prot · GM0987 · 1999-04-28 00:00:00 — Jagskulle kunna stå här i talarstolen och berätta om bådeden ene och den andre som har upplevt just det somjag menar är möjligheterna; att komma från olikasituationer i arbetslivet in i en studiesituation och fådenna fantastiska chans både till en finansiering ochtill att få lära nya spännande saker och kunna gå vida-re i livet. Det tycker jag måste sägas i detta.Med det har jag inte sagt att inte vi också själv-klart har en mycket hög ambition att gå vidare och attförbättra systemet, precis som jag sade förut. Det somkommer längre fram är naturligtvis en förbättring avstudiestödssystemet. Men det gäller också att hittavägar att göra förenklingar och förbättringar av detsystem som finns . Att göra en beskrivning av attdet bara skulle vara ett eländes elände - det var i allafall mitt intryck när jag satt och lyssnade på YvonneAndersson - tycker jag är lite underligt.Med detta, fru talman, är jag nog färdig just nu.Anf. 208 () re-plik:Fru talman! Det är mycket intressant, Nils-ErikSöderqvist, att du tycker att jag har beskrivit ett elän-des elände. Även CSN har svårt att handskas medsina kriterier. Går man in och granskar dessa kriterierär också de röriga. Problemet med ert goda studi-estödssystem är att det enbart är de som har duktigamänniskor omkring sig, bra handläggare, som klararav att söka studiemedlen på ett bra sätt. Problemet äratt ni hjälper dem som redan är relativt starka. Pro-blemet är att det finns en hel grupp människor medsvag läs- och skrivförmåga som har oerhört svårt attta sig fram med den hjälp som ni har. Därför menar viatt vi måste ha ordning och reda. Vi menar att det äroerhört bra med utbildning för alla de här människor-na.Det jobbar vi för. När ni fryser utvecklingen förkunskapslyftet kommer vi att se till att det blir flerplatser för de svaga grupperna. När ni gör ett krång-ligt studiemedelssystem kommer vi att arbeta för attdet skall vara enkelt för de här grupperna att se till attde får en studiesocial situation som gör att utbild-ningen blir effektiv.Alla våra förslag är finansierade, . Jag skulle vilja veta: Hur kan socialdemokra-terna tappa bort den grupp av människor ivårt samhälle som har det svårast på utbildningsom-rådet?Anf. 209 () re-plik:Fru talman! Påståendet att era förslag skulle varafinansierade är ju rätt fantastiskt. Ni har i den härreservationen lagt fram förslag om att förbättra studi-ebidraget som skulle innebära att man får en kostnadpå . Ni har lagt framförslag om att klara ut det här med SFI som enligt erreservation skulle kosta . Låtvara att inackorderingstillägget förmodligen intekostar någon nämnvärd summa med tanke på det lågaantal människor som är berörda, men likväl finns detinte heller där någon finansiering.Ni har ju inte i något sammanhang när vi pratarom det här pengar som klarar det. I alla stycken har nilägre finansiering av allt det här än vad vi har. Sum-ma summarum rör det sig alltså om pengar som, omni håller på så här, väldigt raskt närmar sig 1 miljardkronor. Var finns finansieringen?Anf. 210 () re-plik:Fru talman! har gått över på enbudgetdiskussion. Förled inte mig in i den! Vartendaförslag som vi har är finansierat. Dock är det storabekymret t.ex. varför inte särskoleelever på gymnasi-et kan få inackorderingstillägg.Det tycker jag är oerhört märkligt. I varje fallfinns det en rad punkter vi kan peka på där socialde-mokraterna satsar på högre utbildning för alla. Mende människor som behöver ett lyft för att söka sig tillhögre utbildning vill ni placera och försäm-ra möjligheterna för. Det är den stora ideologiskaskillnaden mellan oss och er. Ni har gått över till attstötta akademiker och högskolestuderande. Vi villfortfarande att de människor som av skilda skäl intehar haft de möjligheterna tidigare i livet skall hamnapå den nivån att de kan söka högskolestudier.Det är ju det här som är knepigt. Ni väljer att läm-na ut ett antal människor, t.ex. särskoleelever, sommycket väl behöver gymnasiala studier. Det kanske ären annan kvalitet i en grannkommun. Men de skallinte beviljas inackorderingstillägg, för det bifaller niju inte.Det är frågan till er: Varför bifaller ni inte det?Varför hjälper ni inte de svaga längre?Anf. 211 () re-plik:Fru talman! På den sista frågan är svaret mycketenkelt. Vi vill avvakta först. Vi vill avvakta ett för-slag, få det genomtänkt, finansierat och klart, ävenom det på den sista punkten du nämner inte är såstora pengar. Det är faktiskt på det sättet att när vi fårett ordentligt underlag kommer vi också att ta ställ-ning.Men , det är lite märkligt medkristdemokraterna. Vi hade i den här kammaren endebatt för sedan, tror jag, där mantittade på andra områden än just utbildning. Den somdå stod i talarstolen, tror jag det var,liknade detta vid att säga att man pratar vitt och brettom vård och omsorg. Men man skulle egentligenkunna likna det mer vid att ta sin säng och gå. Jagtycker att när vi pratar om utbildning ligger det näratill hands att säga precis samma sak. Det ligger näratill hands att säga: Ta din bok och gå! I kristdemo-kraternas sätt att hantera just de här sakerna, att inteavvakta först och hitta en ordentlig finansiering utanspringa i väg, finns det en risk för att man gör precisdetta som innebär att man inte klarar ut de satsningarman måste göra, att man inte klarar ut utbildningen.Det handlar om att ta sin bok och bokstavligen gåfrån utbildningen.Anf. 212 () replik:Fru talman! Först skulle jag vilja säga att jag ärstolt över den utveckling som högskolan i hargenomgått och håller på att genomgå.Men det krävs ju vissa andra saker för att vårkompetens i skall höjas och för att vi skallsäkra studenternas roll i den utvecklingen. Kvalitet-sarbetet måste fortsätta.Då, fru talman, blir jag otroligt förvånad överNils-Erik uttalande om att vi har ett fan-tastiskt studiemedelsystem i , om att studen-terna skall skatta sig lyckliga över den situation somman nu har. Då undrar jag om har varit uteoch sett hur det ser ut för studenterna. Jag undrar omSöderqvist har sett hur situationen för en ensamståen-de mor som studerar på högskolan ser ut i dag.Vi vet också hur den sociala snedrekryteringen serut på våra högskolor och universitet. Den har inteförändrats . Inte sedan mitten av 1960-talethar något av den sociala snedrekryteringen föränd-rats. Många studenter avvaktar också ellerstruntar i att börja den högre utbildningen. Det ärförknippat med för stora kostnader. Man behöver eningångslön på för att överhuvud taget kunna betala tillbaka sitt studielån.Vad gäller den studiesociala utredningen sägerNils-Erik, precis som han säger att det utreds ,att det görs olika utredningar om studenternas socialasituationer. Men det är ju just det, , att manutreder det i olika utredningar som är problemet. Detblir ingen helhetssyn. Det blir ett hattande fram ochtillbaka där man inte kommer åt kärnan i problemet.Ibland undrar jag om socialdemokraternas nya devisär att vi skall diskutera senare och att förslagen kom-mer . Inget tar man tag i i dag.Anf. 213 () re-plik:Fru talman! Jag vill börja med att säga till SofiaJonsson att jag är glad över hennes anslag i börjanoch att hon ändå värdesätter den fantastiska utbild-ning vi har.Sedan till studiestödet. Vad jag menar och vad jagtyckte var viktigt att säga i den här debatten utifråndet som sades före mig var väl att vi måste titta ossomkring utanför och se vad som finns i våromvärld när vi funderar på hur våra studiestöd ser utoch vilka möjligheter man har att studera över huvudtaget i relation till vår omvärld.Dessutom tycker jag att man också kan se det i ettperspektiv bakåt. Det är helt andra möjligheterän vad det var tidigare, både i volym, i möjligheterför antal människor och när det gäller att finansierasina studier.Med det har jag inte sagt att allt är bra. Jag harockså sagt att vi har en ambition att gå vidare. Vi ärmedvetna om att det finns brister. Jag skulle kunnastå här och rada upp dem också och ge exempel. Jagväljer att säga att vi tar den debatten när vi har detunderlaget framme. Då återkommer vi till just desakerna.Varför inte en studiesocial utredning just nu? Heltenkelt av det skälet att vi har satt i gång ett antal ar-beten för att titta över detta i alla möjliga samman-hang. Jag har pekat på det förut och det finns också ibetänkandet. Det handlar om reformering av studi-estödsystemet, där man kommermed förslag, arbetsskadeförsäkring, framtida arbets-löshetsförsäkring och det som också finns i regio-nala tillväxtavtal, där länen skall lämna in förslag tilllagändringar.Att precis nu sätta i gång en ny studiesocial utred-ning skulle med andra ord stoppa upp allt det andra.Det skulle innebära att man hänvisade till den utred-ningen och att det inte händer någonting på lång tid.Nu kommer det här fram, och då händer det ocksåsaker. Det skulle kraftigt försena förbättringar, anserjag.Anf. 214 () replik:Fru talman! Det visar sig att jag och har två helt olika sätt att se på studenternaslivssituation i börjar sin replik med att säga att studi-emedelssystemet i är mycket bättre än i deländer vi har runt omkring oss. Det är fel. I de andranordiska länderna har studenterna bättre förutsätt-ningar än vad våra studenter har i Sverige.Sedan är det väl så att ambitioner och förslag ochatt säga att diskussioner kommer senare inte räckerför att studenter skall klara sitt dagliga levebröd. Vibehöver ett nytt studiemedelssystem. Jag hoppasinnerligt att det som har lagts fast nu hålls.Jag hoppas verkligen det. Jag hoppas också att vi fåren helt ny helhetssyn på studerandebegreppet och påde svårigheter som studenterna har . Hur villsocialdemokraterna och att manskall komma till rätta med problemen och få denhelhetssyn som man inte får med alla de olikautredningar som pågår?Anf. 215 () re-plik:Fru talman! När det gäller det sista vill jag sägaatt det får vi. Det får vi, , när vi får fram varjeåtgärd som jag pratade om förut, som bereds. Dåkommer den debatten här i kammaren och i olikasteg, och då kommer vi också att kunna göra de för-bättringarna. Sedan finns det naturligtvis åtgärdersom inte heller behöver vandra till riksdagoch till kammaren för att det skall kunna bli förbätt-ringar. Det kommer att kunna lösas på annat sätt.Så till studenternas livssituation. Vad jag inte villgöra är att lyfta ut någon enskildhet och att lyfta ut enviss grupp av alla dem i detta land som studerar. Jagpratar om möjligheterna och om att se positivt på detsom händer i . Det som är så fantastiskt är attse helheten. Låt mig lyfta ut en sak. Det handlar omkunskapslyftet. I för man en debatt och säger:Vad är det man gör i ? Vad är detta kun-skapslyft för något?När man för den debatten och redovisar vad somsker är det med förvåning och spänning som de lyst-rar till med örat, lyssnar på, får något i blicken ochfunderar över denna fantastiska satsning. Det handlarbåde om volym och antal vuxna som får chansen,också med att få en studiefinansiering.Sedan kan vi själva tycka att vi vill gå ännu längreoch att vi vill göra det här ännu bättre på alla områ-den, inte bara för dem som går i . Menom man väger in allt det som görs tror jag att vi justnu, 1999, står i en enorm satsning som det inte finnsmotstycke till när det gäller att satsa på utbildning avalla de slag, där också den studiesociala delen medstudiefinansiering finns med.Sedan skall vi gå vidare och göra det ännu bättre.Anf. 216 () replik:Fru talman! När jag hörde att kommentera förslag om utbild-ningskonton trodde jag att jag skulle få höra någraargument. Det är ju intressant i en sådan här viktigfråga att få belyst varför olika partier och företrädareär för eller emot saker och ting. Men det enda hänvisade till var att regeringensbudgetproposition nu har vissa förslag om pengar tillkompetensutveckling.Då vill jag säga att regeringens budgetpropositioninte fanns när det här betänkandet behandlades. Denvägdes inte in i argumenten. Dessutom är de förslagsom finns i budgetpropositionen ingenting som harmed den här typen av individuella utbildningskontonatt göra.Folkpartiets förslag är heller ingen ny tanke, skall få ha individuella utbildningskonton medett förmånligt sparande, och där de som vill tar ettstörre individuellt ansvar vid sidan av de vanligastudiemedelssystemen. Det har debatterats i flera år.Därför hade det varit intressant att veta om socialde-mokraternas tystnad beror på att man har dömt utsystemet eller att man helt enkelt av någon anledninginte är intresserad av att diskutera det just nu.Anf. 217 () re-plik:Fru talman! Jag vill först och främst säga till UlfNilsson att kompetensutveckling är oerhört viktigt.Det är också därför som vi i vårpropositionen harsatsat på detta förslag, som innebär att startskottet gårpå allvar för en ordentlig satsning på kompetensut-veckling.Man kan tycka att vi skulle ha satsat mer, att viskulle ha gått längre. Men det här är nu en satsning på2,4 miljarder med samhällets pengar. Sedan får man ien relation och i samarbete med parterna ute i detlokala arbetet forma detta på ett bra sätt och göranågot reellt av det.Att , precis när vi skall starta detta, gå vida-re anser vi inte vara rätt. Vi tycker att detta steg nu ärriktigt att ta. Sedan kommer den debatt som efterfrågar att föras vidare. Det är jag alldelesövertygad om. Kompetensutveckling kommer att blinågonting som expanderar framöver och som ledervidare. Det är jag alldeles övertygad om.Anf. 218 () replik:Fru talman! Jag konstaterar återigen att det förslagsom regeringen har lagt fram - om det är det tänker på, med medel från Europeis-ka socialfonden kombinerat med statliga pengar -inte fanns med i resonemanget när vi diskuterade dethär betänkandet.Jag konstaterar, fru talman, att det tydligen finnsen grundläggande skillnad mellan oss när det gällerintresset för just individuellt ansvar för sitt studeran-de. Både och jag är beredda attavsätta pengar för kompetensutveckling på olika sätt.Men och socialdemokraterna äruppenbart ointresserade av system där ansvaret ochinitiativet helt kan vila på individen.Anf. 219 () re-plik:Fru talman! Först, , vill jag säga att re-dovisningen av vårpropositionens satsning på kom-petensutveckling naturligtvis fanns med alldeles in-nan betänkandet justerades. Det var, om inte mittminne sviker mig, dagen efter det att vårpropositio-nen hade lagts fram. Det säger jag mer som en infor-mation.Tillbaka till vår diskussion. Det finns inga stängdadörrar för socialdemokraternas del. Det vi vill göra äratt se detta som ett steg att ta för att gå vidare.Sedan skall vi föra en ordentlig debatt om hurframtidens kompetensutveckling skall ut påbred front. Då vore det alldeles felaktigt att sätta nedfoten tydligt och beskriva en modell för det, låt varaen modell som kanske inte skulle vara precis sådansom ville ha den, men en modell somändå skulle låsa fast oss alldeles för . Jag tror attdet är klokt att vi avvaktar och för en ordentlig dis-kussion om detta. Vi får också möjlighet att kommatillbaka här i kammaren till en sådan debatt.Anf. 220 ():Fru talman! När man läser betänkandet märkerman att det behövs ett nytt samlat studiemedelssys-tem. Det behöver komma mycket snart. vet vi, detstår ju i vårpropositionen, att det kommer ett somgenomförs . Det är ju i senaste laget. Menförst måste alla beredningarna i Regeringskanslietkomma till skott. - Regeringen, var god dröj! är ettbegrepp som speglar dagens verklighet för densvenska regeringen inom alla områden, även här.Därför vill vi inte föreslå smärre förändringar.Nya lappar i ett redan alltför omfattande lapptäcke ärdet inte någon större vits med. Det behövs en to-tallösning.Vi har i den här frågan ingen egen motion sombehandlas i betänkandet och därför har vi inte skrivitnågon reservation. Men vi har erfarenheter av bristersom påtalas i flera olika motioner och som jag harnämnt i debatter här tidigare också. Jag behöver där-för inte gå in på dem.Det är förstås ett problem om ett studiemedels-system skall omfatta alla. Det är en väldig skillnad påatt t.ex. komma direkt till en högskola från gymnasietutan annan försörjningsbörda än sig själv och att varanågot äldre och ha försörjningsplikt gentemot bådehem och familj. Man bör ha ett system som passaralla så långt det över huvud taget är möjligt.Vi har i alla fall i ett särskilt yttrande påpekat attvi tycker att det vore positivt att införa utbildnings-konton, som har diskuterats tidigare av bl.a. . Det är väldigt många som inte får fortbild-ning eller vidareutbildning. Det är en ganska liten deli samhället som får en kvalificerad fortbildning ochvidareutbildning. Jag har sett en utredning på detnyligen. Därför behöver det göras någonting här.Dessutom skall man se till att även fortbildningoch vidareutbildning lönar sig. Därför kan man satsapå kompetenskonton, där arbetstagare, arbetsgivareoch staten tillsammans bygger upp en tillgång somkan användas för t.ex. vidareutbildning i ett livslångtlärande.Vi vill i samband med att en kommande proposi-tion läggs fram komma med våra alternativa förslag.Vi kommer då också att presentera en heltäckandemoderat politik när det gäller finansiering av studier.Anf. 221 ():Fru talman! Jag vill mycket kort kommentera in-nehållet i det särskilda yttrande som Vänsterpartiethar fogat till betänkandet. Det är helt riktigt att det ärfyra av riksdagspartierna som har föreslagit att enstudiesocial utredning skall tillsättas som har tillsyfte att belysa studenternas totala studiesituation.Vänsterpartiet är ett av de partierna.I vår motion lyfter vi fram ett antal problem somvi såg , , nämligenbrist på samordning mellan studiesystemet och social-försäkringssystemet, reglerna för a-kassan och stu-denternas position i det nya pensionssystemet. Bo-stadssituationen är en annan sak, arbetsskadeförsäk-ringen, den sjukpenninggrundande inkomsten ochstudenthälsovården.Utvecklingen fortskrider. Allt är en process.Många av problemen som vi har tagit upp är underutredning eller beredning. Det tycker vi är bra. Denför studenterna oerhört viktiga pensionsrätten ser utatt vara tryggad, och vad jag förstår är studenternanöjda med situationen som den ser ut i dag.Regeringen har tidigare, inte bara i en propositionutan i ett antal propositioner, aviserat att vi skall få ettförslag till ett reformerat studiestödssystem presente-rat. Men först nu kan vi vara riktigt säkra på att för-slaget skall läggas fram. finns det pengar i denvårproposition som regeringspartiet tillsammans medVänsterpartiet och har lagt fram. Avsik-ten är att införa ett nytt sammanhållet studiestöds-system med början år 2001.Vi tycker att det vore olyckligt att ytterligare för-sena förslaget till nytt studiestödssystem genom attförsöka driva igenom en ny omfattande utredning. Vihar därför valt att avstå från att yrka bifall till vårtyrkande om en studiesocial utredning. Vi tror faktisktatt studenterna är mest förtjänta av att få ett nytt stu-diestödssystem . Det är viktigt förstudenterna att känna trygghet och att det finns enförutsägbarhet när de skall planera för en lång studie-tid.Vi tror också att det är viktigt att ett nytt studi-estödssystem är rekryteringsfrämjande. måste vimed tanke på expansionen inom universitet och hög-skolor också få ungdomar från studieovana hem attstudera. Vi måste få många av de vuxna som deltarbl.a. i att gå in i högre studier. vetvi genom den uppföljning som har skett av kun-skapslyftet att detta ser positivt ut. Även om jag helatiden har varit en ivrig påhejare av ,hade jag inte ens kunnat tänka mig i mina mest gläd-jande stunder att det hade kunnat gå så bra. Det ärjätteroligt.Jag kan hålla med att det harsett snårigt ut. Rabatten har varit svår att överskåda.Nu kommer vi att få något som ser bättre ut, hållersamman och är rättvist.När det gäller den viktiga samordningen mellanstudiestödssystemet och reglerna för arbetslöshetser-sättning, arbetsmarknadsutbildning och socialbidrag,har regeringen meddelat sin avsikt att återkomma tillriksdagen i anslutning till arbetet med de regionalatillväxtavtalen. Vi väntar med spänning på detta. Vitror att det är viktigt att förändringar diskuteras ochatt många av förslagen kommer nedifrån i stället föruppifrån.Vi menar att lösningen på frågan om fördelningenav kostnaderna mellan staten, arbetslivet och indivi-den för den alltmer nödvändiga kompetensutveck-lingen i arbetslivet måste få hög prioritet i det fort-satta arbetet . Vi har länge visatpå fördelarna med att fondera pengar för kompe-tensutveckling. Vi tycker att man skall göra det ge-nom att avsätta en del av de stora företagens över-vinster. Vi tror, till skillnad från , att detär viktigt att fonderna är kollektiva, annars kommerde inte att främja de kortutbildades möjligheter tillvidareutveckling genom studier.Vi tror att sådana fonder skulle vara positiva, förde skulle kunna motverka flaskhalsar i produktionen.De skulle kunna mötas på ett tidigare stadium än vadsom sker nu genom intensiva utbildningsinsatser.Vi har länge arbetat för mer och förbättrad kom-petensutveckling i arbetslivet. Därför är det så roligtatt kunna konstatera att vi har fått en så betydandeframgång att vi får ett kompetensutvecklingsprogramfram . De anställda skall kunna utvecklaskontinuerligt i sina arbeten. Vi tror att en sådan sats-ning ökar människors vilja att ta nya tjänster inomföretag och organisationer, vilket innebär att fler kanberedas jobb genom nyrekrytering till de gamlatjänsterna. Det är bra särskilt för de unga som inte harvarit ute och prövat på arbetsmarknaden tidigare.Jag yrkar bifall till hemställan i utbildningsut-skottets betänkande.Anf. 222 () replik:Fru talman! Precis som i sitt anförande fortskrider utvecklingen påvåra högskolor och universitet. Men den fortskrideroch utvecklas utan att någonting egentligen händerför att förbättra studenternas villkor.Britt-Marie Danestig menade på att vi fick ett be-sked i vårpropositionen om att ett nytt studiemedels-system skall träda 2001. Vi kan se att så interiktigt är fallet. Man börjar så smått. Man lovar enliten kaka, som innebär en liten ökning av studenter-nas bidragsdel. Det är inte ett nytt studiemedelssys-tem som är på gång. Det finns inte pengar för attreformera studiemedelssystemet.Vart tog idé vägen om ett helt nyttreformerat studiemedelssystem, ? Vart tog tankarna om kvaliteten och utvecklingenför studenterna vägen? Jag ser inte att ett nytt studie-medelssystem står i motsats till en studiesocial utred-ning. Den skall se hur vi kan förbättra och fåen sammanhållen syn på utvecklingen för studenter-na.Anf. 223 () re-plik:Fru talman! Jag kan trösta med attsäga att fortfarande har ett mycket välutvecklat förslag till studiestödssystem som vi i si-nom tid, när propositionen skall läggas fram, skallpresentera. Det kan då vara läge att debattera system-et.Jag har hört utbildningsministern mycket tydligtmarkera att det är fråga om en förhöjd bidragsdel, detär fråga om ett höjt fribelopp. Jag vet inte de exaktaprocentsatserna, och det vet inte heller.Men vi kommer att få veta , och då kan vireagera på förslaget.Det finns en del pengar avsatta i vårpropositionen.Jag är inte säker på att de pengarna räcker, i varje fallkommer de inte att räcka till det förslag som Vänster-partiet skulle vilja genomföra. Vår yttersta förhopp-ning, när det finansiella läget tillåter det, är en studi-elön. Men vi inser att det inte finns pengar för det idagsläget och kanske inte inom en överblickbarframtid. Men det är ditåt vi skall sträva.Det är viktigt när det nya förslaget läggs fram attta hänsyn till alla delarna. Man skall titta på boende-situationen och hur kostnaderna har förändrats underde . Det är dyrare att bo i studentbostädernu . Det gäller även kostnaderna för litte-ratur och över huvud taget sådant som rör studenter-na.Jag vill ställa en fråga till . Center-partiet lade fram ett förslag om ett nytt studiestöds-system innan valet. Men det innebär attstudenterna skulle få mindre i månadenmot vad de har .