prot · GM0991 · 1999-05-05 00:00:00 — Vi har en demokrati i vårt land. Liberalerhar världen över varit de som har kämpat kanske allrahårdast för att vi skall ha demokratiska statsskick ivårt land och i andra länder. Men det betyder inte attvarje beslut skall fattas i den formen. De beslut viskall ta i riksdag skall vara beslut som gällersådant som vi måste besluta gemensamt och som blirbäst om vi beslutar gemensamt.Sedan har vi liberaler en helt annan syn än ni iVänsterpartiet på vilka beslut som skall fattas gemen-samt. Den bästa makten över ekonomin får man integenom att socialisera ekonomin och föra in den i dedemokratiskt valda organen, utan den bästa maktenöver ekonomin får vi genom att stärka marknadseko-nomin. Där styr vi konsumenter genom god informa-tion och genomskinlighet vad det gäller besluten. Vistyr genom att besluta oss för att köpa eller för atticke köpa. Det är så vi styr över marknadsekonomin.Det är självklart att vi inte skall ha samma insyn ialla sammanhang. är det politiska beslut. Deskall vara genomskinliga, och medborgarna skall hafull insyn. Det är därför vi är så starka motståndaretill kommunala bolag. Medborgarna i kommunen -för den delen medborgarna i staten när det gäller destatliga bolagen - har inte samma insyn i bolagsverk-samhet som man har i verksamhet som är bedriven iförvaltningsform och som beslutas i kommunfull-mäktige eller riksdag. Det är det som ärskillnaden.Ert problem är att ni inte kan skilja på politik ochekonomi utan vill blanda ihop dessa i en socialiseringav ekonomin. Det är vi motståndare till. Det är snara-re ni som skall förklara vilken grundsyn ni har när detgäller vilket ekonomiskt system vi skall ha i dettaland.Anf. 43 () replik:Fru talman! Det ekonomiska system vi har, dethar vi. Vi är för ett pluralistiskt ägande. Men vi villinte lämna de fria marknadskrafterna fullständigt fria,därför att det finns en ojämlikhet. Det handlarinte bara om att vi som konsumenter skall ha infor-mation. Det handlar också om att konsumenterna harolika tjocklek på plånböckerna. Vi vill ha ett merjämlikt förhållande. Därför vill vi också ge dem somhar arbetat ihop pensionspengar makten över hur deskall placeras. Det tycker jag är en väldigt viktigdemokratiaspekt som jag är förvånad över att Folk-partiet med sin historiska liberala demokratikamp intekan ställa sig bakom.Jag blir förvånad över att kommunala och statligaföretag skall säljas ut till varje pris. Därmed minskarockså insynen. Det är faktiskt det som händer. Det ärskillnad mellan den insyn man kan ha i ett kommu-nalt eller statligt sammanhang och den insyn man kanha i ett privat sammanhang.Här borde det finnas en lite mer nyanserad bildäven från sida.Anf. 44 () replik:Fru talman! Tjockleken på människors plånböckerär förvisso olika. Det är klart att den som har mycketpengar kan köpa mer saker och bestämma mer i sinvardag än den som har lite pengar, men detta kan maninte förändra genom att socialisera näringslivet. Alla exempel som finns - det harprövats antingen i full skala av era systerpartier runt-om i världen eller i liten skala i form av enskildakommunala och statliga företag - visar att detta baraleder till sämre ekonomi.Fråga dem som bor i om de tyckte att detvar bra att man bedrev bostadsföretag med stora un-derskott, så att de som bor där har fått betala jätte-mycket pengar för att få det på fötter igen. Det ärklart att det är negativt. Det ger de människor som nuhar fått betala ett högt ekonomiskt pris mindre attsäga till om.Vi är för marknadsekonomi. Kring en fungerandemarknadsekonomi måste det finnas ett starkt regel-verk, så att man skyddar konsumenterna och miljön,och så att man ser till att ingångna avtal hålls, osv.Det är det som är statens uppgift. Staten skall sättaupp reglerna och vara domare, men staten skall inteockså vara medspelare på planen. Det blir ett sämreresultat. Staten är inte bäst på att driva sådan verk-samhet. Staten är den rätta instansen för att sätta uppreglerna runtomkring. Ni blandar ihop alla dessa kort.Om man tycker att det är viktigt att de människorsom har lite pengar och därmed få möjligheter attbestämma över sin vardag skall få en bättre ekonomikan jag försäkra er att man måste se till att marknad-sekonomin kan fungera så bra som möjligt. Då kandessa människor få bättre betalt och slippa betala fulltså mycket i skatt som de gör , och då får de meratt säga till om. Det sker inte när man förstatligarverksamheter och kör dem i botten.Anf. 45 ():Fru talman! Var och en bör få styra sina egna av-sättningar, sade . Det låter väldigtvackert. Men om var och en skall kunna ha dennafrihet är det rimligt att man också får tillgång tillinformation och kan jämföra kostnaden mellan olikafonder. Logiken i det resonemanget var väl inte heltknivskarp.Den 25 november beslutade vi här i riksda-gen att en bestämmelse om s.k. individuell kost-nadsinformation skulle införas i lagen om värdepap-persfonder. skall vi ta ställning till ett komplette-rande förslag, nämligen att också individuella pen-sionssparare som placerar sina sparmedel i värdepap-persfonder skall få samma information som andrafondandelsägare. Dagens beslut är alltså en logiskuppföljning av det tidigare riksdagsbeslutet.Det borde, liksom vid andra slags tjänster, vara ensjälvklarhet att fondsparare får samma informationom vad den tjänst han eller hon köpt kostar. Dethandlar alltså ytterst om att stärka konsumentintres-set.Det gäller inte minst mot bakgrund av den snabbautveckling som denna typ av sparande genomgått.Bara har hushållens direktainnehav av fondandelar ökat från 125 miljarder till ca270 miljarder. Därtill skall läggas de fondandelarhushållen äger indirekt t.ex. genom sparande i försäk-ringar. Det handlar faktiskt om en dramatiskt växandemarknad av konsumenttjänster. Det är viktigt att desom sparar i det individuella pensionssystemet fårsamma kostnadsinformation som andra fondsparare.Denna sparform är ett viktigt alternativ till annatbundet pensionssparande.När , nu beklagar sig över vilken betungande bördadet skulle vara om fondbolagen skulle åläggas ennågot utvidgad informationsskyldighet kan jag kon-statera att bolagen visar en synnerligen god lönsam-het. Förvaltningsavgifterna är mycket höga och ivissa fall t.o.m. oskäliga, eftersom de i många fallbara delvis går till förvaltning. En undersökning visaratt inget av marknadens fyra största fondbolag avsät-ter av förvaltningsavgifterna till renförvaltning. Resten går till marknadsföring, vinst ochbidrag till bankkontor.I reservation 1 yrkar avslag på pro-positionen och framhåller bl.a. att småsparare i all-mänhet inte har den minsta nytta av att kunna jämföraförvaltningskostnader mellan olika fondbolag. En godkostnadsinformation torde bidra till att spararen bättrekan bedöma värdet av den tjänst som köps och göraeffektiva val vad gäller sitt sparande. Kostnadsinfor-mation är lika viktig för stora som små sparare. Ävenom sparandet avser små belopp sker det ofta regel-bundet och i fråga om individuelltpensionssparande ända fram till pensionsåldern. Förden enskilde spararen kan det sammantaget vara frågaom avsevärda kostnader. Om jag skall sätta den en-skilde spararen i fokus - något som moderaternabrukar framhålla som sin paradgren - kan jag säga attdenne i många fall genom orimlig avgiftssättning harfått se en fjärdedel av sitt nysparande försvinna iavgifter. Så var det med värnandet om individen idetta fall.Det kan knappast heller tas för givet att tillhanda-hållandet av individuell kostnadsinformation i sigskulle behöva innebära någon konkurrensnackdel försvenska fondbolag. Vid valet av förvaltare torde detför den enskilde spararen vara en fördel attkostnaderna redovisas på ett tydligt sätt.I reservation 2 visar verkligende obotfärdigas förhinder när de skriver att de anseratt den aktuella lagstiftningen först bör genomföraspå EU-nivå och därefter i . Det ligger verkli-gen, Per , i konsumenternas intresse att enlagreglering genomförs så snart som möjligt.Har man uppfattat EU-medlemskapet som att vihela tiden skall vänta och se? Vi kan faktiskt gå före,och vi driver den här frågan från svensk sida inomEU. Men dessa förhandlingar har ännu inte kommitså långt, och det skulle dra ut alltför länge på tidenom vi skulle avvakta ett EU-ställningstagande. Vi harfattat ett riksdagsbeslut som omfattar alla fondspa-rare utom den växande grupp som sparar i individu-ellt pensionssparande. Vad är det för logik i det?Varför skall inte den gruppen ha samma möjlighet?Jag tycker verkligen inte att det här handlar om värnar konsumenten, och det har inte hellersärskilt mycket med social marknadsekonomi attgöra.Jag tycker att den här debatten har spårat ur i vissaavseenden. Vi kan kanske ta upp det här vid ett annattillfälle. Men det finns definitivt inget skäl att vänta.Med den här reservationen ligger faktiskt Kristdemo-kraterna mycket nära . Den här gångenmärkte jag en tendens till att Per fjärmadesig. Men Per är annars den som står för ettklassiskt uttalande i riksdag som fälls i fi-nansutskottet. När har reserverat sigsäger ofta: Vi hakar på. Det är faktisktvad man har gjort också i den här frågan. Man harhakat på genom att man inte nu vågar göra det härställningstagandet till förmån för den enskilde kon-sumenten.I reservation 3, som och Folk-partiet står bakom, försöker man också först säga är positiv och inte så negativ som Moderaterna.Men det gäller bara till en viss del. Man säger: hitmen inte längre.Det är väsentligt att konsumenterna får informa-tion om den totala kostnadsbilden. Annars kan infor-mationen inte användas som underlag vid en jämfö-relse med andra sparformer.Reservation 4 handlar om ikraftträdandet. Bakomden står också och Folkpartiet.Det är samma sak här. Det handlar om den obotfärdi-ges förhinder. Det skall vara kostnadsinformationmen bara när det gäller en liten del och inte just nu.Man skall vänta lite.Riksdagen har redan beslutat att bestämmelsernaom kostnadsinformation för vanliga fondsparare skallträda i kraft . Det är lämpligt att dessalagändringar träder i kraft . Det ligger logikockså i detta.Reservation 5, som och Mode-raterna står bakom, gäller fondbolagens informationtill . Det är angeläget attkraven för att träffa avtal med PPM så långt sommöjligt är konkurrensneutrala för svenska och utländ-ska fondförvaltare. Konsumenterna bör givetvis hasamma rättigheter till information, oavsett om deväljer att spara i en svensk eller i en utländsk fond.Vänsterpartiet har reservationerna 6 och 7. Närdet gäller fjärde-sjätte utlandsplace-ringar för fram mycket viktiga argumentnär det gäller näringspolitiska aspekter och ekono-misk demokrati, men de ligger faktiskt i periferin avdet här ämnet. Jag återkommer gärna och tar upp dendiskussionen där den hör hemma.Vad det här handlar om är att vi har en femparti-uppgörelse. Socialdemokraterna står fast vid de upp-görelser som har ingåtts. Det gäller de uppgörelsersom vi har gjort med de borgerliga partierna i pen-sionsfrågan. Och när det gäller statsbudgeten ochkonsekvenserna av bl.a. den här överföringen av AP-fondsmedel, som och nu äremot, vill jag säga att faktiskt stårbakom en uppgörelse om budgeten. Och den härfrågan har vi också anledning att återkomma till.Fru talman! Jag yrkar bifall till utskottets hem-ställan på samtliga punkter och avslag på reservatio-nerna.Anf. 46 () re-plik:Fru talman! På känt maner företräder åsikten att det som inte har fattatbeslut om inte finns; det som inte finns är in-formation om hur stora kostnader som är kopplade tillfondsparande.Jag vet inte om tillhör denhalva av befolkningen som redan har sparmedel iolika former av värdepappersfonder. Om han gör detskulle han veta att det finns betydandeinformation om de kostnader som är förknippade medsparande. Det har dessutom utvecklats en helt nynisch när det gäller detta. Kvällstidningar och mor-gontidningar har bilagor, i form av tidningar, där manberättar hur olika fonder belastas med olika typer avkostnader. Och man bedömer också den totala värde-tillväxten på sparandet, vilket jag tog upp i mitt in-ledningsanförande.Vår invändning handlar om att vi nu inför ennationell avvikande reglering. Med tvingande verkanpåförs detta dem som agerar på den svenska markna-den i ett läge när inte samma krav påförs utländskaaktörer. Vi menar att det finns en risk att det inte blirden konkurrens som skulle behövas. Det här är juockså en klassisk konflikt mellan högern och väns-tern. Vi ser, vilket också påpeka-de, naturligtvis en god lönsamhet i en bransch somhar vuxit snabbt . Vänsterideologer villlösa det här via olika former av regleringar. Jag trormer på konkurrensens inverkan, men då behövs detfler aktörer. Då skall vi inte skapa regelverk somhindrar fler aktörer från att komma fram. Vi menar attdagens beslut är ett litet bidrag till den lista som blirallt längre och som gör att inte fler aktörer etableras.Anf. 47 () re-plik:Fru talman! försöker attkringgå hela diskussionen om vikten av ett individu-ellt sparande, som vi ser växer. De enskilda spararnaär i ett klart underläge gentemot fondbolagen om deinte får tillgång till relevant information. Därmed kande inte avgöra vilken fond som det är mest fördelak-tigt att placera i.Fredrik säger att detta inte skulle gällautländska bolag. Jag har samma argument som jagtidigare framförde gentemot ochPer : Vi kan gå före. Andra kommer snarareatt följa efter när den här möjligheten finns.Det är också viktigt att höra hur folk uppfattar dethär. Hur uppfattar de individuella fondspararna sinsituation? Vem är det egentligen som har stöd för sinuppfattning när det gäller frågan om vi skall genom-föra den här kompletteringen, som det nu handlarom? Det gäller en viss grupp som är kvar. Vi har juredan fattat ett riksdagsbeslut, , ävenom ni inte gillar det. Men det framstår ju ännu klararenu att ni diskriminerar en minoritet. Det är förvisso enminoritet men en ganska stor.I en undersökning som gjordes visade det sig att70 % av 1 550 tillfrågade fondsparare inte visste hurstor deras avgift till fondbolagen var. Sex av tiofondsparare efterlyste därför en specifikation av av-giften i kronor och ören. Lyssna på rörelserna i folk-djupet, !Anf. 48 () re-plik:Fru talman! Även här dyker denna felsyn upp,nämligen att det enda som avgör vilken fond manskall spara i är avgifternas storlek. Jag menar att Sve-riges riksdag inte bör ägna sig åt att försöka få densynen etablerad. Det är av betydligt större vikt vilkentotal värdetillväxt de olika sparalternativen har.En fondförvaltare som har lite högre avgifter kananvända dessa högre avgifter till att skaffa sig till-räcklig kompetens för att faktiskt åstadkomma enstörre avkastning på kapitalet. Den kan då t.o.m. varabättre för den enskilde småspararen än den som gårfram med låga avgifter.Vi sänder signaler när vi stiftar lag. har sänt tydliga signaler om att det baraär avgifterna som gäller. Jag menar att det i grundenär en felsyn. Dessutom finns den här informationentillgänglig. Det har t.o.m. utvecklats till ett stortfolknöje att följa de olika rankingar som finns när detgäller att se hur duktiga fonderna är och vilka kostna-der som de facto belastar.I dag försöker vi följa efter lite i efterhand och vi-sa beslutskraft. Men då missriktar vi ofta denna be-slutskraft så att vi skapar nationella särartsregler somi stället leder till att andra som skulle kunna kommafram, t.ex. utländska aktörer och sådana som funderarpå att starta verksamhet, faktiskt avstår från det.Jag har påpekat att detta inte är detstora klivet. Det togs ett större kliv som vimycket riktigt var emot. Det finns också en lång radandra faktorer som bidrar till denna bild, inte minst deskatter som vi lägger på sparande i . Men vibehöver ju inte göra mer för att förvärra situationen.Vi borde föra en diskussion i den här kammaren omhur vi skall få fler jobb inom den finansiella sektorn,om hur vi skall uppmuntra fler alternativ för svenskasmåsparare, som ju faktiskt har visat ett stort intresse för att spara. I morsehördes signaler om att vi ånyo börjar konsumera förlånade pengar, men vi bör uppmuntra sparande, ochdet är det som det här i grunden handlar om.Anf. 49 () re-plik:Fru talman! Förvisso, , är detinte bara avgiften det gäller. Men jag förmodar attFredrik fäster vikt vid vad han betalar fören vara och också vid vilken avgift som gäller förandra typer av tjänster. Då är det helt rimligt att kon-sumenten också för den här typen av tjänster, i syn-nerhet som det är en växande marknad som attraherarfler och fler individer, får en fullgod och fullständiginformation om vilken kostnad den tjänsten betingar.Här har delat in spararna, pratar omstorsparare och system med rabatter som om småspa-rarna inte skulle vara så viktiga i samhället. Snarareär det väl tvärtom. Småspararna är och kommer ävenfortsättningsvis att vara viktiga för fondbolagen, inteminst på grund av premiepensionssystemet och detindividuella pensionssparandet. En förbättrad kost-nadsinformation får till följd att småspararna blir mermedvetna och lättare kan undvika fonder med rabatt-system för stora sparare.Anf. 50 PER () replik:Fru talman! Låt mig börja med att yrka bifall tillreservation 2, en av dem som inte alls har förstått innebörden av. Jagskulle ha valt en helt annan strategi i den svåra upp-gift som Silfverstrand har att försvara ett valhänt ochganska klumpigt ingrepp i den finansiella sektorngenom lagstiftningsinstrumentet.Nu framställer Silfverstrand det som att det är nå-gon typ av handlingskraft i , att vi går före,när vi i stället skapar konkurrensnackdelar och för-svårar för företag och nya jobb inom en expanderandesektor. I stället skulle jag ha valt att betona kost-nadsinformationen som en konkurrensfördel, somskulle kunna attrahera fler småsparare. Men Silfver-strand väljer att framställa den svenska styrkan här påhemmaplan, när det kanske snarare kan tolkas som såatt den inte alls klarar av att drivafrågorna tufft och rejält nere på kontinentala Europaför att undvika de konstiga effekter som ett sådant härokänsligt användande av lagstiftningsinstrumentetändå innebär.Jag skulle vilja lägga till ytterligare några saker.Jag tycker att det är en okänslig hantering av remiss-instanserna, som är ganska svårbegriplig, såväl vadgäller konkurrenssituationen som vad gäller millenni-eproblematiken. Jag fattar inte detta.Sedan skulle jag vilja höra till fondsocialism. Det ärändå en väldigt viktig samarbetspartner som har lagtfram ett program om hur AP-fonderna skulle kunnaanvändas.Anf. 51 () re-plik:Fru talman! I den operettliknande debatt som bådePilsäter och försökte föra om "från fondso-cialism till social marknadsekonomi" tänker jag defi-nitivt inte delta i . Däremot skall jag kommenteraPer reservation 2 en gång till och förtydli-ga. Å ena sidan var Per i sitt inledningsan-förande mån om att framhålla hur viktigt det var attalla typer av fondsparare får relevant kostnadsinfor-mation. Å andra sidan lägger han nu ned all kraft hankan på att prata om okänslighet från den svenskaregeringens och riksdagsmajoritetens sida för att manvill gå före och se till att också de som sparar indivi-duellt i pensionssparande får tillgång till samma in-formation om sitt sparande som alla andra typer avfondsparare får såsom vi fattade beslut om i novem-ber . Det ligger faktiskt, Per , i konsu-menternas intresse att den lagregleringen genomförsså snart som möjligt.De stora kostnader för fondbolagen som det nuskulle vara fråga om handlar om initialkostnader fördessa bolag. När beslutet genomförts har man kon-kurrensneutralitet, och då är alla sparare oavsett vil-ken typ av sparande de deltar i med på lika villkor.Anf. 52 PER () replik:Fru talman! Det ligger i fondspararnas intresse attfå information. Det är helt klart, men det skall inteske till förfång för samma fondsparare genom att desvenska företagen drabbas negativt och att det ärkonkurrensnackdelar som gör att kanske utbudet ochalternativen minskar. resone-mang är kontraproduktivt.Anf. 53 () re-plik:Fru talman! Det är ett ännu märkligare uttalande.Det finns det definitivt inte någon anledning till. Vadhar Per för grund? Har utvecklingen på dethär området gestaltat sig så att man kan säga att dethär skulle innebära någon konkurrensnackdel? Vidvalet av förvaltare tror jag att det för den enskildespararen är en fördel att kostnaderna redovisaspå ett tydligt sätt så att man kan avgöra vilken typ avfond man vill sätta sitt sparande i.Anf. 54 ():Fru talman! Åhörare och ledamöter! För Center-partiet är utgångspunkten alltid den enskilda männi-skan och varje persons möjlighet att skapa sig ett braliv och hög livskvalitet. Det innebär att vi tror på denfria marknaden men att den fria marknaden måstekompletteras med regler som skyddar enskilda män-niskor från att utsättas för oegentligheter. Därmedtycker vi att de konsumenträttsliga reglerna och kon-sumentskyddet är väldigt viktiga.Siv Holma från hade en lång dis-kussion runt en del av det som utskottsbetänkandetinnehåller. Bl.a. pratade hon om hur AP-fonderna,den fjärde t.o.m. den , skall använ-das. har i sin reservation sagt att AP-fonderna i större utsträckning bör utnyttjas för attbefrämja löntagarnas kollektiva ägarengagemang.Samtidigt säger hon i sitt anförande att man är för ettpluralistiskt ägande. De två sakerna går inte ihop överhuvud taget. Pluralism betyder mångfald. Om manorganiserar den svenska ekonomin i stora fonder ärdet på pluralismens bekostnad. Det tar ut mångfaldeni ekonomin.Efter det säger hon att de som arbetar ihop pen-sionspengar skall ha makten över pengarnas place-ring. Ja visst, det är jätteviktigt. Men vilken löntagareav mina vänner som kanske arbetar på Gusums Brukeller någon annanstans känner att de har makt överAP-fonderna? Jag tror att det blir svårt att hitta någonenskild löntagare som känner sig ha makt över AP-fonderna och hur de placerar pengarna. Det där svärhelt och hållet emot vad vi i står för. Vianser att det som ger uttryck för här, denfondsocialism som kommer fram i anförandet, ärmycket farligt för det här landet, för ekonomin ochför den enskilde löntagaren.En annan del av betänkandet handlar om förbätt-rad kostnadsinformation för fondsparare. För oss iCenterpartiet är det, som jag började med, viktigt medden enskilda människan och den utgångspunkten.Våra framtida pensioner är mycket viktiga för alla.Många svenskar kommer att leva både 20 och 30 åreller mer efter sin pensionsdag. Pensionsnivån avgörhelt hur livskvaliteten blir, vilken bostad man kan boi, vilken mat man kan handla, om man kan betala sintandläkarräkning, sin medicin och kanske bil ellerbuss för att hälsa på vänner eller barnbarn.I dagarna kommer de röda pensionskuverten. Dedimper ned i brevlådan och väcker ibland förvåningmen hos många fler stor förskräckelse när de ser hurlåga pensionsbeloppen blir.Det är många som arbetar t.ex. inom vården ochsom i detta brev ser den summa som de kommer att fåom de pensionerar sig . Det handlarom kanske . Och det är inte lätt attöverleva på en sådan summa. Det blir en tankeställarehur lite pengar som faktiskt kommer att betalas ut.Fru talman! Därför är det extra viktigt att allasvenskar vet att deras pensionsmedel förvaltas rättoch vad kostnaden för denna förvaltning är. Därför ärdet bra med den föreslagna lagändringen som förslåsträda i kraft , där även pensionssparare inom pre-miepensionssystemet får en kostnadsinformation somär likvärdig den som man får om man sparar i värde-pappersfonder. Det är också värdefullt att informatio-nen från de båda systemen ser likadan ut för att spara-ren och den blivande pensionären skall kunna värderade olika fonderna och kunna jämföra dem med var-andra.Här ingår uppgifter om placeringar och kostnaderför placeringar, redovisning för hur kapitalet förvaltasoch uppgifter om avgifter som dragits från kontotunder året. Det är väldigt bra att lagförslaget säker-ställer att pensionsspararen får denna individuellainformation om dessa faktum och inte bara en klum-pinformation som vi annars hade riskerat.Moderaterna anser att lagförslaget skulle få spar-kapital att lämna .