prot · GM0987 · 1999-04-28 00:00:00 — Pengar-na skall kunna användas fram . Vi vill seöver hur de skall användas.Inget av de projekt som har fått pengar skulle inteha kunnat få några pengar inom de investeringspeng-ar som finns. Anslagen överlappar varandra. Det ärinte fråga om att strypa redan pågående projekt. Detskulle vi inte gå med på. Men risken är uppenbar attpengarna inte kommer att användas. Det är då riktigtatt plocka några pengar till miljösatsningar. Det varuppenbarligen en bedömning som även Centerpartietgjorde på sin tid.Sedan var det frågan om introduktionen av skatte-befrielse på biobränsle. Jag läser också innantill. Därframgår att det är för att stimulera en introduktion avalternativa drivmedel som regeringen avser att lämnain en ansökan till kommissionen för att kunna medgeskattebefrielse för biodrivmedel, t.ex. etanol ochrapsmetylester. Det måste väl alla tycka är bra, ävenoppositionen?Anf. 17 () replik:Fru talman! Det är ingen nyhet. Nyheten är att nisamtidigt deklarerar att ni skall belasta biodrivmedelmed skatt. Det är den signalen som är förödande förframväxten av alternativen till fossilbränsle.Vi fick tidigare besked från om skall verka för att formuleringen inte återkom-mer. har sagt att det finns utrymmeatt diskutera och att sista ordet inte är sagt. Men dettaräcker inte. Det är faktiskt som vi måste habesked om att det inte finns en parlamentarisk majo-ritet att driva igenom att biodrivmedel skall beskattasfrån . Det är den tydliga signalen som är nöd-vändig att ge för att få fart på marknaden.Anf. 18 () re-plik:Fru talman! Alla är medvetna om att det inte gåratt ge en tydlig signal . Frågan skall hanteras isamband med den proposition som behandlar frågan,nämligen vårbudgeten. Låt oss återkomma till det.Det är fascinerande att vi här står och diskuterarstora överlevnadsfrågor för framtiden. Men faktum äratt om vi skall nå fram till ett ekologiskt hållbartsamhälle måste vi ha en politik som hänger ihop i alladelar, och så hamnar vi i en diskussion om en fråga ien proposition som skall behandlas i utskottet omnågra veckor. Låt oss ta det då.Det är fascinerande att höra många av de partiersom diskuterar . för enpolitik i fråga om miljön och en annan politik i frågaom jordbruket. Vill vi nå miljömålen, måste vi föraen politik som hänger ihop. Då kan vi inte i miljö-sammanhang föra en politik där koldioxidutsläppendiskuteras och i ett annat sammanhang föreslå enpolitik där säger att miljömålen intekommer att nås. Jag tänker på miljöskatterna på han-delsgödsel och diesel.Det är viktigt att vi får en politik som hänger ihop.Miljöpartiet för en politik som sätter miljön främst,som ser till att miljön skär igenom på andra politi-kområden. Jag önskar att det vore så även hos andrapartier. Partierna skall se till att den miljöpolitik dedriver harmoniserar med trafikpolitiken och jord-brukspolitiken. Då kan inte trafikpolitiken hota attödelägga de miljömål som man talar sig varm för idenna debatt. Låt oss ta diskussionerna om budgeten iutskottet när de skall diskuteras.Anf. 19 () replik:Fru talman! Det är alltid lika spännande att i olikasammanhang lyssna på . Hon disku-terar miljöfrågor precis som om det bara är hon ochMiljöpartiet som tar ett ansvar för miljön. Så är detgivetvis inte.Se på frågan om kemikalier. sä-ger att vi måste förbjuda farliga kemikalier. Men detär något som har gjorts under mångaår.Vi har en politik som innebär att kemikaliernaprövas utifrån deras farlighet. Det är inget miljöpoli-tiskt påfund. Det är realistisk politik som vi alla idenna kammare står för. Försök inte att ha monopolpå miljöfrågorna, . Försök att resone-ra lite sakligt.Sedan var det frågan om EU och miljöpolitiken. "skall bara gå i takt." Det är viktigt attgå i takt i miljöpolitiken. Det är också viktigt att ha enriktkarl för truppen. Vi moderater anser att Sverigeskall vara riktkarl för miljötruppen. Men vad görGudrun och ? Ni hoppar ur trup-pen och springer ut och skriker i busken. Vad når niför framgång i internationell miljöpolitik när ni hante-rar miljöfrågorna på det sättet?Svara mig på en fråga, : Vilkenbas har ni miljöpartister för den internationella miljö-politiken, för miljöpolitiken inom EU, när ni vill ståutanför det europeiska samarbetet? Ge nu kammarenbesked om bas för miljöpolitiken i EU,när ni vill springa vid sidan av truppen i buskarna ochskrika. Ge besked i stället för att försöka skylla påandra när det gäller konstruktiv miljöpolitik.Anf. 20 () re-plik:Fru talman! Det kändes nästan som att vara tillba-ka i miljödebatterna . Herregud, tänk attdet där pratet finns kvar! Det är beklämmande.Naturligtvis har en bas. Vi är en grön,internationell rörelse med kontakter i många länder.Vi har också miljöministrar i många länder, vilketGöte kanske inte känner till. ärtydligen kvar på 70-talet.Före EU-inträdet hade i alla fall ett försöktill en radikal kemikaliepolitik. Det fanns olika listor,t.ex. Där listades ett antal ke-mikalier för vilka det fanns en bortre gräns för när deskulle fasas ut. Det satte i gång en teknikutveckling.Man visste från industrins sida att dessa kemikalierhade en begränsad livslängd. Efter EU-inträdet hardetta försvunnit. Tror att det är enslump?Faktum är att det inte går att föra en självständigkemikaliepolitik inom EU, eftersom den fria rörlig-heten är viktigast. Om en vara som är tillverkad inågot EU-land innehåller en kemikalie, skall varan fåsäljas i hela EU. Det innebär att miljöarbetet bliroerhört svårt. känner väl också till attSverige har ett antal undantag med en tidsbegräns-ning, innan vi också måste acceptera sådana kemika-lier som redan hade fasats ut. Vi skall inte stickaunder stol med att EU har ett underskott när det gällermiljöpolitiken.Från sida vill vi göra allt för attmiljöpolitiken skall bli bättre, både i EU och i allaandra internationella sammanhang. Men vi anser attdet måste finnas ett land som vågar gå före och visaatt det går att klara sig utan många kemikalier som vii dag använder fast de kanske inte behövs. Det kanvara giftiga kemikalier som bioackumuleras, dvs. blirkvar i det levande. De bildar ibland andra, ännu gifti-gare kemikalier.Det är dags att fundera på hur vi avgiftar samhäl-let. Jag har aldrig hört ge ett svar på hurvi skall göra.Anf. 21 () replik:Fru talman! Om miljöfrågorna är internationellamåste man också arbeta inom en internationell orga-nisation för att nå framgång. Det är riktigt att EU ivissa sammanhang har lägre ambition än Sverige.Undantagen är bevis på detta. Vi kommer att driva attundantagen skall få vara kvar och att den politik somundantagen innebär skall gälla också för EU i framti-den, så att vi når internationella mål. Men hur skallGudrun , som vill stå vid sidan av EU, kunnadriva att svenska mål skall bli internationella, när nisaknar basen för ert agerande?Gudrun säger att har miljö-ministrar i flera länder. Det har ni. Men de represen-terar gröna partier som arbetar för gemenskapen i EUoch inte vill stå vid sidan av.Fru talman! Jag konstaterar att kan ge besked i den viktiga frågan om hur Miljö-partiet skall bedriva ett trovärdigt internationellt sam-arbete. Ni säger er vara ett miljöparti, men ni saknartrovärdighet i en av de viktigaste frågorna för miljö-arbetet: att klara basen för hur man formellt skall nåviktiga mål på detta område. Försök ta det lite lugna-re, , nästa gång ni är ute och kritise-rar andra partier. Försök analysera vilken bas ni själ-va står på i dessa sammanhang.Anf. 22 () re-plik:Fru talman! Det är intressant att höra att modera-terna ser EU som en internationell plattform för mil-jöarbete. Från inser vi att detibland krävs andra sammanslutningar. De samman-slutningar där man har diskuterat klimatfrågan ochdär alla länder varit med, inte bara EU, är mycketviktiga. EU är alldeles för trångt för en diskussion omklimatfrågan.Jag har varit på uppföljningen till var viktig. Där var det betydligt flerländer än de som är med i EU. Det kan jag garantera.EU är nämligen alldeles för trångt också för dessafrågor.Naturligtvis behövs många internationella forumför att diskutera miljöpolitik. Men man skall också haklart för sig att mycket av kemikaliearbetet måstegöras i det egna hemlandet av var och en. Man kaninte tro att alla dessa frågor löses genom stora inter-nationella konferenser. Man måste också bedriva ettnationellt arbete.Vi måste få i gång en teknikutveckling, GöteJonsson. Teknikutvecklingen får man i gång genomatt stimulera den. Man kan göra på många olika sätt.Ett sätt är att fasa ut kemikalier. Då får man i gång enteknikutveckling. Det har historien visat. Ett annatsätt kan vara att använda ekonomiska styrmedel. Sådana har också använts iSverige mot kemikalier.Det vi är kritiska mot i den proposition vi nu dis-kuterar är att det är "bör" och frivillighet när det gäl-ler de kemikalier som tas upp. När man hör GöteJonsson är det bara att konstatera att vi har olika upp-fattningar i miljöpolitiken. Somliga tror att alla män-niskor är goda och fasar ut giftiga kemikalier därföratt de vill vara snälla. Vi andra tror inte det. Vi trorinte att alla har samma ambitioner när det gäller mil-jön. Det finns många som sätter andra intressen fram-för miljöintressena, t.ex. ekonomiska intressen. Om viskall kunna ge framtida generationer en möjlighet attleva kvar på jorden i en avgiftad värld måste vi poli-tiker våga tala om vilka ämnen som skall fasas ut,nationellt och internationellt.Anf. 23 ():Fru talman! Vårt jordklot är hotat, inte från någraandra planeter eller varelser som vi inte känner tillutan av oss själva - vi människor som befolkar dennaplanet. Vi håller på att förbruka jordens ändliga resur-ser. Vi sprider gaser som kan förändra vårt klimat. Viförstör våra sötvattentillgångar. Vi förökar oss i enrasande takt. Man behöver inte läsa speciellt mångarapporter för att förstå att vi människor måste göranågot åt utvecklingen, om vi vill få ett uthålligt sam-hälle, ett fungerande samhälle att lämna över tillkommande generationer.Vi kan klara detta åtagande om vi är beredda attsamarbeta över alla gränser. Ingen kan svära sig fri,men bördorna måste i första hand bäras av oss i in-dustrivärlden. Det är vi som är storkonsumenter avjordens ändliga resurser. Problemen är globala, ochdet krävs globala lösningar. Men vi kan också göramycket på hemmaplan. Vi har gjort mycket. Vi har enstorslagen natur i , och åtgärderna för attskydda den är omfattande.I år fyller den officiella svenska miljövårdspoliti-ken . Den första svenska naturskyddslagen an-togs av , efter att ett be-tänkande presenterats i där man kraftfulltkritiserade "människans för stunden av vinningslyst-nad dikterade hänsynslösa ingrepp i naturen".Jag ser med mycket stor tillfredsställelse att miljö-och jordbruksutskottet , senare, kan läggafram ett betänkande inför kammaren där utskottet ärenigt om att införa 15 nya miljökvalitetsmål som skallvara uppnådda inom en generation. Vi har när-mare 170 olika miljömål. De flesta förstår nog att detinte är möjligt att styra miljöpolitiken med så mångamål. En del är t.o.m. motstridiga. De har antagits avolika regeringar och olika riksdagar, och avlöses nuav dessa 15 nya miljökvalitetsmål.Vi kan säga att vi målar med den riktigt bre-da penseln, för att måla de grova linjerna för miljö-politiken. En parlamentarisk beredning och klimat-kommittén skall ta fram den smalare penseln för attmåla in delmålen. Våra verk, myndigheter, bran-schorgan m.fl. skall sedan använda den spetsiga pen-seln för att måla in de minsta detaljerna i bygget aven modernare miljöpolitik.Vid behandlingen i utskottet har vi kommit fram [6~till att regeringen skall återkomma till medförslag till delmål när beredningen är färdig. Dettahar getts regeringen till känna. Förmodligen skulledet gå lite fortare att få fram delmålen om de fast-ställdes av regeringen, men detta skulle ske på be-kostnad av en större delaktighet. Just delaktigheten ärviktig som en drivkraft vid förändringar i all verk-samhet och i miljöpolitiken i synnerhet. Den tas nutill vara i den fortsatta behandlingen.Vi har en modern miljöpolitik i syfte att nå ge-nerationsmålet om en hållbar utveckling. Vi social-demokrater har genomfört stora moderni-seringar av instrumenten i miljöpolitiken, som vi kananvända . Det är en del nya an-greppssätt. gäller en miljöbalk, somär det laginstrument som behövs för att styra utveck-lingen.Vi har ställt stora resurser till förfogande för lo-kala miljöinvesteringar. Vi har inte kommit mednågra pekpinnar när det gäller vilka metoder somskall användas, utan låtit folk tänka själva ute i lan-dets kommuner för att finna lösningar som passarderas problem och deras möjligheter.Till detta kommer de möjligheter som EU-medlemskapet bjuder. EU är ett mycket viktigt in-strument för att eliminera de globala miljöhoten.Sverige har varit framgångsrikt som pådrivare i dettainternationella arbete. Det ger också miljöministernen annan roll än tidigare, nu när internationellt arbeteär förutsättningen för att uppnå miljökvalitetsmålenpå områden med gränsöverskridande miljöproblem.Många beslut som tidigare fattades nationellt skall nutas upp i ett europeiskt sammanhang, osv., och detkrävs ett omfattande förhandlingsarbete och förbere-delser när många länder skall övertygas.Ett annat område i utskottets betänkande rör rege-ringens förslag till nya angreppssätt i kemikaliepoliti-ken. Utskottet ställer sig bakom regeringens bedöm-ning att det behövs effektivare arbetssätt för att uppnåsäkerhet på kemikalieområdet. Den nuvarande meto-den - att utvärdera ett kemiskt ämne i taget - är inteframgångsrik. Även om vi skapat myndigheter medhög kompetens på området hinner dessa inte med iden snabba utvecklingen. Än värre skulle det vara ominte riksdag och regering delegerat beslutsbefogen-heter till våra myndigheter på dessa områden.Utskottet delar regeringens bedömning att det be-hövs ett mer generellt angreppssätt som riktas motkemiska ämnen som är bioackumulerbara och långli-vade. Vi har bl.a. undertecknat Esbjergdeklarationen,som innebär att utsläppen av farliga ämnen till skall ha upphört 2020, och samma målsättninggäller för Östersjön.Regeringen redovisar också till sin be-dömning på flera områden inom miljöpolitiken. Jagskall beröra några.Växthusgaserna - koldioxid m.m. - är ett allvar-ligt hot mot vårt klimat. Regeringen har tillsatt enklimatkommitté som skall lämna förslag till delmålför den svenska klimatpolitiken. Utgångspunktenskall vara det åtagande som EU gjorde vid FN:s kli-matkonventions tredje partsmöte i . Utsläppenav växthusgaser inom EU skall minska framtill 2008-2012.Vi har i varit framgångsrika med attminska koldioxidutsläppen. De har halverats sedan1970, och skall vi göra nya åtaganden för attkomma ännu längre. Det är på trafikområdet somutsläppen är störst, tätt följt av industrins och ener-giframställningens område.Riksdagen kommer också att få ta ställning tilldelmålen på detta område när kommittén lämnat sittbetänkande och detta beretts i Regeringskansliet.En annan fråga är åtgärder mot försurningen. Frå-gan väcker ett allt större engagemang hos allmänhe-ten därför att betingelserna märkbart har förändratsframför allt i de områden i landet som får ta emot demest försurande nedfallen. Där kan vi inte längremeta abborrar eller mört, som vi kunde i ungdomensår. Det är bara myggen som är kvar.Sverige har varit initiativtagare till , och det kommer att ge resultat. Proble-met är att det tar tid innan det får effekter på vatten-miljön i våra sjöar och vattendrag. Till dess måste vianvända en viss medicinering. Det sker en omfattandekalkning, och och länsstyrelsernahar nu i uppdrag att lämna förslag till en ny kalk-ningsplan. Den skall vara färdig nu vid halvårsskiftet.Den skall ha som utgångspunkt att säkerställa denbiologiska mångfalden och nyttjandet av sjöar ochvattendrag. Den skall omspänna de närmaste tio åren.En annan fråga som har väckt stor uppmärksam-het är regeringens bedömning när det gäller avveck-lingen av blyanvändningen. års miljöpo-litiska beslut innebar att användningen av bly på siktskulle avvecklas. Denna avveckling skulle ske påfrivillig väg, men så har inte skett. Den fråga somväckt mest uppmärksamhet är användningen av bly-hagel. Det är tillbaka förbjudet att an-vända blyhagel vid jakt på änder och gäss och i våt-marker. Problemet är att det inte finns något fullgottalternativ till bly när det gäller jakt i skogen. Ett enigtutskott delar regeringens uppfattning att det är hög tidatt göra någonting åt den omfattande blyanvändning-en.Utskottet föreslår att ett förbud mot an-vändning av blyammunition införs från den 1 januarinästa år. Men eftersom det inte finns några fullgodaalternativ till blyad ammunition skall regeringenlämna dispens för all jakt utom för den nämnda våt-marktsjakten. Denna dispens skall lämnas under enomställningstid. Detta bör ge producenterna av am-munition en klar signal om att de skall ta fram fullgo-da alternativ.Fru talman! Detta är ett omfattande betänkandesom tar upp både regeringens proposition om svenskamiljömål och skrivelsen om en miljöpolitik för etthållbart . Utskottet har behandlat 346 motion-syrkanden, både från följdmotioner och från denallmänna motionstiden. Det vittnar om ett fortsattstort miljöintresse från sida. I utskottetsbetänkande är det inte många miljöfrågor som intehar behandlats på något sätt.Det är mot denna bakgrund välgörande för miljönatt det finns stor samstämmighet i de principiellamiljöfrågorna. Trots detta finns det 30 reservationerfogade till betänkandet. Jag yrkar bifall till hemställani betänkandet och avslag på samtliga reservationer.Anf. 24 () re-plik:Fru talman! Jag tänkte lite grann beröra kemikali-epolitiken. Det är naturligtvis mycket viktigt att manhar en kemikaliepolitik som säger att bioackumule-rande ämnen, cancermutagena ämnen och ämnen somär hormonstörande fasas ut. Det är självklart. Fråganär bara hur det här skall ske, ! Problemeti propositionen är just att det aldrig talas om hur detskall ske.Det sägs att det här skall vara vägledande för fö-retagens produktutveckling och att det skall vara ettmål för kemikaliestrategier. Hur skall det gå till?Kanske skall långa listor skickas ut till företagen därdet står: Undvik gärna de här ämnena är ni snälla!Vidare står det att regeringen skall se över ytterli-gare styrmedel, t.ex. tillståndsprövning och förbud.När?Det står också att detta i bästa fall skall vara ge-nomfört om kanske . Vad skall vara genom-fört? Skall ett förbud mot de här ämnena vara genom-fört? Eller är det de listor som skall skickas ut tillföretagen och där man ber företagen ta bort ämnenasom skall vara klara? Eller skall miljödomstolen hafått detaljerade listor över de ämnen som skall prövasspeciellt? Är tanken att miljödomstolen i sina tillståndför industrier skall gå in på varje kemikalie som in-dustrierna använder, eller hur skall det göras?Anf. 25 () replik:Fru talman! Som jag inledningsvis nämnde är intesättet att angripa en kemikalie i taget en framkomligväg. Då skulle nästan halva få syssla med attanalysera risker med olika kemikalier. Det kommer jufram så otroligt många kemikalier - ja, det kommernya . Därför redogör man i betänkandet förden principiella inställningen. I stället för att angripaden enskilda kemikalien måste vi angripa grupper avkemikalier med samma innehåll.Det här angreppssättet och sådana här metoderkommer det att jobbas vidare med i den beredningsom är tillsatt. Sannolikt kommer det även fortsätt-ningsvis att talas om att vissa av de här ämnena, somingår i flera kemikalier, inte får finnas ute i samhället,medan andra får finnas endast i ytterst små koncent-rationer.Fru talman! Frågan skall beredas vidare, så vi fårsäkert anledning att återkomma till den.Anf. 26 () re-plik:Fru talman! Det här gav inte speciellt mycket köttpå benen. Ämnen som ingår i kemikalier talas det om.Betyder det att alla kvicksilverföreningar är förbjud-na? Om det är grundämnen som man tittar på är detnaturligtvis möjligt. Man kan väl säga att alla ämnensom innehåller kvicksilver, bly, kadmium osv. skallförbjudas; då går det. Men när det gäller organiskakemikalier går det inte. Där har vi kol, väte, syre,kväve och ibland vissa halogener. De har en förfärligmassa olika egenskaper. För att veta om de här kemi-kalierna är bioackumulerande, om de påverkar arvs-massan om de är hormonstörande osv. måste ju någonundersöka detta - man måste ta reda på detta.I många fall kan det nog sägas att det finns grup-per där man kan misstänka liknande egenskaper somhos andra kända kemikalier med vissa egenskaper.Men det kommer ju ständigt nytt. Därför går det inte,fungerar det inte, att ha ett allmänt luddigt förhåll-ningssätt. Man måste ju ändå tränga ned till varjeenskild kemikalie. Någon måste kontrollera om enviss kemikalie ingår i någon av de här grupperna ellerinte. Vem skall göra det, ?Kemikalieinspektionen måste kunna veta om enviss kemikalie ingår i någon av de grupper som skallfasas ut. Hur skall det gå till? Man måste vara konkretför att komma någon vart i kemikaliepolitiken. Därförmåste man kanske vara så pass konkret att man ocksåsäger att vissa ämnen inte ingår i ett kretsloppssam-hälle och att de därför måste förbjudas. Kanske finnsrisken att de fina orden, de tjusiga anslagen, inte blirmer än luftslott, just därför att man inser att ingenkommer att kontrollera om ämnena är bioackumule-rande och påverkar arvsmassan, om de är canceroge-na eller om de är hormonstörande. Det är dags att tanästa steg i kemikaliepolitiken och börja fasa ut deämnen som vi vet har de här egenskaper-na. Det menar vi i är utmaningen när detgäller kemikaliepolitiken!Anf. 27 () replik:Fru talman! Det verkar som om ochGudrun vill vara kvar i det gamla betraktel-sesättet och analysera varje ämne, varje kemikalie,för sig. Men det har ju visat sig att detta angreppssättinte är tillfyllest. Vi vill nå betydligt längre. Därförhar Kemikalieinspektionen i uppgift att inför rege-ringen redogöra för sin syn på hur vi i fortsättningenpå ett mera generellt sätt skall angripa kemikalierna,genom att angripa grupperna.Jag anser att detta blir betydligt bättre än dengamla metoden. Vi har betydligt större ambitioner närdet gäller att fasa ut de farliga bioackumulerbara ochlånglivade kemikalierna än tydligen har.Miljöpartiet vill ju inte angripa dem på ett rationelltsätt.Anf. 28 () replik:Fru talman! Jag instämmer med omatt det är bra att det finns en bred samsyn här i Sveri-ges riksdag bland samtliga partier när det gäller am-bitionerna i miljöpolitiken och de övergripande mil-jömålen. Att uppfattningarna sedan kanske delar sigju längre ned vi kommer i konkretion och detaljer ärrätt naturligt. Jag vill ändå poängtera detta och tyckeratt det är bra att vi i har den här inställningentill miljöfrågorna.Två frågor vill jag ställa till . Den enahandlar om växthusgaserna. talade omnya åtaganden osv. Problemet är att de nya åtaganden- om vi nu skall tala om just åtaganden - som Sverigehar tagit är att man faktiskt har utverkat en möjlighetatt öka utsläppen i . Påden punkten skulle jag vilja ha ett tydligt besked frånAlf . Innebär det som han sade i sitt anföran-de om nya åtaganden att vi definitivt avskriver dennamöjlighet till ökade utsläpp och att beskedet tvärtommycket tydligt är att vi inte skall öka utsläppen utanatt vi, om det är möjligt, skall nå en stabilisering tillår 2000 för att sedan göra en sänkning? Där råder storoklarhet i och med att regeringen har fått nämndamöjlighet.Det andra som jag tänkte fråga om gäller just lo-giken. I utskottets betänkande säger vi: "Utskottetförutsätter att regeringen återkommer till riksdagenmed förslag till åtgärder för att skynda på introduk-tionen av förnybara fordonsbränslen. "Det gäller alltså logiken i att man ef-ter det att vi justerat detta betänkande ger beskedetfrån regeringen att man skall börja beskatta biodriv-medel. Ser det problematiska med logi-ken i det agerandet?Anf. 29 () replik:Fru talman! När det gäller koldioxiden noteradejag påstående redan i inledningsanfö-randet. Det gäller då att skulle ha begärt att fåöka koldioxidutsläppen .