prot · GN0945 · 1999-12-13 00:00:00 — Men detfinns också en mycket bred och stor förståelse för attdet är viktigt för regeringen och att göra enbalanserad bedömning, eftersom man sitteroch funderar över hur man ska göra med barnomsor-gen framöver, med maxtaxan och allmän förskola,hur vi ska ha det med stödet till de äldre i samhälletoch hur vi ska göra med många viktiga investeringar.I det sammanhanget är 4 miljarder mycket pengar.På ett sätt är jag besviken när det gäller den härreformen. Det gäller reaktionen från parti-er. Jag vet ju att t.ex. hade en mycketstark ambition att samla hela borgerligheten och läg-ga fram ett starkt förslag mot regeringens förslag. Detvar aktuellt ända upp till partiledarnivå att försökasamla borgerligheten. Men vad hände? Vi fick ettförslag där lägger fram sin principermen inget studiemedelsförslag. Det enda konkreta desäger är att de varnar för som är på väg moten studielön. Det skulle ju förstöra och likna socia-lism.Centern lägger visserligen fram ett förslag somligger i linje med de ambitioner de hade innan, och dehar ju också ärligt nog försökt att finansiera det. De-ras förslag handlar om åtta terminer i stället för tolvterminer när man ska studera. Man vill minska, halve-ra, utbyggnadstakten i den högre utbildningen så folkblir stående utanför högskolorna. Man vill skippaallmän förskola och maxtaxa och använda dessapengar till bidragsdelen i stället. Vidare handlar detom studiemedel bara för högskolestudier och inte förgymnasiestudier. Hur ska det system som ni föreslårför gymnasiestudier fungera? Ska alla som har ettarbete ha rätt att bedriva gymnasiestudier på a-kassaeller gäller det bara de arbetslösa? Hur ska de görasom , vilket är väldigt många människor, går påstudiemedel och läser in gymnasieskolan? Hur ska degöra i system?Kristdemokraterna tillhör kanske de som är trevli-gast av alla. De ställer i princip upp på regeringensförslag. De ligger väldigt nära. Men de målar samti-digt upp ett antal ambitioner för framtiden. Det ärganska höga ambitioner. Hälften bidrag och hälftenlån, fribelopp och mycket annat. Men de avsätter baraden lilla summan 200 miljoner för detta. Det räckerinte ens till en procentenhets ytterligare ökning avstudiebidraget. Det är klart att det är bra att ha ambi-tioner, men när vi kommer till riksdagsbehandlingenmåste förslagen ha resurser bakom sig och kunnagenomföras. Detta ska ju gälla från år 2001.Folkpartiet ligger också ganska nära regeringen,med vissa smärre avvikelser.I stort kan man alltså säga att det finns en väldigtbred uppslutning kring regeringens förslag till studi-estödsreform, förutom några avvikare som jag trorkommer att få svårt att hålla fast vid sina ståndpunk-ter på längre sikt.Anf. 164 PER () replik:Fru talman! Jag har några frågor till utbildnings-ministern.Jag håller med om att vi har ett av de mest gene-rösa studiemedelssystemen, även om mycket av gene-rositeten kanske ligger i fel ända av systemet. Menhur kommer det sig då att vi fortfarande har en sned-vridning som faktiskt är betydligt värre än i mångaandra ?Sedan är ju anfall alltid bästa vapen, och det bru-kar gärna använda sig av. I stället föratt tala om hur det kommer sig att det här förslagetinte är finansierat och varför kostnadsberäkningarnaoch anslagsfrågorna i propositionen är på knappt ensida, med den lakoniska avslutningen att regeringenavser att återkomma till anslagsfrågorna i kommandebudgetarbete, går han till anfall och kräver den sam-lade borgerligheten på ett enhetligt, fullt finansieratsystem. Han ställer alltså högre krav på oppositionenän på sig själv.Avslutningsvis vill jag fråga: Hur många tror ut-bildningsministern kommer att betala tillbaka lånensåsom det är tänkt, och hur många procent kommeratt använda sig av de s.k. trygghetsreglerna och gåkvar i den ständiga akademikerskatten?Anf. 165 Utbildningsminister ():Fru talman! Per , som har upplevt hur den so-cialdemokratiska regeringen och riksdagsgruppenarbetar, vet ju att här läggs det aldrig fram någraförslag som det inte finns finansiering för. Att dettainte är beskrivet i detalj här beror på att vi här kom-mer med ett förslag som behöver läggas fram i etttidigt skede för att CSN ska hinna arbeta med attförbereda systemet, programmering av datorer ochannat. Budgetmässigt ligger detta inte i det budgetårsom nu behandlar, , utan det liggervid år 2001.Det finns de resurser som är avsatta från vår-propositionen 1999 - 1,6 miljarder. Det finns de re-surser som kan användas på grund av att svux ochsvuxa inte används i den utsträckning som det äravsatt medel för - drygt 1 miljard. Sedan återstår att ivårpropositionen, och där kommer alla partier somingår i arbetet att vara med och hjälpa till, presenterafinansiering av det som är pensionskopplingen -ungefär 1,8 miljarder.Jag kan garantera Per att med en finansmi-nister som kommer det inte ett endaförslag från regeringen där man inte kan vara tryggöver att det går ihop i slutändan.När det gäller hur många som kommer att hinnabetala tillbaka sina lån ser vi ju med dagens system enhotande avskrivningsbomb som briserar om 30-40 år- ungefär 6 miljarder i nuvärde i avskrivningar. Vikommer inte ifrån alla avskrivningar med det härsystemet, för det måste finnas den typen av säker-hetsventil också. Om man har ett yrkesliv som inteblir så lönande som man tänkt sig, t.ex. i tider avarbetslöshet, kan man inte ta med sig skulden in iålderdomen som Per vill. Därför kommer det attfinnas kvar en avskrivning på ungefär 1 miljard inomsamma tidsperiod. Det visar relationerna mellan dethär förslaget och det nuvarande systemet.Avslutningsvis hade jag en fråga till Per , menden hinner jag tydligen inte med.Anf. 166 PER () replik:Fru talman! Det var synd att inte utbildningsmi-nistern hann fråga mig något, eftersom det här är minsista replik.Jag skulle avslutningsvis vilja upprepa frågan var-för det inte blev en bredare förankring. Jag tycker attdet finns väldigt stora likheter mellan studiemedels-systemet och pensionsöverenskommelsen. Dennabygger ju inte bara på gamla utredningar utan ocksåpå ett faktiskt arbete där man var överens om att detbehövs mycket långsiktiga regler som ska stå sig överolika minoritetsregeringar, som ju är det vanliga iSverige.Det här är dessutom ett system som inte är upp-skattat och inte har en bred förankring bland de stude-rande och bland de olika organisationer som har ut-talat sig. Det är möjligt att de flesta säger sig varahyggligt nöjda när utbildningsministern åker runt,men när jag åker runt och träffar personer är de intealls nöjda. Det är möjligt att en del av svaren har attgöra med vilken person man pratar med. Man ärsnällare mot patronen.Anf. 167 Utbildningsminister ():Fru talman! Ingen känner till vad Per vill ge-nomföra för studiemedelsreform. Det har jag ocksåupptäckt när jag har varit ute och rest. Det är väldigtsvårt att lista ut detta utifrån de rader ni själva skriver.Det är en ganska stor besvikelse för mig att ni intelägger fram ett förslag om en studiemedelsreform.Det man kan lista ut är detta: CSN ska privatise-ras. Det ska inte skrivas av några skulder när man blirpensionär. Det ska inte finnas några begränsningar förhur stor månadsbetalningen ska bli, dvs. Det ska inte bli för hög bidragsandel, fördå går vi mot studielön. Det är de principer som PerBill har lagt fram. Det skulle jag gärna vilja hörastudenternas reaktion på.Det är klart att man kan begära mer av riksdagensstörsta oppositionsparti. Arbetet har pågått sedan1994!Förankringen skedde i , enmycket bred parlamentarisk förankring. Här ser viockså att och ställerupp på huvuddragen. vill lägga lite mer re-surser men har ganska tuffa åtstramningar på andrahåll, t.ex. en minskning i antalet terminer som manfår studera. Det finns en bred förankring i riksdagen.Det finns en stabil majoritet. är det partisom skiljer ut sig allra mest, framför allt genom attinte lägga fram något förslag över huvud taget.Anf. 168 () replik:Fru talman! började sitt anförandemed att säga att det tog tid att komma fram till dennya studiemedelsreformen på grund av de ekonomis-ka förhållanden som vi hade i , men är viäntligen redo. Ekonomin är på rätt kant, och har vimöjlighet att lägga fram en reform.Men det måste väl ändå, fru talman, ha varit litetråkigt för utbildningsministern att lägga fram detförslag som ligger på bordet efter de stora upp-blåsningar som utbildningsministern gjorde innan.Han sade: kommer det en gigantisk reform somska förändra och vända den sociala snedrekrytering-en, som ska se till att alla studenter får bättre möjlig-heter att studera i den högre utbildningen. Så har detju inte riktigt blivit, och jag tror att det kan vara enförklaring till varför väljer en stark attack i sittanförande i stället för att gå tydligt fram och visa vadsom kommer att hända härnäst.Centerpartiet har som sagt lagt fram ett konkretförslag där vi vill göra det bättre för studenterna ochgöra det möjligt för fler att studera i den högre utbild-ningen. Vi vill ha kvar det nuvarande totalbeloppetoch kraftigt höja bidragsdelen till , något somsocialdemokraterna inte ens kommer i närheten av.Vad gäller terminerna säger vi att det i första om-gången ska vara åtta terminer. Sedan finns det möj-lighet att studera tio och tolv terminer, dvs. Det är inte någon större skillnad på det och påregeringens förslag.Vi ger studenter mer pengar i fickan. Vi ser till attdet finns en framtid med möjligheter för dem. Sedanser vi också detta i ett helhetsperspektiv med student-bostäder för studenterna, studentinflytande osv. Vivill också ha en studiesocial utredning, vilket utbild-ningsministern har avslagit ett antal gånger.Anf. 169 Utbildningsminister ():Fru talman! Nej, ni ger inte studenterna mer peng-ar i fickan. Ni har samma totalbelopp som regering-ens förslag. Där har ni backat. föreslog ni enminskning av totalbeloppet. Däremot vill ni ha ettlägre fribelopp. Det ska bli svårare att arbeta vidsidan av sina studier. Ni minskar antalet terminer manfår studera. Hur ska det gå till?Ni skriver någonting om att man får stöd längre änåtta terminer om man kan visa upp att ens utbildningär längre än åtta terminer. Men väldigt många stu-denter läser på ett annat sätt. Man kanske börjar mednågon enstaka kurs. Man kanske komponerar ihop sinegen utbildning i form av enstaka kurser eller efternågon termin funderar på ett utbildningsprogram.Vem ska avgöra detta?Är det här en besparing måste det kännas någon-stans. Det är någon som slår i taket efter åtta terminer.Är det ingen besparing, varför har ni då lagt framförslaget? Det osar katt om åtta terminer i stället förtolv.Ni vill minska utbyggnadstakten. Vad innebär detför dem som inte kommer in på högskolestudier, sominte får njuta av den högre bidragsdelen därför att deinte kommer in på programmen eller utbildningarnaöver huvud taget?Det är en tragisk omvändning av iden meningen att man slutar tro på utbildningen somkraft att också fungera regionalt. Det brukar ju varaen viktig fråga i parti.Allmän förskola och maxtaxa sopar man åt sidanoch vill i stället använda resurserna till detta. Framförallt blir det väldigt märkligt - och där vet jag inte omSofia själv kan ge svaret - när man säger attstudiemedel framöver bara får gå till högskolestudier.Vad händer med de tiotusentals människor som i dagläser på gymnasienivå med studiemedel, där a-kassanär så pass låg att studiemedlet innebär en chans attklara sin ekonomi?Inte minst kvinnor, som kanske har jobbat deltidunder en period för att också kunna ta hand om sinabarn, får med det här förslaget en mycket bättre eko-nomi och får chansen att plugga.Ni säger att man ska få studera på a-kassa. Vilkaska få göra det? Alla som jobbar? Bara de arbetslösa?Vad händer med dem som har studiemedel?Anf. 170 () replik:Fru talman! var med och tog beslutom den stora expansionen vid högskolorna runtom iSverige. Det är vi stolta över. Vi är också stolta överatt kunna ha ett förslag i vår budget där vi fortfarandevill utveckla antalet platser så att fler studenter ska fåmöjlighet att studera vid våra lärosäten i till skillnad från regeringen och utbildnings-ministern går vi ett steg till. Vi satsar på kvalitet på demindre och medelstora högskolorna, vi satsar på enutveckling som gör det bättre för de mindre och me-delstora högskolorna. Vi ser till att kvaliteten blir bra.Vi ser till att man får tillräckligt med forskningsresur-ser. Vi ser till att det blir fler platser. Vi tar ytterligareett steg jämfört med vad regeringen gör.Utöver det har vi tagit fram ett nytt studiemedels-system som är långt bättre än det regeringen hittillshar kunnat prestera. I motsats till vad utbildningsmi-nistern säger ger det faktiskt studenterna mer pengar ifickan, eftersom vi har en höjd bidragsdel som gerfler studenter möjlighet att studera. Den sociala sned-rekryteringen kommer på det sättet att minska och detblir bättre för studenterna.Jag kan inte riktigt förstå hur utbildningsministerntänker när han börjar diskutera att intesatsar på den högre utbildningen, att Centerpartietinte satsar på studenterna. Det är precis det vi gör. Jagtror att utbildningsministerns attackargument är justdet, för han kan inte svara på och inte stå för denpolitik som han nu har lagt fram och som innebär enproposition som inte var tillräcklig för att komma tillrätta med de problem som finns inom vår högre ut-bildning.Anf. 171 Utbildningsminister ():Fru talman! Studiemedelsförslaget ska börja gällafrån 2001. har inte tänkt igenom vadsom händer med de gymnasiestudenter som inte läng-re ska få studiemedel. Det får vi inget svar på.Det ska börja gälla 2001 och harännu inte tänkt igenom vad det innebär med en åtta-terminsbegränsning. Om det nu är en besparing måstedet drabba någon. Vilka kommer inte att kunna stude-ra längre än åtta terminer? Det går inte att hävda attdet inte drabbar någon. Då behövs inte det som ettförslag i er finansiering.Jag känner respekt för att har för-sökt att få ihop en finansiering. Det är lite mer än ettoch annat parti i övrigt i kammare harförsökt att få ihop. Men tyvärr är det felräknat. Detfattas en dryg miljard, såvitt vi kan se. Men det kan viförsöka reda ut under vintern.Men de besparingar ni tar till för att finansieradetta är för mig inte acceptabla besparingar: minskadutbyggnadstakt, färre antal terminer och en sämresituation när det gäller fribeloppet. Det är tråkigt.Vi lägger fram förslag om en rejäl reform som in-nebär en bidragshöjning, en ordentlig fribeloppshöj-ning, en koppling till pensionssystemet och även enordentligare återbetalningsdel, som kommer att fun-gera mycket bättre än dagens. Det är en reform attkänna stolthet över. Den är finansierad. Den är rejäl.Den kostar 4 miljarder.(forts. )AjourneringKammaren beslutade på förslag av andrevice talmannen att ajournera förhandlingarna tillkl. 19.00 för middagsuppehåll.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 19.00.7 § (forts.) Utgiftsområde 15 Studiestöd samtEtt reformerat studiestödssystem (forts. UbU2 ochUbU7)Anf. 172 () replik:Fru talman! Jag tänkte begränsa mig till en huvud-fråga som jag också tog upp i mitt anförande. Jagfrågade om utbildningsministern eventuellt kundesäga någonting om följande.Folkpartiet har angående studiemedelspropositio-nen motionerat om individuella utbildningskonton.Det skrivs också i regeringens proposition någontingom individuella utbildningskonton, men det framgårinte särskilt tydligt vad man har tänkt sig. Dennafråga berör studiemedelssystemet.Det skulle vara intressant att höra om utbild-ningsministern kan säga någonting om dels vad mantänker sig att diskutera när det gäller utbildningskon-ton, dels om det är aktuellt med riktigt individuellautbildningskonton där individen får bestämma självhur pengarna används. Jag sade i mitt anförande attdet vore bra för det livslånga lärandet med ett systemdär man själv kan bestämma över utbildning ocharbetsavbrott oberoende av vad staten eller arbetsgi-varen tänker sig - dvs. avdragsrätt för sparande tillindividuella utbildningskonton.Anf. 173 Utbildningsminister ():Fru talman! Frågan om livslångt lärande är natur-ligtvis av största vikt. Vi har diskuterat ett antalolika åtgärder som direkt berör möjligheten till ettlivslångt lärande. Ett sådant är , sominnehåller till en fjärdedel av platserna möjlighetenför dem som har arbete att få tjänstledigt och att kun-na studera på a-kassenivå som en arbetslösgår in på det ordinarie jobbet. Vi har konkret erbjudittusentals människor möjligheten till den typen avlivslångt lärande.Med den studiemedelsreform som ligger på bordethar vi också ett system som gör det möjligt med 82-procentsbidraget med extra möjlighet till extratilläggslån för människor i arbetslivet att kompletterasin utbildning.Ett tredje inslag är det som nämner.Det gäller pengar som avsattes i samband med bud-getpropositionen, en dryg miljard, för att användas skattelättnad av lämplig form för att stimulerakompetensutveckling. Där kommer regeringen atttillsätta en utredning för att titta närmare på hur ettsådant system ska fungera i praktiken. Det i sinom tidblir ännu en del i det nät av möjligheter till livslångtlärande som vi vill bygga upp.Anf. 174 () replik:Fru talman! Förutom att vi ger individerna storfrihet kan det avlasta studiestödssystemet i och medatt det blir mindre lånebehov.Jag var nyfiken på om utbildningsministern redannu har någon uppfattning om man tänker sig indivi-duella konton som individen själv får bestämma övereller om man helt inriktar sig på kollektiva konton.Anf. 175 Utbildningsminister ():Fru talman! Jag har personligen en mycket be-stämd uppfattning om hur jag skulle vilja se ett sådantsystem. Låt mig bli påverkad av en saklig utredningsom tittar på hur man bäst organiserar ett sådant sys-tem.En del av de idéer som vi har hört i kammaren tålinte riktigt verklighetens ljus, i den meningen att detmed en för fluffig modell kan finnas stora statsfinan-siella konsekvenser. Det gäller att hitta en modellsom gör att vi kan stimulera kompetensutvecklingoch ta hänsyn till att den måste finansieras.Det kommer utredaren att titta på. Jag räknar med attregeringen återkommer i frågan.Anf. 176 () re-plik:Fru talman! Jag vill också säga tack till utbild-ningsministern för de vänliga orden för en timmesedan om att är trevliga. Men jagär nog lite mer intresserad av ett ännu bättre studi-estödssystem för studenter.Vi människor utvecklas olika. Det beror på upp-växtmiljö, skolsituation, förutsättningar. Det finns desom hoppar av gymnasieskolan vid ålder.De orkar helt enkelt inte med skolan. De har inte fåttdet stöd de har behövt. Men så mognar de och vill läsa in gymnasiekompetensen igen.De möter då först-till-kvarn-systemet. När de sö-ker studiestöd blir svaret: "Nej tyvärr, pengarna ärslut. Du kan inte få något studiestöd." Inte heller harde rätt ta extralånet på per månad.Ser utbildningsministern någon risk att den be-skrivna 23-åringen helt enkelt tappar sugen? Haneller hon upplever sig stå vid sidan om.Anf. 177 Utbildningsminister ():Fru talman! Det är lätt att fästa epitetet trevlig påErling Wälivaara, särskilt när man hör de tornedalskatongångarna i kammaren.Sedan var det sakfrågan. Det är viktigt att när vigör en särskild satsning på vuxenstuderande som intehar en bakgrund med tillräckliga grunder från gymna-sieskolan att noga tänka igenom hur ett sådant systembyggs. Vi vill inte med 82-procentsbidraget och deextra lånemöjligheterna bidra till att locka ungdomarsom befinner sig i gymnasieskolan till att fundera påatt hoppa av, vänta och sedan återkomma tillgymnasieskolan. Huvuduppgiften för oss måste varaatt stötta och hjälpa ungdomarna att de klarar av singymnasieutbildning redan när de är i den åldern.Sedan måste vi ha generösa system för att lockafolk till att i vuxen ålder ta steget att läsa in gymna-sieskolan om de inte har den . Därförhar vi föreslagit 25-årsgränsen för att inte bidra till attungdomar lockas till att vänta med sina gymnasiestu-dier men för att se till att vuxna verkligen kan fåchansen.Då måste det finnas ett urvalssystem. Den delenav studiestödssystemet i bidrag kommer attvara "ramat" i den meningen att det med dagens re-surser kommer att finnas ca 70 000 sådana studiestöd.Min bedömning är att detta tillsammans med UBS -,särskilda utbildningsbidraget, ca 100 000 människor- är väl tilltaget för den efterfrågan som kommer.Därmed blir det bäst med först-till-kvarn-system.Det är klart att vi ständigt måste följa utveckling-en och vara beredda att göra justeringar om det skullevara så att angelägna grupper inte får chansen till dentypen av stöd. Vår bedömning i det här läget är att detär bäst att göra detta obyråkratiskt, såtillvida att an-sökningarna tas i den ordning de kommer in.Anf. 178 () re-plik:Fru talman! Jag tackar utbildningsministern försvaret. Jag tror inte att ungdomar som klarar sig bra igymnasieskolan tar chansen att hoppa av gymnasie-skolan för att flyta omkring och inte göra någontingunder fyra , för att sedan komma tillbaka.Jag är lite förvånad över den strikta gränsen . Istället tycker jag att om det föreligger synnerliga skälskulle det gå att vara flexibel med regeln.Jag är lite förvånad över följande. Utbildningsmi-nistern återkommer gång efter annan till frågan ommaxtaxan. Jag är lite förvånad över att utbildningsmi-nistern som kommer från det röda villframhäva en reform som gynnar höginkomsttagarna.Jag har hört oerhört många röster som har sagt att omde gamla socialdemokraterna fick höra om detta för-slag som gynnar höginkomsttagarna mer än lågin-komsttagarna skulle de vända sig i gravarna. Jag villgärna höra en kommentar.Anf. 179 Utbildningsminister ():Fru talman! Nej, det tror jag inte alls att de skullegöra. Det var de gamla socialdemokraterna som in-förde barnbidrag till alla, även till dem som tjänadebra. De förstod att den principen skulle göra att detblev en uppslutning kring välfärdssamhället. Det varde som införde avgiftsfri skola till alla, som såg tillatt vi hade en i grunden generell välfärdspolitik. Jagtror inte alls att de skulle se det här som en dåligreform.Detta beror lite grann på vilken utgångspunkt manhar. Jag ser förskolan som en del i det livslånga lä-randet. En allmän förskola och en maxtaxa gör att detfaktiskt blir praktiskt möjligt för många barn som inte når till förskolan att komma in i miljön medleken, pedagogiken och med språkträningen, som geren bättre förberedelse för det som följer i grundsko-lan.Det är en stor rättvise- och jämlikhetsreform, somdessutom har goda samhällsekonomiska effekter i denmeningen att marginaleffekter och annat blir drama-tiskt mycket mindre. Men det är framför allt en jäm-likhetsreform.Jag har också noterat att harhöga ambitioner när det gäller studiemedlet menlevererar inga resurser till detta. Vi kan alla här ikammaren skriva under på att vi höjer alla nivåer ochalla bidrag och utökar alla ersättningslängder om vihar obegränsat med pengar. Allt som går att görabättre vill vi göra bättre. Men för en regering och fören majoritet i handlar det ändå om att se tillatt nu prioritera studenterna, satsa mycket stora resur-ser och se till att vi också har resurser att göra annatsom är viktigt.Denna studiemedelsreform är en av de finaste re-former som genomförs under denna mandatperiod.Jag är glad att ställer upp på i stortsett allt i propositionen.Anf. 180 ():Fru talman! Först vill jag uttrycka min uppskatt-ning över det öppna och konstruktiva samarbetetmellan våra tre partier - Socialdemokraterna, - i arbetet med propositio-nen Ett reformerat studiestödssystem. Det har enligtmin mening resulterat i ett väl balanserat och ge-nomtänkt förslag.Reformen bygger i huvudsak på de förslag somStudiestödskommittén lade fram i sitt betänkandeSammanhållet studiestöd . Kring huvud-dragen i förslag rådde i stortsett enighet mellan de politiska partierna, om manundantar . skiljer sig i sinreservation från övriga partier på ett antal avgörandepunkter. Till detta återkommer jag i mitt anfö-rande.Det är viktigt att vi nu fattar beslut om det framti-da studiestödssystemet.