prot · GM0976 · 1999-03-26 00:00:00 — anser attdet skall vara lätt och tryggt att välja livsmedel, ochdärför har vi lagt förslag om en "livsmedels-FASS",där innehållsdeklarationer tydligt informerar ominnehållet i olika livsmedel.Vad gäller tobaksförebyggande åtgärder måste viklart tillstå att det har tagits steg framåt, även om dethar tagit tid och resultaten inte riktigt kan avläsas än.Men det är ett viktigt område, och vi måste fortsättadetta långsiktiga arbete med full kraft.Vi måste följa upp beslut och se till att de efter-levs. Här vill jag peka på tobakslagen med ålders-gräns. Enligt rapporter respekteras inte alltid dennaåldersgräns. Det måste vi beakta och se till att det blirgjort.Fru talman! Jag står bakom reser-vationer men nöjer mig med att yrka bifall till reser-vation nr 5.Anf. 72 ():Fru talman! Folkhälsa berör väldigt många områ-den, och det handlar om att ge människor kunskap.Men det handlar också om politiska beslut som berörden enskildes ekonomi, bostadsbyggande, arbetsmiljöoch mycket mer. Jag tänker i mitt anförande baraberöra två områden där vi behöver göra speciellainsatser, och de områdena har var för sig mycket storbetydelse för folkhälsan.I begår mellan 1 400 och 2 000 personervarje år självmord. Antalet självmordsförsök somleder till sjukhusbesök uppgår till ca 20 000 år.Självmord är ett folkhälsoproblem, som det ocksådefinieras av FN.Av den anledningen är det viktigt med fortsattforskning både för förståelsen av varför en del männi-skor begår självmord och för utvecklingen av effekti-va behandlings- och rehabiliteringsinsatser. Vi vet att vissa signalsubstanser i hjärnan är av betydel-se för vårt stämningsläge. Fortsatt forskning om dessasignalsubstansers förekomst hos personer som harbegått självmord skulle kunna ge svar på frågan vilkasom är riskindivider.Enligt uppgift har transplantationslagen, somträdde i kraft , lagt hinder i vägen för en fortsattsådan forskning. anser att det borde varasjälvklart att det skall utredas om och hur dessa hin-der kan undanröjas. Utskottet har inte alls tagit fastapå detta utan hänvisar i sitt betänkande till utredning-ar om helt andra saker, när det egentligen handlar omatt kunna undanröja eventuella hinder i den lagstift-ning som finns i dag.Förutom forskningen är naturligtvis preventionenmycket viktig. I har ett nationellthandlingsprogram, Stöd i självmordskriser. Strateginför att nå målet att minska antalet självmord ochsjälvmordsförsök är att skapa ökad medvetenhet ochen mer genomarbetad och allmänt accepterad syn påsjälvmordsproblemen. Men för att få genomslag fördetta måste det nationella programmet föras ut intebara till primärvård och sjukhusvård utan också tillskolan, skolhälsovården, företagshälsovården, social-tjänsten och polisen. Psykiatrins bristande resurser föratt ge självmordsnära personer den vård och behand-ling de behöver och för att stödja anhöriga måsteockså avhjälpas.Fru talman! Det andra stora problemet är tobaken.Världshälsoorganisationen ser tobaksbruket som ettav världens största folkhälsoproblem, som också drarmed sig mycket stora kostnader. Enligt Världsbankenkostade tobaksbruket ,varav hälften av kostnaderna drabbar utvecklingslän-derna.Det sker en hel del i för att minska to-baksbruket. Regeringen beslöt bl.a. attavsätta ur Allmänna arvsfondenför första året i en större satsning på förebyggandeinsatser mot tobaksrökning.Pengarna, som disponeras av ,skall främst användas som projektstöd till ideellaorganisationer vars målgrupp är barn och ungdomar.Totalt kommer regeringen att satsa 30 miljoner underen treårsperiod.Denna satsning tycker är bra, men vivill påpeka att det måste till långsiktiga satsningar föratt minska tobaksbruket. Av detta skäl anser vi att denenhet som arbetar med tobaksfrågor vid Folkhälsoin-stitutet, liksom de organisationer som har som sinenda uppgift att arbeta med tobaksförebyggande in-satser, bör garanteras adekvata resurser och långsik-tighet i den ekonomiska planeringen.Fru talman! har forskning pre-senterats som stöder antagandet att rökdebut i unga årkan vara en inkörsport till missbruk och droger senarei livet. Att rökning också orsakar risker för en radsjukdomar är känt . Detta visar att det ärmycket viktigt att unga människor inte börjar rökaoch att de som har börjat får hjälp att sluta. Sedannågra år har vi en tobakslag i med ålders-gräns för inköp. Tyvärr kommer ständigt rapporterom att åldersgränsen inte respekteras. Därför anser viatt det är viktigt att påpeka att kommunerna, som hardet lokala tillsynsansvaret, och , somhar ansvaret på riksplanet, måste ta denna tillsyn-suppgift på allvar.Samma tobakslag omfattar även rökfria skolgår-dar. Särskilt vid gymnasieskolorna har det visat sigsvårt att hålla skolgårdarna rökfria. Skolan är en vik-tig förebild i det tobakspreventiva arbetet, och vianser därför att särskilda insatser måste till för atthålla skolan rökfri.Fru talman! De som vill sluta röka måste få hjälpmed detta. Ofta är det mycket svårt att bryta rökbegä-ret. Bland dem som på egen hand slutar röka är åter-fallsfrekvensen mycket hög, . Det finnsi dag en rad hjälpmedel: plåster, nässprej, tuggummioch piller. Det finns också stöd inom hälso- och sjuk-vården. Men dessa hjälpmedel kostar också pengar.De kostar ofta minst lika mycket som att röka. Detgör att många människor inte tar steget. Vi tycker attFolkhälsoinstitutet bör få i uppdrag att närmare stude-ra i vilken utsträckning människors ekonomi bedömslägga hinder i vägen för rökavvänjning och lämnaförslag till lösningar.Fru talman! Jag står bakom samtligareservationer men yrkar här bifall endast till reserva-tion nr 20.Anf. 73 ():Fru talman! I debatten om det här betänkandet,som handlar om folkhälsofrågor, har jag i första handvalt att tala om tobaksfrågorna. Jag tycker att det kanvara lämpligt med tanke på vad som stod att läsa ihöstens budgetproposition: "Tobak är den enskiltstörsta hälsorisken i västvärlden och ett av de allvar-ligaste hälsoproblemen, som ökar globalt. Åtgärdermot rökning har visat sig vara kostnadseffektiva påflera olika sätt. Det handlar om insatser mot flerafolksjukdomar , främst mot cancer och hjärt-kärlsjukdomar men även mot t.ex. allergier och sjuk-domar i rörelseorganen. "Jag skall fortsätta med en jämförelse. dö-dades 570 människor i trafiken och ca 4 000 skada-des. Där har vi tagit krafttag för att hålla dödstaletoch antalet skadade så lågt som möjligt. Det satsasstora belopp för att förverkliga en nollvision. Somjämförelse kan nämnas att dör ca 8 000svenskar av rökning. Kan ni tänka er vad som skullehända om så många dog i trafiken?Passiv rökning orsakar också ett antal dödsfall ochsjukdomar. Passiv rökning skadar dessutom barngenom att bidra till luftvägsinfektioner och allergier.Alltfler tonåringar börjar röka, och gör det samti-digt som vi får alltmer kunskap om tobakens skade-verkningar. Ändå gör vi inga radikala insatser motrökningen. För mig är det ett tecken på ett politisktmisslyckande på det här området. Den satsning vi görpå tobaken är betydligt av vad statentar in i inkomst på skatterna.Av de yrkanden jag har ställt i min tobaksmotionbehandlas några i det här betänkandet. I yrkande 1vill vi att regeringen återkommande skall kritisera EUför stödet till tobaksodling. På den punkten får jagkänna mig nöjd, eftersom vi har fått en försäkran omatt så sker.När det gäller vårt återkommande yrkande om attförbjuda tobaksautomater i lokaler där ungdomarunder har tillträde har vi inte fått något gehör.Därför har vi reserverat oss tillsammans med Krist-demokraterna, som har en liknande motion.Ett annat yrkande som med tanke på regeringensegen beskrivning av tobakens hälsorisker borde habifallits är yrkandet om att allmänt rökförbud skallråda på restauranger och andra näringsställen och atttillstånd kan ges, om sådan avskildhet kan ordnas attinte tobaksröken blir till olägenhet för övriga gästereller för personal. Det tycker jag faktiskt är någontingsom man skulle kunna tillmötesgå.När det gäller rökavvänjningen har isin motion pekat på att de senaste årens forskning gettbesked om att tobaksrökning på ett negativt sätt på-verkar fertiliteten och att den också skadar fostret hosrökande kvinnor. Utöver den information som bli-vande föräldrar får på barnavårdscentralen bör deäven erbjudas gratis eller subventionerad rökavvänj-ning, anser vi. När det gäller rökavvänjning har vi ibetänkandet skrivit ihop oss i en reservation som ärgemensam för , och Center-partiet.Fru talman! När det gäller folkhälsoforskningenanser vi att det är viktigt att vi får en forskning somstuderar samband runt kemikalier, hälsa och miljö. Viär övertygade om att det behövs mycket mer kunskappå det här området och att många patienter med okla-ra diagnoser och diffusa besvär är sjuka på grund avmiljöpåverkan. Vi kan ju tänka på exempelvis detmedel som man använde vid tunnelbygget i Hal-landsåsen. Det finns också andra exempel, som amal-gamsjuka. Jag har svårt att förstå att vi ännu inteanvänt oss av försiktighetsprincipen och fått stopp påanvändningen av amalgam. Här behövs det tydligenmer forskning.Fru talman! Jag står bakom samtliga reservationeri det här betänkandet men nöjer mig med att yrkabifall till reservation 19.Anf. 74 ():Fru talman! Jag skall börja med att tacka RolfOlsson för frågan och ber att få komma tillbaka tillden. Jag vet faktiskt inte om det är något initiativ pågång, utan jag ber att få återkomma till dig när detgäller Barnpsykiatrikommittén.Folkhälsoarbetet har kommit i fokus på ett sättsom aldrig . har vi kunnat se hurlivsstilsfrågor och hälsa bredvid miljöfrågor alltmerkommit att bli ämnen som gemene man diskuteraroch engagerar sig i. Det märks inte minst av det en-gagemang som visats i de här frågorna då de diskute-rats här i kammaren i dag.Till utskottet har vi också fått ett stort antal mo-tioner om folkhälsofrågor.Vi har valt från vårt håll att avstyrka dem alla,men inte för att de är irrelevanta eller ointressantautan för att vi anser att frågorna är under utredning,planerade att utredas eller uppmärksammade på annatsätt.Det är tydligt att folkhälsofrågorna på ett positivtsätt kommit i fokus, som samma områdeockså har att brottas med en rad nya utmaningar.Ständigt växer det fram nya former av droger ochdopningspreparat. Den moderna tid vi lever i förockså med sig andra former av ohälsa, som exempel-vis stressrelaterad ohälsa. Detta sätter vårt samhällepå prov.Samtidigt finns det också en positiv sida av intres-set för folkhälsofrågor, nämligen framväxten av allahälsoinstitut och gym och utvecklingskurser, littera-tur, diskussioner i TV, radio och övriga medier. Detär bara några exempel på att dessa frågor står i cent-rum som aldrig . Detta skapar en medvetenhet ochi förlängningen för många en möjlighet att förebyggaeller göra någonting åt sin ohälsa.Detta har bidragit till att sätta den fysiska, psykis-ka och sociala hälsan i centrum. I den 1960-talsgeneration som jag själv tillhör är folkhälsofrågornågot som man ser mycket naturligt på. Vi har tidiga-re talat om barn och äldre, så det är kanske bra att detkommer in lite 1960-tal i diskussionen.Kanske beror det på att vi har vuxit upp samtidigtsom dessa frågor har kommit i fokus. Under vår upp-växt har debatten kring folkhälsa satt avtryck både ivårt sätt att tänka och vårt sätt att leva. Att handlakravodlad mat, att ställa krav på rimlig arbetsmiljöoch rimliga arbetsförhållanden eller att förhålla sigkritisk till det som uppfattas som något ohälsosamt ärfullständigt naturligt för många. Då skall vi inte talaom dem som är födda på 1970- och 1980-talet.Fortfarande är utmaningarna stora. Folkhälsan iSverige är exempelvis fortfarande en mycket tydligköns- och klassfråga som utgör ett exempel på att detråder stora orättvisor och stor ojämlikhet i vårt sam-hälle. I begreppet folkhälsa ryms många av de tydli-gaste exemplen på köns- och klassrelaterad ohälsa.Drogmissbruk, dåliga kost- och matvanor, sjukdomarav olika slag och förslitningar är ofta de yttersta ex-emplen på den ohälsa som kommer av att man leverunder knappa eller socialt dåliga förhållanden. Förmånga är det också följden av att man under många årarbetat i en dålig arbetsmiljö.Därför bör folkhälsoarbetets inriktning mot demest utsatta grupperna i samhället intensifieras. Detgäller inte minst att sätta in kraftfulla åtgärder för attförbättra hälsan hos barn och ungdomar i dessa grup-per.Fru talman! Samhällets arbete för att främja folk-hälsan och förebygga ohälsa skall ha fortsatt högprioritet i vårt land, och det är något som bör upp-muntras och stödjas inom en rad olika områden -inom det offentliga såväl som inom frivilligorganisa-tionernas område. Frivilligorganisationerna utgör ettviktigt och alltmer betydelsefullt komplement till detoffentliga i folkhälsoarbetet. Jag känner mig förhopp-ningsfull när jag ser hur initiativ tasav frivilligorganisationer i samarbete med det offent-liga på folkhälsoområdet. Ett exempel på detta är densnart kommande folkhälsofestivalen iår i . Där arrangerar nätverksgruppen i Åhustillsammans med och en folkhälsofestival som skall sätta fokus påmiljö- och folkhälsofrågornas betydelse för vårt väl-befinnande.Man kommer att arbeta för att öka medborgarnaskunskap om en lång rad frågor som alla har direkteller indirekt påverkan på vår folkhälsa. Kretslopp-stänkande, miljövänliga produkter, boendemiljö, desociala nätverkens betydelse för vårt välbefinnande,den psykosociala arbetsmiljöns betydelse, trafikmil-jöns utformning m.m. kommer att diskuteras underdessa spännande dagar i Åhus.Denna folkhälsofestival utgör ett bra exempel påhur man kan finna samverkan mellan olika aktörerdär såväl det offentliga som de enskilda organisatio-nerna och näringslivet kan bidra till att sätta fokus påfolkhälsan.Fru talman! De nationella insatserna är av storbetydelse. Genom verksamhetstöds och stimuleras utvecklingen av regionala ochkommunala insatser på området. Den nationella folk-hälsokommittén har en mycket viktig uppgift, ochförväntningarna är stora när kommittén så småning-om kommer att presentera sitt arbete kring nationellahälsomål. kommer ännu ettdelbetänkande från kommittén.Dessa hälsomål kommer att vara ett viktigt red-skap som vi kan ha som utgångspunkt då vi skallfortsätta arbetet med hälsofrågor. Även HSU 2000och inbegriper flera yrkandenfrån motionärer som fått sina yrkanden avslagna.Folkhälsoområdet är ständigt i likhet med sam-hället i övrigt under kontinuerlig förändring. Detställer krav på att vi fortlöpande uppdaterar vår kun-skap om folkhälsoområdet. Det innebär att vi måstesatsa stora resurser på forskningsområdet, som i sintur ger oss kunskaper om hälsa och social välfärd.Socialvetenskapliga forskningsrådet har just utrettoch lämnat förslag om satsningar kring det högt prio-riterade området ojämlikhet i hälsa. Ytterligare för-slag kan eventuellt komma från och från 1990-talet.Under arbetets gång har det kommit motioner därdet framgår att man önskar lyfta fram insatser riktademot olika sjukdomar eller att vården av dessa sjuk-domar bör organiseras på ett visst sätt. Utskottet harunder en rad år haft som regel att inte ställa sig bak-om motionskrav som prioriterar vissa sjukdomar föreandra, även om det kan vara aldrig så behjärtansvärt.Detta är en princip som är viktig att följa.Fru talman! Tobak är ett allvarligt hälsoproblem.Även om vi sett en minskad kon-sumtion av tobak i gruppen som helhet har utveck-lingen i vissa ungdomsgrupper legat stilla eller blivitnegativ. Därför är det arbete som pågår i Folkhälsoin-stitutets regi med att utveckla ett nationellt tobaks-program och arbeteför att utarbeta mål och strategier för att minska to-baksbruket mycket angeläget.Tobakslagens åldersgräns är för inköp avtobak, och den är grundläggande för att förhindra atttobak blir tillgänglig för barn och ungdom. Jag skullevilja säga att vi här inte bara har ett nationellt, poli-tiskt och samhälleligt problem. Här har vi också ettpersonligt ansvar.När jag tog tåget och gick förbirökkupén såg jag hur en mamma satt och rökte till-sammans med sina två döttrar. Den ena var 15 ochden andra 17. Den synen möter man inte alltför säl-lan. När jag frågade mamman varför hon gjorde pådetta vis sade hon att hon hade givit upp. Hennes barnkunde köpa tobak i vilka affärer som helst i princip påhennes hemort.Detta måste vi ta itu med. Vi har ett problem i attvissa handlare säljer tobak till barn och ungdomar.Detta är vi väl medvetna om. Därför är det viktigt attden översyn och granskning som , somär central tillsynsmyndighet vad gäller tobakslagen,nu gör av kommunernas tillsynsarbete blir ett gedigetarbete. Detta kommer sannolikt att blottlägga pro-blem som vi kommer att behöva ta itu med i ett sena-re skede. Åldersgränsen måste respekteras - annarsmåste beteendet beivras och straffas.Det är också viktigt att vi stöttar dem som är i etttobaksberoende, inte minst vad det gäller gravidakvinnor samt barn, men också andra. Men vi får an-ledning att återkomma med konkreta exempel påtänkbara insatser då den nationella handlingsplanen,som inkluderar dessa frågor, är framlagd.Det har också förekommit motioner rörande var-ningstext på snusförpackningar. Här pågår en diskus-sion inom EU, vars resultat kommer att bli framlagtinom en snar framtid. Det känns fel att föregripadetta.Fru talman! Det känns både formellt och en smulastrikt att tala om folkhälsofrågor på detta högtidligasätt. Bara begreppet folkhälsa talar om för oss attdetta ytterst är något av vår nations viktigaste grund-fundament. Människor skall ha förutsättningar attleva ett bra liv och må bra.Folkhälsofrågorna avslöjar en hel del för oss omhur vårt folk lever, hur man växer upp, hur man ar-betar, hur man åldras, hur man mår som inföddsvensk eller nybliven svensk. De avslöjar skillnadermellan människor och människor.De avslöjar också hur vi som politiker lyckas för-valta det förtroende som vi har fått av väljarna. Detmåste vara vår högt prioriterade uppgift att skapaförutsättningar för att människor i vårt land skallkunna må bra. Politiker kan inte skapa lyckliga män-niskor, men vi kan skapa strukturer som kan biståmänniskor genom deras resa genom livet.Detta innebär en kamp mot orättvisor. Det innebärför mig en kamp för jämlikhet och solidaritet. Dethandlar om att få ett skärpt sinne för att fånga uppsignaler från dem som mår dåligt och om ett omfat-tande och förebyggande arbete på folkhälsoområdet.Därmed yrkar jag bifall till hemställan i betänkan-det och avslag på reservationerna.Anf. 75 () replik:Fru talman! Jag vet att vi är många i detta utskottsom är nya i kammaren, bl.a. . Jag haren liten fråga. När det gäller det självmordspreventivaarbetet skriver man så här i utskottets betänkande:"Ett förebyggande arbete utförs också av bl.a. och . Utskottet förutsätter att detta arbete fort-sätter och att det nationella programmet för själv-mordsprevention sprids till alla berörda. "Detta låter ju jättebra, men sedan ser jag att ut-skottet även förutsatte detta. Har man intepå kunnat ta reda på om det här arbetet görseller ej?Anf. 76 () replik:Fru talman! Det är svårt för mig att svara på detta.I likhet med har jag varit här i femmånader. Jag måste faktiskt be om att få kommatillbaka med svar i den frågan. Jag skall ta reda pådetta och återkomma till . 77 () replik:Fru talman! Jag menar att det här måste vara an-geläget. Vi vet att av 1 000 människor som föds levertre inte fram till sin ålderdom. Det ger mig, och säkertockså , tillräcklig motivation för att setill att vi får i gång det här arbetet.Anf. 78 () replik:Fru talman! Jag lovar att följa upp det här, kon-takta dem och se till att det händer någonting.Anf. 79 ():Fru talman! Hälsobegreppet är inte alldeles enkelt,vilket har framkommit här. Men hur man än mäter ärhälsoutvecklingen i , vid en internationelljämförelse, positiv. Medellivslängden är bland delängsta i världen. Det är sällsynt med död i olycksfall.Vi är, tro det eller inte, smalast i . Men detfinns mycket som inte är tillfredsställande i hälsolä-get. Det finns oacceptabelt stora skillnader i hälsamellan olika grupper. Vi har hört ochSocialdemokraterna, som bl.a. har hänvisat till klass-skillnader. Man kan inte genom eget arbete påverkasin situation. Man kan inte komma någonstans så atthälsan påverkas. Vi har efter mer än ett halvt århund-rade av socialdemokratiskt styre inte ett klassamhälleutan ett kastsamhälle. Det är ett samhälle där ingen,eller alltför få, kan påverka sin eller sin familjs situa-tion själv utan är utlämnad till politikers godtyckligabidrag. Kommer barnbidraget före eller efter mid-sommar? Det är klart att den frustration och denmaktlöshet som finns i detta påverkar hälsan på ettogynnsamt sätt.Självfallet finns det många andra faktorer. Alltförmånga röker, speciellt bland de unga. Allergiernaökar, och det är oklart varför. Det finns alltså mycketatt göra, och för att man skall nå resultat måste deflesta samhällsområden inbegripas i folkhälsoarbetet.Det finns också ett mycket stort intresse för folkhäl-sofrågor både ute i samhället och här i ,vilket mängden av motioner visar. Bakom det liggernaturligtvis förhoppningar om att man skall kunnaundvika både lidanden och kostnader genom att före-bygga sjukdomar samt uppfattningen att vissa sjuk-domar får mindre uppmärksamhet än man finnerrimligt ur folkhälsosynpunkt.Fru talman! Jag har stor förståelse för det här. Detär viktigt att folkhälsan lyfts fram i . Men visom riksdagsmän måste inse vår begränsning. Det ärsvårt att avgöra vilka åtgärder i förebyggande syftesom ger säker effekt, vilka områden som är viktigast.Rosenröda förhoppningar och tro tar lätt överhandenöver den mer gråfärgade verkligheten. Vilka mål ochstrategier är realistiska? Likaså är det lätt att upplevaatt en sjukdom, eller ett hälsoproblem, är åsidosatt,och ett starkt engagemang gör att man vill att riksda-gen skall uttala sig för åtgärder på just det området.Samtidigt upplever, med rätta, de som lider av någonannan sjukdom att inte ser att deras sjuk-dom och möjligheten att förebygga och åtgärda den ärminst lika försummad. Jag tror att det principiellt ärbra att vi överlåter till huvudmän och profession attgöra dessa mycket grannlaga överväganden när detgäller preventionsmöjligheter och åtgärder och be-dömningar av enskilda sjukdomar. Resurserna ärbegränsade, och det uppstår en etisk konflikt ommedel går till osäkra förebyggande åtgärder när redansjuka får vänta på behandling för sin sjukdom. Likasåmåste prioriteringar av insatser mot enskilda sjukdo-mar kunna ske utifrån en helt annan kunskapsbas änden som vi har. Vi blir inte trovärdiga om vi går in pådetaljerna. Det är också en balansgång mellan för-svarliga ingrepp när det gäller livsstil för att hälsanskall främjas och sådana åtgärder som för många äroacceptabla och med rätta kan ses som förmynderioch intrång i den personliga integriteten. För ossmoderater är integriteten mycket viktig. Preventivaåtgärder måste alltså grundas på ett mycket starktfaktaunderlag för att vara försvarbara. Däremot måstevi hålla debatten om betydelsen av folkhälsoåtgärderlevande samt påminna om att man ständigt skall varauppmärksam på olika aspekter av sjukdomspanora-mat och förändringar i det.Tyvärr är kunskaperna, som jag sade, otillräckligaom vilka förebyggande insatser som är effektiva ochvilka åtgärder i preventivt syfte som är möjliga attutföra. Det är därför angeläget att man studerar vilkapreventiva insatser som har bäst effekt och är lättastoch rimligast att genomföra. Det är en uppgift förNationella folkhälsokommittén, och vi har därför frånmoderat håll inte reserverat oss för något yrkandeutan markerat vikten av en principiell syn i dessafrågor genom att medverka till, som vi tycker, braskrivningar.Fru talman! Jag vill också tydliggöra en sak. Närdessa frågor senast behandlades stödde vi en flerpar-timotion om osteoporos. Det gjorde vi trots vår prin-cipiella inställning att man som politiker inte skallprioritera en sjukdom framför en annan, som jag justsagt. Men då var läget sådant att man uppenbarligeninte hade observerat det folkhälsoproblem som osteo-poros utgör.