prot · GM0970 · 1999-03-17 00:00:00 — Det skulle inte ge särskilt bra resultat i förhandlingarna. Så agerarinte heller regeringen.När det gäller frågan om EU kontra omvärlden ärdet, , väldigt viktigt att vi ser till attEU är ett EU som är öppet mot omvärlden. Jag kan sebåde väldigt glädjande exempel och negativa exempelmen där kan faktiskt vara med och bidra tillatt EU blir ett EU som är öppet mot omvärlden. AttSverige skulle ställa sig utanför EU skulle bara inne-bära att vi byggde upp murar mot den gemenskap däri princip alla andra europeiska länder deltar. Detskulle inte heller underlätta kontakterna för Sverigemed världen utanför EU.Anf. 15 () replik:Herr talman! Jag kan väl erkänna att det inte är sålätt att exakt spika det här med smärtgräns. Jag efter-lyser ändå hårdare uttalanden från regeringen. Det harvarit, tycker jag, ganska mycket av ett slags inställ-ning att man har accepterat att den egna linjeninte kommer att gå igenom.I mitt huvudanförande försökte jag visa på att detfaktiskt finns en motsättning mellan engagemanget påden globala nivån och engagemanget på EU-nivån.Det har varit en trend i att det i denna kam-mare mera talas om interna EU-angelägenheter, somju dagens debatt är ett exempel på. Debatten om Sve-riges ansvar och roll på den globala arenan har där-emot mer och mer tystnat.Det är oerhört viktigt att vi nu får till stånd en dis-kussion om hur vi skall bygga motmakter till denenorma kapitalmakt som har brett ut sig över världen.Hur skall vi skapa regler över världen som begränsarstorfinansens makt? Den diskussionen är oändligtmycket mer angelägen än de eviga debatterna omEU:s regleringssystem. Det handlar alltså snarare omvar regeringen lägger sitt engagemang.Anf. 16 Utrikesminister ()replik:Herr talman! För det första är det inte alls så att vihar accepterat kommissionens förslag. Vi har tvärtomsagt att det är fullständigt oacceptabelt för attacceptera det och därmed betala så mycket som skullekunna bli konsekvensen.För det andra har vår röst när det gäller resten avvärlden inte alls tystnat. Så sent som häromveckangav vi en Asienskrivelse som handlar omregeringens syn på vårt framtida samarbete med Asi-en och alla de länder som finns i . harvi haft en presentation i , och personligenhar jag ägnat en stor del av våren åt , en konti-nent där vi kan se både glädjeämnen och väldigt storaproblem. Gentemot , , ochandra kontinenter är det, tror jag, en styrka att vi kanagera både som svenskar, som , och genomEU för att därmed kunna påverka också EU:s politik.Anf. 17 () replik:Herr talman! förordar, utrikesmi-nistern, absolut inte en ökning av medlems-avgift. Däremot gör vi precis det som utrikesminis-tern fångade in, nämligen vänder på perspektivet justfrån skattebetalarnas aspekt. Det är därför som jag harfrågor till utrikesministern. Det gäller den totala kon-centrationen på budgetrestriktiviteten för att utifråndenna diskutera den svenska nettobidragsutgiften.Man lägger ju ambitionen på den ena sidan och geringa signaler eller möjligheter till en diskussion omåterflödet till Sverige.Är i sina förhandlingar, t.ex. närdet gäller de kvarvarande strukturfonderna, intresse-rad av att bibehålla det återflöde som många av vårasmåorter är starkt beroende av? När det gällernuvarande mål 2-områden, starka industriorter istrukturförändring och våra landsbygdsorter i 5 B-området har ingenting av detta klargjorts eller disku-terats. Den aspekt som jag tycker är väldigt viktigutifrån ett ledarskap när vi diskuterar EU-problematiken och EU-frågorna är att få det helaförankrat och att få en delaktighet också i det svenskamedborgarperspektivet.Anf. 18 Utrikesminister ()replik:Herr talman! När det gäller principerna tycker jagatt det är viktigt för - har jutalat för det högre jordbruksstödet - att komma ihågatt för varje krona vi får betalar vi mer eftersom vi ärnettobidragsgivare, för varje krona eller euro somEU:s budget ökar minskar möjligheterna och förut-sättningarna för en utvidgning. Därför är det viktigtatt vi sätter budgeten i centrum både för att hålla dengemensamma europeiska budgeten så stram sommöjligt och också för att inom den ramen få ett så braresultat för som möjligt.När det gäller strukturfonderna förmodar jag att vialla inom våra respektive partier och folkrörelser hartagit möjligheten att informera våra medlemmar omden svenska positionen. Det har informerats om den iEU-nämnden och i regeringens diskussioner medövriga partier i en mycket öppen anda . Positionen innebär att vi vill se tillatt få ett bra stöd för , för alla de fyra Norr-landslänen inklusive att vi därmed får en bättre situa-tion för andra områden i som ingår i s.k.mål 2-områden.Anf. 19 () replik:Herr talman! Jag vill åter påpeka att jag är väldigtstarkt kritisk till den förhåll-ningssätt vad gäller det strategiska sättet att förhand-la, att man ensidigt diskuterar budgetrestriktivitetenoch inte tar en aktiv och utvecklande debatt vad gällerstrukturfondernas framtid i Sverige.Tillbaka till den andra delen, som handlar omjordbrukspolitiken. beskrev berömmandeMargareta förhandlingsresultat i jordbruks-förhandlingarna. efter markerade åtgärder måste vidtas i ett senare förhandlingsläge.Utgifterna måste pressas. Vad är det som gäller?Kommer regeringen att förändra det förhandlingslägesom har nått?Anf. 20 Utrikesminister ()replik:Herr talman! Först om strukturfonderna. Sverigehar drivit mycket aktivt att vi skall få ett bra regional-politiskt stöd i , men vi driver också väldigttydligt att vi skall hålla igen på budgeten av alla deskäl som jag beskrivit. Jag vet inte riktigt vad det ärsom brister i strategin enligt . Tvärt-om är det här den absolut enklaste modellen för att vibåde skall få ett stöd till och dessutom skallkunna klara utvidgningen och andra mål, ifall vi nuklarar den svenska linjen: både stöd till ochen skärpt budget.I jordbrukspolitiken finns inga olika ståndpunktereller ställningstaganden i den . Vihar alla sagt att vi skulle vilja se en ram på 40,5 mil-jarder euro. Eftersom den nuvarande överenskommel-sen inte ligger på skulle vi vilja seen nedtrappning av stödet, s.k. degressivitet, så kommer ned till . Men vitycker att den överenskommelse som gjor-des ändå var ett mycket viktigt steg på vägen, efter-som det faktiskt är den största reformen av EU:sjordbrukspolitik . Det har och andra all anledning att vara nöjda med.Anf. 21 ()replik:Herr talman! Utrikesministern sade att det ärspretiga här i kammaren. Det kan jag naturligt-vis hålla med om. Det är ingen nyhet heller. Vi har jupartier som inte vill vara med i EU-samarbetet överhuvud taget utan vill lämna det, såsom Vänsterpartietoch . Det är som sagt ingen nyhet, mendet som är intressant i sammanhanget är egentligenatt det är spretiga inom regeringen. Det är olikasignaler som regeringen sänder ut. När man lyssnarpå utrikesministern här måste jag säga att det är enväldigt positiv anklang i anföranden och i repliker.Det välkomnar jag. Det andas en EU-vän i hennesord. Däremot om man lyssnar på andra ministrar,, och andra, mär-ker man en annan framtoning. Det är naturligtvisbekymmersamt att regeringen är splittrad i frågan. Vikan ta t.ex. statsministern eller finansministern sominte ger besked i EMU-frågan. Detta är förbryllandeför svenska folket. Det här är en signal som bordevara en varning i den kommande valrörelsen införEU-valet.Jag skulle vilja skicka med inför de fortsatta för-handlingarna det här med Thatcherrabatten. Det ärorimligt att skall fortsätta att ha en rabatt idet här sammanhanget när t.ex. betalarmycket mer. Här har utrikesministern ändå en brakontakt med sin gode vän som tillhörLabour och borde försöka påverka honom. Det villjag gärna skicka med.Anf. 22 Utrikesminister ()replik:Herr talman! Om ibland låtermer negativ om EU än jag kanske inte är så konstigteftersom hon har ansvaret för jordbrukspolitiken. Detär verkligen EU:s akilleshäl, en oproportionerligt storakilleshäl.När det gäller den brittiska rabatten kan jag natur-ligtvis hålla med om att den i dagens läge ter sigorimlig för ett antal andra medlemsländer. Det har viockså framfört till våra vänner i vid ettantal tillfällen. är det så att ingen regeringblir överdrivet populär på att förhandla bort förmånersom man har fått. Därför kan jag inse att regeringen iStorbritannien sitter i ett dilemma när det gäller att geupp den brittiska rabatten.Anf. 23 ()replik:Herr talman! Jag vill ändå att utrikesministern för-söker, tillsammans med andra ministrar som skallförhandla om detta, att höja rösten när det gällerThatcherrabatten därför att den är orimlig.Jag har en konkret fråga: Det har figurerat olikasiffror på med hur mycket jordbruksuppgörelsen harspräckt budgeten på 40,5 miljarder. Vi vet inte om detär 1, 2, 3, 4 eller 5 miljarder. Där borde vi få ett be-sked. Det måste naturligtvis betyda att man måstepruta på något annat område för att klara den allraviktigaste uppgiften, nämligen östutvidgningen. Vi får inte, på grund av att maninte kunnat upprätthålla en budgetdisciplin, missadenna historiska chans att få med öststater som nuknackar på dörren. Det är otroligt viktigt. Om vi mis-sar denna chans , då kan det dröja ganska längeinnan vi har möjlighet att ta in nya medlemmar i . 24 Utrikesminister ()replik:Herr talman! Jag kan inte ge någon exakt siffra påjordbruksuppgörelsen . Jag skulle gärna vilja haden själv, men det finns inte den typen av exaktaberäkningar . Det blir lätt så att det låter som omdet vore en fråga för den . Densvenska regeringen satt inte ensam vid förhandlings-bordet när jordbruksuppgörelsen träffades. Det fanns14 andra vid ordet. Den viktiga frågan är att vimåste se till att klara utvidgningen. Där upplever jagatt vi är fullständigt ense.Anf. 25 ()replik:Herr talman! När utrikesministern beskrev krisenmed kommissionens avgång sade hon att fråganskulle få en snabb lösning. Dessutom sade utrikesmi-nistern att vi skulle få offentlighetsprincipen ochregler om när sekretess fick tillämpas.Det här är ju en gammal fråga som vi känner igendelvis från tiden innan blev medlem. Viskulle få både offentlighetsprincip och medde-larskydd inom EU bara blev medlem ochkunde påverka. har vi sett hur seg den processenhar varit. Är det så att det finns någon öppning nu föratt offentlighetsprincipen skall tillämpas, och finnsdet också någon diskussion om meddelarskydd? Dåtänker jag särskilt på den person som avslöjade skan-dalerna och som är arbetslös därför att han visadecivilkurage och vågade tala om att man här missköttesina uppdrag. Har regeringen i det fallet agerat för faktiskt måste tillåta en viss form av öppenhetoch civilkurage inom EU?Anf. 26 Utrikesminister ()replik:Fru talman! När det gäller meddelarskyddet tycktejag att brevväxlingen mellan ochSanter var ganska tydlig vad gäller den svenska in-ställningen till detta. kritik av vadsom skedde med den här tjänstemannen innebar jusedan att han fick en brevväxling med EU:s presidenti kommissionen, och enligt svenska regler offentlig-gjordes ju brevet. Det ger väl en ganska bra bild avskillnaden mellan förhållandena i och Sverige.Men har ju inte suttit overksamt under dehär åren. Vi fick in i Amsterdamtraktaten en skriv-ning om offentlighet och öppenhet som innebar attnär Amsterdamtraktaten nu träder i kraft kommerockså offentlighetsprincipen att fungera inom EUmed ett antal konkreta specifika regler som jag tidiga-re gick igenom.Nu ser jag att min talartid är slut, och därmed villjag tacka kammaren för den här debatten. Jag hoppasatt vi kan fortsätta se till att vi gemensamt får ett braresultat i förhandlingarna och fortsätter att läggagrunden för och enandet av Östeu-ropa och !Anf. 27 ()replik:Fru talman! Jag tackar också för debatten, ochockså för svaret att driver på arbetet medoffentlighetsprincipen. Det är så oerhört viktigt, omman över huvud taget skall få ett någorlunda demo-kratiskt fungerande system, att det finns en offentlig-hetsprincip och också, som jag ser det, ett medde-larskydd. Särskilt med tanke på vad som har häntborde det vara ännu mer angeläget att man faktiskt fårmed detta med meddelarskydd. Jag har förstått att detär milsvida skillnader i uppfattning emellan EU-länderna i hur man ser på möjligheten att få ett med-delarskydd. Den svenska uppfattningen tycks ju intevara den som råder i alla fall, och det är väl naturligt-vis en lång process att få övriga länder att hänga medpå det här.Jag tror att det är oerhört viktigt för att över huvudtaget kunna få en tilltro till ett system som up-penbarligen inte alls fungerar demokratiskt, där insynoch kontroll är under all kritik och där man inte ensvågar kritisera. Det tycker jag också att vi tyvärr harsett i den här processen som har pågått , attinte ens regeringen har vågat kritisera tillräckligt tydligt. Det är först när manhar fått den här rapporten, av vilken misskötselnframgår väldigt tydligt, som man också vågar säga attdet var rätt att kommissionen nu avgick. Det härfanns ju ändå uppe på EU:s bord för ganska längesedan, och det hade också varit möjligt att påpe-ka det.Anf. 28 ():Fru talman! Jag skall försöka att vara klädsamgentemot som tyckte att kristdemo-kraterna borde förklara hur lägre avgifter inte skallförsämra för svenska bönder, och det har jag intesvårt att göra.Vi kristdemokrater accepterar att vi får sänktastöd även till jordbruket på lång sikt och lika för alla.Den linjen har vi drivit i , och jag harinte uppfattat att heller har haft någon annanlinje i den frågan. Den linje vi driver i det här sam-manhanget är mycket tydlig. Det är lika villkor föralla bönder och också andra näringsidkare i Sverigejämfört med kollegerna ute i . Det är intemånga år sedan som vi fick förhandla för varje ton ostman skulle sälja till . Vi pläderar för lika vill-kor, och det är vår politik. Där har vi också ett gottstöd från svensk näring över huvud taget och ocksåfrån LRF och de bönder som är aktiva.Marianne sade i debatten tidigare häratt man från regeringens sida bör beakta maktfördel-ningsproblematiken, och det är naturligtvis viktigt gör det i det kommande arbetet gentemot östlän-derna. Jag vill bara påpeka att den politik som Miljö-partiet för skulle leda till att man tar steget ur EU. Detskulle i sig innebära ett nollinflytande för svenskafolket, och det är väl inte precis det som vi är uteefter. Man lyfter också fram kostnaderna som detenda stora problemet, och målar upp och fokuserar pådetta i sammanhanget. Man glömmer helt att ensförsöka diskutera fördelar och intäkter när det gällermedlemskapet i EU. Vi kan ju bara se den svängningsom håller på att ske nu i , som valde utanför-skapet. Men när oljan börjar sina och kostnadernastiger där blir man mer och mer positiv till EU. Jagtycker att vi skall beakta detta, även när vi ser debekymmer som finns i sammanhanget.EU har brister, och det har vi sett i dessa dagar.Jag och vi kristdemokrater försvarar inte detta, inte ensekund. Här gäller det att agera mot de brister somorganisationen har. Vi tror för vår del att det handlarom att öppenhet och en hög etik i sammanhanget ärviktigt och att vi framför allt nu får en hög personligintegritet som ett av de viktiga kriterierna när manskall utse en ny kommissionsordförande. Jag skullebeklaga mycket om så att säga drar sig ur,eller om det finns partier som vill dra sig ur, deneuropeiska politiken i denna kamp för att förbättraetiken och moralen i . Det kan knappast varaden vägen som vi skall gå.Jag beklagar att utrikesministern inte har mera tidför att svara på frågorna, men jag vill ändå skickamed som uppmaning: Se nu tillfrån den att de viktigaste kriteri-erna för en ny kommissionsordförande inte enbartskall vara den politiska färgen och varifrån personenkommer, utan att man nu tar lärdom av vad som harhänt och låter personlig kompe-tens, hög etik och civilkurage få vara vägledande närdet gäller att utse en ny kommissionsordförande.Anf. 29 () replik:Fru talman! Det har talats om att det har spretat iden här debatten, och det kan nog vara sant. Det finnsju olika åsikter i EU-frågan och i EMU-frågan. Menjag måste nog ändå säga att det parti som slår allarekord när det gäller spretighet faktiskt är Kristdemo-kraterna. Jag begriper inte alls var Kristdemokraternastår i de grundläggande EU-frågorna, för att inte talaom EMU-frågan.Jag har bara en mycket kort fråga: Om man röstarpå kd i valet till så röstarman på en hängiven EMU-anhängare på första plats.Längre ned på listan finns det lika hängivna motstån-dare till EMU. Kd:s officiella linje är oklar för mig.Vad röstar man på när det gäller inställningen till EUoch EMU om man röstar på nuden ?Anf. 30 ():Fru talman! Det är mycket enkelt att svara på denfrågan. Röstar man på så gällerbeträffande EMU-frågan att vi har uttalat oss för enfolkomröstning i det här sammanhanget. Vi vill intetvångsinföra i det här steget på det sättet somman forcerade in oss i ett medlemskap. Vi tror att detvar fel att göra det. Det var ingen tvångsanslutning,men det gick för fort. skall folket ha en chans attsäga sitt. Det måste vara ganska enkelt att förstå denlogiken. Den gäller för Kristdemokraterna.Anf. 31 ():Fru talman! agerar gentemot kdoch påpekar att det finns en spretighet, och den ärnaturligtvis anmärkningsvärd. Det är mycket tydligttvå riktningar som kd här anger, dvs. att driva sänktmedlemsavgift som man med ganska kraft-fulla ord kritiserar regeringen för nedskärningslinjenpå jordbruksområdet. De är inte förenliga om manskall vara trovärdig i det politiska perspektivet.I dag tillförde ordet långsiktig-het. får jag ju inte möjlighet till svar på vad denlångsiktigheten i detta sammanhang innebär.Anf. 32 ():Fru talman! Till : Demokrati äroerhört viktigt för . Det verkar vi för påalla nivåer där vi har möjlighet att göra det. Det inne-bär att även om vi inte får majoritet för våra åsikter,lämnar vi inte vår ideologi. Det är därför som vi fort-farande hävdar att det kan vara en fördel att stå utan-för EU.Anf. 33 (fp):Fru talman! Det fortsatta EU-arbetet handlar omatt bereda vägen och marken för de nya demokratier-na i Öst- och för att de skall kunna blifullvärdiga medlemmar i , som de så gärna vill.Denna historiska uppgift får inte förspillas på grundav dålig budgetdisciplin inom EU.Anf. 34 Utrikesminister ():Fru talman! Jag vill bara tacka för debatten.Överläggningen var härmed avslutad.2 § Justering av protokollJusterades protokollet för den 11 mars.3 § Hänvisning av ärenden till utskottFöredrogs och hänvisadesPropositioner1998/99:54 till konstitutionsutskottet1998/99:81 till socialförsäkringsutskottet4 § Förnyad bordläggningFöredrogs men bordlades återUtbildningsutskottets betänkande 1998/99:UbU3Försvarsutskottets betänkande 1998/99:FöU3Socialförsäkringsutskottets betänkanden1998/99:SfU6 och betänkanden /99:KrU4, KrU5och KrU75 § Informationssamhället inför 2000-taletFöredrogsTrafikutskottets betänkande 1998/99:TU4Informationssamhället inför 2000-talet (skr.1997/98:190, 1998/99:2 och 1998/99:40)Anf. 35 ():Fru talman! Dagens betänkande om IT gäller treskrivelser från regeringens sida och ett sjuttiotal mo-tioner. Den första skrivelsen gäller lägesrapport omIT-omställningen i samhället , den andrainformationssamhället inför 2000-talet och den tredjehandlar om elektronisk handel.Fru talman! Jag noterar av dagens talarlista att nä-ringsminister avser att delta i de-batten. Jag förstår att näringsministern ser det somnödvändigt eftersom regeringens skrivelser är tommapå konkreta åtgärder.Jag tycker dock att det är lite märkligt att nä-ringsministern efter vår utskottsdebatt kommer upp idenna debatt med ett 15 minuters anförande, när visjälva bara har möjlighet till två minuters repliker påhans anförande. Jag tycker att IT-frågorna är av såutomordentligt stor betydelse för att de moti-verar en mycket bred debatt och att näringsministerndärför borde ha inlett debatten.Låt mig först beröra frågan om IT-omställningeninför , vars problem är orsakade av attårtalen i våra datorer är inprogrammerade med tvåsiffror i stället för fyra. Det innebär att datorn inte vetvilket sekel eller millennium vi övergår till.Som bekant har Moderata samlingspartiet och inteminst på ett mycket tidigt stadium aktuali-serat problemet. Kravet har varit att regeringen bordetillsätta en IT-general som skulle haft det totala an-svaret för att staten, landstingen, kommunerna ochnäringslivet skulle förmås att gå igenom sinadatorstyrda system, så att systemen i en eller annanform inte kollapsar vid övergången till2000.Gång på gång, , har vi från vårt partis sidakrävt gehör för våra krav, men regeringen har intelyssnat. Statsministern har knappast, och lika lite hansregeringskolleger, uttalat ordet IT och mycket mindresätt till att inte viktiga samhällsfunktioner rasar sam-man och drabbar enskilda.Statskontoret, som har fått regeringens uppdrag attdriva på, har gjort vad man har kunnat. Men ansvaretoch ledningen borde ha knutits till regeringen och ettIT-statsråd eller, som vi moderater kallar det, en IT-general.En statlig myndighet har, som vi vet, inte rätt attlägga sig i vad en annan myndighet gör. I stället hardet hela blivit lite av en polsk riksdag - ingen har haftdet uttalade ansvaret och det uttalade ledarskapet.I dag, fru talman, ser vi resultatet - . Hur ser det ut? Det är rent skrämmande.Det står i utskottets betänkande att regeringen intemed säkerhet kan uttala sig om risken för störningar ide för samhället viktigaste sektorerna - 289 dagarföre årsskiftet.Det står i utskottets betänkande att vissa kommu-ner inte kommit tillräckligt långt i arbetet, vilket äroroväckande mot bakgrund av kommunernas viktigauppgifter som distributörer av el, värme, vatten m.m.Betänk att sker mitt , och det ärbara dit!Det står i utskottets skrivning att medvetenhetenom problemen på många håll i samhället fortfarandeär alltför låg och måste höjas - före års-skiftet.För några dagar sedan kunde Statskontorets gruppför 2000-omställningen meddela att en rad myndig-heter redan nu vet att de inte blir färdiga med sinatester till . Försvarsmakten, , , och är några av dessa. Statskontoret bedömer attmyndigheterna just nu befinner sig mittemellan attvara helt klara och total katastrof - föreårsskiftet.Ericsson tar 2000-problemen på så stort allvar attledningen avser att hålla vissa av sina produktionsen-heter stängda runt det kommande årsskiftet, ochEricsson om några borde veta vad man talar om. Menvad skulle hända om viktiga samhällsfunktioner somsjukvård, tele, vatten, el etc. inte skulle fungera?Fru talman! har en rad 2000-generaler i företag och myndigheter - , Vatten-fall, , Posten, , , och blandnågra - skrivit till statsminister ochvädjat till honom att personligen lyfta upp frågorna påsamhällsagendan. De anser nämligen att insikten omgraden av medvetenhet och förberedelseaktivitet påmånga håll i landet är betänkligt låg - och det är bara289 dagar kvar till årsskiftet.Varför gör statsministern ingenting? Varför görregeringen ingenting? Det vi har framför oss är entickande bomb. som går av passivitet frånregeringens sida är en förlorad dag. Vad finns detnågra månader för för garantier för att elenkommer att fungera, att vattenförsörjningen kommeratt fungera, att sjukvårdens all avancerad teknikkommer att fungera, att telefonväxlar kommer attfungera och att vi får våra pensioner?När vi vet att det finns kommuner och landstingsom just har börjat att testa sina datorprogram finnsdet, fru talman, all anledning att vara orolig.När vi diskuterade detta betänkande i utskottetkunde jag notera att en del ansåg att vi skulle dämpakritiken och inte ge uttryck för oro. Vi skulle sittastilla i båten. Men är naken, så är hannaken, och då måste det sägas. Hur påklädd närings-ministern är får vi se om en stund.Inget parti och ingen partiledare har som Mode-rata samlingspartiet och dess partiledare varnat förmillenieskiftets problem för våra datorsystem.