prot · GM0991 · 1999-05-05 00:00:00 — Givetvis står bak-om sina övriga reservationer, men för tids vinnandeavstår vi från att yrka bifall till dem.(forts. )AjourneringKammaren beslutade på förslag av tal-mannen att ajournera förhandlingarna till förmiddagsuppehåll.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 19.00.15 § (forts.) Hälso- och sjukvårdsfrågor m.m.(forts. SoU10)Anf. 150 ():Fru talman! Jag börjar med att yrka bifall till re-servation nr 5 och nr 45 men står självfallet ävenbakom övriga centerreservationer.Vården och omsorgen skall utgå från den enskildamänniskans behov och utövas i enlighet med patien-tens önskemål och aktiva val. Människors förmåga attskaffa sig kunskap om och påverka sitt hälsotillståndskall vara vägledande för organisationen av sjukvår-den. Många människor känner oro över att inteha tillgång till vård och omsorg på nära håll. En fort-satt decentraliserad verksamhet är nödvändig. Allaskall ha möjlighet att utifrån sitt behov välja sin per-sonliga kontakt, vårdinrättning och omsorgsform.Enskilda människors ekonomiska förutsättningar fåraldrig avgöra vårdinsatsen. Hälso- och sjukvårdenskall finansieras solidariskt med gemensamma medeloch fördelas rättvist efter behov. Vi vill se en ökadmångfald i utförandet.Hälso- och sjukvården uppvisar flera olikabilder. Många har egna erfarenheter av professionelltomhändertagande och behandlingar som på ett ena-stående sätt räddat liv och hälsa. Andra beskriver enhelt annan verklighet. Man talar om långa vårdköer,om missmod och om upplevelsen att inte bli sedd ochbemött på ett värdigt sätt.Vårdförbundets undersökning som visar att sex avtio tror att vården är ojämlik och att rika, kändisar ochfolk med social status får förtur etc., är en kraftigvarningssignal. "Det är en nationell skam om hälso-och sjukvårdens portalparagraf, om att alla människorska ha rätt till god vård på lika villkor, uppfattas somen papperstiger", var kommentar. Jagdelar den uppfattningen.Båda dessa bilder beskriver var sin del av verklig-heten. Vården är således både mer medicinskt kom-petent . har den allt mindreutrymme för värme, samtal och personligt bemötan-de.Hälso- och sjukvårdens andel av BNP har minskati . Den svåra ekonomiska kris som vårt landdrabbades av har inneburit storanedskärningar i kommuner och landsting som drabbatvården och omsorgen hårt. Antalet vårdanställdainom landstingen har reducerats kraftigt, vilket bl.a.inneburit färre händer, mindre tid för medmänskligkontakt och större press på den personal som blevkvar.Centerpartiet har mer än de flesta tagit ett ansvarför att få ordning på landets ekonomi, vilket gjort attvi nu börjar kunna återföra resurser till kommuneroch landsting. anser att det behövs merresurser till vården och omsorgen. Den som påstårmotsatsen saknar verklighetsförankring. Centerpartietprioriterar förstärkta vårdinsatser framför stora skat-tesänkningar. Vi visar i praktisk politik att vi står förvad vi säger.Fru talman! har, vilket också redovi-sas i betänkandet, gjort en uppgörelse med Socialde-mokraterna som ger sammanlagt 8 miljarder till vår-den och omsorgen . Det är etttydligt trendbrott att flytta resurser från en statligsektor, i detta fall försvaret, vars resursbehov minskatpå grund av ett förbättrat säkerhetsläge, till en annansektor, vården och omsorgen, som har mycket storabehov och som måste få resurstillskott. Genom upp-görelsen har med framgång påverkatvilka områden som särskilt skall prioriteras framöver.Primärvården, basen i svensk hälso- och sjukvård,skall stärkas och utvecklas. Vård och omsorg omäldre skall förbättras genom bl.a. bättre fungerandevårdkedjor och medicinsk kompetens, förstärkt stödtill anhöriga och genom att vården i livets slutskedesärskilt uppmärksammas. Den psykiatriska vårdenskall utvecklas och förbättras. Vi har i uppgörelsentydligt markerat att mångfalden måste öka. Fleraprivata, kooperativa och ideella entreprenörer skallges möjlighet att sluta avtal med sjukvårdshuvud-männen. Väntetiderna skall kortas. stårfast vid kravet på en nationell vård- och tillgänglig-hetsgaranti, ett krav som uppgörelsen inte omfattar.Vår avsikt är att resursförstärkningen skall ledatill att processer startar och att det positiva föränd-ringsarbete som pågår på många håll skall stimulerasytterligare. Särskilt viktigt är det att förbättra perso-nalsituationen och medverka till att arbete inom vårdoch omsorg blir attraktivare, bl.a. genom förändradarbetsorganisation och ökat inflytande över det egnaarbetet. Vi vill även stödja en tydligare kopplingmellan forskning och vårdens vardag, för kunskap-suppbyggnad och erfarenhetsspridning genom bil-dande av med regional placering.Så långt uppgörelsen som står bakom.Den är ett viktigt dokument för hur vården och om-sorgen i vårt land skall utvecklas i framtiden.Fru talman! IT inom hälso- och sjukvården haruppmärksammats under den senaste tioårsperioden.Alltmer inser vi att IT som ett verktyg kan stödjasjukvårdens processer och arbetsmetodik avsevärt.Det kan gälla integrerade boknings- och uppfölj-ningssystem för kärn- och stödverksamheter ellernyttjande av telemedicin. Man flyttar medicinskkompetens med hjälp av IT i stället för att flytta pati-enter. Här ges möjligheter till effektivisering ochförbättring av hälso- och sjukvårdens tillgänglighetoch kvalitet i hela landet. Inte minst de mindre sjuk-husen och vårdcentralerna kan genom telemedicinenfå ökad tillgång till specialistkompetens. Teknikenersätter dock aldrig den mänskliga kontakten, dentröstande klappen på axeln. I vårbud-getmotion pekar vi på och anvisar medel för att på-börja ett statligt åtagande för att utveckla ett nationellthälsonät, enligt en modell liknande den i Norge.Fru talman! I betänkandet redovisas flera center-partistiska ledamöters väl genomarbetade och klokaförslag. Det rör sig bl.a. om infertilitet, problemenkring ätstörningar, kvinnors hälsa och fibromyalgi.Detta är självfallet mycket viktiga frågor. Enskildasjukdomar och hur vården av dessa skall utföras ärdock i första hand en fråga för den medicinska pro-fessionen. Två reservationer tillhör dock undantagen.De gäller behovet av mer forskningsresurser när detgäller reumatiska sjukdomars förekomst och utbred-ning, deras orsaker och sjukdomsframkallande meka-nismer, sociala och psykologiska konsekvenser, be-hovet av omvårdnadsforskning och paramedicinskainsatser. har även reserverat sig tillförmån för ett nationellt handlingsprogram för de-menssjukdomar.Det finns ett stort intresse för alternativa behand-lingsformer hos både patienter och personal. Dettaintresse avspeglar sig inte alltid hos svenska myndig-heter och sjukvårdsledningar. Patienten skall upplysasom och ha rätt att välja olika behandlingsalternativ.Det bästa resultatet uppnås självfallet när patientenoch doktorn tillsammans funnit lämplig och relevantbehandling. All utbildning av sjukvårdspersonal börinnehålla adekvat information om alternativmedicins-ka metoder. Detta är ett område vi kan bli mycketbättre på. Det framgår också mer utvecklat i reserva-tion nr 45 som vi har gemensam med Miljöpartiet.Fru talman! Ingen har väl kunnat undgå att ha ta-git del av den mycket kraftiga folkstorm som rege-ringens förslag till höjning av gränsen för ersättning ihögkostnadsskyddet för läkemedel medfört. Det är ettförslag som Vänstern och ställer sigbakom, till min stora förvåning. Vi i Centerpartietkommer självfallet i slutbehandling såväl i utskottsom här i kammaren att göra vad vi kan för att försla-get om höjt högkostnadsskydd för läkemedel placerasdär det hör hemma, nämligen i papperskorgen.Den debatten får vi ta då. Men även har vifaktiskt frågor om högkostnadsskydd i betänkandet.Flera motionärer tar upp frågan och vill utöka ochsamordna vilka områden högkostnadsskyddet skallomfatta. Vänstern och vill i reservation17 utöka med fler områden för högkostnadsskyddet.Hur hänger detta ihop? Det en fråga som jag riktar tilldessa partiers företrädare.Ni medverkar nu till att försämra befintligt hög-kostnadsskydd för läkemedel så att vissa redan utsattagrupper drabbas hårt och kanske knappt får råd att taut sin medicin. Är det då inte väl populistiskt att prataom att flera områden skall vara med, som niförsvårar för dem som har problem att klara sinsituation?Fru talman! Lyckas vi med att bemanna hälso-och sjukvården och att genomföra förändringar på deprioriterade områden som jag pekat på i mitt anföran-de ges förutsättningar för att klara en god hälso- ochsjukvård av hög kvalitet i hela landet. Det vill vi frånCenterpartiet medverka till.Anf. 151 () replik:Fru talman! Det alldeles rätt som säger att vi skall ha en särskild debatt här i kam-maren om högkostnadsskyddet och om läkemedel . Låt oss inte gå den händelsen i förväg.De specifika motioner det här är fråga om handlarom framtiden. Det skall tillsättas en utredning somskall se över hela läkemedelshanteringen framöver.Vi vill gärna avvakta vad den utredningen kommerfram till.Anf. 152 () re-plik:Fru talman! Jag läser i dagens betänkande reser-vation nr 17 av , ochThomas . Där står det klart och tydligt att manvill utöka högkostnadsskyddet och de områden somdet skall omfatta med hjälpmedelsverksamhet. Jagtycker att det är mycket märkligt.Samtidigt för vi en debatt i medierna, i kommitté-er och här i om att vissa partier inteklarar att hålla en nivå på högkostnadsskyddet somgör att svaga grupper, barnfamiljer, funktionshindra-de och de som har det ekonomiskt kärvt har möjlighetatt få sina läkemedel.Jag tycker inte att det hänger ihop. Vänstern för-söker glida undan förslaget om höja gränsen för hög-kostnadsskyddet genom att i debatten skylla på utgift-stak och annat. Det är en undanmanöver av administ-rativ art som enligt min mening inte har något värde.Vi behöver få ett besked. Vad är det som gäller?Är det reservation 17 som är ochMiljöpartiets åsikt eller är det en annan uppfattning?Anf. 153 () replik:Fru talman! vill tydligen ta endebatt i alla fall. Om läser reser-vation 17 ser han att den handlar om krav på en ut-redning av vad ett sådant högkostnadsskydd kankosta staten. Det tycker jag står väl i samklang medatt hela området blir belyst framöver vad gäller läke-medel. Men man skall också titta på andra närbe-släktade områden för att få en helhet och ett samman-hang. Jag kan inte se några problem med konsekven-sen i det.Anf. 154 () re-plik:Fru talman! Problemet är att jag anser att ni frånera båda partiers sida försöker att ge sken av att ni villförbättra högskostnadsskyddet i stället för det ni ipraktiken gör med ert förslag, nämligen försämra. Detär att lägga ut en dimridå. Det är den uppfattning jaghar.Anf. 155 ():Fru talman! Det här betänkadet tar upp mångaolika frågor som berör hälso- och sjukvården. Jagtänker beröra några av dem och då speciellt de områ-den där har en avvikande mening motutskottets majoritet.På flera håll i landet vittnas om läkarbrist, enorimlig belastning för personalen och köer tillvårdcentralerna. Det är inte ovanligt att telefon-tiderna då patienten kan ringa och tala direkt medläkaren har tagits bort och ersatts med att patientenförst måste ringa och beställa för att tala medläkaren, ett telefonsamtal som då ofta kan äga rumflera dagar senare.Väntetider för att få komma till husläkaren, somskall vara basen i sjukvården, är på vissa håll i landetflera veckor. vet vi att antalet människorsom söker sig till sjukhusens akutmottagningar ökar.Det är helt klart att det finns ett samband mellan dettaoch den minskade tillgängligheten i primärvården.Att avskaffa bristen på läkare i primärvården varen av tankarna bakom husläkarreformen vid sidan avatt öka patientens valfrihet och att ge en nära och godvård med hög kvalitet. Husläkarreformen och bl.a.den fria etableringsrätten bidrog till att fler privatavårdgivare etablerade sig vilket kraftigt minskadeallmänläkarbristen. Den utvecklingen bröts dock tvärtnär socialdemokraterna avskaffade husläkarlagen ochbörjade försvåra för de privata vårdgivarna.I dag har en mycket svagt utvecklad pri-märvård i jämförelse med andra länder på vår nivå.Enligt saknas 525heltidsarbetande allmänläkare om nivån med 2 000patienter per läkare skall uppnås. Den nivån kan mannog säga är för hög , eftersom flera nya arbets-uppgifter har tillkommit, om det skall blir verklighetbakom orden och besluten om mer läkarmedverkaninom äldreomsorgen.Bristen på allmänläkare är ett av de största hotenmot hela sjukvården. anser därför att hus-läkarlagen skall återinföras, den lag som tillförsäkra-de patienterna en vald läkarkontakt, som höjde statu-sen på allmänläkarspecialiteten och gav utrymme förprivata vårdgivare att etablera sig. Antalet patienterper läkare måste också sänkas till 1 500.Fru talman! Det är självklart att det inte bara ärläkarna som blir pressade av den arbetssituation som råder på många håll i . Det drabbar i likahög grad även övrig personal inom primärvården och,som jag har sagt, även sjukhusvården, för attinte tala om patienterna.För att vården skall få det tillskott på personalsom den behöver bör fri etablering gälla. Rätten attöverlämna sin verksamhet till en yngre kollega måsteåterinföras. Likaså måste åldersgränsen föratt ha rätt att erhålla sjukvårdsersättning slopas. Detär viktiga ingredienser. Detta gäller läkare, menFolkpartiet föreslår också att annan vårdpersonal skallkunna få etablera sig fritt, t.ex. sjukgymnaster ochbarnmorskor.Fru talman! Det är viktigt att framhålla omvård-nadens betydelsefulla roll i sjukvården. Omvårdnadenutgör en omfattande och viktig del av verksamheten isjukvården tillsammans med medicinsk behandling.Den medicinska delen får dock av tradition, och kan-ske av ideologiska orsaker, större uppmärksamhet änomvårdnaden. Båda är dock avgörande för en godoch effektiv vård. Som exempel kan nämnas att om-vårdnadsinsatser är av avgörande betydelse för attförhindra och behandla trycksår i sjukvården. Likasåär god omvårdnad viktig för att bota och förebyggaundernäring.Folkpartiet anser därför att omvårdnadscentrumbör inrättas. Exempel på uppgifter som ett sådantcentrum kan ha är att· stärka utvecklingen av omvårdnad i kommuneroch landsting· stödja omvårdnadsforskning och dialogen mellanforskare och vårdpersonal· vara ett forum för utvärdering och redovisning avaktuell forskning· anordna forskningskonferenser· främja vidareutbildning och fortbildning inomomvårdnadsområdet.Fru talman! Patienter som anser sig felbehandladekan göra en anmälan till . Den nu gällande tidsgränsen på två årför underrättelse om anmälan innebär ibland problemför anmälaren. Mycket ofta sträcker sig behandling-sperioderna över väsentligt än . Vidlånga sjukdomsperioder har vederbörande ofta inteåterhämtat sig vare sig fysiskt eller psykiskt så att haneller hon orkar göra en anmälan. Vid dödsfall gällerdetsamma för de anhöriga. Det tar tid innan man ärberedd att göra en anmälan.I andra fall kan det vara så att orsaken till en pati-ents besvär på grund av felbehandling upptäcks efterdet att preskriptionstiden har gått ut. Därför är det urpatienternas synpunkt helt nödvändigt att preskrip-tionstiden ändras så, att när ett misstag från sjukvår-den är orsaken till en patients problem skall preskrip-tionstiden börja löpa från den dag då misstaget upp-täcks.Vi anser också att muntlig förhandling borde an-vändas i större utsträckning än i Hälso- ochsjukvårdens ansvarsnämnd.Fru talman! Rådet för medicinsk-etiska frågor fick1994 regeringens uppdrag att göra en översyn av bl.a.äggdonation. Rådets utredning och förslag överläm-nades till regeringen . Rådet ansåg att invitro-fertilisering med äggdonation och ma-kes/sambos sperma bör tillåtas på medicinsk indika-tion för kvinnor i fertil ålder. En proposition avisera-des men kom aldrig. fortsät-ter barnlösa par att åka utomlands för att få hjälpgenom äggdonation. Det innebär naturligtvis mycketstora kostnader för dessa par.Enligt bör regeringen nu ta sig sam-man och , dvs. , lägga fram en lag-förslag till som jämställer äggdonation medspermadonation.Fru talman! Jag vill beröra ytterligare ett par frå-gor som har stor betydelse för människor men sominte behöver innebära stora ekonomiska satsningar.Utredningen om bemötande av kvinnor och mäninom hälso- och sjukvården lämnade sitt betänkanderedan 1996. Här rapporterades om såväl väsentligakunskapsluckor som brister i vården. Bland åtgärds-förslagen tog utredningen upp en rad frågor sommåste bli föremål för fortsatt forskning för att ökakunskaperna om kvinnornas speciella behov.Regeringen har visserligen i några sammanhangtagit upp en del av förslagen, men något helhetsgreppför att besvara de olika frågorna som ställts har rege-ringen inte tagit.Enligt uppfattning bör regeringenlägga fram en handlingsplan över hur hälso- ochsjukvården för kvinnor och män skall utformas så attvården skall bli jämställd i ordets rätta bemärkelse.Folkpartiet anser också att det är viktigt att tillåtaanonym testning i hivpreventionen. Fler personervågar då komma till testning, vilket i sin tur leder tilltidigare behandling för de smittade och informationom hur man skall förhindra vidare smittspridning.En enkätundersökning i har visat attkunskaperna om sexuell överföring av sjukdomar ärmycket små och att kvinnor som har sex med kvinnormycket sällan skyddar sig. Endast hälften av kvinnor-na i undersökningen berättade för sin gynekolog omsin homosexualitet. De kommer också i lägre ut-sträckning till mammografi och cellprovtagningar änandra kvinnor.Folkpartiet anser därför att det finns behov av merkunskap om lesbiska kvinnors hälsa och deras behovav information samt hälso- och sjukvård. Kunskaper-na om homosexualitet måste höjas hos hälso- ochsjukvårdspersonalen, och särskilt hos personaleninom kvinnohälsovården.Fru talman! Det är många olika saker som har be-rörts i det här betänkandet. Jag har inte berört allaområden. har ett antal reservationer till dethär betänkandet. Jag står naturligtvis bakom samtligareservationer, men jag nöjer mig med att yrka bifalltill reservation nr 6.Anf. 156 ():Fru talman! Jag måste börja med att utrycka minoro över hur situationen inom vårdsektorn är i dag.Min oro blir inte mindre när jag tänker på hur detkommer att se ut framåt.Visserligen har det tillskjutits extra pengar i fleraomgångar , och visserligen har detlovats ytterligare pengar längre fram. Det gäller fram-för allt de pengar som talade om,nämligen försvarspengar som skall skjutas över tillvårdsektorn . Man säger att det skall bli 8miljarder mellan åren 2002 och 2004.Min oro beror på att jag anser att läget ärakut. Visst är det bra om de pengar som KennethJohansson talar om kommer. Men det är ju pengarsom kommer nästa mandatperiod. Det hjälper juknappast upp dagens situation även om man ser ljuseti fjärran.Min oro för dagssituationen rör bl.a. den ekonomisom många landstingsgrupper beskrivit. Man levermed stor underskott och kan inte nyanställa eller ensha kvar alla som jobbar i verksamheten pågrund av just budgetunderskotten.Jag oroar mig också över personalsituationen.Personalen har talat om hur ansträngdsituationen har varit och hotat med att sluta. börjarman på att verkställa de hoten.Jag är också orolig över den ålderspuckel somfinns inom vården. kommer den att bliväldigt besvärande. Jag har vid några tidigare tillfäl-len nämnt att på vårt sjukhus är den yngsta ki-rurgöverläkaren . Alla förstår ju vad det innebär.Många frågar sig vart all extra personal ochde extra händerna i vården tog vägen. De flesta taladeju om detta i valrörelsen. Alla sade ju då att de be-hövdes fler händer i vården och att det var viktigt.Det är ju nu de behövs.Vi har ju också skapat en situation där mångaungdomar väljer bort vårdyrket på grund av den osä-kerhet som råder, de beskrivningar av vårdsituationensom ges och den arbetsbelastning som finns. Detta äroroande.Det finns också en stor risk för att vi hamnar därModeraterna vill att vi skall hamna och får ett försäk-ringssystem. De som har råd kommer ju att köpaförsäkringar. Det kommer tydliga signaler om det.Man köper försäkringar för vissa sjukdomar ochsöker vård utomlands. Vi vill ju alla ha en bra vårdför alla här hemma i . Man skall inte behövasöka sig utomlands. Det är ett misslyckande.Fru talman! Vi i anser att det är vik-tigt att hälso- och sjukvården även fortsättningsvis ihuvudsak är offentligt finansierad. Vi vill också får ett system där man tydliggör det somorsakar ohälsa och inför ett system där det som orsa-kar ohälsa också bidrar till kostnaderna för vården,t.ex. genom skatter från tobak, alkohol, trafik ochkemikalier.Men det behövs inte bara mer resurser i vården.Det behövs också en del förändringar. Vi anser t.ex.att man bör tillsätta en utredning för att se över hurvårdkedjorna skall kunna förbättras och utvecklas. Vianser också att regeringen bör få i uppdrag att se överschemaläggning av läkarnas arbetstider. Vi tror att detkan förbättra patientsäkerheten och kvaliteten. Inteens en läkare kan jobba hur länge som helst utan attbli påverkad.Under 90-talet har det gjorts stora besparingarinom vården. Vi har i flera motioner krävt en redo-visning av vad dessa besparingar har kostat samhället.Det är viktigt att besparingarna vägs mot vad bespa-ringarna kostar i ökad arbetslöshet, i den ohälsa somarbetslösheten orsakar och i merkostnader för attmänniskor varit sjukskrivna längre än nödvändigt iväntan på vård. Kvarvarande personal slits hårt pågrund av en större arbetsbelastning. Det har medförtatt en del personal t.o.m. delsjukskriver sig för att deinte orkar.När personal i vårdsektorn har friställts har manockså förlorat kompetens. Går man utanför sitt arbeteförsvinner kompetensen relativt fort. Man måste börjapå en ny kula.Väger man in de här kostnaderna har man utantvivel inte gjort någon besparing. Det har förmodligenvarit en förlust för samhället. Det har varit en förlustför alla dem som behöver den goda vården och om-sorgen.När det gäller att bevara de små sjukhusen tyckerjag att har fört fram viktiga motivför det. Jag kommer att ställa mig bakom den reser-vationen när det blir omröstning.Ett annat yrkande som vi upprepar är att vi anseratt regeringen skall utreda ett samordnat högkost-nadsskydd för läkemedel, sjukvård, tandvård ochhandikapphjälpmedel. Speciellt viktigt är att tandvår-den hamnar i sjukvårdens avgiftssystem. Här harKenneth reagerat på att vi tycker på det härsättet och på att vi har reserverat oss och jämför detmed höjning av högkostnadsskyddet. Det är en vissskillnad på den höjningen som jag tycker mycket illaom. Jag försökte agera så mycket jag kunde mot den.Men den har ändå gått igenom i överenskommelser-na.Men här gäller att man måste utreda och se vadman skall göra med hela systemet. Framför allt vik-tigt tycker jag att det är att man får tandvården undersamma betalningsssystem som den övriga hälso- ochsjukvården. Det är ju obegripligt att munhälsa ochövrig sjukvård inte tillhör samma system.Det här är en reform som förmodligen kostarmycket pengar. Det behövs utredning och det handlarom ett val. Men ändå kommer en sådan här reformförmodligen inte att kosta mer än vad det kostar attinföra den s.k. maxtaxan, om man ser på de summorsom talar om.När det gäller organdonation står vi bakom reser-vation 27. Den tar upp frågan om aktivt samtycke tillorgandonation. Det är en ståndpunkt som vi har hafthela tiden och som vi står fast vid. Vi har haft densynpunkten ändå sedan man förändrade lagstiftning-en. Vi anser att det är viktigt att varje individ undersitt liv själv talar om ifall man accepterar att bli do-nator eller inte. Vi kan inte acceptera tanken på för-modat samtycke, som det kallas.Fru talman! När det gäller patienter med oklaradiagnoser är det viktigt med en attitydförändring.Många patienter med oklara diagnoser känner sigmånga gånger kränkta och icke trodda. Det här är ettproblem som bättre måste uppmärksammas. Enligtmin uppfattning måste det i alla landsting finnas till-gång till kvalificerad utredning och behandling avpatienter med diffusa besvär.I det här sammanhanget är det lätt att tänka på alladem som drabbas av förgiftning på grund av amal-gam.