prot · GN0925 · 1999-11-04 00:00:00 — De barnen har det mycket svårt.Enligt uppgift utgår man från när barnen intervjuas attde ljuger, och de ska bevisa att de talar sanning. Detär oerhört bekymmersamt när barnen i detta utsattaläge inte ens kan bli trodda. Jag är glad att HelenaBargholtz sade att det är bättre att fria än att fälla. beredd att göra det?Om det finns en lag som inte kan tillämpas enligtFN:s konventioner, är regeringen beredd att läggafram ett nytt förslag? Min och kristdemokraternasambition är att det ska finnas lagar och förordningardär tillämpningen blir enligt de ambitioner och visio-ner vi har.Anf. 15 ():Fru talman! intentioner skaförverkligas genom en pågående process. Jag kon-staterar att viktiga myndigheter inte har strategier förhur detta ska ske. Jag konstaterar att lagen om motta-gande av asylsökande inte har någon portalparagrafom barnens bästa. Jag konstaterar att Rädda Barnenoch Röda korset kritiserar för att asylsökandebarn inte får de rättigheter som finns i barnkonventio-nen, t.ex. sjukvård, språk, rehabilitering och utbild-ning.Jag konstaterar att väntetiden är förskräckligt långför de asylsökande barnen. Jag konstaterar att det intefinns någon barnbilaga till statsbudgeten. Jag konsta-terar att det finns en stark kritik mot hur principen ombarnens bästa vägs mot andra principer, t.ex. princi-pen om reglerad invandring. Jag konstaterar att detfinns en grupp gömda barn som mår förskräckligtdåligt. Jag konstaterar att man har sagt ska hjälpa gruppen ensamma asylsökande barn.En lyckad process är en pågående process. Jagkonstaterar att statsrådet i sin förra position hade ettstort ansvar för att processen inte har förts så som jagtycker att den skulle ha förts.Slutligen har vi frågan om de barn som har varitgömda länge och som mår dåligt. De har inte möjlig-het att gå i skolan, och de får i princip endast akutsjukvård. Att dessa barns föräldrar har valt att gåunder jorden och gömma sig själva eller barnen, in-nebär inte att de barnen genom föräldrarnas agerandeoch myndigheternas beslut berövas eller kläs av sinamänskliga rättigheter enligt . De harfortfarande samma rättigheter, även om de är gömda.Det kommer till en gräns där det är för-svarbart att låta barnen klämmas mellan principer ochparagrafer. Det är en gräns där vi som vuxna besluts-fattare och medmänniskor måste se till skäligheten idet vi gör och låta medmänsklighet och barnkonven-tionens anda och mening styra våra beslut.Anf. 16 ():Fru talman! Jag är helt övertygad om att alla demycket engagerade svenskar som vill arbeta för flyk-tingars väl i är besvikna. De hade nog för-väntat sig mer av positiva reaktioner och mer av idéerom vad vi kan göra och framför allt vad regeringenvill göra för att förbättra för flyktingarna i Sverige.Flera partier har pekat på en rad konkreta åtgär-der. Jag ska inte upprepa dem som jag har fört framför räkning. Men det handlar inte omnågra svåra saker. Rent praktiskt borde det gå attordna. Jag förstår inte riktigt resonemanget om attbarnkonventionen är så flexibel att den inte kan inar-betas i lagstiftningen. Jag är övertygad om att det gårbara viljan finns.I dag skingras flyktingfamiljer. Vad ska vi göraför att inte tvinga fram familjesplittringarna? Jag blirlite rädd när jag hör cyniskt tala omatt föräldrar medvetet lämnar ifrån sig sina barn där-för att de ser sådana fördelar av att få stanna i Sveri-ge.Familjesplittring handlar om människor i ytterstadesperation, i nöd, oro och ängslan, och som kännersig tvungna att som en yttersta desperat åtgärd göm-ma eller lämna barnen. Jag delar inte vonEssens uppfattning i det avseendet.Anf. 17 Statsrådet ():Fru talman! Jag tänkte börja med den fråga sombl.a. har tagit upp om granskningen av av-vägningen mellan och utlänning-slagen.Vi har haft en arbetsgrupp som har arbetat med enutvärdering. En rapport lades fram i år.Man konstaterar i utvärderingen att portalparagrafenhar haft stor betydelse i handläggningen av ärendensom rör barn. Med hjälp av portalparagrafen har bar-nen getts ökad uppmärksamhet, bl.a. av deras behovvid utredningar av asylärenden och i övervägandenvid beslutsfattandet. Genom den kompetenshöjningsom många av handläggarna har genomgått finns detett mer aktivt förhållningssätt i ärenden där barn be-rörs. I besluten redovisar både hur avvägningen mot barnkon-ventionen har gått till, dvs. avvägningen mellan bar-nets bästa och den lagstiftning vi har på flyktingom-rådet.Sedan finns det särskilt tillsatta samordningsfunk-tioner på och ,dvs. en särskilt barnansvarig vid respektive myndig-het.Vad har portalparagrafen sedan betytt för självabeslutsfattandet? Av utvärderingen framgår att sär-skilt två ärendetyper kan uppmärksammas. barn med en viss släktanknytning till Sverigemen också med en kombination av lång vistelsetidoch ett mått av humanitära skäl. Det är de samman-tagna skälen som i större utsträckning ledertill att barn beviljas uppehållstillstånd. Den andraärendetypen gäller barn som har fått anknytning tillSverige på grund av lång vistelsetid, och de familjer-na beviljas i högre utsträckning uppehållstill-stånd.När lagen trädde i kraft blev det en kraftigökning för barnfamiljersom fick permanent uppehållstillstånd av humanitäraskäl. Det har gett en annan positiv effekt som flera aver har varit inne på, nämligen situationen för gömdabarn. Frivilligorganisationerna uppger i den rapportsom och har gjort attantalet gömda barn ligger på ungefär 150. Vivet att tvånget att gömma sig är oerhört tragiskt föralla inblandade. Därför är det viktigt att fortsätta attarbeta på att få ned siffran ytterligare.Det finns ett mål med väntetiderna, nämligen sexmånader. och Utlänningsnämndenkommer - om budgetförslaget antas - att få ytterliga-re medel . Det är en viktig åtgärd.Låt mig kommentera frågan om amnesti.Jag tror att vi måste inse att försöka att lösa problemetmed familjer som gömmer sig genom att bevilja am-nesti inte fungerar.Vi har dragit erfarenheter från sådana beslut somhar fattats tidigare, och de har lett till att ännu flerbarnfamiljer har gömt sig. Vi vet att det innebär oer-hört stora svårigheter för barnen. Men genom enpositiv dialog, som pågår med de asylsökande ochmed flyktingorganisationerna, har vi lyckats få nedantalet gömda barn, som jag var inne på förut. Vi fårinte avbryta den här positiva trenden. Att införa am-nesti är tyvärr ett kortsiktigt tänkande. Det måstefaktiskt vara tydlighet och säkerhet som präglar vårflyktingpolitik.Anf. 18 PER ():Fru talman! Det har framkommit en rad förslagoch positiva möjligheter för regeringen att ta till sigolika idéer. är ett undantag, som jagkänner står lite för sig själva någon annanstans, i detfrostigare samhälle som jag beskrev förut.Jag tror också att det är oerhört viktigt att vi för-står att vi inte kan använda de människor som leverunder dessa omständigheter, dessa barn, i ett speleller i diskussioner där vi väger fram och tillbaka. Dehär barnen är utsatta, och vi måste helt enkelt hjälpadem. Det är en medmänsklig skyldighet som vi har.Därför tycker jag att idén med amnesti för degömda barnen är mycket bra. Vi i harockså hävdat det tidigare. Det vore inte kortsiktigt,men det vore en start på något långsiktigt, mer med-mänskligt i vårt samhälle. Det är det enda sätt påvilket regeringen kan ingripa, såvitt jag förstår. Vi harrum, statsrådet, vi har råd och vi har en medmänskligskyldighet.Jag tror att den här debatten är en början på nå-gonting större. Jag hoppas att det engagemang som deolika partierna här har visat kommer att leda till ettmycket djupare samarbete kring de här frågorna ochatt vi tillsammans kan hitta just de här utvägarna förde barn som vi alla önskar det bästa och som i daglider så mycket.Anf. 19 Statsrådet ():Fru talman! Låt mig först säga att jag är mycketglad för dagens debatt.Om några veckor firar vi tioår. Våra erfarenheter från är att barnkon-ventionen har satt sina spår i på i stort settalla områden. På det flyktingpolitiska området harlagstiftningen anpassats till , vilketfått stort genomslag i alla led av asylprocessen. Barnhar blivit synliga och ses inte längre som bihang tillföräldrarna. Utredningsrutiner, riktlinjer och råd ge-nomsyras av intentioner.Mycket har gjorts, men mycket återstår också attgöra. ska vi gå vidare och flytta fram positionernanär det gäller barnens situation i asylprocessen.I december i år kommer en proposition om socialarättigheter för utlänningar i en massflyktssituation.Här kommer vi att ta särskild hänsyn till barns situa-tion och behov.Regeringen har bjudit in ,, och frivilligorgani-sationerna till överläggningar om ändrade regler förgömda barns rätt till hälso- och sjukvård samt tand-vård. En översyn av de asylsökande barnens ochungdomarnas rätt till skolgång ska göras, och enproposition förväntas år 2000.Fru talman! kommer också att driva barn-frågor internationellt. är det sedanGenèvekonventionen om flyktingars rätt till asylskrevs under. kommer då att spela en aktivroll för att stärka barns rätt i den internationella flyk-tingrätten. Som ett första steg har jag tagit initiativ tillatt tillsammans med UNHCR ordna ett särskilt mötepå detta tema.Även inom ramen för Utrikesdepartementetsbarnprojekt kommer barn i flyktingsituationer attuppmärksammas. Den särskilda strategi för barn iväpnade konflikter och humanitära katastrofer har entydlig koppling till barns rätt till asyl. Vi driver ocksåpå utvecklingen mot en gemensam migrations- ochasylpolitik inom EU. och barnetsbästa ska föras in i ett EU-direktiv. Det är den linjejag kommer att driva under ordförandeskap iEU.Överläggningen var härmed avslutad.4 § Justering av protokollJusterades protokollet för den 29 oktober.5 § AvsägelseTredje vice talmannen meddelade att () avsagt sig uppdraget som suppleant i kulturut-skottet.Kammaren biföll denna avsägelse.6 § Anmälan om kompletteringsval till kultur-utskottetTredje vice talmannen meddelade att Socialdemo-kraternas riksdagsgrupp på grund av uppkommenvakans anmält som suppleant ikulturutskottet efter vice talmannen förklarade vald tillsuppleant i kulturutskottetChristina ()7 § Anmälan om fördröjda svar på interpella-tionerTill hade inkommit följande skrivelser:Interpellation 1999/2000:47Till riksdagenInterpellation 1999/2000:47 av ()om rörlighet på arbetsmarknaden.Interpellationen kommer att besvaras tisdagen den30 november 1999.Skälet till dröjsmålet är plenifria veckaoch att näringsministern befinner sig på tjänsteresavecka 46 och 47.Stockholm den 29 oktober 1999NäringsdepartementetEnligt uppdragDag EkmanExpeditionschefInterpellation 1999/2000:51Till riksdagenInterpellation 1999/2000:51 av polisläckor.Interpellationen kommer att besvaras fredagenden 26 november 1999.Skälet till dröjsmålet är tjänsteresor.Stockholm den 1 november 1999JustitiedepartementetLaila FreivaldsInterpellation 1999/2000:45Till riksdagenInterpellation 1999/2000:45 av ombilstöd till funktionshindrade.Interpellationen kommer att besvaras tisdagen den30 november 1999.Skälet till dröjsmålet är att jag inte kunnat finnaen debattdag som passar både interpellanten och mig.Stockholm den 1 november 1999SocialdepartementetLars EngqvistInterpellation 1999/2000:49Till riksdagenInterpellation 1999/2000:49 av nickelallergier.Interpellationen kommer att besvaras tisdagen den30 november 1999.Skälet till dröjsmålet är att jag inte kunnat finnaen debattdag som passar både interpellanten och mig.Stockholm den 1 november 1999SocialdepartementetLars EngqvistInterpellation 1999/2000:52Till riksdagenInterpellation 1999/2000:52 av omfunktionshindrades boendeplacering.Interpellationen kommer att besvaras tisdagen den30 november 1999.Skälet till dröjsmålet är att jag inte kunnat finnaen debattdag som passar både interpellanten och mig.Stockholm den 1 november 1999SocialdepartementetLars Engqvist8 § Svar på interpellation 1999/2000:16 omoffentliga myndigheters upphandling av telefo-nitjänsterAnf. 20 Statsrådet ():Fru talman! Per har frågat näringsmi-nistern vilka åtgärder han med anledning av införan-det av telefunktionerna förval och nummerportabilitetavser vidta för att statliga myndigheter följer kravetpå upphandling av telefonitjänster. Per Westerberghar också frågat om har gjorten upphandling av telefonitjänster.Arbetet inom regeringen är så fördelat att det ärjag som ansvarar för detta.Införandet av förval av teleoperatör och nummer-portabilitet kommer att öka konkurrensen på tele-marknaden eftersom det blir lättare för abonnenternaatt både välja och byta teleoperatör. Det är givetvisviktigt att den offentliga sektorn tar vara på dessamöjligheter. pågår ett upphandlings-arbete hos Statskontoret av trafik för fast-, mobil- ochIP-telefoni. Syftet är att ge offentlig förvaltning för-månliga priser och goda avtalsvillkor med bra leve-rantörer. Jag vill dock klargöra att lagen om offentligupphandling inte stadgar någon skyldighet för statligamyndigheter att upphandla telefonitjänster.När det gäller användningav teletjänster förhåller det sig så att Regeringskansli-et upphandlar telefonitjänster för alla departement.Avtal om fast- och mobiltelefoni samt om num-merupplysning har tecknats med bl.a. , Tele 2,Europolitan och Netnet. Dessutom följer Regerings-kansliet Statskontorets upphandlingsarbete och ämnarteckna avtal med någon eller några av de operatörersom där kan komma att rekommenderas.Anf. 21 PER ():Fru talman! Först ber jag att få tacka statsrådet försvaren på mina frågor.Telekommunikationerna är en av de viktigastefrågorna när det gäller etablering av företag på olikaorter. Om de fungerar mycket väl, med bra konkur-rens och bra utbyggnad, är de en styrkefaktor. Tradi-tionellt har det varit så i , och jag vågar nogsäga att det är så, även om det kan blibättre.Vi ser att telekommunikationernaär en av de delar i där avregleringen har gåttsnabbt. har man kunnat nyttja en del avförmånerna på teleområdet till en hel del lokalise-ringar i glesbygden som blir konkurrenskraftiga närdet gäller att utveckla ny kunskapsindustri.Just kunskapsföretagen och de snabbväxande IT-och Internetföretagen är särskilt beroende av välfungerande telefoni och snabb utbyggnad av olikatyper av fibernät. Det är den delen av näringslivetsom i ger 300 000-400 000 nya jobb i månaden.Lönen för dem som får dessa jobb ligger ungefär70 % över den amerikanska snittlönen, och dennaligger väsentligt högre än i Sverige.När man tittar på den svenska marknaden ser manatt vi i vissa delar har gått snabbt fram med avregle-ringar och därmed kunnat få bra konkurrens. När detgäller mobiltelefonin är det tyvärr bara att konstateraatt de undersökningar har gjort visar att Sveri-ge ligger högre vad gäller mo-biltelefontaxorna än övriga nordiska grannländer. Detinnebär att det kan misstänkas att det finns en brist ikonkurrenstryck inom mobiltelefonin. När man nu seratt den fasta och den mobila telefonin växer sammanfinns det skäl att stärka konkurrenstrycket.Att man kan ta med sig numret när man byter te-leoperatör och att man inte behöver slå särskildaprefix om man använder annan operatör än Teliainnebär att det nu är en faktisk möjlighet även förmyndigheter och företag att byta operatör och därmedgöra direkta konkurrensupphandlingar.Jag är glad att statsrådet pekar på Statskontoretsarbete med dessa typer av upphandlingar. Men detvill till att man från och departe-mentet driver på underställda myndigheter så att deverkligen utnyttjar denna möjlighet och gör upphand-lingar.Det är faktiskt inte så att det finns en sanning närdet gäller vem som är billigast. Den varierar beroendepå vilken form av telefonitjänster och vilken typ avtelefoni man använder i respektive myndighet. Staten,och statens myndigheter och verk, har en mycket stordel av ansvaret när det gäller att se till att vi får en välfungerande priskonkurrens som kan sänka prisnivånbåde inom fast och inom mobil telefoni.Därför, fru talman, skulle jag vilja ställa en följd-fråga till statsrådet. Avser statsrådet att verka för attdet ska göras konkurrensupphandlingar i de myndig-heter och verk som är underställda Näringsdeparte-mentet - och för övrigt även övriga departement -och därmed försöka stimulera konkurrens, även omman får en form av ramavtal från Statskontoret?Anf. 22 Statsrådet ():Fru talman! Precis som Per sade till-hör de länder inom EU som har kommit ab-solut längst i att åstadkomma en god konkurrens påtelemarknaden. Men det är också så, som Per Wester-berg fortsatte med att säga, att det kan bli bättre. Detär en utveckling som går fort och som också helatiden kräver en vakenhet när det gäller hur tillämp-ningen av lagstiftningen fungerar och hur marknadenutvecklar sig.Som konkret svar på Per fråga kanjag säga att det väldigt mycket handlar om den of-fentliga upphandlingen av telefonitjänster. I Sverigekan vi ändra reglerna om offentlig upphandling omden ligger under de s.k. tröskelvärdena. Det är ocksåfråga om EU-regleringar. Regeringen tillsatte i juniförra året en kommitté som har i uppdrag just attföreslå ändringar i upphandlingsreglerna. Det jag harerfarit nu är att denna upphandlingskommitté ocksåska se över bestämmelserna om telefonitjänster. Dettycker jag är mycket bra. Jag kommer mycket nogaatt följa kommitténs arbete och också uppföljningen idepartementet för att åstadkomma precis den möjlig-het till konkurrens, låga priser och nyttjande av denya tjänsterna inom offentlig förvaltning som PerWesterberg här efterlyste.Anf. 23 PER ():Fru talman! Jag delar som sagt uppfattningen attvi i stort sett har en väl fungerande telemarknad, ävenom det finns brister i den. Det gäller framför alltmobiltelefonin, där taxorna är för höga. Jag vågarsäga att det råder brist på konkurrenstryck, och detfinns därför starka skäl att försöka öka det konkurren-strycket.Jag är glad om det görs en översyn av upphand-lingsförordningen och om man på det sättet försökerse till att få in telefonin i denna förordning eller lag-stiftning och därmed även kan få en upphandling hosmyndigheter, verk och andra delar av den offentligaförvaltningen. Men en översyn behöver ha en inrikt-ning. Inriktningen avgörs ytterst av ansvarigt statsråd.Jag vill ånyo ställa en fråga till statsrådet. Avser stats-rådet att försöka åstadkomma en reell konkurren-supphandling för statliga myndigheter och verk närdet gäller telefonin, så att man därmed bidrar till attsänka telepriserna i synnerhet på mobiltelefoni?Anf. 24 Statsrådet ():Fru talman! Mitt svar på den fråga Per Westerbergställde är ja.Anf. 25 PER ():Fru talman! Då säger jag tack.Överläggningen var härmed avslutad.9 § Svar på interpellation 1999/2000:35 omprivata inslag i vårdenAnf. 26 Socialminister ():Fru talman! har frågat mig omRegeringskansliet förbereder några åtgärder somskulle förhindra att driften av sjukhus överlåts tillprivata intressenter och om sådana åtgärder i så fallskulle komma att omfatta såväl den egentliga vårdensom andra verksamheter. har vidarefrågat om sådana åtgärder också kommer att innebäraförbud för landsting att bedriva sjukvård i hyrda lo-kaler. Slutligen har frågat om rege-ringen kommer att vidta åtgärder för att förhindra attlandsting lägger ned sjukhus eller vidtar åtgärder somförsämrar utbudet av sjukvård.Regeringen har reagerat starkt negativt på utveck-lingen mot att se vård av sjuka människor vid sjukhussom en form av affärsverksamhet. Det är nämligen,enligt min mening, den yttersta innebörden i attöverlåta driften av sjukhus med slutenvård tillvinstdrivande bolag. Och det är en systemförändringav svensk hälso- och sjukvård som vi från regering-ens sida med kraft kommer att motverka.Därför överväger vi nu frågan om ändrad lagstift-ning som innebär att privata vinstdrivande bolag inteska få bedriva sjukhusvård.Den patient som vårdas inneliggande vid sjukhusär ofta svårt akut sjuk, med därtill hörande rädsla, orooch förlorad integritet. Patienten har små möjligheteratt avgöra om föreslagna åtgärder är motiverade ochrätt avvägda och vilka alternativ som finns. Och just idessa situationer vill vi inte se ett privat ägt företagmed starka avkastningskrav på satsat kapital. Justdenna vård är extra svår att avgränsa och definiera tillsitt innehåll och vad gäller kvalitet och kan intehandlas upp i konkurrens som vilken annan vara somhelst.Som jag framhöll i mitt tidigare interpellations-svar till innebär denna ståndpunktingen avog inställning i övrigt till olika slags privatainslag i vården. Tvärtom, hittillsvarande erfarenhetertyder på att man kunnat frigöra innovationskraft ochnytänkande, bl.a. när det gäller administration, ar-betsorganisation, service och bemötande, genom attöppna för en mångfald av olika driftSformer i dedelar av vården som är lämpade för detta.Jag anser således att det finns behov av tydligaregler för att förhindra att sjukhusvården kommersia-liseras. Det ska aldrig vara så att den som behövervård ska utsättas för en bedömning när det gäller omhan eller hon är lönsam. Detta ställningstagande in-nebär självfallet inget hinder för att bedriva t.ex.städning eller fastighetsskötsel på entreprenad ellerför landstingen att bedriva sjukvård i hyrda lokaler.Vårt hälso- och sjukvårdssystem är uppbyggt en-ligt principen att det är sjukvårdshuvudmännen somutifrån grundläggande bestämmelser i hälso- ochsjukvårdslagen ansvarar för att organisera vårdeninom sitt område. Regeringen kommer därför inte attvidta några åtgärder för att förhindra landsting attlägga ned sjukhus eller i övrigt förändra vårdutbudet.Det måste vara upp till sjukvårdshuvudmännen attbesluta om nödvändiga strukturförändringar av vår-den.Anf. 27 ():Fru talman! Jag vill börja med att tacka för svaretpå min interpellation och halvt om halvt beom ursäkt för att jag ställde i stort sett samma inter-pellation en gång till. Jag var ganska nöjd med detsvar jag fick . Vi hade en diskussion omalternativ till den offentliga vården och om komple-ment till offentlig och privat vård. Jag ska medge attjag var lite förvånad över det positiva svar som jagfick.Jag ska citera två delar ur det svar som socialmi-nistern då lämnade. Först sade han bl.a. följande:"För att garantera mångfald och alternativ inom vår-den är det enligt min mening av stor vikt att lands-tingen behåller de ändamålsenliga byggnaderna, t.ex.sjukhusen, och att olika vårdgivare i stället får kon-kurrera om driften av verksamheten".Senare säger han i sitt svar: "Enligt hälso- ochsjukvårdslagen står det sjukvårdshuvudmännen frittatt sluta avtal med någon annan om att utföra de upp-gifter som man ansvarar för enligt lagen, dock inteuppgifter som innefattar myndighetsutövning. - - -Regeringen varken kan eller bör därför gå in ochstyra organiseringen av hälso- och sjukvården. "har det runnit mycket vatten underbroarna. , i anslutning till diskussionen om avtaletmellan och bolaget driften av , hör man heltandra signaler från regeringens sida. Avtalet mellanStockholms läns landsting och innebär att drif-ten av sköts av Bure.Inriktningen av sjukvården ska vara densamma somtidigare och får bara ändras om och Bureär överens. Omfattningen av vården ska vara den-samma; det ska var minst den som har gällt tidigare.Det ska inte kosta mer för vare sig ellerpatienterna. Kvalitet och vårdresultat ska bedömas avlandstinget, och behåller, precis som soci-alministern önskade, byggnaderna, som i stället hyrsut till . Villkoren för patienterna ska inte skiljasig från vad som gäller på landstingens sjukhus. Jagkan också använda socialministerns uttryck: Bådelönsamma och olönsamma patienter ska behandlas påsamma villkor.Med tanke på vad socialministern sade i den förrainterpellationsdebatten borde allting vara frid ochfröjd. Men råder andra tongångar. kan tydligeninte andra vårdgivare längre vara med och konkurreraom driften. Det får inte ske i vissa bolagsformer.Såvitt jag förstår får det här heller inte omfatta akut-sjukvård, var man nu drar gränsen för akutsjukvård.Till saken hör att redan i dagdrivs som ett aktiebolag. och ett antal tidi-gare år har bolaget redovisat en vinst. varden på 3 miljoner.