kritisera. De är de åtgärderna som kan be-traktas som rovdrift av människor och personal.Anf. 204 PER () replik:Fru talman! När man ska reda upp sådana härvorhandlar det om en besk medicin. Då väljer vi att låtade friska ta den smällen och inte de sjuka. Det är desjuka vi talar om nu när kostnaderna stiger så på soci-alförsäkringssidan. Jag tycker att det är bra att BengtSilfverstrand lugnar sig lite grann vad det gäller Väst-ra och också och om inte tar tillbakadet han sade så låter tystnaden tala.Jag tycker att Silfverstrand skulle kunna lätta litepå förlåten, fru talman, och berätta vad som planeras.Vad ska ni göra åt de skenande kostnaderna? Vad harni för recept? Vad finns det för strategi? Finns detnågon planering över huvud taget? Varför kommerdet så sent? Jag hävdar att detta har varit någontingsom man har kunnat förutse ända sedan kommunernabörjade användas som ett statsfinansiellt dragspel.Anf. 205 () re-plik:Fru talman! När det gäller det statsfinansielladragspelet drar alldeles tydligt åtett håll. Man beskär nämligen möjligheterna till ut-veckling i dessa kommuner. Det är ett dragspel somständigt är hopfällt.Vårt dragspel, om man nu ska använda det be-greppet, handlar om att vi tillför kommunerna ytterli-gare nya friska pengar. De har fallit ut sedan 1997och faller ut , , 2001 och 2002. Det ärytterligare resurser, och de resurserna är nödvändiga.Det tror jag faktiskt att vi kan vara överens om.Sedan är det rätt fantastiskt att höra en företrädareför den barmhärtige samaritens parti stå och säga attkarensdagar drabbar de friska. Vilka drabbar det? Jo,de som med en karensdag har svårt attstanna hemma när de är krassliga därför att de förlo-rar så mycket ekonomiskt på detta. Jag undrar om PerLandgren på sina trots allt ganska många resor i lan-det aldrig har träffat människor som sagt till honomatt de inte har råd att stanna hemma när de är krassli-ga. Om dessa människor är hårt drabbade av en ka-rensdag måste den logiska slutsatsen ändå vara att detinte är friska människor som drabbas om man infördet kristdemokratiska förslaget om två karensdagar.Det drabbar i mycket stor utsträckning sjuka. Hur ärdet egentligen med logiken, Per ?Anf. 206 () replik:Fru talman! börjar på högvarvoch landar på något omöjligt sätt borta i Västra Gö-taland och . Jag trodde att det vartilläggsbudgeten vi höll på med. Jag vet inte så myck-et om , men när det gäller Skånemåste jag påstå att är ute på djuptvatten. Sedan talar han om karensdagar, som vi inteheller behandlar just här. Jag kan bara konstatera attBengt Silfverstrand värnar mer om de korttidssjuk-skrivna än om de långtidssjukskrivna, som jag fak-tiskt tog upp i mitt huvudanförande. Jag undradevarför man inte från socialdemokraternas sida i ställetsatsar på rehabilitering och FINSAM.För att återgå till det som vi behandlar i tilläggs-budgeten kan jag säga att nästagång fastnar på presstödet. Det är ingen hemlighet attmoderaterna länge har ansett att det ska avskaffas.Det är kanske symtomatiskt att framför mig och vänder ryggen till mig. Jagsade att vårt argument är att detta snedvrider och attbra och uthålliga tidningar får ekonomiska problemoch går under.När det gäller Östersjömiljarden fastnar i budgettekniken. Jag lyfter i stället fram imitt anförande att det som kommer ut av de pengarsom satsas är viktigare. Det är anmärkningsvärt attdet finns ett sådant här belopp som har gått i engräddfil.Jag skulle vilja sluta med en fråga som inte alls har berört. Det gäller de funk-tionshindrade. Med ett penndrag har man flyttatpengar för att täcka ett underskott i tandvårdsstödetför vuxentandvården och därmed tagit pengar från defunktionshindrade. Det säger om.Anf. 207 () re-plik:Fru talman! Det är fantastiskt att höra en repre-sentant för kammarens högerparti å ena sidan nu härpå slutet stå och tala för de svaga grupperna och an-klaga socialdemokraterna för att svika dem, å andrasidan lägga in motioner med förslag om ytterligareökad börda genom försämrade ersättningar för de härgrupperna. Också hos finns det alltså endubbelmoral som faktiskt saknar all like.Det var inte jag som drog in ochRegion i debatten, utan det blev ett osökt till-fälle att nämna dessa som konkreta exempel på vadborgerligt styre leder fram till. Det kan väl ändå intebara vara otur som har drabbat både . I så fall ska man satsa på partiersom har bättre tur med sig - bättre handlag men kan-ske också bättre tur med att klara av ekonomin!Anna ska inte komma så lätt undan närdet gäller presstödet och den snedvridna konkurren-sen. Det är alldeles uppenbart att förekomsten avpresstöd inte har löst de mycket allvarliga problemmed tidningar som har behövt läggas ned och med en- också i - bristande mångfald. Vi har ändåen bättre situation åtminstone på tidningsmarknaden iSverige än i många andra länder, t.ex. ochvåra andra nordiska grannländer. Hur detta skulle blibättre och hur det skulle bli mer mångfald om mandrar in presstödet - om exempelvis Svenska Dagbla-det skulle försvinna från marknaden - kan jag defini-tivt inte inse.När det gäller de funktionshindrade innebär densocialdemokratiska politiken att vi tillför områdenavård, omsorg och skola ytterligare resurser. Självfal-let kommer också de resurserna dessa grupper till del.Anf. 208 () replik:Fru talman! För att börja med vill jag sägaatt det är typiskt att återvänder tillbrottsplatsen. Han säger att det inte bara kan varaotur. Jo, i det här fallet hade den nuvarande borgerli-ga regimen oturen att efterträda en socialdemokratiskregim som lämnade ett mastodontunderskott efter sig.Det är det som den borgerliga regimen nu har att tahand om.Bengt Silfverstrand säger också att vi moderaterplötsligt har fått upp ögonen för de svaga i samhället.Det är ett uttalande som är ganska upprörande medtanke på att icke har kunnat läsainnantill. Totalt satsar vi 2 miljarder mer än regering-en på de funktionshindrade, dels till personlig assi-stans, dels till stimulansbidrag, dels till andra insatsersom gynnar de funktionshindrade. Det är bara att läsainnantill, , och se att i det härfallet ligger vi långt före er.Anf. 209 () re-plik:Fru talman! Min förmåga att läsa innantill är nogrätt väl utvecklad. Bl.a. har jag genom en intensivinnantilläsning kunnat konstatera att Moderaternaunder har velat minska i stället för att ökastödet till kommunerna. Det är bara att läsa innantill,, och se vilka förslag Moderaternahar kommit med när det gäller de s.k. Perssonpengar-na - de socialdemokratiska pengarna. Det är betydligtstörre resurser än de som nu sägeratt vill tillföra de här grupperna.Det är lätt att komma med sådana överbud närman innerst inne inte tror att man kommer att ta överansvaret - åtminstone inte på riksplanet.Det är viktigt att nämna en sak med tanke på attModeraterna och har gjort så stortnummer av ett särskilt yttrande. De har nämligenkritiserat Socialdemokraterna för att vi inte har greppom utvecklingen av sjukvårdskostnaderna. Det ärsvårt - det inser alla. Vi hade förutsett en ökning avsjukvårdskostnaderna. Den blev betydligt större änvad vi hade förutsett, men ingen annan kunde hellerräkna ut hur stor ökningen skulle bli. Vi tar konsek-venserna av detta och försöker ta reda på vad detberor på, men vi lägger inte fram förslag av moderatnatur för att lösa problemen, dvs. att det är de svagagrupperna, de sjuka och de arbetslösa, som ska drab-bas.Till råga på allt - för att nu reda ut detta med in-nantilläsningen en gång för alla - missunnar Mode-raterna låginkomsttagarna att få den extra skattesänk-ning som vi socialdemokrater har föreslagit.Jag tror inte att med sitt anföran-de har övertygat ens en gång kammarens ledamöterom att är det parti som kämpar för desvaga i samhället.Anf. 210 ():Fru talman! Jag yrkar bifall till tilläggsbudgeten.Inledningsvis vill jag bemöta om att det tillägg som föreslås för atttäcka de ökade tandvårdskostnaderna skulle leda tillnedskärningar och brister för funktionshindradesmöjligheter till personlig assistans. Det framgår juväldigt tydligt av betänkandet att det finns ett omfat-tande anslagssparande samt anvisade medel som intekommer att utnyttjas . Jag citerar betänkan-det:"framhåller att den föreslagna fi-nansieringen av tandvårdsstödet således inte påverkarenskilda personers möjlighet att erhålla personligassistans under budgetåret. "Så övergår jag till de skenande sjukpenningkost-naderna. har sjukfrånvaron ökat kraftigt.Antalet ersatta sjukpenningdagar beräknas bli63,2 miljoner. Det är en 25-procentig ökning jämförtmed . Det är framför allt de längre sjukdom-sperioderna som ökar i antal. I intervallet 15-29 da-gar är ökningen särskilt kraftig. För att klara dettaökade kostnadstryck föreslår den rödgröna budget-majoriteten att anslaget för sjukpenning och rehabili-tering ökas med drygt 7 miljarder.Men vi kan naturligtvis inte slå oss till ro med attskjuta till de här extra pengarna. Vi måste också ana-lysera orsakerna till den kraftiga ökningen. Regering-en har därför tillsatt en utredning med uppgift attidentifiera vilka direkta och indirekta faktorer som äravgörande för sjukpenningförsäkringens kostnadsök-ning. Det är en mycket viktig utredning, och det skabli intressant att ta del av den när den är klar.I ett särskilt yttrande har de borgerliga ledamöter-na i finansutskottet markerat att frågan inte hanteratstillfredsställande och att regeringen borde ha vidtagitåtgärder tidigare. Frågan är vilka åtgärder som åsyf-tas. Är det månne sänkning av ersättningsnivåerna?Ja, visst är det det. vill sänka sjukpen-ningnivån till och införa ytterligare en karens-dag. vill också införa ytterligareen karensdag.I miljöpartistiskt perspektiv finns det också åtgär-der att vidta. Men då handlar det inte om sänkta er-sättningsnivåer, utan om sänkt arbetstid. Larmrap-porterna om ökad stress och utbrändhet blir alltfler.Vi måste våga inse att samhällstempot är för upp-skruvat, och att sänkt arbetstid därför är en viktigvälfärdsreform som bl.a. skulle kunna leda till färreoch kortare sjukskrivningar.Anf. 211 ():Fru talman! Jag tänker bara kort för-klara varför ställer sig bakom de sär-skilda yttranden som har lagts till tilläggsbudgeten.Det första handlar om sjukvårdsförmåner och omhandikappinsatserna.