prot · GN0935 · 1999-11-29 00:00:00 — Mot bakgrundav det tidigare sagda bedömer vi att många officerarekommer att kunna bli gymnasielärare. Ytterst är detden enskilde officeraren som bestämmer inriktningenpå sin utbildning och sin examen.Ulla-Britt frågar om jag ämnar skapakortare utbildningsinsatser för de försvarsanställda.Svaret på detta är att högskolans antagnings- ochtillgodoräknandesystem generellt tillgodoser dettakrav genom att högskolan vid antagningen till en vissutbildning bedömer vilka kunskaper och erfarenhetersom varje individ kan tillgodoräknas för den söktautbildningen. Erfarenheten har visat att de flesta offi-cerare studerar mellan 2,5 och för sin lärarexa-men. Detta innebär 1,kortare utbildningstid änför studenter som kommer direkt från gymnasiet.Vidare vill jag nämna att i samband med att un-derlaget för det kommande försvarsbeslutet presente-rades för regeringen åtog sig ett antalhögskolor att inom ramen för sina resurser genomförautbildningar för dem som berörs av försvarsbeslutet.Luleå tekniska universitet, , HögskolanDalarna och Högskolan på kommer att ge-nomföra sådana lärarutbildningar. Övriga högskolormed lärarutbildning är också uppmanade att inomramen för sina resurser medverka i utbildning förofficerare.Anf. 40 ():Fru talman! som jag vill tacka utbild-ningsminister för ett positivt svar påmin interpellation, måste jag beklaga att interpellatio-nen över huvud taget kan ställas. Den enorma ned-dragningen av försvaret är beklagansvärd. måstealla beslutsfattare fråga sig själva om den nya för-svarsorganisationen kan lösa de framtida hot somstatsmakterna ställer.Enligt planerna kommer antalet officerare attminskas från 14 400 till 10 000 åren 2004 och2005, dvs. en minskning med ca 4 400. Den civilan-ställda personalen minskas från 8 900 till 5 500 undersamma period. Det blir alltså en tillkommandeminskning med 2 350 tjänster. Den försvarsproposi-tion vi kunde ta del av har inte förändratsituationen.Jag ska givetvis inte gå in på vår försvarspolitik,men den struktur som gått in i rivsnu upp genom regeringens förslag. Det finns mycketatt säga om detta, men det är mer en fråga för för-svarsministern.Fru talman! Det är nu viktigt att ta vara på denmycket välutbildade resurs som finns i officerskåren.Jag vill tacka utbildningsminister förde väsentligt utökade examensmålen för gymnasielä-rare för , och ser med spänningfram emot den proposition i vår där man lovar atttäcka den här bristen.Jag har också under hand sett att 55 platser för of-ficerare i lärarutbildning planeras och att samarbetemellan högskolan och Försvarsmakten pågår. Jagtycker att det känns positivt att den enskilde officera-ren bestämmer inriktningen på sin utbildning ochexamen.Högskolan bedömer vilka kunskaper och erfaren-heter som kan tillgodoräknas. Jag undrar på vilket sätthögskolorna arbetar med valideringen i dessa fall. Jagtycker att 1,kortare utbildningstid än för stu-denter som kommer direkt från gymnasiet kanskekänns som en tröskel när man ändå ska studera 2,5-3år. Officerarna är en så viktig yrkesgrupp att ta tillvara för skolans verksamhet.Upplever utbildningsministern att de olika valide-ringsinstrumenten diskuteras högskolor emellan?Vilka är de viktigaste förutsättningarna? Jag uppleverinte att ministern svarar på frågan om att studera ochjämföra officersutbildningen med lärarutbildningenför att skapa specialutformade, något kortare pro-gram. Själva officersutbildningen innehåller ju väl-digt mycket av ledarskap och ämneskunskap i sig.Jag har själva materialet här, men jag skulle inteklara av att göra jämförelsen. Därför sätter jag mitthopp till den validering som högskolorna kan göra.Anf. 41 Utbildningsminister ():Fru talman! Låt mig inleda med att säga att jaghelt delar syn på den välutbil-dade resurs som finns i officerskåren i . Rättanvänd menar jag att detta kommer att vara en gruppsom rimligen blir attraktiv på arbetsmarknaden i enmängd olika yrken. Det vore förstås en väldigt finresurs att få in också i våra skolor. Därför har vi nuockså under arbetat med att underlätta denhär övergången.Jag vill klart och tydligt säga att det måste varahögskolornas ansvar - där finns ju också deras kom-petens - att avgöra vilken typ av förkunskaper somkan räknas till godo. Det är mycket vanskligt förregering eller riksdag att ge sig in i detta. Här behövsden professionella kompetens som finns ute på lärar-högskolorna. Jag har stort förtroende för deras kun-skaper i den här frågan.Departementet har fört, och fortsätter att föra,samtal med de olika högskolorna för att följa upp hurdetta fungerar och för att se till att underlätta en sådanhär övergång. Detta gäller officerarna, som ju fårchansen att utbildas till lärare men också till skolleda-re. Med de ledaregenskaper de har fått från sin yrkes-bana är naturligtvis även det intressant. Men vi harockså ambitionen att locka fler blivande lärare av allagrupper att intressera sig för naturvetenskap och tek-nik. Där finns ju en brist, också när det gäller de ef-terfrågade platserna på högskolan.Generellt sett kan man säga att läraryrket ärett väldigt populärt yrke, och det har det varit ganskalänge. Det är nästan dubbelt så många som söker änsom kommer in. Det tror de flesta inte efter den dis-kussion som har förts i medierna under de senastemånaderna. Men så är fallet.Självfallet behöver vi underlätta för nya grupperatt söka sig till bl.a. naturvetenskap och teknik. Därför vi resonemangen med högskolorna. Vi ändrar nuockså högskoleförordningen för att underlätta basårs-verksamhet i samband med att man börjar sin lärarut-bildning. Det handlar alltså om chansen att ta in deförkunskaper som är ett måste om en officerare kan-ske ska söka sig mot den naturvetenskapliga inrikt-ningen, vilket kanske ligger nära till hands för fleraav dem. Vi måste göra så att detta blir så smidigt sommöjligt. Vi ser dessutom över lärarutbildningen i desshelhet.Jag ser fram emot många spännande diskussionermed på detta fält.Anf. 42 ():Fru talman! Jag håller med om att läraryr-ket är ett populärt yrke. Jag var på Högsko-lan i , dit skolminister kommer. Utbildningsminister ärockså välkommen dit!Jag har gjort det positiva konstaterandet att t.ex.Luleå tekniska universitet, , HögskolanDalarna och Högskolan på kommer att utbil-da officerare. Men i svaret står det att övriga hög-skolor uppmanas att göra detta inom ramen för sinaresurser.Det skulle kunna vara positivt för rekryteringenatt kunna erbjuda utbildning utan att officerarna ochderas familjer måste flytta. En person som vid byte avyrke måste flytta till en annan ort, med de konsekven-ser som det innebär för familjen, väljer kanske bortläraryrket eller utbildningsledareyrket. Jag tycker inteatt gymnasieskolan har råd med det.Jag vet att varje högskola själv måste få bestämmahur antagningen ska gå till och vad som ska finnasmed i grunden osv. Jag har läst en intressant uppsatsav som heter och urval till högreutbildning. Hon talar om två olika policyteorier förantagningssystemet. Regeringen måste ju inte sittahelt tyst. Man kan delta i diskussionen om den policyoch de teorier som gäller utan att därmed trampa påhögskolornas egna möjligheter.Sedan är det också så att officersutbildningen för-ändrades . De personer som det nu gällerhar den tidigare utbildningen. Jag får erkänna att jaginte behärskar skillnaden mellan den gamla och dennya utbildningen. Det är mest den nya som jag hartittat lite på.Eftersom det behövs en så stor andel nya lärareoch ledare inom gymnasieskolan är det ytterst viktigtatt ta till vara personer med tidigare kompetens fråndetta yrkesområde. Jag tror inte att det kommer attvara ett hinder för de ungdomar som vill satsasom gymnasielärare eftersom rekryteringsbehovet ärså stort.Fru talman! Inom gymnasieskolan krävs detmycket ledarskap alltifrån mentorer för elever tillledning av ämnesområden och program. Under minstett decennium har akademiska respektive mer prakti-korienterade intressen kämpat för att t.ex. definierautbildningen av rektorer. Vissa officerare skulle kun-na tas till vara som rektorer. Det kommer att krävasmycket stora satsningar från regeringens sida för atttillgodose behovet att ca 20 000 gymnasielärare till2005.Lärarnas Riksförbund uppger att av de äldrelärarna i och av de äldre lärarna pågymnasiet redovisar en kraftig ökning av arbetsbe-lastningen . För de yngre lärarna liggermotsvarande siffra på , och av lärarnabeskriver detta som ett mycket stort problem. av såväl lärare som studerande upplever att denallmänna stämningen på skolorna är god och trivsam.Det är väl därför som så många vill bli lärare, menläraryrket är så komplext.Jag skulle vilja ställa ytterligare en fråga till ut-bildningsministern. Är det inte rentav nödvändigt attgöra extraordinära insatser för att locka så många sommöjligt av dessa 4 400 personer som det gäller? Dåskulle man också få en blandning av yngre och äldre.Att vi inom denna korta period får 20 000 studenterdirekt från gymnasieskolan som vill bli gymnasielära-re gör kanske att vi också behöver ta till vara äldreresurser.Anf. 43 Utbildningsminister ():Fru talman! Jag delar upp-fattning om det mesta av det som hon för fram i sinreplik. Hon beskriver själv de insatser som görs. Detpågår dessutom nu i dagarna förhandlingar med andrahögskolor om särskilda insatser av den typ som vi nuresonerar om riktade mot officerare.Jag tror att vi håller på att få en tradition här. Vibörjar se att det fungerar ganska väl i praktiken. Jagtycker inte att en förkortning av utbildningen med1,är att förakta. Jag tror att det kan lockamånga officerare att ta steget över till läraryrket. Detvore till stor gagn för skolan.Vi höjer examensmålen kraftigt när det gäller delärare där vi förutser en ökad efterfrågan på grund avungdomskullarnas skiftande storlek. Det innebärockså att vi kan räkna med en minskning av lärarut-bildningen i de lägsta stadierna på grund av att barn-kullarna ser ut som de gör. Detta är en verklighet somvi alltid lever med, dvs. skiftade storlekar på ung-domskullarna . uppstår det vissaproblem i skolsystemet beroende på detta. En viktiganledning att se över lärarutbildningen som helhet ärju att försöka öka möjligheterna till flexibilitet inomskolsystemet för att kunna hantera den här typen avförändringar i ungdomskullarnas storlek.Nu ser vi en rejäl ökning på gymnasielärarsidan.Vi har också ett stort intresse för utbildningen. Det äri de naturvetenskapliga ämnena, matematik och tek-nik, som vi har problem. Där tror vi att en fram-gångsväg kan vara att ta till vara det stora intresset attbli lärare från ungdomar och även från grupper isamhället som har en del yrkeserfarenhet bakom sig.Man har kanske inte explicit uttryckt sitt intresse förnaturvetenskap och teknik. Det handlar om att kom-binera det här intresset för andra ämnen med att fånödvändiga kunskaper i något naturvetenskapligteller tekniskt ämne. Det är ett sätt att se till att vi fårengagerade och välutbildade lärare även i framtiden.Ulla-Britt målar upp den riktigt storabristen med siffror som jag inte riktigt känner igen.Jag tror att det är att svartmåla för mycket. Vi ökarlärarutbildningarna , och det är klart att vi måstefortsätta att arbeta med att locka nya grupper till lä-rarutbildningarna framöver.Anf. 44 ():Fru talman! Jag drog upp dessa siffror innan jagfick utbildningsministerns svar att den pågåendeberedningen av betän-kande Att lära och leda kommer att lösa dimensione-ringen. Jag håller med utbildningsministern om att vihar en möjlighet att se mellan de olika delarna grund-skola, gymnasieskola osv. för att kunna hitta olikarekryteringsformer.Givetvis ska man låta högskolorna själva styraoch ställa i den här frågan när det gäller antagningen.Men jag skulle ändå önska att utbildningsministern isin position uttalade sig mer tydligt om att det fannsett intresse från regeringens sida att titta lite på hurman gör och hur valideringsinstrumentet fungerarmellan de olika högskolorna. Skulle det inte kunnavara möjligt att få en något kortare utbildningstid?Jag är absolut inte den som vill sänka kravet på lärar-utbildningen. Det vore mig långt fjärran. Jag vet vil-ken professionalitet som krävs.När jag har chansen här skulle jag vilja tala om attHögskolan i satsar mycket på teknik- ochnaturdelen i samverkan med humaniora på ett mycketfint sätt. Det är ett bra sätt att inte låta humaniora fallatillbaka och komma i skymundan.Överläggningen var härmed avslutad.10 § Förnyad bordläggningFöredrogs men bordlades återSkatteutskottets betänkanden /2000:SkU1,SkU3, SkU5, SkU7, SkU8 och SkU10AjourneringKammaren beslutade på förslag av andrevice talmannen att ajournera förhandlingarna tillkl. 16.00 då de för dagens bordläggning aviseradeärendena väntades föreligga.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 16.00.11 § BordläggningAnmäldes och bordladesKonstitutionsutskottets betänkande1999/2000:KU1 Utgiftsområde 1 Rikets styrelseSkatteutskottets betänkande1999/2000:SkU9 Avtal mellan och Danmarkom beskattning av anställda ombord på färjor ochtåg m.m.12 § Anmälan om frågor för skriftliga svarAnmäldes att följande frågor för skriftliga svarframställtsden 29 november1999/2000:294 av () till statsmi-nister /2000:295 av de ()till jordbruksminister mot pälsfarmar1999/2000:296 av de ()till finansminister av dieselskatt och fordonsskatt1999/2000:297 av de ()till försvarsminister sotningsmonopol1999/2000:298 av de ()till socialminister kosmetika1999/2000:299 av de ()till statsrådet av hushållsnära tjänster1999/2000:300 av () till finans-minister föreningar1999/2000:301 av () till finans-minister från utlandet1999/2000:302 av () till jord-bruksminister och djurskyddet1999/2000:303 av () till nä-ringsminister /2000:304 av () till miljö-minister redovisas i bilaga som fogas till riksda-gens snabbprotokoll tisdagen den 7 december.13 § Anmälan om skriftliga svar på frågorAnmäldes att skriftliga svar på följande frågor in-kommitden 26 november1999/2000:182 av () till statsministerGöran PerssonSovjetfararna och kommuns resebidrag1999/2000:211 av () tillutrikesminister rättigheter i Pakistan1999/2000:213 av () till finansmi-nister /2000:223 av () till justitiemi-nister /2000:226 av () till justi-tieminister i Hässleholm1999/2000:246 av () till justitiemi-nister och högskolor för polisutbildning1999/2000:215 av () till nä-ringsminister 29 november1999/2000:225 av () till nä-ringsminister utvecklingscentrum1999/2000:238 av () till statsrå-det regler för småföretagSvaren redovisas i bilaga som fogas till riksdagenssnabbprotokoll tisdagen den 7 december.14 § Kammaren åtskildes kl. 16.01.Förhandlingarna leddesav talmannen från sammanträdets början t.o.m. 9 §anf. 39 (delvis),av andre vice talmannen därefter till ajourneringenkl. 12.17 ochav talmannen därefter till sammanträdets slut.