prot · GM09109 · 1999-06-14 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1998/99:109Måndagen den 14 juniKl. 10.00 - 17.5519.00 - 23.28Det justerade protokollet beräknas utkomma ----------------------------------------------------------------------1 § Anmälan om återtagande av plats i riksda-genTalmannen meddelade att () den14 juni återtagit sin plats i , varigenomuppdraget som ersättare upphört för RosMarie Jöns-son-Neckö.2 § Anmälan om förändring i regeringenssammansättningFrån statsminister hade följandeskrivelse inkommit:Till talmanJag har med verkan fr.o.m. den 12 juni 1999entledigat statsrådet den 11 juni 1999Göran Persson3 § AvsägelseTalmannen meddelade att () an-hållit om att fr.o.m. bli entledigad frånuppdraget som ledamot av riksdagen.4 § Meddelande om information från regering-enTalmannen meddelade att tisdagen den 15 junikl. 15.00 skulle utrikesminister lämnainformation om resultatet av i Kölnm.m.5 § Anmälan om inkommen faktapromemoriaom förslag från Europeiska kommissionenTalmannen anmälde att följande faktapromemoriaom förslag från Europeiska kommissionen inkommitoch delats ut till kammarens ledamöter:Förslag till direktiv om ett handlingsprogram förgemenskapen för att främja integrationen av flyk-tingar KOM (98) 7316 § Hänvisning av ärende till utskott och beslutom förlängd motionstidFöredrogs och hänvisadesSkrivelse1998/99:150 till finansutskottetKammaren biföll talmannens förslag att motions-tiden för ovanstående skrivelse skulle förlängas tillfredagen den 17 september.7 § Förnyad bordläggningFöredrogs men bordlades återFinansutskottets betänkanden /99:FiU20 ochFiU26AjourneringKammaren beslutade på förslag av tal-mannen att ajournera förhandlingarna till kl. 10.07.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 10.07.8 § Kommunala bostadsföretagFöredrogsBostadsutskottets betänkande 1998/99:BoU11Kommunala bostadsföretag (prop. 1998/99:122)Anf. 1 ():Fru talman! Detta med boende och boendeplane-ring är ingenting att leka med, utan det är väldigtviktiga frågor.Att skapa valfrihet - möjligheter till olika typer avboendeformer - är en viktig uppgift inom bostadspo-litiken. Likaså är olika typer av ägande ett värdefulltinslag på boendesidan.Valfrihet både när det gäller boendeform ochägandeform vill vi kristdemokrater slå vakt om. Där-för har vi länge arbetat för att, utöver nuvarande tra-ditionella boendeformer, även permanenta den koope-rativa hyresrätten och öppna möjligheter till det somvi kallar ägarlägenheter.Hyresrätten kan erbjudas både via privata hy-resvärdar och genom kommunala bostadsföretag, dens.k. Hyresrätten är en bra och attraktivboendeform för många. Möjligheter till olika formerav hyresgästinflytande och självförvaltning är önsk-värt och behöver vidareutvecklas.När det gäller kommunerna och ansvaret för bo-stadsförsörjningen anser vi att varje kommun självskall få avväga vilken roll man skall spela som ägareav bostadsföretag. Det ligger nämligen inom denkommunala självstyrelsens ram. Vi är inte beredda attstödja förslag som syftar till att inskränka kommu-nernas rätt att själva bestämma om en eventuell för-säljning av sina bostadsföretag eller delar därav.Den kommunala självstyrelsen är djupt förankradi svensk demokrati. Regeringens upprepade ingrepp iden demokratiska process som har med kommunernaatt göra är oacceptabel. När statsmakten våren 1996över kommunernas huvuden angrep beskattningsrät-ten och beslutade om det kommunala skattestoppetangreps själva kärnan i kommunernas självstyrelse.Nu går man vidare - först med bestämmelsen omindragning av räntebidrag vid ägarförändringar ochöverlåtelse av kommunala bostadsbolag. När dettainte givit förväntad effekt tar man ytterligare ett stegmed ett mer allvarligt sanktionssystem som drabbarkommunerna - indragning via det generella statsbi-dragssystemet.Alla dessa ingrepp i den kommunala demokratinförsvarar man med att de bara är av tillfällig art, kan-ske i väntan på olika typer av utredningar. Hur längekan sådana motiveringar egentligen godtas? Kristde-mokraterna motsätter sig dessa återkommande god-tyckliga statliga ingrepp i den kommunala självstyrel-sen. Precis som Lagrådet, m.fl. anser viatt de leder till en situation där grundlagsregleringen iverkligheten blir tom på innehåll. Även om kommu-nerna har ett lagstadgat bostadssocialt ansvar förmedborgarna är ägande av bostadsföretag inte enobligatorisk uppgift för kommuner. Kommunernabeslutar själva utifrån lokala förutsättningar om vilkamedel som skall användas för att deras bostadssocialaansvar skall uppfyllas. Man måste få anpassa sinastrategier till den rådande situationen på den lokalabostadsmarknaden utan förmynderi från staten. Ävenkommuner utan allmännytta klarar att ta ett bostads-socialt ansvar.Fru talman! Jag vill peka något på Europarådetskonvention om kommunalt självstyre (prop.1988/89:119). Denna Europarådskonvention ratifice-rade alltså . Regeringenslagförslag om sanktioner mot kommuner som skallsälja hus som ägs av kommunala bostadsföretag stårhelt klart i strid med konvention omkommunalt självstyre. Efterlevnaden av ratificeradekonventioner är en inte helt ointressant fråga i dessadagar när vi också diskuterar nya konventioner somvi avser att ratificera på sikt.Syftet med konventionen om självsty-relse redogörs det för i en förklarande rapport. Av-sikten anges vara att trygga kommunernas rättigheter.Konventionen är ett uttryck för övertygelsen att gra-den av självstyrelse kan betraktas som ettkriterium på en äkta demokrati. Det sägs klart ut att"konventionen ålägger parterna att tillämpa grund-läggande regler som garanterar kommunernas politis-ka, administrativa och ekonomiska oberoende. "Den dåvarande regeringen ställde sig helt bakomkonventionen. Den skulle ses som ett led i strävan attstärka och utveckla den kommunala självstyrelsenoch demokratin, betonade man. Regeringen var soci-aldemokratisk, och bland dem som deltog i bered-ningen av ärendet nämns statsrådet positiva synen manifesterades även av rege-ringen genom att gav ut en sär-skild informationsskrift om konventionen. De prin-ciper som låg bakom konventionens tillkomst åter-speglas i artikel 4, där det betonas att kommunernainom lagens gränser skall ha full frihet att ta initiativ iärenden som ligger inom dess kompetensområde. Detär uppenbart att den här aktuella propositionengår helt på tvärs mot konventionen. Det råder ingentvekan om att kommuner i juridisk mening har for-mell kompetens att äga bostadsföretag. I detta liggerockså att kommunerna självfallet genom bolagen harrätt att förvalta bolagen på det sätt som varje kommunfinner lämpligt. Finner kommunerna exempelvis attgoda skäl talar för att sälja ett antal hus till hyresgäs-ter, kanske för ombildning till bostadsrätter, har manenligt konventionen full frihet att göra detta. Dagenslagförslag innebär att kommuner trots detta kan mistadelar av sina statsbidrag om bostäder säljs.I propositionen om godkännande av konventionenuttalade den dåvarande regeringen i en kommentaroch ett förtydligande till konventionstexten - lyssna!- att statsbidrag inte får påverka kommunernasgrundläggande frihet att själva bestämma inom sitteget kompetensområde. Konventionen ger inget ut-rymme för tillfälliga övertramp. Det är ingen godtag-bar ursäkt att lagen föreslås vara under en begränsadtid.Regeringen och riksdagsmajoriteten bestående avs, v och mp ger således övriga konventionsstaterbeskedet att struntar i ingångna avtal. Ge-nomförs förslaget är vi enligt konventionen intenågon äkta demokrati. Det är inte mina ord. Så be-skrivs saken av dem som skapade konventionen ochav den konvention som regeringen har undertecknat.Fru talman! Redan vid regeringsformens tillkomstbetecknades den kommunala självstyrelsen som en avgrundstenarna för den svenska demokratin. EnligtLagrådet har denna uppfattning snarare accentueratsunder senare år. Det visar inte minst ratifice-ring av konvention om kommunaltsjälvstyre. Den samlade analysen leder till att bl.a.Lagrådet allvarligt ifrågasätter om en inskränkning iden kommunala rätten till självstyrelse skall göras pådet sätt som regeringen föreslår.Överförmynderi har vi fått nog av. En store-brorsmentalitet med absoluta direktiv från central-makten anstår inte en verklig demokrati. Det är dagsatt regeringen med stödpartierna lär sig, ochförstår, att underifrånperspektivet med engagemangoch delaktighet på lokal nivå bättre gynnar en riktigoch äkta demokratisk utveckling.Fru talman! Med detta vill jag yrka avslag påhemställan i betänkandet om propositionen och bifalltill reservationen.Anf. 2 ():Fru talman! Så är vi åter tillbaka i efteren hektisk EU-valvecka. Gratulationer till de partiersom det gick bra för och uppmuntran till dem som detinte gick så bra för att ta nya tag! Helt klart är detdock att svenska väljare än så länge tycks vara merintresserade av den inhemska politiken, av de riks-dagsfrågor som vi beslutar om här hemma - för attinte säga om den kommunala vardagspolitiken somligger närmast var och en. I mitt hemlän röstade manockså om en kommundelning. sade ett klartja till att bli en egen kommun.Det betänkande som vi nu skall besluta och de-battera om berör många människor ute i kommuner-na. Det handlar om de kommunala bostadsföretagen.Det handlar om kommunernas förtroendevalda ochderas rätt - eller rättare sagt brist på rätt - att beslutaöver egendom.Kommunala bostadsföretag och kommunalt själv-styre hör på något vis ihop. Ärendet har redan enga-gerat många. Många är besvikna på regeringens för-slag. Flera säger direkt nej till ett statligt ingripande,bl.a. som är samtliga kommunersintresseorganisation och som leds aven socialdemokrat. Men det hjälper inte. Han lyssnarklokt nog till sina kommunpolitiker, och han tar ock-så hänsyn till andra partier.Socialdemokraterna i riksdag och regering lyssnarinte till de kritiska rösterna, åtminstone tar man deminte allvarligt. Man är mer benägen att ta till sig syn-punkter från dem som är positiva till förslaget. Förut-om s, v och mp handlar det om ett antal intresseorga-nisationer som så att säga är direkta parter i målet ochsom måhända anar en minskad makt på bostadsområ-det om inte detta märkliga förslag får gehör i riksda-gen.Ordföranden i sägeratt han är glad över att regeringen gör något somstoppar försäljningen av allmännyttan. Samtidigtsäger han att han inte riktigt kan bedöma effekternaav förslaget fullt ut. vd säger i en kommentaratt han inte tror att lagen kommer att bli permanent,men att inslaget att skärpa allmännyttans icke vinst-givande idé kommer att leva vidare. Reaktionerna äralltså blandade alltifrån lättnad till ilskna rop.Fru talman! Från yrkar vi helt avslagpå regeringens förslag och på hemställan i detta be-tänkande.Jag yrkar bifall till reservationerna och ber attäven mitt särskilda yttrande uppmärksammas.Fru talman! Jag vill i den här debatten något bely-sa hur vi från ser på allmännyttans roll ibostadspolitiken samt hur vi ser på den kommunalasjälvstyrelsen. Det är ju detta som betänkandet hand-lar om.Centerpartiet anser att allmännyttiga bostadsbolaghar en mycket viktig roll att fylla för bostadsförsörj-ningen i landet. Allmännyttans bostäder utgör enresurs för att skapa en bas i bostadsbeståndet somkommer den breda allmännyttan till del.En generell avyttring av bostadsbolagen är inte fördagen eftersträvansvärt och är inte ett självändamål isig, och det kommer inte heller att ske.Jag har själv förmånen att på nära håll ha insyn iSABO-företagen. Det förs en mycket seriös debattinom organisationen om hur man på bästa sätt skallmöta de krav som finns från hyresgästerna om bl.a.delaktighet, brukarinflytande, hyrespriser och enallmän modernisering för att möta dagens behov.Det förs en mycket bra diskussion om nytänkandeoch förändring av verksamheten, så att man står änbättre för att möta morgondagens hyresgäster.Jag åker själv på senare iveckan och ser fram emot debatten om programmetHem för Dig. Detta berör en och en halv miljon män-niskor, 880 000 lägenheter och 303 medlemsföretag.Fru talman! Det kommer med all sannolikhet attalltid finnas en marknad för hyreslägenheter. Föränd-rat beteende när det gäller även hur vi bor gör att justhyreslägenheten kanske efterfrågas ännu mer i fram-tiden. Människor är mer rörliga. De flyttar med korta-re intervaller. Många bor utomlands undernågon period i livet - för studier, arbete eller kanskeför seniorvistelse någon tid av året i ett varmare land.Det är alltså inte bara de som saknar kapital somväljer att hyra sin bostad. Jag tycker ibland att debat-ten kring hyreslägenheter kantrar och att det barahandlar om segregation och utanförskap.Fru talman! anser att en blandningav upplåtelseformerna är eftersträvansvärd. Det inne-bär även att det behövs en uppblandning av upplåtel-seformerna inom samma bostadsområde. I områdenmed bara hyreshus behövs det att fler av dem om-vandlas till bostadsrätter. Och hoppas viäven att det skall finnas ägarlägenheter att tillgå. Ochvice versa behövs det fler hyreslägenheter där detbara finns enskilt ägande. Mångfald är bra för ensammantaget bra miljö.Boendemiljöer behöver utvecklas, inte försnävas.Människor från olika kulturer och med olika livsidealbehöver mötas. Det är utvecklande för oss alla.Valfrihet och mångfald, neutralitet och lägre bo-endekostnader är för inte bara vackraord utan beskriver den bostadspolitik som vi arbetarför.Fru talman! har gång efter gångskarpt kritiserat förslag som kommit om införande avregler som inneburit att allmännyttiga bostadsföretagsom säljer ut hela eller delar blivit bestraffade frånstatens sida. Våra kommunpolitiker har tillsammansmed oss sagt att vi inte vill att staten skall vara klå-fingrig på detta område. Ge plats för demokrati. Geplats för stöd till kommunpolitikerna. Det är fullstän-digt fel att driva fram ett sådant här förslag i riksda-gen. Vi i protesterar i samstämmighetmed , och Moderaterna.Regeringen med uppbackning av vänsterpartister,miljöpartister och sina egna partikamrater gör ettingrepp i den kommunala självstyrelsen som för ossär oacceptabelt. Kommunernas olika förutsättningaroch förhållanden gör dessutom att förslaget får myck-et olika effekter för kommunerna och deras invånare.Förslaget ökar centraldirigeringen än mer över kom-munerna och leder dessutom till rent godtyckligabeslut.Fru talman! Att ha en bostad och ett gott boendeär mycket betydelsefullt för oss alla. Ett sådant boen-de anser vi i skapas bäst utifrån lokalaförhållanden i nära samarbete mellan hyresgäster,fastighetsägare och beslutsfattare utan några centralapekpinnar från statens sida.När nu Socialdemokraterna, ochMiljöpartiet tar fram dessa, som jag vill kalla diktato-riska, fasonerna i detta ärende, straffsanktioner, visarde helt öppet att de misslyckats med sin bostadspoli-tik. Jag beklagar detta. Men jag vill säga att jag tyckeratt det är mycket positivt att statsrådet kom-mer att delta i debatten här . Jag ser därför framemot en bra debatt om boendefrågorna.Anf. 3 ():Fru talman! I den avslutade EU-valrörelsenhar en av de viktigaste frågorna varit den s.k. subsidi-aritetsprincipen, dvs. att besluten skall fattas på så lågnivå som möjligt. Det nu föreliggande förslaget ombestraffning av kommuner vid försäljning av huvud-delen av de kommunala bostadsföretagen är, enligtFolkpartiets och flera andras synsätt, ett angrepp justpå denna princip.Professor skriver i en artikel påDN Debatt:"saknar en självständig och grundlagsfäststatsrevision. Statens ingrepp i kommunernas be-skattningsrätt och möjligheterna att sälja sina bostads-företag illustrerar oklarheten om den kommunalasjälvstyrelsens innebörd. "Vidare har, som här sagts, Lagrådet allvarligt kri-tiserat regeringens föreliggande förslag.Det framlagda förslaget kommer, om det genom-förs, att slå hårt mot många kommuner. I Lagrådetsgranskning påtalas bristerna i respekten för denkommunala självstyrelsen och den kommunala de-mokratin. Lagrådet ifrågasätter om en inskränkning iden kommunala demokratin bör göras på det sätt somregeringen föreslår.Såsom vi framhåller i en reservation från de fyraborgerliga partierna tycks regeringens förslag ha singrund i att vissa kommuner för en politik som rege-ringen ogillar. Det är, enligt mening, interimligt att regeringen tillgriper den här typen av åt-gärd för att komma åt kommuner som har en icke-socialistisk majoritet, vilket tycks vara fallet.I den kommun där jag bor, , och i mångaandra med utflyttningsproblem, har regeringens för-slag ingen verkan alls, eftersom vi har bostadsbolagdär en stor del av lägenheterna står tomma. Under detvå föregående mandatperioderna, när läget var ettannat, har jag föreslagit att vi skulle sälja lägenhetersom bostadsrätter. Men s-majoriteten sade nej. I dagönskar den förmodligen att den hade gjort slag i sa-ken då och sluppit de bekymmer som tomma lägen-heter innebär. Varför nämner jag då detta? Jo, för attillustrera det som jag var inne på, nämligen attregeringsförslaget tycks vara till för att komma åtkommuner som t.ex. , som har en annanmajoritet än riksdagen.Vidare har sagt nejtill förslaget att minska statsbidragen för kommunersom säljer hela eller delar av sitt bostadsföretag. För-bundet säger att det strider mot syftet med statsbi-dragssystemet och mot den kommunala självstyrel-seprincipen. Det förvånar mig att Socialdemokraternaoch deras följeslagare och Miljöpartietinte lyssnar mer på , vars ordfö-rande är socialdemokrat.Fru talman! Av det som jag har sagt framgår klartatt säger nej till regeringens förslag, ochjag yrkar bifall till våra reservationer.Anf. 4 ():Fru talman! Jag skulle vilja börja mitt anförandemed att tacka och för denparlamentariska mognad som de visat i denna svåraprocess. Det har inte varit enkelt att under stark tids-press ta fram skarpa förslag men genom ett konstruk-tivt samarbete föreligger nu en stark majoritet förutskottets betänkande. Jag ser också med glädje attdet finns borgerliga partier som fortfarande står uppför en social bostadspolitik och som, även om deanvisar andra medel, i det stora hela delar utskotts-majoritetens mål.Fru talman! Det betänkande som bostadsutskottetnu förelägger har som mål att värna densvenska allmännyttiga traditionen, möjligheten förvanliga människor att skaffa sig ett bra boende till enrimlig kostnad. Det är också en tydlig markering avbruksvärdessystemets kärna - dvs. självkostnadshyra,inte marknadshyra.Några av mina meddebattörer från bostadsutskot-tet har i stället för att diskutera sakfrågan lagt utrökridåer i form av rent formella anmärkningar motdet sätt på vilket regeringen och nu under-stryker värdet av allmännytta och självkostnadshyror.Det är svårt att frigöra sig från tanken att det bakomallt fagert tal om lagråd, Europakonventioner ochkommunalt självbestämmande ligger den fasta åsik-ten att hyror skall bestämmas av marknaden och attmänniskors behov av bostad i bästa fall kommer iandra hand. Det systemskifte som vi ser i flera bor-gerligt styrda kommuner i bostadspolitiken är entydlig indikation på detta.I , denna den borgerliga bostadspolitikensmotsvarighet till doktor laboratorium,har kommunpolitikerna utnyttjat den rätt till utför-säljning som reservanterna slår vakt om. Resultatethar inte låtit vänta på sig. Enorma hyreshöjningar ärden första och den kanske mest synliga effekten. Meni hyreshöjningarnas kölvatten följer segregation ochsocial utslagning. kan inte längre ta hand omsina egna medborgare. Man tvingas hyra lägenheter igrannkommuner för att kunna ge en bostad till män-niskor med låg inkomst eller med sociala problem.På detta sätt genomför nu en social ochklassmässig rensning. Har du inte rätt inkomst, rättakontakterna eller rätta klasstillhörigheten blir detstopp vid kommungränsen - en modern form av soci-al apartheid.I står över 60 000 männi-skor i kö för att få en hyresrätt. Den borgerliga regi-men i svarar på dessa männi-skors skriande behov av en hyreslägenhet på ett när-mast cyniskt sätt. Till dem som för dagen råkar varahyresgäster säljs lägenheterna ut till reapris. Förragången samma politik prövades blev snittvinsten över700 per lägenhet! Ungefär samma förhållan-den råder . Den som råkar bo i en inner-stadslägenhet får i praktiken 1 miljon av Cederschiöldoch kompani. Stockholmarna står för notan, inte baragenom att deras gemensamma egendom reas bortutan också genom att deras chanser att bosätta sig i ettattraktivt område minskar.Till dags dato har för en majoritet av lägenheternai anmälts intresse för ombild-ning. har man inte för en enda lägenheti något av ytterstadssatsningens 16 projektområdenanmält sitt intresse för ombildning. Detta innebär attbeståndet av allmännyttiga lägenheter snabbt struktu-reras om. Från ett blandat bestånd med lägenheter istadens alla områden förvandlas allmännyttan nu irask takt till socialbostäder i huvudstadens mindrepopulära förorter. Enklare uttryckt: Man har upphöjtden segregation som man påstod sig bekämpa till sinegen politik.Fru talman! Ansvaret för bostadspolitiken är avnaturen delat mellan staten och kommunerna. Tradi-tionellt har staten stått för finansieringen och kom-munerna för genomförandet. Den allmännytta som vii dag ser är i praktiken fullt ut finansierad med statli-ga medel. Syftet med pengarna har tydligt uttalats:bra bostäder till självkostnad för att motverka segre-gation och stigmatisering.Det är mot den bakgrunden som utskottets betän-kande måste ses. Allmännyttigtanken - att alla män-niskor skall kunna få en bra bostad till självkostnads-pris, dvs. till ungefär samma kostnad som en villa-eller bostadsrättsinnehavare har - hotas . Samtidigtsom den hotas byggs det upp sociala enklaver somutestänger människor med en viss ekonomisk ellersocial bakgrund. Då krävs det att staten tar sitt bo-stadssociala ansvar. Då krävs det att vi i står upp för bruksvärdessystemet och ettintegrerat bostadsutbud.Genom det betänkande som vi nu presenterar villvi skapa ett nödvändigt rådrum. Rådrummet skallanvändas för att skapa nödvändigt beredningsunder-lag och de skarpa förslag som krävs för att garanteraden sociala bostadspolitiken. Jag ser fortfarande framemot den bostadspolitiska diskussion som kan ta fartnär nu utskottet och avvärjt de allvarligastehoten om utförsäljningar av gemensam egendom,utförsäljningar med hyreshöjningar och social utslag-ning som en given följd.Det är min förhoppning att den utredning som nuskall ske och att det arbete som påbörjas för att ut-veckla allmännyttan kan skapa en bredare och mindrelåst debatt än den som förs. Min förhoppning äratt vi då skall kunna lägga åt sidan några av de ideo-logiska låsningarna och hårdaste slagorden för att istället gemensamt utveckla den svenska allmännyttan.Trots att vi framgångsrikare än de flesta andraländer och med stor politisk enighet har skapat ett tillstora delar integrerat bostadsbestånd till ett rimligtpris finns det brister i dagens allmännytta och i detsvenska bostadsutbudet. Det handlar om den tillta-gande segregationen, vakanserna i glesbygden, detlåga byggandet, hyresgästernas inflytande och miljöni boendet. Det här är områden som kräver ett gemen-samt agerande, från både stat och kommun. Det ärområden där det krävs nya tag och det är områden därjag tror att de flesta partierna i riksdag kange ett konstruktivt bidrag till att utveckla allmännyt-tan och bostadsbeståndet.Fru talman! Jag vill avslutningsvis kort bemöta degrova förvanskningar i den borgerliga kritiken mot dekonstitutionella grunder på vilka utskottets betänkan-de baseras. Det har främst gällt två invändningar. Detgäller då att Lagrådet skulle ha ställt sig skeptiskt ochatt betänkandet skulle strida mot det kommunalasjälvbestämmandet. Jag har starka invändningar motLagrådets yttranden men att jag har invändningar motjust detta lagrådsyttrande betyder inte att jag villavfärda Lagrådet som institution. Tvärtom är Lagrå-det en tillgång för oss lagstiftare. Vi skall inte klankapå Lagrådet för att det kan göra olika bedömningarberoende på vilken sammansättning det har.Vi skall komma ihåg att Lagrådet inte är en dom-stol. Lagrådet är ett expertorgan med tre experter somskall ge synpunkter på nya lagförslag.