prot · GM0941 · 1999-01-19 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1998/99:41Tisdagen den 19 januariKl. 14.00 - 16.3618.00 - 20.13Det justerade protokollet beräknas utkomma ---------------------------------------------------------------------1 § Justering av protokollJusterades protokollen för den 14, 15, 16, 17 och18 december 1998.2 § Ledighet m.m.Talmannen meddelade att () an-sökt om sjukledighet 1999.Kammaren biföll denna ansökan.Talmannen anmälde att ()skulle tjänstgöra som ersättare för § AvsägelserTalmannen meddelade att ()avsagt sig uppdraget som ledamot i konstitutionsut-skottet och som suppleant i försvarsutskottet.Kammaren biföll dessa avsägelser.4 § Meddelande om frågestundTalmannen meddelade att vid frågestunden skulle följande stats-råd närvara:Justitieminister , statsrådet , statsrådet , statsrådet , statsrådet och socialmini-ster § Anmälan om inkomna faktapromemoriorom förslag från Europeiska kommissionenTalmannen anmälde att följande faktarpromemo-rior om förslag från Europeiska kommissionen in-kommit och delats ut till kammarens ledamöter:En skogsbruksstrategi för Europeiska UnionenKOM (98) 649Fördelning av järnvägsinfrastrukturkapacitet ochuttag av infrastrukturavgifter och utfärdande avsäkerhetsintyg (avsett att ersätta direktiv95/19/EG) KOM (98) 480Kommissionens rapport om systemet för egna medelCOM (98) 5606 § Anmälan om fördröjda svar på interpella-tionerTill hade inkommit följande skrivelser:Interpellation 1998/99:61Till riksdagenInterpellation 1998/99:61 av () om Gravberget.Interpellationen kommer att besvaras tisdagen den19 januari 1999.Skälet till dröjsmålet är att jag inte kunnat finnaen debattdag som passar både interpellanaten ochmig.Stockholm den 7 december 1998Kjell LarssonInterpellation 1998/99:64Till riksdagenInterpellation 1998/99:64 av ungdomsarbetslösheten.Interpellationen kommer att besvaras tisdagen den19 januari 1999.Skälet till dröjsmålet är arbetsanhopning.Stockholm den 15 januari 1999Björn RosengrenEnligt uppdragDag EkmanExpeditionschefInterpellation 1998/99:72Till riksdagenInterpellation 1998/99:72 av () om för mobiltelefoni.Interpellationen kommer att besvaras tisdagen den19 januari 1999.Skälet till dröjsmålet är att det inte finns några flerinterpellationstillfällen före juluppehållet i kamma-ren.Stockholm den 9 december 1998Kjell LarssonInterpellation 1998/99:74Till riksdagenInterpellation 1998/99:74 av omutvecklingen i m.fl. kommuner i Örebrolän.Interpellationen kommer att besvaras tisdagen den19 januari 1999.Skälet till dröjsmålet är arbetsanhopning.Stockholm den 13 januari 1999Björn RosengrenEnligt uppdragDag EkmanExpeditionschefInterpellation 1998/99:51Till riksdagenInterpellation 1998/99:51 av försöksverksamhet med sjöbefälsutbildning iSkärhamn.Interpellationen kommer att besvaras tisdagen den26 januari 1999.Skälet till dröjsmålet är utlandsresa.Stockholm den 7 januari 1999Thomas ÖstrosInterpellation 1998/99:56Till riksdagenInterpellation 1998/99:56 av Per om bespa-ringarna på internationell forskningssamverkan.Interpellationen kommer att besvaras tisdagen den26 januari 1999.Skälet till dröjsmålet är utlandsresa.Stockholm den 7 januari 1999Thomas ÖstrosInterpellation 1998/99:57Till riksdagenInterpellation 1998/99:57 av Per om resurser-na till grundforskning och forskarutbildning.Interpellationen kommer att besvaras tisdagen den26 januari 1999.Skälet till dröjsmålet är utlandsresa.Stockholm den 7 januari 1999Thomas ÖstrosInterpellation 1998/99:59Till riksdagenInterpellation 1998/99:59 av Per om studi-estödssystemet.Interpellationen kommer att besvaras tisdagen den26 januari 1999.Skälet till dröjsmålet är utlandsresa.Stockholm den 7 januari 1999Thomas ÖstrosInterpellation 1998/99:79Till riksdagenInterpellation 1998/99:79 av omlagen om kriminalisering av könsköpare.Interpellationen kommer att besvaras tisdagen den26 januari 1999.Skälet till dröjsmålet är utlandsresa.Stockholm den 17 december 1998Laila FreivaldsInterpellation 1998/99:87Till riksdagenInterpellation 1998/99:87 av bristen på naturvetare, tekniker och medicinare.Interpellationen kommer att besvaras tisdagen den26 januari 1999.Skälet till dröjsmålet är utlandsresa.Stockholm den 7 januari 1999Thomas ÖstrosInterpellation 1998/99:93Till riksdagenInterpellation 1998/99:93 av omnyårssmällare.Interpellationen kommer att besvaras tisdagen den26 januari 1999.Skälet till dröjsmålet är arbetsanhopning.Stockholm den 13 januari 1999Laila FreivaldsInterpellation 1998/99:94Till riksdagenInterpellation 1998/99:94 av åtgärder mot gruppvåldtäkter.Interpellationen kommer att besvaras tisdagen den26 januari 1999.Skälet till dröjsmålet är arbetsanhopning.Stockholm den 13 januari 1999Laila FreivaldsInterpellation 1998/99:33Till riksdagenInterpellation 1998/99:33 av () omlokalisering av EU-organ till Sverige.Interpellationen kommer att besvaras torsdagenden 28 januari 1999.Skälet till dröjsmålet är utrikes resor.Stockholm den 17 december 1998.Anna LindhInterpellation 1998/99:43Till riksdagenInterpellation 1998/99:43 av omkommunal näringsverksamhet.Interpellationen kommer att besvaras torsdagenden 28 januari 1999.Skälet till dröjsmålet är arbetsanhopning.Stockholm den 13 januari 1999Mona SahlinEnligt uppdragDag EkmanExpeditionschefInterpellation 1998/99:45Till riksdagenInterpellation 1998/99:45 av omIUC:s fortsatta utveckningsmöjligheter.Interpellationen kommer att besvaras torsdagenden 28 januari 1999.Skälet till dröjsmålet är arbetsanhopning.Stockholm den 13 januari 1999Mona SahlinEnligt uppdragDag EkmanExpeditionschefInterpellation 1998/99:53Till riksdagenInterpellation 1998/99:53 av om småföretag inom den hemnäratjänstesektorn.Interpellationen kommer att besvaras torsdagenden 28 januari 1999.Skälet till dröjsmålet är arbetsanhopning.Stockholm den 13 januari 1999Mona SahlinEnligt uppdragDag EkmanExpeditionschefInterpellation 1998/99:58Till riksdagenInterpellation 1998/99:58 av () om assyriernas situation.Interpellationen kommer att besvaras torsdagenden 28 januari 1999.Skälet till dröjsmålet är utrikes resor.Stockholm den 15 december 1998Anna LindhInterpellation 1998/99:73Till riksdagenInterpellation 1998/99:73 av elöverkänslighet.Interpellationen kommer att besvaras torsdagenden 28 januari 1999.Skälet till dröjsmålet är arbetsanhopning.Stockholm den 7 december 1998Lars EngqvistInterpellation 1998/99:84Till riksdagenInterpellation 1998/99:84 av () ommänskliga rättigheter i Iran.Interpellationen kommer att besvaras torsdagenden 28 januari 1999.Skälet till dröjsmålet är utrikes resor.Stockholm den 16 december 1998Anna LindhInterpellation 1998/99:75Till riksdagenInterpellation 1998/99:75 av ommomsen på spelarköp.Interpellationen kommer att besvaras tisdagen den2 februari 1999.Skälet till dröjsmålet är hög arbetsbelastning.Stockholm den 14 januari 1999Erik ÅsbrinkInterpellation 1998/99:82Till riksdagenInterpellation 1998/99:82 av ()om kasinon.Interpellationen kommer att besvaras tisdagen den2 februari 1999.Skälet till dröjsmålet är hög arbetsbelastning.Stockholm den 17 december 1998Erik ÅsbrinkNils DexeEnligt uppdragInterpellation 1998/99:83Till riksdagenInterpellation 1998/99:83 av omsaluförandet av svenska lotterier utomlands.Interpellationen kommer att besvaras tisdagen den2 februari 1999.Skälet till dröjsmålet är hög arbetsbelastning.Stockholm den 17 december 1998Erik ÅsbrinkNils DexeEnligt uppdragInterpellation 1998/99:89Till riksdagenInterpellation 1998/99:89 av sekretess gällande abort på minderåriga.Interpellationen kommer att besvaras fredagenden 5 februari 1999.Skälet till dröjsmålet är arbetsanhopning.Stockholm den 11 januari 1999Lars EngqvistInterpellation 1998/99:69Till riksdagenInterpellation 1998/99:69 av ()om byggforskningens framtid.Interpellationen kommer att besvaras tisdagen den9 februari 1999.Skälet till dröjsmålet är att jag inte kunnat finnaen debattdag som passar både interpellanten och mig.Stockholm den 18 december 1998Kjell LarssonInterpellation 1998/99:25Till riksdagenInterpellation 1998/99:25 av Per omAssi Domän.Interpellationen kommer att besvaras torsdagenden 11 februari 1999.Skälet till dröjsmålet är att näringsministern intekunnat finna en debattdag som passar både interpel-lanten och honom.Stockholm den 13 januari 1999Enligt uppdragDag EkmanExpeditionschefInterpellation 1998/99:37Till riksdagenInterpellation 1998/99:37 av Per omsjöfartsuppgörelsen.Interpellationen kommer att besvaras torsdagenden 11 februari 1999.Skälet till dröjsmålet är att näringsministern intekunnat finna en debattdag som passar både interpel-lanten och honom.Stockholm den 13 januari 1999Enligt uppdragDag EkmanExpeditionschefInterpellation 1998/99:95Till riksdagenInterpellation 1998/99:95 av () om naturgasledning genom Sverige.Interpellationen kommer att besvaras torsdagenden 11 februari 1999.Skälet till dröjsmålet är arbetsanhopning.Björn RosengrenEnligt uppdragÅsa Kastman HeumanExpeditions- och rättschefInterpellation 1998/99:97Till riksdagenInterpellation 1998/99:97 av ()om a-kassa till missionärer och biståndsarbetare.Interpellationen kommer att besvaras torsdagenden 11 februari 1999.Skälet till dröjsmålet är arbetsanhopning.Enligt uppdragBjörn RosengrenÅsa Kastman HeumanExpeditions- och rättschef7 § Anmälan om interpellationerAnmäldes att följande interpellationer framställtsden 21 december1998/99:88 av () till försvarsmi-nisternMinröjningden 7 januari1998/99:90 av () till statsrådetPierre SchoriKosovoalbanerden 11 januari1998/99:92 av () till näringsmi-nisternArlandabananInterpellationerna redovisas i bilaga som fogas tilldetta snabbprotokoll.8 § Svar på interpellation 1998/99:50 om mil-jökrav vid upphandlingAnf. 1 Finansminister ():Fru talman! har frågat miljömi-nistern om han avser att verka för ändringar i så att varje upphandlare i regel kan ställamiljökrav och vidare om han avser att verka för eninformationsinsats till kommuner och landsting så atttjänstemän och förtroendevalda inte kan hindra attmiljökrav ställs vid upphandling av t.ex. jordbruks-produkter.Arbetet inom regeringen är så fördelat att det ärjag som skall svara på interpellationen.Inledningsvis bör nämnas att lagen om offentligupphandling och EG:s upphandlingsdirektiv ger utrymme att ställa miljökrav vid offentligupphandling. Miljöfaktorer kan vägas in i bedöm-ningen om det föreligger ett direkt samband mellanmiljökraven och föremålet för upphandlingen. Där-emot anses det inte tillåtet att beakta miljökrav sominte har ett sådant direkt samband. Exempelvis fårman vid upphandling av en vara inte ställa miljökravsom gäller transporten av varan.Inom arbetar en berednings-grupp med att ta fram ett förslag till en svensk stånd-punkt om vilka miljökrav som bör kunna få ställasvid offentlig upphandling. Avsikten är att Sverigeutifrån den ståndpunkten skall verka för att EG-direktiven klargörs eller ändras så att det tydligtframgår vilka miljökrav som får ställas.Kommissionen skall iett tolkningsmeddelande förtydliga under vilka förut-sättningar miljökrav får ställas vid offentlig upphand-ling. Meddelandet diskuteras nu i för offentlig upphandling. Regeringskansli-et har i en skrivelse till kommissionen bl.a. framförtatt det är angeläget att skapa klarhet på det här områ-det. Det skall vara möjligt att ställa krav på att pro-dukter som köps in uppfyller kriterier för miljömärk-ning. Det är dock angeläget att kommissionen förstgör en analys av de samhällsekonomiska effekternaoch särskilt då effekterna för näringslivet, små ochmedelstora företag. Vidare bör man analysera undervilka förutsättningar det kan vara förenligt med in-gångna internationella avtal, exempelvis GPA, Go-vernment Procurement Agreement).Sverige anser att offentliga upphandlare skallkunna ställa krav på att anbudsgivare har ett miljö-ledningssystem. Det är dock angeläget att kommis-sionen även här först gör en bedömning av och vägerin samhällsekonomiska effekter som skulle kunnauppstå.Sverige anser vidare att också miljökrav på till-verkningsprocessen och transporter är intressantafrågor som kommissionen bör analysera.Att sprida information om hur miljökrav kan stäl-las och utvärderas är en viktig del i arbetet med attutveckla en miljöanpassad offentlig upphandling. Enstörre enhetlighet och tydlighet från myndigheternaförutsätter mer samordnade insatser och att olikaupphandlande enheter utnyttjar varandras erfarenheteroch goda exempel. Av denna anledning har regering-en inrättat Delegationen för ekologiskthållbar upphandling. Delegationen har i uppgift attarbeta pådrivande för att den offentliga upphandling-en skall vara ett instrument för att åstadkomma enekologiskt hållbar samhällsutveckling. Delegationenskall bl.a. initiera och utveckla konkreta vägledningaroch metoder för hur miljökrav, kvalitetskrav ochandra krav på ekologisk hållbarhet kan ställas vidoffentlig upphandling inom stat, kommun, landstingsamt offentligtägda bolag. Den skall också initierautbildningar för upphandlare och leverantörer.Jag anser att det är mycket positivt att det under år1999 kommer att förtydligas i vilken utsträckningupphandlare får ställa miljökrav. Om nuvarande re-gelverk inte är förenligt med målet om en hållbarutveckling bör en logisk konsekvens av detta bli attändra upphandlingsdirektiven, med bibehållande avprinciperna om lika behandling och icke-diskriminering.Anf. 2 ():Fru talman! Jag vill tacka ministern så mycket försvaret. Detta är en mycket angelägen fråga, eftersomden handlar om hur vi på olika sätt skall kunna på-verka den samhällsutveckling som jag hoppas att vi äröverens om skall gå i en ekologiskt hållbar riktning.Det är helt klart att även kommuner, landsting ochmyndigheter måste kunna få agera som fria aktörer påmarknaden, och att agera som fria aktörer är att kunnavälja mellan olika produkter. Därför är det alltsåoerhört angeläget att dessa verksamheter, framför alltdärför att det handlar om stora uppköpare, kan fåställa miljökrav när de upphandlar. Detta arbete kom igång mycket bra i början av 90-talet.Jag kan som ett exempel ta min egen kommun,, där vi tog fram två dokument i vilka angesvilka miljökrav och miljökriterier som skall gälla vidupphandling. Det gäller framför allt kemiskt tekniskaprodukter, eftersom det var lättast. Men vi diskutera-de också att ställa krav när det gäller livsmedelsupp-handling. Då var det KRAV-märket som vi efterfrå-gade.Denna verksamhet kom alltså i gång bra. Men ty-värr kan man säga att många kommuner har känt enväldigt stor oro och osäkerhet efter det att Sverigeblev medlem i den europeiska unionen, just därför attden fria rörligheten är en viktig hörnpelare i EU ochatt man inte får diskriminera. Kommunerna har käntatt om de går ut och ställer för hårda miljökrav dis-kriminerar de på ett sätt som EU inte godtar.Detta innebär att många kommuner har slutat attvara lika konsekventa och lika radikala som devar som kunder på marknaden justpå grund av EU. Det är mycket olyckligt.Därför tycker jag att det är mycket angeläget från regeringens och sida talar om attdetta är något som man vill att kommuner och lands-ting skall ägna sig åt, att man vill att man skall agerasom en part på marknaden som ser till att driva sam-hällsutvecklingen i en ekologiskt hållbar riktning.Det är mycket bra att Delegationen för ekologiskthållbar upphandling har kommit till stånd. Och jaghoppas verkligen att detta svar kan tolkas så positivtsom jag försöker att göra, nämligen att försö-ker driva på EU så att detta skall bli tydligt. De di-rektiv som finns innehåller tyvärr en mängdotydligheter. Om man tittar på den mängd direktivsom reglerar detta, vilket är en lista, kan man se attdet tyvärr är den fria rörligheten och det icke-diskriminerande som är det viktigaste. Det gör att detsätts käppar i hjulet.Ett exempel som jag tar upp i min interpellationoch som inte berörs i svaret handlar om livsmedel. Ärdet möjligt för en kommun att ställa krav på att dett.ex. skall vara ekologiskt framtagna livsmedel, elleranses det vara en diskriminerande åtgärd? Anses detinte vara, som krävs, någonting som påverkar pro-dukten? Eller som ministern säger i svaret, att detskall föreligga ett direkt samband mellan miljökravenoch föremålet för upphandlingen. Anser man att od-lingsformen är någonting som inte hör hit vid upp-handlingen, eller är detta ett krav som skall ställas?Jag skulle gärna vilja ha ministerns synpunkt pådet, därför att just när det gäller livsmedel kan jag seatt det nog är inom detta område som de flesta kom-muner börjar backa därför att de känner att de idetta sammanhang är ute och tassar på något som EUinte godtar. Det skulle jag alltså vilja veta.Jag skulle också vilja höra vad ministern menarmed det som står i svaret om att man först skall göraen analys av de samhällsekonomiska effekterna, ochsärskilt då effekterna för näringslivet. Det låter litemärkligt. De effekter som man vill ha när man går utoch upphandlar är naturligtvis att man vill gynna deföretag som tar fram miljömässigt bättre produkter ände företag som inte tar fram miljömässigt bättre pro-dukter. Naturligtvis innebär det att de företag sominte lever upp till kraven inte får beställningar, ochnaturligtvis måste det vara negativt för dem. Därförvill jag veta vad som menas med dessa effekter förnäringslivet. På flera ställen i svaret återkommerministern till att man skall väga in samhällsekono-miska effekter. Jag skulle vilja veta lite mer vad mi-nistern avser med det.Jag hoppas att kommer att ha framgångmed ambitionerna som måste vara höga på detta om-råde om vi skall nå en ekologiskt hållbar utveckling.Anf. 3 ():Fru talman! Jag tycker att detta är en mycket vik-tig interpellation. Generellt är det så att upphandling-en och de möjligheter som man har att påverka mil-jön, etiken och utvecklingen på många olika områdengenom handeln ofta kommer till korta. Men däremotnär det gäller blommade denna diskussion upptill fullo, och jag tycker att det var mycket positivt.Det har gjort att väldigt många både ute i samhälletoch bland oss politiker har fått anledning att funderalite extra på vad detta med upphandling och handelöver huvud taget har för betydelse politiskt. T.ex. frågan om bananer, som nubehandlas av WTO, handlar inte om att ta hänsyn tillmiljön utan om mycket starka ekonomiska intressensom man vet att man kan uppbringa ett intresse för.Men det är mycket svårare att koppla ihop den medmiljöfrågorna.EG-direktivet om offentlig upphandling innehålleringa uttryckliga bestämmelser om möjligheten attställa miljökrav. Däremot innehåller direktivet reglerom kvantitativa urval av leverantörerna och om hurprövning av anbuden skall ske. Denna prövningsdelär mycket noga angiven.Inom ramen för dessa bestämmelser finns det,som finansminister här också har gettuttryck för, utrymme att ställa och ta hänsyn till mil-jökrav. Direktiven i sin tur är baserade på Romför-draget. En upphandlande enhet som avser att ställamiljökrav måste välja det anbud som är detekonomiskt mest fördelaktiga med hänsyn till samtli-ga omständigheter.Det är alltså svårt att låta miljökraven här på någotsätt väga över. I lagen SFS 1992:1528 räknas ocksåmiljöpåverkan upp som en sådan omständighet, meninte som en avgörande.De miljökrav som ställs måste vara så precisa atten jämförande utvärdering kan göras mellan de olikaleverantörerna. I EU finns rådets förordning (EEG) nr880/92 om ett gemenskapsprogram för tilldelning avmiljömärken som är frivilliga för producenterna ochsom fastställs genom en livscykelanalys. Rådet haräven en förordning om en frivillig miljöstyrnings-och miljörevisionsförordning. Denna inriktning ärdäremot inte förankrad i internationella handelsavtal.Här vill jag gärna fråga om man kom-mer att verka för det här pågående arbetet för att få enstörre harmonisering mellan EG:s direktiv och inter-nationella handelsavtal. Då menar jag självfallet enharmonisering med inriktningen att man jobbar för attha större möjligheter att låta miljöhänsyn komma tilluttryck.Många gånger är det här motsägelsefullt för demsom skall hantera dessa frågor. Det skapar en osäker-het och försvårar tillämpningen av miljökrav vidupphandling. Jag har stor förståelse för de kommunersom tycker att det här är för komplicerat. Allesam-mans tycker vi ju att detta är oerhört komplicerat. Ärman då fritidspolitiker med små möjligheter att sättasig in i dessa saker är det svårt att vara pådrivandeoch att fördjupa sig i de här väldigt kompliceraderegelverken.Då det finns ett nationellt intresse borde det ocksåframdeles, lättare än , vid offentlig upphandling ikommuner, landsting och stat kunna ställas krav, t.ex.på elkraftens ursprung. Den offentliga sektorn svararför en betydande del av den svenska ekonomin. Ge-nom en tydlig upphandlingsstrategi generellt, alltså ikommuner, landsting och stat, kan vi vara vägledandeför det privata näringslivet och ha stora möjligheteratt påverka marknaden.Erik , hur blir det alltså med harmonise-ringen med de internationella handelsavtalen?Anf. 4 Finansminister ():Fru talman! Jag har stor sympati för det miljöen-gagemang som både och visar i den här debatten och kan i mycket storutsträckning dela det. Men jag ser det ändå som vik-tigt att klargöra syftet med att vi har regler för offent-lig upphandling. Det handlar naturligtvis om att yt-terst hantera skattebetalarnas pengar så effektivt ochresurssnålt som möjligt. Det är mycket stora pengarsom vi förvaltar genom stat, kommun och landsting,och det är ett ansvar för oss politiker att se till att detinte slösas med de pengarna, att de inte används på ettineffektivt och olämpligt sätt.Ett huvudsyfte med reglerna för upphandling ärjust att säkerställa att så sker. Jag menar att det är ettviktigt syfte som vi måste bibehålla också i framti-den. Sedan är det ett relativt nytt inslag, som jag tillfullo har sympati för, att vi nu också väger in miljö-mässiga hänsyn - och kanske kommer att göra det iallt större utsträckning. Det får dock inte innebära attvi åsidosätter det ursprungliga syftet med offentligaupphandlingsregler. Där finns det, ,en skillnad mellan den offentliga sektorn och den friamarknaden, som ju åberopar ochsom vi skulle efterlikna. När det gäller den fria mark-naden hanterar människor sina egna pengar och får taeventuella konsekvenser av sina mer eller mindrekloka beslut. Den offentliga sektorn hanterar andraspengar. Det är därför som vi har de här reglerna ochdet är därför som man inte kan sätta likhetsteckenmellan offentlig sektor och aktörer på en marknad.Jag anser att det är viktigt att ha de här reglerna.Jag anser också att de principer som gäller inom EUom icke-diskriminering och fri rörlighet på den inremarknaden är viktiga och skall upprätthållas också iframtiden.Jag har redogjort för vad som pågår i ochi EU samt våra försök att få större klarhet på det härområdet. Det handlar då kanske inte bara om att fåstörre klarhet i hur reglerna är utan också om att, omså behövs, ändra reglerna. Det är en process som jagräknar med kommer att ge oss ökad klarhet underdetta år.Sedan är det så med allt internationellt samarbeteatt det ofta går långsammare än man vill. ärju, och det kan vi i och för sig vara glada över, ett avde länder som driver på hårdast i miljösammanhang.Vi har högre ambitioner än de flesta andra länder,såväl i EU som utanför EU. Detta kan vi vara stoltaöver. kan vi beklaga att det bromsas på sinahåll. Men detta kan inte vara ett argument för att viskall träda ur det samarbetet eller försöka tro att vikan lösa det här helt och hållet på egen hand.Miljöfrågorna är till sin natur extremt internatio-nella. Miljöproblemen stannar ju inte vid nations-gränserna. Därför ser jag inget alternativ till att fort-sätta att arbeta internationellt i EU och i andra sam-manhang. Det har också den fördelen - nackdelen äratt det ibland går lite långsamt - att vi kan påverkaandra länder. Vi kan påverka beslut som fattas i inter-nationella organisationer. Jag är övertygad om attutvecklingen går åt rätt håll, även om vi skulle viljaatt den gick fortare.Carina Häggs fråga om harmonisering mellan EU-regler och vad som återfinns i internationella han-delsavtal kan jag inte riktigt bedöma i alla dess as-pekter.