prot · GM0956 · 1999-02-16 00:00:00 — Det är viktigt att man harkommit dithän.Men jag vill än en gång poängtera att vi frånVänsterpartiets sida faktiskt har tagit upp problemati-ken kring företagande just från den utgångspunkten,små och stora företag, och jag tror att man kan göradet i många sammanhang. Precis som : Hade man gjort det och haft det synsättet tidiga-re så kanske inte sjuklöneperioden hade varit utfor-mad som den är för de mindre företagen.Jag fick också nu svar från att man iden här företagargruppen kommer att se över justförsäkringssidan när det gäller sjuklönen.Men jag vill återigen fråga om tyck-er att det finns anledning att se över det konkretaförslag för småföretagarna som jag redogjorde förförut och som vi har lyft fram här ikammaren, dvs. att helt befria små företag från bör-dan att betala sjuklön. Jag tror att det är viktigt att viockså kan komma till klarhet när det gäller den frå-gan.Anf. 13 ():Fru talman! Jag instämmer till fullo med statsrå-dets inställning att det just är attityderna i Sverigesom måste förändras. Det är ju i hög grad detta somhar skapat den situation för de mindre företagen sområder.Samtidigt är jag lite grand fundersam. Vänliga ordom de mindre företagen har vi hört många från densocialdemokratiska sidan somhela avregleringsarbetet har legat stilla. är det minförhoppning att statsrådet har förmåga attförmå de sina att verkligen genomföra de förslag somföreligger och de andra förslag som det finns behovav när det gäller skatteområdet, arbetsmarknadsreglerosv., det som jag möter när jag är ute hos små företagdär man talar om för mig vad man upplever som deabsolut största problemen.Småföretagsdelegationens förslag är en bra bör-jan. Låt oss nu se till att konkretisera dessa förslag såsnart som möjligt. Det är oerhört viktigt för de mindreföretagens inställning och deras framtidstro att rege-ringen nu levererar rejäla förenklingsförslag så att detinte nu återigen blir vackra ord och ingenting somhänder. Kan statsrådet nu lova de mindre företagen iSverige att det avregleringsarbete som avbröts 1994äntligen kommer i gång med full kraft så att företa-garna märker någonting?Anf. 14 Statsrådet ():Fru talman! Låt mig börja med köper ju inte fullt ut den historieskrivning somhon gav här i talarstolen. Fullt så enkelt är det inte attföre 1994 var det superenkelt att vara småföretagareoch efter 1994 blev det jättekrångligt. Det är nog såatt samtliga partier och samtliga regeringar underganska tillbaka har brustit i synen på de småföretagens villkor. Annars skulle det ha hänt väldigtmycket mer än vad det faktisktgjorde.Men jag har verkligen inte avsett att bara kommamed "vänliga ord" som det uttrycktes, utan har redani handling visat ett antal genomförda förslag ochförändringar inom regeringskansli och myndigheter,och jag är fullt på det klara med att det måste tillhandling och att inget annat kommer att accepteras.Och jag kommer att betrakta det som ett misslyckan-de om inte jag efter den här mandatperioden har varitmed och åstadkommit förändringar också i realiteten.Redan nu är det ju de facto så att det man kallar storaföretag som det talas så mycket om - och de är vikti-ga för - har tappatdrygt 20 000 jobb i sysselsättning, medan de småföretagen har bidragit med130 000 nya jobb. Framtiden för avgörs alltsåpå alla möjliga sätt av hur förhållandena för de småföretagen är.När det sedan gäller konkretafrågeställning är det lätt för mig att säga: Låt oss tittapå det. Men jag vill också säga att problemet med attsätta upp gränser - det tror jag att ärmedveten om också - vid t.ex. tio anställda, är att detgäller att veta om man därmed också har satt en till-växthämmande gräns som gör att det blir väldigt svårtatt anställa den elfte i stället. Det hör till den fråge-ställning som referensgruppen skall ta tag i med för-tur. Kan man ha sådana här gränser, och är de braeller dåliga, eller skall man hitta mer generella reglersom underlättar varje anställning för sig och inte sägaen gräns vid tio anställda? Men vi tittar på frågeställ-ningen, så mycket kan jag säga.Anf. 15 ():Fru talman! Visst är vi medvetna om att det finnsen gränsproblematik i det här förslaget. Vi är mycketöppna för att lösa det problemet. Det kan finnas olikaavtrappningssystem och annat. Jag tror inte att manskall kasta förslaget i papperskorgen bara därför attdet finns problem med gränsdragning som på någotsätt skulle kunna verka tillväxthämmande. Jag tror skall se förslaget som en helhet. I det avseendetär det ett tillväxtfrämjande förslag. Det är det som ärdet viktiga. Jag tror att det vore en framkomlig vägom man kunde hitta en bra lösning på detta. Vi bistårgärna med idéer och förslag i sammanhanget. Det villjag att statsrådet tar med sig.Jag vill kommentera en mening i det svar jag fickfrån . Hon talar om en referensgruppsom skulle knyta till sig representanter för små ochväxande företag. Jag hoppas att den här diskussionenoch våra förslag kan leda till att det blir representan-ter för små växande företag. Vi tar bort det lilla ordet,och då är det kanske det vi kan se om vikan komma till rätta med det problem vi har medsjuklöneperioden.Överläggningen var härmed avslutad.5 § Svar på interpellation 1998/99:138 om tu-rism i hela landetAnf. 16 Statsrådet ():Fru talman! har med anled-ning av den negativa befolkningsutvecklingen i vissadelar av frågat mig vilka åtgärder jag tänkervidta för att skapa bättre samordning mellan olikaaktörer och myndigheter inom turismen och om jag ärberedd att vidta åtgärder så att det blir lättare att sättaupp vägskyltar om lokala evenemang och sevärdhe-ter. Vidare har frågat om jag ärberedd att se över lagstiftningen så att denna blir merflexibel för mindre näringsidkare, vilka åtgärder jagvill vidta för att underlätta och stimulera mångsysslerisamt slutligen om jag avser att ta initiativ till lagänd-ring så att arbetslöshetsförsäkringen utformas på ettsådant sätt att deltidsanställda inte missgynnas.Turismen är en av de snabbast växande näringarnai världen. I är turistnäringen större än basnä-ringarna jordbruk, skogsbruk och yrkesfiske tillsam-mans.För att förbättra samordningen av olika statliga in-satser som kan medverka till att stärka turistnäringensutveckling inrättades Turistdelegationen 1995. Denskall också utveckla samverkan mellan staten, regio-nala organ, kommuner och näringen och har huvud-ansvaret för att följa utvecklingen inom turistnäringenoch svara för kunskapsutvecklingen.Det arbete med regionala tillväxtavtal som förnärvarande pågår runtom i landet syftar till att på ettbättre sätt ta till vara varje regions specifika förutsätt-ningar för tillväxt. Regeringens övergripande målmed tillväxtavtalen är att de skall tjäna som ett in-strument för samordning av statliga resurser ochaktörer kring åtgärder som av respektive region be-döms som särskilt angelägna för att skapa tillväxt ochnya jobb. Turistsektorn är i detta sammanhang ettmycket väsentligt område som av flera regioner sessom en viktig källa till nya arbetstillfällen. Turistde-legationen deltar i detta arbete.I slutet av 1998 presenterade regeringen ett pro-gram med konkreta åtgärder för att underlätta ochförenkla för småföretag. Programmet omfattade åt-gärder för att bl.a. förbättra förutsättningarna föreffektivare konsekvensanalyser av hur reglerna slårmot små företag hos myndigheter, i utredningsväsen-det och inom . Dessa åtgärder äravsedda att bättre anpassa den framtida lagstiftningentill de mindre företagens villkor. En särskild grupphar tillskapats inom , kallad Simp-lex, med ansvar för regelförenkling.Beträffande fråga omvägskyltar kan jag meddela att har tillsatten arbetsgrupp vars uppdrag är att se över hantering-en av märken för vägvisning. Syftet med gruppensarbete är att tillsammans med berörda intressenter,bl.a. turistnäringen, finna en samsyn vad gäller krite-rier för uppsättande av märken för vägvisning. Tu-ristdelegationen och turistråd ingår i dennaarbetsgrupp.Angående frågan om arbetslöshetsförsäkringendelar jag inte uppfattning. Detfinns 120 000 personer som får arbetslöshetser-sättning vid sidan av ett deltidsarbete. Denna högasiffra visar att deltidsarbetslösa inte missgynnas avdagens arbetslöshetsregler. Problemet är i stället attarbetet organiseras så att stora skillnader uppstårmellan vad arbetsgivarna erbjuder och hur arbetsta-garna faktiskt önskar arbeta.Regeringen har tillsatt en utredning som skall be-skriva och analysera hur förekomsten av deltidsarbe-ten och tillfälliga arbeten har utvecklats på senare tidoch bedöma hur förekomsten av dessa anställnings-former kan tänkas utvecklas under de närmaste åren.Som framgått av min redovisning görs betydandeinsatser från både regeringen och regionala organ föratt vända den negativa befolkningsutvecklingen. Ifortsättningen kommer en ökad anpassning av till-växtpolitiken att ske till de regionala förutsättningar-na. Jag förutsätter att man regionalt då uppmärksam-mar turistnäringens betydelse och i sina bedömningarger näringen den uppmärksamhet som den verkligenförtjänar.Anf. 17 ():Fru talman! Jag vill tacka statsrådet för svaret,som jag tycker är mycket välmenande men också litedefensivt. Jag vill säga några saker om turismen ochSverige.Det är sant att turismen är den snabbast växandenäringen. Men är ett av de länder som får utminst av det här, räknat i andel av BNP . Det ärungefär en tredjedel jämfört med övriga världen. Detborde verkligen inte vara så. Vi har förutsättningar.Vi har vår natur, vår konst och kultur, alltifrån folk-musik och dans till - för att ta någraexempel - liksom kulturarvet, människor, städer ochorörd natur. Vi satsar mindre, och vi är mindre mål-medvetna än t.ex. våra nordiska grannar. Jag tyckeratt det är synd.Till stor del beror det på ständiga omorganisatio-ner och ett betydande ointresse från regering ochriksdag, myndigheter och allmänhet och för den delenockså branschen. Jag tror inte att man kan skylla pånågon enstaka utan det är fler. Man har på något sättansett turistbranschen som något udda och av någottveksamt värde. Det finns en sådan värdering.Jag såg en undersökning som gjorts via turistdata-basen som visade att av svenskarnavisserligen är positivt inställda till svenska turister.Nästan lika många är positivt inställda till utländska,men anser att turister skapar nya arbetstill-fällen och att turister sprider bra information omSverige. anser att turister kan bidra till attbevara butiker och annan service. Det är någon sortsattityd som det tar att rätta till. Därförvar det så viktigt att ställa den här interpellationenoch ha den här debatten i dag.Jag är inte nöjd med regeringens nuvarande arbetemed turismen. Men jag är inte nöjd med någon tidiga-re regerings arbete med turismen heller. Vi har orga-niserat om och ändrat så att det har hämmat helaverksamheten. Jag vet att Turistdelegationen gör ettstort arbete med att utbilda myndigheter och initierasamarbete osv. Men vad jag skulle önska och efterly-ser är en mycket klar och tydlig strategi och målsätt-ning från regeringen så att vi talar om utåt att Sverigeskall bli ett ledande turistland. Jag tror att vi har demöjligheterna. Det är mycket psykologi i att få män-niskor att verkligen satsa och känna att det här värde-fullt. Naturligtvis behövs också resurser.Jag vill fråga först och främst: Vad tänker rege-ringen att göra konkret för att åstadkomma detta ochuppfylla en sådan vision som jag talar om?Jag kan ta några andra exempel på vad man hargjort i andra länder. , som ju är föregångare påmånga sätt, satsar 360 miljoner , utom det EU-stöd som de får, på turistområdet. Tillväxten är 8 %per år.Det finns en del intressanta projekt i , t.ex.Interregprojektet mellan norra , Dalslandoch i för att knyta samman det områ-det och ta vara på det genuint folkliga där och sevilka resurser man har. Det är mycket intressant. Menvillkoret är att man skall kunna visa på antalet jobbdirekt. Det är mycket svårt att definiera. Vi bordekunna vara lite mera långsiktiga. Det är viktigt att vifullföljer sådana satsningar som t.ex. Kalmarunionensjubileum och Kulturhuvudstadsåretoch verkligen bygger långsiktigt vidare på de erfa-renheter som man har från jättesatsningar i landet.Marita borde egentligen ha varit med ochdiskuterat dessa frågor. Kultur och turism hängeroavvisligen ihop, även om turism är en väldigt stornäring. Det är helheten när det gäller dessa satsningaroch regeringens strategi som jag i första hand nuefterfrågar.Anf. 18 Statsrådet ():Fru talman! Till att börja med vill jag säga att jaginstämmer i den analys och det tänkande som här ger uttryck för.Det är sant att turismen är en av de snabbast väx-ande näringarna i världen. Men det är också sant attdetta inte fullt ut gäller för vårt eget land. Det är där-för som jag med stort intresse försöker att tränga in idessa frågeställningar. har en tillväxtpotentialnär det gäller turism som en näring som det är upp tilloss själva att utnyttja. Jag erkänner gärna att vi lite har sett styvmoderligt på turismen och inte somen del i en tillväxtstrategi, vilket vi nu bör göra.Jag har träffat alla de oli-ka aktörer som finns inom turistområdet just för attförsöka hitta fram till den strategi som MarianneAndersson efterlyser. Det som krävs är en samsyn iord mellan de olika aktörerna och när det gäller hurman fördelar insatserna. Det är både staten och nä-ringen själv som gemensamt måste bidra och ocksåhitta formerna för hur detta skall ske.Jag tar till mig synpunkterom behovet av att formulera denna strategi och harsom ambition att göra detta utan attför den skull kasta om hela sättet att arbeta, för detskulle inte turistnäringen i sig tjäna på. Det handlar istället om att formulera strategin och hitta en annanform för hur staten och näringen gemensamt ansvararför hur man bygger upp den organisation som behövsoch för de resurser som måste till för marknadsfö-ringen av Sverige.Någon uttryckte det så att är en av de bästbevarade turisthemligheterna i världen, och det är densom det nu gäller att bryta.Anf. 19 ():Fru talman! Tack så mycket. Vi har organiseratom , men gäller det att ha en strategioch en målsättning och att lyfta fram dessa utifrån detsom finns i dag.Jag skall ta upp en fråga som handlar om deminsta företagen och om landsbygden - det var ju detsom var inriktningen på min interpellation. Dethandlar om detta med skyltar och . Det ärbra att det nu sker en översyn. Jag undrar då: Närkommer resultatet av den? Kommer man att ta hänsyntill de allra minsta företagen, t.ex. till enmansföreta-gen?Jag skall berätta en sann historia om en företagaresom jag hade kontakt med i går. Han sade: Måsteman ha sin verksamhet i stan för att kunna sälja, ef-tersom att man på landet inte får tala om att man finnstill? Han har en liten antikaffär i min hemkommun,från E 20.När vi åker genom tätorter och städer möts vi aven flora av skyltar av alla de slag, och många av demär också kommersiella. Men den lilla företagaren utepå landsbygden har det mycket svårare.Den företagare som jag nämnde i exemplet harvarit i delo med i ungefär . Han harolovandes satt upp skyltar som har plockatned. Sedan får han lösa ut skyltarna, och dessa turerhar gått fram och tillbaka. Verksamheten har fungeratganska bra, men affärsägaren är beroende av turister.Tyskar, norrmän och danskar som passerar besökerhans lilla butik.I förra veckan fick företagaren definitivt beskedom att skulle ta ned hans skylt. Man hota-de t.o.m. med kronofogden. Detta är inte bra. Vi villju uppmuntra företagare också ute på landet. Det ärtrevligt när man är ute och åker att hitta något på vårsvenska landsbygd. Hur skall detta kunna ut?Hur skall man kunna åstadkomma något som är bättreför dessa företagare?Jag är rädd för att det blir en stelbent lösning. Ing-et ont om turistråd, men landsbygden är an-norlunda längre norrut i landet där bygderna är glesa-re. Jag hoppas att man kan ta hänsyn även till en litenföretagare.Vägverket har monopol på dessa skyltar och tarbra betalt för dem. Då blir det ganska dyrbart ochbesvärligt för en ensamföretagare om och när han fårsitt tillstånd. När kommer detta förslag? Det måste jukomma , annars blir det ju stora pro-blem. Eller vad kanregeringen egentligen göra för att åstadkomma lättna-der?Anf. 20 Statsrådet ():Fru talman! Dessbättre är det inte regeringen somskall bestämma om skyltar och hur de skall se ut, utandet är . Däremot måste jag bli MarianneAndersson svaret skyldig när det gäller frågan om närarbetsgruppen skall vara färdig. Det vet inte jag, menjag skall ta reda på det. Men jag har noga förhört migom att det verkligen är de minsta företagarnas be-kymmer - precis som beskrev -som är utgångspunkten för arbetsgruppens arbete.Jag skall förhöra mig ytterligare om tidpunktenför att kunna meddela om den.Anf. 21 ():Fru talman! Jag tackar för det svaret. Jag förut-sätter att arbetet är färdigt innan turistsäsongen börjar.Jag skall säga någonting om de minsta företagen.Mona talade om en rapport som lades framföre jul. Många av rapportens förslag utmynnar ju ifler utredningar. Det tar ändå innan dethänder någonting.De företagare som jobbar med turism är i allmän-het mångsysslare. De måste de vara för att överleva,om de bor ute på landsbygden. Då behöver de hakontakt med ännu fler myndigheter och organisatio-ner än vad en företagare som jobbar med en typ avverksamhet behöver. Det är alltså ännu krångligareför dem som sysslar med turism att driva sin verk-samhet. De lider mera av att vi har samma regelsys-tem för stora företag som vi har för de små företagen- jag tänker i första hand på mikroföretagen, dvs. deallra minsta företagen. För dem är det ännu värre änför de företag som vi brukar kalla för småföretag.I interpellationen nämnde jag ett exempel med ka-féverksamhet kontra restaurangverksamhet. Man kaninte ha samma regler för ett litet kafé som för enrestaurang.Jag har en som har en örtagård som hondriver mycket framgångsrikt. Hon bedriver kursverk-samhet och har en viss försäljning och kaféverksam-het. Hon skrev en saga som egentligenborde läsa om alla kontakter med myndigheter ochom alla de papper och blanketter som hon måste fyllai för att kunna driva denna verksamhet. Man blirförvånad över att hon över huvud taget orkar drivaverksamheten med tanke på allt krångel. De minsta företagen måste ha enklare regler.Överläggningen var härmed avslutad.6 § Svar på interpellation 1998/99:139 omkvinnors företagandeAnf. 22 Statsrådet ():Fru talman! har ställt sju frågortill mig om kvinnors företagande.Birgitta tar först upp frågan om vilka åt-gärder jag är beredd att vidta för att förbättra villko-ren för kvinnors företagande. Regeringen presentera-de ett program med konkreta åtgärderför att underlätta och förenkla för småföretag. Pro-grammet skall ses som ett första steg mot förstärktainsatser för regelförenkling och för att stimulera såvälkvinnor som män till att starta och driva företag ochframför allt att våga växa som företagare.Den andra frågan ställer är vilkaåtgärder jag är beredd att vidta för att stärka den ko-operativa rådgivningen. Det statliga anslaget till in-formation och rådgivning har tredubblats de senasteåren. Regeringen har i samverkan med bl.a. nykoope-rationen tagit initiativ till en stor informationssatsningom den kooperativa företagsformen. Regeringen haruppdragit åt att stärka kompetensutbildning-en för medarbetarna i LKU, dvs. den lokala koopera-tiva organisationen, för att möta den ökade efterfrå-gan av rådgivningstjänster. I arbetet med tillväxtav-talen har regeringen pekat ut nykooperationen som enviktig aktör i partnerskapen i länen.Birgitta frågar för det tredje vilka åtgär-der jag är beredd att vidta för att stärka de kvinnligaaffärsrådgivarna som finns i flera kommuner. NU-TEK har fortsatt att finansiera och ut-veckla arbetet med affärsrådgivare för kvinnor. I helalandet finns ca 100 sådana. Verksamheten harvarit framgångsrik, och jag uppmanar verkligenkommunerna att fortsätta eller påbörja denna form avnäringslivsutveckling.Den fjärde frågan ställer är påvilket sätt jag kommer att arbeta för att tydligare skall stärka och utveckla kvin-nors företagande. De flesta ALMI-bolag har ensärskild person med ansvar för kvinnors företagande.De samarbetar med andra instanser som arbetar inomsamma område, som kommuner, länsstyrelser, resur-scentrum för kvinnor, lokala kooperativa utvecklings-centrum, m.fl. har ocksåsedan flera år tillbaka riktade insatser och specifikaprojekt för att stödja, utveckla och synliggöra kvin-nors företagande. finns dess-utom ett för kvinnors företagande,som är placerat hos i Sörm-land.Birgitta femte fråga avser lån till kvin-nors företagande. Företagarlånen till kvinnor, som gestill alla företagsformer, inklusive kooperativa företag,är ett värdefullt instrument i arbetet med att öka an-talet kvinnliga företagare. Nära 379 miljoner kronorlånas ut till över 5 000 företag. uppföljningarhar visat att varje lån genererar två arbetstillfällen,vilket skulle betyda drygt 10 000 nya jobb. Under1999 finns det resurser för ytterligare utvärdering ochuppföljning av företagarlånet till kvinnor. ,tillsammans med , bedriver ettpilotprojekt i syfte att analysera och utveckla metoderför bedömning och förhållningssätt till kvinnligaföretagares affärsidéer och skall utarbeta ett utbild-ningsmaterial som skall spridas till andra intresseradebanker.För det sjätte har frågat om jagär beredd att permanenta kvinnliga resurscentrum pålänsnivå. Att stimulera kvinnors företagande ochtillvarata kvinnors resurser i den lokala och regionalautvecklingen kan ske på många olika sätt. Regionalaresurscentrum för kvinnor är en god resurs i arbetetpå länsnivå, men varje region måste bedöma hurarbetet bäst skall bedrivas för att passa de förhållan-den som råder där.Birgitta frågar slutligen om jag är bereddatt ompröva regeringens ställningstagande att av-veckla det nationella resurscentrumet. Regeringen harännu inte tagit ställning till om projektet för kvinnor skall avslutas när den nu-varande projekttiden är slut . Beslutetkommer inte att tas förrän i slutet av marshar avrapporterat sitt uppdrag om vilka åtgärder sombör vidtas för att stimulera jämställhetsarbete ochinsatser för kvinnors företagande på regional ochlokal nivå. Regeringens huvudlinje är att det är viktigtatt insatser för att skapa lika förutsättningar för kvin-nor och män sker inom ramen för den ordinarie verk-samheten på lokal och regional nivå. S.k. mainstrea-ming är nödvändigt om jämställdhetsarbetet skall fåverkligt genomslag och vara långsiktigt.Anf. 23 ():Fru talman! Jag vill börja med att tacka statsrådetMona för svaren på mina frågor i interpellatio-nen, även om jag hade önskat att en starkare marke-ring funnits i svaren av vikten av att även fortsätt-ningsvis göra riktade satsningar mot kvinnors arbets-marknad och kvinnligt företagande. Jag är övertygadom att kvinnors företagande är en förutsättning förutveckling i hela landet. Statistik och rapporter visarensidigt att i alla sammanhang hamnar kvinnor eftermännen.Statsrådet säger i svaret på fråga 1 att rege-ringen har presenterat ett program för att förstärkainsatser för regelförenkling och för att stimulera bådekvinnor och män till att driva företag. Vad i det pro-grammet är speciellt riktat mot kvinnor?Nästa fråga handlar om kooperativ rådgivning.Jag vet att medverkade till den tredubb-ling som statsrådet beskriver i svaret. Mentrots denna tredubbling når inte informationen ut,varför det brådskar med utbildningsinsatser. Koope-rativ och ekonomiska föreningar skall vara likvärdigaföretagsformer, men fortfarande får de som går starta-eget-kurser inte denna information och kunskap. Detser jag som en stor brist.Nästa fråga gäller kvinnliga affärsrådgivare, ochstatsrådet beskriver att det finns ca 100 sådana. Dehar funnits ett tag, och ökningen har stannat av. Häranser jag att den centrala satsningen fortfarande be-hövs, då vi har sett denna stagnation.