prot · GM09104 · 1999-06-01 00:00:00 — Det kan vara bra förasylsökande som tillhör de solklara fall som inte kankomma i fråga för asyl. Då undviker man förgävesväntan, oro och ovisshet.Men det finns som sagt anledning att varna förrisken att roll kommer att förändrasi ett alltför effektiviserat tänkande endast kring avvis-ningsfrågan. I sin nit att höja effektiviteten riskerarman att sätta humaniteten på undantag. Detta vore enalldeles för negativ utveckling i vårt flyktingmotta-gande. Risken kan då bli att perso-nal kommer att associeras med den polisiära verk-samhet som finns och förlora i förtroende gentemotde asylsökande. Effektivitet får inte endast innebäraatt fler blir avvisade. Effektivitet måste även finnas iden handläggning som gäller att agera i positiv rikt-ning för den asylsökande, dvs. att det går snabbare attfå sitt ärende handlagt och att få vetskap om man fårstanna i Sverige.Lite rädd blir jag också när jag i betänkandet läseratt kostnaderna för asylmottagandet kan komma attminska till följd av en effektivare handläggning. Jagfrågar då mig om det hela rör sig om humanitet ellerom kostnad. Direktavvisningar är riskabla och börendast ske i mycket solklara fall.Det är bra att regeringen lyssnar på remissinstan-sernas avrådande från att låta utrustasmed egna polisiära befogenheter. Detta innebär attverket inte heller skall ha befogenhet att användatvångsmedel i gränskontroll. Trots det kände sigMiljöpartiet manat att understryka denna avrådanännu en gång. I propositionen görs bedömningen attInvandrarverket inte bör ges befogenhet att användatvångsmedel för att genomföra gränskontrollen. Detstår alltså inte skall. Verket saknar enligt regeringen iprincip helt befogenhet att använda tvång utanförförsvarslokalerna och deras närmaste omgivningar.Det är bör och i princip som vi känner oss oroliga för.Sedan finns frågan om . Vitycker att bör använda sig av den möjlighetsom konventionen anvisar, nämligen att med densökandes samtycke pröva en asylansökan som harframställts även om prövningen inte åligger statenenligt konventionen.Motiveringen till avstyrkandet av detta yrkande ärmycket otillfredsställande, nämligen att det enligtutskottets meningen inte är påkallat med något utta-lande från sida. Det är egentligen intenågon motivering alls.Familjesplittring förekommer tyvärr alltför ofta.Ibland har det varit tack vare en intensiv massmedie-kampanj som en familj har räddats. Så får det inte gåtill. Det har inte med humanitär flyktingpolitik attgöra. Motiveringen till avstyrkandet av mitt yrkandeom att familjesplittring inte skall få ske är att förbudrimligen inte kan föreskrivas eller att samma yrkandehar blivit avslaget en gång tidigare. Det är väldigtkonstiga motiveringar.Samma dag som betänkandet skulle justeras fickvi glädjebesked från . Det varett förslag från om Dublinkon-ventionen. Förslaget innehåller riktlinjer för hurmedlemsstater skall förena familjemedlemmar i enmedlemsstat så att de kan vara tillsammans medan enasylansökan prövas, i stället för att de skall behövavistas i två olika medlemsstater. Men deras ansök-ningar prövas i två olika medlemsstater på grund avatt två stater enligt de vanliga kriterierna i skall vara ansvariga för de sökande.Det står också i förslaget att hänsyn skall tas på olikasätt till familjemedlemmarna, t.ex. sådana faktorersom sjukdom, graviditet, handikapp och ålder. Detvar glädjande att få höra detta förslag.Miljöpartiet har också ett yrkande om en utvärde-ring av hur portalparagrafen om barnets bästa harslagit igenom i flyktingpolitiken. Ett sådant arbete ärtydligen på gång, och jag har fått höra att det skallvara klart . Jag hoppas det.Till sist några ord om språkbruket i samband medavvisningar. Svenska myndigheter har använt be-greppet återvandring när personer som har uppehålls-tillstånd väljer att resa tillbaka till sitt hemland. Sedanhar begreppet återvändande införts. När Invandrar-verket har motiverat en utlänning att lämna ,har det kallats för frivilligt återvändande.Eftersom jag är ensam motionär och mina sex yr-kanden har slagits samman till två moment, tänker jagförbehålla mig rätten att yrka bifall till båda minareservationer - även nr 2. Detta gör jag trots glädje-beskedet från UD och trots den aviserade utvärde-ringen av tillämpningen av portalparagrafen i barn-konventionen.Jag yrkar bifall till reservation 1 och reservation 2.Anf. 51 ():Herr talman! Med all respekt för Kerstin-MariaStalins reservationer vill jag peka på att vi alldelesnyss hade en allmänpolitisk debatt om flyktingar ikammaren. Därför tänker jag inskränka mig till atttala om det betänkandet gäller, nämligen och gränskontroll.Den proposition som ligger till grund för betän-kandet handlar om att efteröverenskommelser med polismyndigheten får befo-genhet att bistå polisen vid gränskontroll. Det innebäratt det är polisen som har huvudansvaret, och personal kompletterar polisen. Arbetet skermed andra ord under polisens ledning. Men bådeInvandrarverket och polisen skall kunna ta initiativtill en överenskommelse.Samverkan vid gränsen mellan polismyndigheteroch har bedrivits somprojekt på flera orter, framför allt i . Erfaren-heterna har varit goda, och det står också klart attsamarbetet har förbättrat inresekontrollen.När så fickhela utredningsansvaret för asylansökningarna omor-ganiserades verket för att kunna möta de krav pånärvaro och tillgänglighet som fanns vid de storainreseorterna. har i etttidigare betänkande begärt att skall få möjligheter att delta i gränskontroller.Riksdagen instämde i det förslaget. Det poängterasockså att det är viktigt att kan öka sinnärvaro vid gränsen. Från har verkethuvudansvaret för verkställighet av avvisnings- ochutvisningsbeslut.Inresekontrollen har stor betydelse för asylpröv-ningen. Det kan gälla uppgifter om resvägar ochtillgång till giltiga handlingar. För den asylsökande ärdet en fördel att snabbt komma i kontakt med verketspersonal och att en utredning kan påbörjas i stort settomedelbart. En effektivare handläggning gör ocksåatt de avtal har träffat med ochTyskland om en snabbprocess vid återsändande kantillämpas i större utsträckning. Det innebär att utlän-ningar kan sändas tillbaka till de länderna efter någradagars vistelse i i stället för efter flera måna-der.Herr talman! Till betänkandet finns fogat två re-servationer från . Jag yrkar avslag påreservationerna och bifall till utskottets hemställan.Anf. 52 ()replik:Herr talman! Eftersom har allrespekt för åsikter om flyktingpolitik,borde det ingå i den respekten att jag också har rätt attframföra åsikter och farhågor just om propositionenom handläggning av gränskontroller. Det är det jaghar gjort. Mina motioner hör till propositionen.Anf. 53 () replik:Herr talman! talade ombarnkonventionen och om familjesplittring. Jag hållermig till vad betänkandet handlar om, nämligen gräns-kontrollen.Anf. 54 ()replik:Herr talman! Jag har lovat mig själv att i allaärenden som över huvud taget behandlas om möjligtföra in tankar om tillämpningen av barnkonventionen- även när ärendet gäller gränskontroll.Anf. 55 () replik:Herr talman! Jag hänvisade till den allmänpolitis-ka flyktingdebatt vi hade för några månader sedan.Jag tyckte att vi behandlade till-räckligt då. Dessutom pågår en utredning - som nuskall vara klar - som gäller . Ut-skottet har sagt att vi skall avvakta resultatet av ut-redningen.Anf. 56 ():Herr talman! har tagit upp deproblem som kan uppstå när man använder det nyasystemet. Vi vet att det här är svåra frågor, och iblandgår det snett. Även om vi försöker vara hur tydligasom helst i våra betänkanden och det vi skriver iflyktingfrågorna ser inte läsarna alltid riktigt vad vihar menat med orden.Jag vill bara här ta upp vikten av att den personalsom kommer att ha vid gränskon-trollen har en bra utbildning och är uppmärksam påeventuell avtrubbning - när man möter många svårafall av likartat slag händer det att man blir avtrubbad-, att det sker en fortlöpande uppföljning av system-ets tillämpning, att man är självkritisk i den uppfölj-ningen, och vågar vara det, så att de här fallen blir sårättssäkert bedömda som det någonsin går.Därmed yrkar jag bifall till utskottets hemställan.Anf. 57 ():Herr talman! Jag håller med att det här är svåra frågor. Det är en myndighet, precissom alla andra, som har lagar och regler att följa. Detfinns ingen anledning att tro att Invandrarverketspersonal vid gränsen inte följer de lagar och reglersom vi har.Anf. 58 ():Herr talman! Med tanke på den erfarenhet jagsjälv har av att arbeta i myndighet, att arbeta medsvåra frågor som har gällt både början och slutet avlivet för människor, vet jag att man kan bli avtrubbad.Visst krävs det utbildning m.m., men det är väldigtbra om verket har avsatt särskilda resurser för att följaupp att det som vi har beslutat här i kom-mer att följas.Det är också bra för dem som arbetar i systemetatt ha det här stödet i sin verksamhet och kanskeslippa en förödmjukande kritik när det har gått alltförlång tid. Jag kan tänka mig att samma behov finns fördem som arbetar i t.ex. Utlänningsnämnden.Anf. 59 ():Herr talman! Som jag sade tidigare är det svårafrågor, och varje asylansökan bedöms som ett enskiltärende. Det är självklart att perso-nal, precis som all annan personal, för sin yrkesutöv-ning får den utbildning som behövs och den kompe-tensutveckling som behövs för att kunna följa de nyalagar och regler som stiftar och också skötasitt arbete på bästa sätt.Anf. 60 ():Herr talman! Det är givet att vi förutsätter att detär på det här sättet. Jag vet, som jag sade i den förrarepliken, erfarenhetsmässigt att man inte alltid leverupp till mål av skilda slag. Det här gäller människorsväl och ve och deras framtid, och det är viktigt att detblir rättssäkert och att den personal som arbetar medde här svåra frågorna mår väl i sin yrkesutövning ochkänner att de har det stöd som de behöver - de arbetarju relativt ensamma. Därför vill jag markera det här.Vi är överens om betänkandet. Det jag har tagit upphär är extra understrykningar av vad som är viktigt itillämpningen av det beslut som vi fattar här i mor-gon.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )8 § Postal infrastrukturFöredrogsTrafikutskottets betänkande 1998/99:TU11Postal infrastruktur (prop. 1998/99:95)Anf. 61 ():Herr talman! Det vi nu skall diskutera en stundframöver är den postala infrastrukturen. Det är enmycket intressant fråga, som rör alla människor sombor i vårt land.Det första jag skall göra är att yrka bifall till re-servation nr 1, där jag även kommer att begärarösträkning. Jag yrkar även bifall till utskottets hem-ställan vad gäller mom. 4 och mom. 5, och samtidigtyrkar jag avslag på reservationerna nr 3 och nr 5.Posten och den postala infrastrukturen är en frågaom konkurrens, och konkurrensen har sina uppenbaravälsignelser. Vi kan notera att ett antaloffentliga svenska monopol har avskaffats. Ganskasnart efter den borgerliga regeringens tillträde avskaf-fades telemonopolet, med ett stort motstånd frånsocialdemokrater, påhejade av kommunisterna. Vadkan vi se efter att telemonopolet avskaffades? Jo, viser att fjärrtaxor och utlandssamtal har sjunkit i prismed ungefär 50 %.Avregleringen av elmarknaden är någonting somvi upplever, och vi kan notera att kilowattim-mepriset sjunker från ned till 16-17 öre.Det är också en välsignelse för alla oss konsumenter.Även här vet jag att man från Socialdemokraternasoch sida bjöd så mycket motståndman kunde - man ville värna om monopolet.Avregleringen av SJ är en annan sak som har letttill att vi har fått lönsam trafik av privata enskildaaktörer på sträckor där SJ tidigare bedömde att detvar totalt omöjligt att bedriva en lönsam trafik. SJ harförlorat en del av trafiken i . Man ser hurkonkurrensen tvingar SJ att rationalisera verksamhe-ten och på det sättet sänka kostnaderna och erbjudaoss konsumenter dels billigare resor, dels en lång radandra fördelar, med en ökad service.Det vi nu skall diskutera är avregleringen av Pos-ten och dess infrastruktur. Även avregleringen avPosten har, om inte annat, skakat om Postens egenorganisation. Även här kan vi notera hur man frånsocialdemokraternas sida vrider sig som ilskna mas-kar inför tanken att försöka avreglera, att göra detmöjligt för en lång rad andra aktörer att verka, bjudamotstånd och öka servicen.13 gånger när Posten avreglerades ochdet blev ett aktiebolag har Posten stämts och kallatstill bl.a. . Det är ungefär tvågånger som Posten med olika typer av knep harförsökt utnyttja marknaden för att slå ut en lång radkonkurrenter. Man lyckades i första omgången tvingaCity Mail att lägga ned sin verksamhet, men det fö-retaget har återuppstått.Postverket har ända fram till nu på alla möjligasätt segat och dragit. Man har tillämpat underprissätt-ningar. Man har förhandlat långsamt. Man har förha-lat. har man även ägnat sig åt verk-samheter som enligt min uppfattning gränsar till häst-handel. Postens records är dåliga, och det är svårt attmed de regler som just nu gäller över huvud tagetkunna komma in på någonting som borde vara litemer av speaking terms med . Det räckerinte med frivilliga privaträttsliga överenskommelser.Här har man från regeringens sida med stöd frånde andra partierna verkat för att ge en gam-mal myndighet - - ett mandatatt försöka medverka till att konkurrensen och avreg-leringen underlättas och påskyndas. Post- och telesty-relsen fick också av regeringen för ungefär ett och etthalvt år sedan ett uppdrag att se över en del av denpostala infrastrukturen.Post- och utredning har varit enmycket intressant läsning. Den första del som dettabetänkande gäller är postnumren. Postnummer ärnågonting som man från Postens sida hävdar är deras.Det är det de äger, och det vill de inte så gärna släppaifrån sig.Post- och har kommit fram till attpostnumren skall ingå i den postala infrastrukturenoch helst skiljas ifrån Posten och läggas över på nå-gon annan myndighet eller på något annat organ.Post- och har i remissbehandlingen fåttstöd för denna tanke av , , , - ochdärmed alla kommuner - och Konkurrensverket.Om man följde normalt sunt förnuft borde manfrån regeringens sida gå på Post- och telestyrelsenförslag, med tanke på det mandat man ändå gett Post-och . Men ack nej - här vrider man sigfortfarande som en mask på en metkrok. Man går inteså långt. Man underkänner i stort sett Post- och tele-styrelsens bedömning och låter Posten ha kvar ansva-ret för postnumren. Postnumren är väldigt viktiga föratt andra aktörer skall kunna komma in och verka påPostens område.Under behandlingen i utskottet har denna frågavarit föremål för diskussion. Det är med mycket storbesvikelse jag registrerar att man från Centerpartietssida mera går på de socialdemokratiska monopolis-ternas linje att inte gå alla remissinstanser och mode-rater, kristdemokrater, miljöpartister och folkpartistertill mötes. Hade när det gäller postnumrenställt upp på den tanke som nämnda partier harhade vi haft majoritet för vårt förslag i . Jagmåste säga att det är en besvikelse som jag har allanledning att registrera.När det gäller postboxar, som finnsinnanför postkontorens väggar, vill jag säga att det avnaturliga skäl är väldigt viktigt att de andra aktörernafår tillgång till denna service - annars kan de intefungera.Här har man från Postens sida förhandlat ochtvistat . Man ville ha bra betalt. Man begärde1:50 eller 1:60 för varje brev som en privat aktörskulle få lagt i dessa postfack av Posten. Frågan ärännu inte avgjord.Inte heller här vill socialdemokraterna eller rege-ringen medverka till att underlätta för andra aktöreratt få en mjuk och praktisk service när det gällerpostboxar.Den tredje delen av den postala infrastrukturengäller adressändringar. De låg på ett speciellt aktie-bolag som tidigare ägdes av tillsammansmed Posten. I samband med den konkurs som drevsfram genom Postens agerande kom denna verksamhetöver i Postens ägo. Det har också skapat en lång radav problem.Man ville från Post- och sida attbolaget skulle läggas över i en ekonomisk föreningdär Posten, plus de andra ungefär sjuttiotalet privataaktörerna, skulle ha möjligheter att vara med ochstyra och påverka. Men så blir det nu inte. Regering-en går inte på Post- och förslag om atthanteringen skall läggas över på någon annan enhet,utan man låter verksamheten ligga kvar i Posten, sompå det sättet kan använda verksamheten i sin strävanatt försöka hävda sig i en konkurrenssituation. Postenhar trots allt en dominerande ställning med ungefär95 % av marknaden.Jag tycker att man skulle ha visat den generosite-ten från regeringens sida. Man skulle ha givit de and-ra aktörerna möjlighet att påverka detta bolag, som går med ganska stor vinst. Posten överför uppen-barligen, innan vinsten redovisas, ungefär 10 miljonerkronor som ett koncernbidrag till Postens verksamhet.Alla intäkterna kommer från gemensamma intres-senter, som utgörs av Posten plus de 70 aktörernatillsammans.Man har också i anslutning till detta regeringsför-slag motionerat om och ställt krav på att den postalainfrastrukturen klart skall definieras och att detta skallinfogas i postlagen. Här fanns också ett förslag frånPost- och sida. Det skall göras en klardefinition av vad som är postal infrastruktur.Men inte heller här vill man gå de andra aktörernasärskilt mycket till mötes. Man värnar om Postensstarka marknadsställning och begränsar möjligheternatill konkurrens. Här finns en majoritet för en begäranom att regeringen skall återkomma när det gäller denpostala infrastrukturen, och jag hoppas att vi skall fåen majoritet i för den saken vid den kom-mande voteringen.Med det, herr talman, vill jag bara uttrycka enförhoppning om att de två reservationer som social-demokraterna har tillsammans med kommunisternaskall röstas ned.Anf. 62 ():Herr talman! I och med avregleringen 1993 drivsPostverkets verksamhet i det avstaten helägda aktiebolaget och dotterbo-lag. I den postlag som bolaget har att följa är detövergripande målet en posttjänst och en grundläggan-de kassaservice i hela landet, som innebär att manoavsett om man bor i eller skallkunna ta emot brev och andra försändelser. PostenAB är också det enda postföretag som av staten fåttuppgiften att upprätthålla en samhällsomfattandeposttjänst med rimliga och likvärdiga priser och kravpå kvalitet.I avtalet mellan staten och Posten framgår ocksåatt Posten även har samråds- och informationsskyl-dighet gentemot andra postföretag vid t.ex. väsentligaförändringar i postnummersystemet.För att Posten skall kunna fullfölja det av statenålagda uppdraget att svara för en god service i helalandet har Posten naturligtvis byggt upp en verksam-het som skall klara målet. I denna verksamhet ingåralla de delar som hänförs till postal infrastruktur somviktiga delar.Herr talman! behandlar vi den postala in-frastrukturen i trafikutskottets betänkande TU11.Under behandlingen i utskottet har en majoritet be-stående av de borgerliga partierna och Miljöpartietenats om att tillåta delägande från andra postoperatö-rer i det av Posten helägda Svensk AdressändringAB. I mina ögon är detta något av en affärsrea. talade just om hästhandel.Vi från ser detta som en försämringav Postens möjligheter att uppfylla statens krav pågod service i hela landet. Majoritetens mening är attSvensk under Postens ägande intetillfredsställt de övriga postoperatörernas behov.Att trots de problem som har funnits lämna ut de-lar av till övriga postföre-tag känns för oss drastiskt. Regeringen föreslår ipropositionen att en frivillig överenskommelse viaförhandlingar bör prövas, en förhandling, enligt rege-ringen, där medverkar ochredovisar resultatet till regeringen och att uppdragetdessutom tidsbegränsas. Detta anser vi i Vänsterparti-et vara ett riktigt och tillfredsställande steg.Det är beklagligt att det nu ser ut som om chansentill en bra förhandlingslösning av frågan går förlorad.Vi är övertygade om att Posten ochFria under ledning av Post-och kan lösa frågan med ett resultat somär acceptabelt för alla parter.Faktum är att i detbrev som tillställts oss ledamöter anser att regering-ens förslag är positivt. I brevet nämns över huvudtaget inte adressändringen som något stort problem.Det väsentliga måste ju trots allt vara att skapa lik-värdiga förutsättningar för alla postoperatörer.Herr talman! Vi i är, som jag tidi-gare nämnde, oroliga för ett beslut som kan få tillföljd att Postens riksåtagande undergrävs.Svensk Adressändring AB fungerar bra . Va-re sig man bildar en ekonomisk förening eller någotannat som fråntar Posten ägandet kan detta få negati-va konsekvenser. Vid en eventuell ekonomisk före-ning kommer utländskt ägande in i i form av , som finns bakomCitymail. anser att detta är fel och attdet i slutändan negativt kan påverka Postens möjlig-het att fullfölja det rikstäckande åtagandet.Om förändringarna av Svensk Adressändring ABi framtiden inte kan svara upp till Postens behov finnsrisken att Posten måste överväga andra lösningar förhantering av eftersändningar - allt för att klara defastställa målen. Det är trots allt Posten som har detstora behovet av en fungerande adressändring.Svensk Adressändring AB representerar också ettstort ekonomiskt värde. Utvecklingskostnaderna harknappast varit noll. Hur skall Posten kompenseras fördetta?Vänsterpartiet avstyrker därför majoritetens för-slag till en eventuell minskning av Postens ägande avSvensk Adressändring AB.Jag vill avsluta med att nämna något lite kringCenterns och vår gemensamma reservation. I denbegär vi en utredning om de regionalpolitiska kon-sekvenserna av postmarknadens avreglering. För ossutgör postverksamheten en väsentlig och viktig delför upprätthållandet av en rättvis regionalpolitik. Enbygd utan bra postservice har en stor nackdel, intebara för de boende utan också för de små företag somverkar i bygden.Under de senaste åren har antalet postkontor hal-verats, vilket är oroande, som den rikstäck-ande kassaservicen diskuteras. Därför skulle en ut-redning vara på sin plats. Det skulle också ge riksda-gen en möjlighet att, om behovet finns, via politiskstyrning åstadkomma regional rättvisa.Slutligen vill jag betona på hur viktigt det är medbra och tillförlitlig postservice över hela landet för attäven de delar av landet som finns utanför storstädernaskall kunna utvecklas, inte avvecklas.Herr talman! Med detta vill jag yrka bifalltill reservationerna nr 3 och 9.Anf. 63 () re-plik:Herr talman! företräder ett parti somgång på gång talar om rättvisa och jämlikhet, och hanefterlyser även här likvärdiga förhållanden.Vi har en aktör som står för av marknadenoch 69-70 aktörer som står för . Hur kan förhål-landet mellan dessa postoperatörer vara likvärdiga omden som har den stora marknaden på bestämmeröver postnummer, postboxar, adressändringar ocht.o.m. har lyckats få regeringen att inte ta med en klardefinition av postal infrastruktur? Är det likvärdigaförhållanden mellan aktören i och Posten?Anf. 64 () replik:Herr talman! talar om likvär-diga förhållanden. Jag anser att med den propositionsom regeringen lägger fram kommer förhållandena attbli relativt likvärdiga.Posten AB är det enda postföretag som av statenhar fått ett uppdrag att klara ett rikstäckande åtagandemed postservice vare sig man bor, i eller iStockholm.Anf. 65 () re-plik:Herr talman! Den likvärdigheten påminner litegrann om relationen mellan och satel-litstaterna, där i det här fallet företrä-der Posten och postoperatörerna företräder satellit-staterna. Hur stor var likheten i behandlingen när detgäller dessa stater?Anf. 66 () replik:Herr talman! Jag trodde faktiskt att jag befannmig i den svenska . Att den typen av utländ-ska frågor skulle debatteras här hade jag lite svårt atttro när jag kom hit hösten 1998.När det gäller likvärdigheten tror vi i Vänsterpar-tiet definitivt att denna fråga kan genom enförhandling mellan och . Jag är fullt övertygad om att det går attgenomföra en förhandlingslösning.Anf. 67 SKÅNBERG (kd):Herr talman! Som vi hörde det är ju detta en fråga om konkurrens ochkonkurrensens fördelar. Vi hörde faktiskt represen-tanten för säga att det skall vara lik-värdiga villkor.