prot · GM0983 · 1999-04-21 00:00:00 — säger i sittsärskilda yttrande att man visserligen inte tycker ommodellen, men finns den där och får visa vad dengår för.Jag är, liksom utskottets majoritet, övertygad omatt det genom inrättandet av myndigheten har skapatsett betydligt skarpare vapen att angripa den ekono-miska brottsligheten. Det fick vi belägg för när ut-skottet besökte i ijanuari.När det gäller organisationen för miljöbrottsbe-kämpning är strategin att skärpa lagstiftningen, att fåen bättre samordning och samarbete mellan myndig-heterna, att höja kompetensen hos polis och åklagare,länsstyrelser och andra tillsynsmyndigheter. Ekorådetoch de regionala samverkansorganen skall se till attsamarbetet fungerar och utvecklas.Riksåklagaren har i sin utredning, som lades frami , en mängd förslag som bearbetas iJustitiedepartementet. Vi kan förvänta oss en propo-sition inom en inte alltför avlägsen framtid.Det var verkligen roligt att höra utlåtande om utredningen. också föredragit många av förslagen som finns iutredningen. De hoppar jag över i mitt anförande.Riksåklagaren avslutar sin utredning med att talaom att dessa förslag inte är helt gratis. Det behövsytterligare resurser. Utskottet tycker att det får bli enfråga för regeringen att ta ställning till då beredningenär färdig. I denna del finns ett antal motioner ochreservationer från såväl kd som fp. Men utskottetsmajoritet avstyrker dem, och vi vill avvakta proposi-tionen.En annan viktig fråga som utskottet har behandlatvid ett antal tillfällen är frågan om oljeutsläpp. Vi harockså här ett antal motioner och en reservation. Denutredning som tillsattes 1996 blev tråkigt nog kraftigtförsenad. Utskottet har verkligen försökt att trycka påi frågan och föra den framåt.Nu är utredningen avlämnad. Förslagen remissbe-handlas, och vi kan förvänta oss en proposition islutet av året. Här redogjorde inte förnågra förslag. Jag kanske kan nämna några.Man föreslår totalförbud mot utsläpp av oljehalti-ga blandningar oavsett koncentration inom Sverigessjöterritorium. Ett förslag är att varje person somuppsåtligen eller av oaktsamhet medverkar till ettförbjudet utsläpp döms för överträdelsen. Ytterligareett förslag är att en administrations- och sanktionsav-gift införs om någon har åsidosatt att föra oljedagbok.Avgiften skall enligt förslaget uppgå till lägst3 och högst . Man föreslår också iutredningen att det internationella samarbetet skallvidareutvecklas.Det är en hel katalog av förslag som just nu be-handlas i departementet. Vi har väntatlänge på utredningen. Men är jobbet på gång, ochdet är hela utskottet mycket glad för.Sven-Erik har talat om vänsterns reser-vation som handlar om identitetskontroll. I mångaländer är man skyldig att alltid bära på sig sitt identi-tetskort. Det förnyas ungefär som vi brukar förnyavåra körkort. I har vi aldrig infört någongenerell skyldighet att bära legitimationshandling.Motioner har förekommit till denna riksdag vid ettflertal tillfällen, senast i skatteutskottet efter utredning. Motionerna har avstyrktsmed hänvisning till att om skattemyndigheten skullefå denna möjlighet till identitetskontroll skulle den fåmer långtgående befogenheter än vad polisen har.Utskottet finner ingen anledning att ändra på detta nu.Fru talman! Med detta vill jag yrka bifall till ut-skottets hemställan och avslag på samtliga reservatio-ner.Anf. 114 (m):Fru talman! Det är dags för den årliga debattenom den ekonomiska brottsligheten, som föranleds avregeringens skrivelse en gång . Det har bliviten tradition , efter att revi-sorer för sedan klart markerade den socialde-mokratiska regeringens handlingsförlamning och bristpå initiativ när det gäller bekämpning av ekobrotten.Det har blivit en förbättring, och jag tror att helariksdagen hälsar detta varmt välkommet.Det är inte direkt några nya frågor vi debatterar.Jag skall uppehålla mig vid det särskilda yttrande sommoderaterna har fogat till betänkandet och ta upp tresaker. Det är frågan om varaeller inte vara. Den andra frågan är hur man organi-satoriskt skall placera miljöbrottsbekämpningen. Jagskall också säga några ord om kampen mot oljeut-släpp.Det är riktigt, som pekade på, attvi detta år inte har motionerat och inte har reserveratoss utifrån den ganska kända ståndpunkten att vi varkritiska mot att tillskapa en särskild ekobrottsmyn-dighet. Vi tyckte att med ordentlig samordning avolika resurser skulle man under åklagarväsendet hahanterat de här frågorna med väl så stor framgång.Det har vi påpekat och motionerat om under några år.Som refererades av utskottets talesman finns myndigheten här . Jag skulle i ochför sig kunna peka på ett antal brister som har rap-porterats om verksamheten, men låt oss nu se påmyndigheten - inte alltför - ochge den en ärlig chans att leva upp till alla de förvänt-ningar som åtminstone några har på myndigheten.Förhoppningsvis kan en del farhågor då komma påskam. Men vi kommer att önska en ut-värdering av verksamheten för att få en bild av hurden fungerar.När det gäller hanteringen av miljöbrotten kan vikonstatera att även den debatten har vi fört ett antalgånger. menade jag att de vikti-gaste bristerna helt enkelt var att det saknades ennationell strategi för att bekämpa miljöbrotten. Detfanns en dålig samordning mellan de resurser somexisterade mellan olika myndigheter. Det existeradeen för dålig kompetens. Det fanns säkert brister ilagstiftningen. Givetvis var de rent materiella resur-serna för små.Nu finns det en lång rad förslag, som har refere-rats tidigare i debatten och som jag inte upprepar, frutalman. Jag är övertygad om att det finns möjligheteratt framöver få en betydligt bättre effekt på den härtypen av brottsbekämpning.När det sedan gäller oljeutsläppen och frågan vadman gör åt dem är det en lång lidandets historia, somäven andra påpekat. Utskottet har vid flera tillfällenmed viss skärpa påtalat förseningarna. finns detförslag, och det är glädjande. Det finns en lång radförslag, som säkert skulle effektivisera bekämpning-en. Utskottet utgår från att regeringen kan lägga framförslag före utgången av 1999. Jag vill påstå, ochkanske hota med det, att om det inte kommer sådanaförslag är det uppenbarligen inte bara Moderata sam-lingspartiet utan samtliga partier som starkt skulleogilla detta.Jag vill understryka här i kammaren att vi nu för-väntar oss från regeringen att det inte blir motsvaran-de förseningar i remissförfarandet och berednings-processen i , utan att det på riksda-gens bord kan ligga ett förslag omkraftfulla åtgärder mot de oljeutsläpp i olika formersom nu förekommer! Det är bland de största proble-men i och i , fru talman. Jäm-fört med en del andra åtgärder som regeringen vidtarför att förbättra miljön är kampen mot oljeutsläppenen utomordentligt viktig uppgift.Som sagt var, utgår jag från att det som utskottetförväntar sig, nämligen en proposition ,också blir fallet. Eljest lär utskottet höra av sig. Jagförstår redan nu att det i så fall blir ett kraftigt tillkän-nagivande från ett enigt utskott.Med det, fru talman, vill jag yrka bifall till ut-skottets hemställan.Anf. 115 ():Fru talman! Jag tänkte bara med några ord beröraden praktiska verksamheten på Ekobrottsmyndighe-ten. Det har nämnts tidigare i debatten att det inte harvarit så lätt att sjösätta den här organisationen. Manhar hållit på , och är intealla tjänster besatta. Det är 50 poliser av 80 som ärtillsatta. Det finns alla möjliga sådana här saker sominte är bra.Nu fick jag höra att generaldirektören harvarit uppe hos justitieministern för att få kompensa-tion för att säkerställa ett fortsatt kontrakt i de lokalersom man har flyttat in i. Många av oss varmed på invigningen av lokalerna på . Detär fullkomligt groteskt att man av statsfinansiella skälinte skall kunna sitta i de lokaler som har iordning-ställts för den här verksamheten centralt i Stockholm.Det kan förefalla marginellt, men någonstans är detett uttryck för den tafatthet med vilken statsmakternahanterar den här myndighetsorganisationen.Ute på fältet ser vi väldigt lite resultat av organi-sationens verksamhet, och brottsligheten frodas all-deles utomordentligt väl och är knappast hämmad avnågra insatser från rättsväsendet. Det kan inte varamöjligt att man åberopar statsfinansiella skäl för attinte klara hyreskostnader, och att man redan nu ska-par en oro i organisationen så att det försvårar att fåin de människor som man skall ha och att andra åter-går till traditionell polisverksamhet i Kronoberg.Jag vill gärna ta tillfället i akt att få in det här iprotokollet. Jag är alltså synnerligen missnöjd meddet sätt på vilket regeringen hanterar den här myndig-hetsfrågan. Nästa gång vi får den här broschyren frånregeringen, där man talar om hur duktig man har varitpå det här området, kunde man kanske tala om alla deproblem som finns och vad man tänker göra åt dem.Vi måste vara medvetna om att vi vill ha resultat ochinte en allmän semantisk övning av intet värde.Överläggningen var härmed avslutad.BeslutKU18 Staten och trossamfunden begravningsverk-samheten, kulturminnena, personalen, avgiftsbe-talningen, m.m.Mom. 2 (transportkostnader)1. utskottet2. 1 (m, fp, kd)Votering:171 för utskottet116 för res. 162 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 111 s, 36 v, 11 c, 13 mpFör res. 1: 69 m, 34 kd, 13 fpFrånvarande: 20 s, 13 m, 7 v, 8 kd, 7 c, 4 fp, 3 mpMom. 8 (utvärdering av den kyrkoantikvariska ersätt-ningen)1. utskottet2. 5 (kd, c)Votering:233 för utskottet45 för res. 511 avstod60 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 112 s, 69 m, 36 v, 2 fp, 14 mpFör res. 5: 34 kd, 11 cAvstod: 11 fpFrånvarande: 19 s, 13 m, 7 v, 8 kd, 7 c, 4 fp, 2 mpMom. 12 (statlig medverkan vid betalning av kyrko-avgift/avgift till trossamfund)1. utskottet2. 9 (v, mp)Votering:242 för utskottet48 för res. 959 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 112 s, 70 m, 1 v, 34 kd, 11 c, 13 fp, 1mpFör res. 9: 35 v, 13 mpFrånvarande: 19 s, 12 m, 7 v, 8 kd, 7 c, 4 fp, 2 mpÖvriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.KU23 MassmediefrågorMom. 1 (bestämmelse om en svensk TV-lista)1. utskottet2. 1 (m, fp)Votering:188 för utskottet84 för res. 118 avstod59 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 112 s, 17 v, 34 kd, 11 c, 14 mpFör res. 1: 71 m, 13 fpAvstod: 18 vFrånvarande: 19 s, 11 m, 8 v, 8 kd, 7 c, 4 fp, 2 mpMom. 2 (en svensk TV-lista)1. utskottet2. 2 (s, c, mp)Votering:154 för utskottet136 för res. 21 avstod58 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 71 m, 36 v, 34 kd, 13 fpFör res. 2: 111 s, 11 c, 14 mpAvstod: 1 sFrånvarande: 19 s, 11 m, 7 v, 8 kd, 7 c, 4 fp, 2 mpMom. 10 (det s.k. riksförbudet i närradion)1. utskottet2. 9 (m, kd, c, fp)Votering:162 för utskottet128 för res. 959 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 112 s, 36 v, 14 mpFör res. 9: 71 m, 33 kd, 11 c, 13 fpFrånvarande: 19 s, 11 m, 7 v, 9 kd, 7 c, 4 fp, 2 mpÖvriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.JuU9 Ekonomisk brottslighetMom. 2 (organisationen för miljöbrottsbekämpning)1. utskottet2. 2 (kd, mp)3. res. 3 (fp)Förberedande votering:48 för res. 213 för res. 3231 avstod57 frånvarandeKammaren biträdde res. 2.Votering:231 för utskottet48 för res. 213 avstod57 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 112 s, 72 m, 36 v, 11 cFör res. 2: 34 kd, 14 mpAvstod: 13 fpFrånvarande: 19 s, 10 m, 7 v, 8 kd, 7 c, 4 fp, 2 mpMom. 6 (identitetskontroll)1. utskottet2. 5 (v)Votering:254 för utskottet36 för res. 559 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 111 s, 71 m, 34 kd, 11 c, 13 fp, 14 mpFör res. 5: 36 vFrånvarande: 20 s, 11 m, 7 v, 8 kd, 7 c, 4 fp, 2 mpÖvriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.Beslut om uppskjuten voteringPå förslag av tredje vice talmannen medgav kam-maren att återstående ärenden på dagens föredrag-ningslista fick avgöras i ett sammanhang vid arbets-plenum onsdagen den 28 april.7 § Vissa mineralpolitiska frågorFöredrogsNäringsutskottets betänkande 1998/99:NU10Vissa mineralpolitiska frågorAnf. 116 ():Fru talman! Minerallagen är en skamfläck isvensk lagstiftning. Den är skriven som om det fannsmassor av ledig mark kvar att muta in och nästanobegränsade naturresurser att exploatera. Det är enlag som ger internationella företag rätten att för snab-ba pengars skull sätta sig över enskilda markägare,kommun och stat. av yta är föremålför undersökningstillstånd. Minst 20 000 markägareär hotade. Många kommuner påverkas. Statens infly-tande är begränsat. regler om del av vinstenär borttagna. Minerallagen bygger på att exploate-ringen skall underlättas. Staten driver en aktiv inter-nationell marknadsföring för detta.Fru talman! Berättigad oro och ilska sprider sighos många av de människor vars marker, tomter ochomgivning hotas av mineralletande företag som fårsöka ända in på husknuten. Företagens rätt attinmuta och leta efter lägger en död hand påhela bygder. Många känner sig djupt kränkta ochupplever att demokratin har eroderat med hjälp avminerallagen.När den nya minerallagen antogs av varde få som insåg dess konsekvenser. Det visar dendebatt som blossat upp . Miljö-partiet motsatte sig den lagstiftning som blev följdenav riksdagsbeslutet under mandatperioden 1988-1991.Fru talman! Minerallagen innehåller något för-enklat en process i tre led, undersökningstillståndmed påföljande undersökningsarbete, bearbetnings-koncession och markanvisningsförrättning.Man får undersöka på de flesta ställen oavsettvem som är markägare. Ett stort antal naturreservatoch andra värdefulla natur- och kulturmiljöer harkommit att omfattas av undersökningstillstånd. Ombergmästaren medger det får man leta vid vägar,järnvägar, kyrkor, skolor och boningshus. få leta på kyrkogårdar. Undersökningstillstån-det söks hos bergmästaren. Bergmästaren får avgörautan att någon annan än sökanden haft tillfälle attyttra sig. Någon laglig rätt att stoppa prospekteringenhar varken markägare eller kommun.Inom två månader från det att tillståndet är givetmeddelas beslutet i en kungörelse i ortstidningen.Fastighetsägaren ges en kopia. Det går att överklaga,men få gör det och endast en liten del av överklagan-dena bifalls. Minst undersöknings-arbetet påbörjas skall bergmästaren och fastighetsäga-ren underrättas. Markägaren får ersättning bara försjälva intrånget. Om någon annan gjort inmutningenfår han inte själv göra undersökningar på sin egenmark.Tillståndet gäller . Tiden kan förlängas och sedan med ytterligare högst . Detinnebär att man måste påbörja undersök-ningarna och skaffa sig koncession för attöppna en gruva, i annat fall upphör tillståndet. Undertiden som undersökningen pågår kan den som hartillståndet få uppföra byggnader och bygga vägar tilloch inom området. Markägaren kan inte hindra detta.Tillstånd enligt minerallagen ges av bergmästaren.Antalet ansökningar har ökat starkt de senaste årenliksom antalet tillstånd. Främst är det utländska pro-spektörer som har tillkommit. Det har också tillkom-mit nya mineraler, främst diamanter. utfär-dades 313 nya tillstånd mot 1993. År 1993förlängdes 66 tillstånd mot 1998.Fru talman! Många enskilda markägare, framförallt i , har kommit att beröras av under-sökningstillstånd. Från dessa håll har uttryckts farhå-gor för att gruvverksamhet skall förändra förutsätt-ningarna för boende och arbete i bygden. Miljöas-pekterna både måste tas på all-var.År 1998 ändrades minerallagen. Regeringen gjor-de detta med motiveringen att den svenska gruvdrif-ten hade blivit så betydande att lagen som antogs1991 måste moderniseras. Undersökningstiden, dvs.den tid som gruvföretaget har på sig att prospekteraområdet, förlängdes från 10 till . Även vissaandra försämringar för markägaren infördes.Fru talman! har den mest liberala mine-rallagstiftningen i hela världen. Det är för att Sverigevill att utländska investerare skall välja att prospekte-ra i . Jag tycker inte att detta är bra.Det är viktigt att vi skyddar värdefulla natur- ochkulturmiljöer för framtiden. Det är också viktigt attinte kränka markägare så som sker . Bland desom hotas finns t.ex. Mariavalls kloster utanför . Så här redovisar syster : Ett stortdagbrott här vore en katastrof för oss och för helaÖsterlen.Jag vet inte hur det har gått, men exemplet visarhur heltokigt det kan bli. Det är likadant i Tingsrydoch där har mutat in nästan9 . Runt 600 markägare berörs. Områdetvid är gammal kulturbygd klassad som områ-de av riksintresse. Det är omgärdat av en mängd re-striktioner som begränsar fastighetsägarnas intressenmen inte mineralletarnas. I Östanbäck utanför Skel-lefteå har undersökningstillstånd beviljatsöver en stor del av byn.Fru talman! har tre huvudkrav på för-ändringar i minerallagen. De är i huvudsak desammasom vi motionerade om , men de har blivitallt aktuellare i takt med att mineralsökandet spridersig och tar sig alltmer skrämmande uttryck. Vi före-slår en vetorätt mot undersökningstillstånd för mark-ägare, kommun och stat var för sig. Det skall alltsåvara tillräckligt att en part säger nej för att undersök-ning inte skall ske.En del av den uppkomna vinsten vid exploateringskall hamna hos staten, kommunen och/eller mark-ägaren.Försiktighetsprincipen skall gälla. Om det finnshot mot grundvattnet, den biologiska mångfaldeneller liknande skall tillstånd inte ges.Fru talman! Jag yrkar att utredningen får tilläggs-direktiv enligt ovan angivna riktlinjer.Anf. 117 ():Fru talman! I alla de motioner som har väckts medanledning av mineralfrågornas hantering är ett ge-nomgående tema att markägarintressena skall skyd-das. Det är i huvudsak det som har varit intressant förmotionärerna. Dessutom tillkommer från Miljöparti-ets sida en inställning att man över huvud taget inteskall acceptera mineralhantering, prospektering ochgruvhantering.Nu kan man fråga sig om en så liten volym somdet är fråga om skall ge så stort eko när det i detta fallär fråga om av de som finns inomlandets gränser. Övriga är ju faktiskt mark-ägarmineral som markägarna själva förfogar ochdisponerar över.Sedan kan man också se att det är en ganska storskillnad mellan norra och . Det harbekräftats när utskottet har diskuterat detta. Men dethar också bekräftats av en undersökning som tvåteknologer vid KTH har gjort i den uppsats som dehar skrivit. De konstaterar att det är ganska påtagligtatt man i norra är mycket positiv till pro-spekteringsverksamhet och gruvhantering. Men nunär det har begynt en större aktivitet i södra man se en mer negativ inställning där. Och det ärframför allt bland fritidsboende som man ser dettaifrågasättande.Jag tycker att det är viktigt att man ser till vad nä-ringen bidrar med. En försiktig beräkning visar att55 000 jobb skapas inom mineral- och gruvnäringen iSverige. Det är ett oerhört betydelsefullt tillskott närvi annars har stora problem att skapa de jobb som vibehöver ha för att vi skall kunna upprätthålla en rim-lig välfärd. Näringen omsätter ca 15 miljarder kronor.Och, som jag har sagt tidigare, aktiviteten är förmod-ligen störst i norra . Av 16 gruvor har vi 12 inorra , i och i Västerbotten.En tanke bakom den nuvarande minerallagstift-ningen är ju att vi skall kunna utvinna urberggrunden för att öka sysselsättningen och stärkaindustrin. Därför har det också varit intressant attstimulera utländska investeringar i denna verksamhet.Och det har ju tagit fart ordentligt sedan 1993-1994.Och det tycker jag att man skall se positivt på.Det som man kan ha en negativ inställning till ärnaturligtvis de prospekteringsföretag som har buritsig illa åt mot boende och markägare, de som inte hartagit vederbörlig hänsyn till att de rör sig i miljöer därmänniskor bor och där de kanske har gjort mer våldpå naturen än vad som har varit nödvändigt. Och detär ingenting som vi på något sätt försvarar. Men ifråga om detta har man ju tagit ett gemensamt tagfrån branschens sida för att skapa reda i denna fråga.Och jag tror att det är bättre att branschen själv be-stämmer sig för att uppträda schyst än att det skallskrivas regler och författningar för att man skallkomma till rätta med detta problem.Alla de frågor som är under diskussion kom-mer ju faktiskt att beröras i den utredning som rege-ringen har tillsatt. Man har utsett en särskild utred-ningsman, som jag tror är en kvinna. Man har ännuinte, såvitt jag vet, utsett sekretariatet. Men arbetetskall ju komma i gång, och det skall vara klart till majår 2000.Fru talman! Jag vill särskilt vända mig till Miljö-partiet som i sin reservation har uttryckt ett önskemålom att man över huvud taget inte vill jobba med dessafrågor. Jag tycker att det är desto mer beklagligt dåIngegerd Saarinen kommer från en kommun i Sverigedär gruvnäringen har betytt så oerhört mycket. 2 000personer har jobb i kommun i gruv- ochmetallindustrin. Och Handelskammaren har gjort enundersökning av hur många som berörs av näringen iSkelleftebygden, och man räknar med att ungefär20 000 personer är direkt eller indirekt beroende avatt denna verksamhet kan vara i gång. Då tycker jagatt det är viktigt att vi satsar även i fortsättningen pådenna verksamhet.Fru talman! Jag vill avslutningsvis yrka bifall tillhemställan i utskottets betänkande och avslag påMiljöpartiets reservation.Anf. 118 () re-plik:Fru talman! Jag blev förvånad över att sade att jag har begärt att ingentingskall göras och att ingen mineralletning skall före-komma. Var det detta som ?Anf. 119 ()replik:Fru talman! Det står väl inte direkt uttryckt på detsättet. Men om man läser reservationen är det väldigtlätt att förstå att man egentligen inte skulle vilja senågon som helst verksamhet, vare sig prospekterings-verksamhet eller gruvindustri. Om man har gått sålångt att man vill ge enskilda markägare en absolutvetorätt i fråga om undersökningsverksamheten, då ärdet lätt att förstå att denna näring i princip kan be-traktas som död.Anf. 120 () re-plik:Fru talman! Jag håller inte med i fråga om detta. Jag tror inte att vetorättför markägare innebär det som han sade. I norra , där vi vet att gruvnäringen är viktig, är männi-skor i många fall ganska positiva till den. Om dedessutom blir hyggligt behandlade och får en rimligersättning, så tror jag att det är ganska ovanligt attmänniskor vägrar.Anf. 121 ()replik:Fru talman! Det är nämligen så, precis som jaghar sagt tidigare, att man i norra har ett stortintresse av att hålla i gång denna typ av verksamhet.Jag tror därför inte att det i första hand skulle varanorrländska markägare som skulle proponera på attstoppa en sådan verksamhet. Men vi ser att det finnsintresse av att bedriva undersökningsverksamhet äveni andra delar av detta land. Och med den ovana somman har kring denna verksamhet så är det säkertmycket lättare att där säga att man inte vill veta avdetta och att man inte accepterar det. Och om man fården absoluta vetorätt som föreslår, då ärdet ganska enkelt att se att någon undersökningsverk-samhet eller prospekteringsverksamhet annat än iNorrland över huvud taget inte kommer att förekom-ma. Det är därför som jag tycker att det är väldigt tristatt formulerar sig på detta sätt. Om Mil-jöpartiets uppfattning skulle vinna kammarens gillan-de kan vi säkert lägga ned denna typ av verksamhet.Anf. 122 ():Fru talman! En stor del av ekonomiskahistoria är en historia om mineral- och gruvbrytningoch utvinning av de metaller som har gjorts ur vårberggrund. I min egen hembygd Bergslagen brötjärnet och silvret mark. I och Norrbottenhar det varit likadant. Det är mineral- och gruvintres-sena och intresset av att utvinna de rikedomar somfunnits i det svenska berget som har gjort att vi industristruktur och den samhällsstruktur som vihar i stora delar av Sverige.Gruv- och mineralhanteringen är fortfarande enviktig näring i stora delar av .