prot · GN0913 · 1999-10-14 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1999/2000:13Torsdagen den 14 oktoberKl. 12.00 - 12.4014.00 - 15.00Det justerade protokollet beräknas utkomma -------------------------------------------------------------------1 § Ny riksdagsledamot, m.m.Upplästes och lades till handlingarna följande frånValprövningsnämnden inkomnaBerättelse om granskning av bevis för riksdagsleda-mot och ersättare för riksdagsledamöter.Till Valprövningsnämnden har från inkommit bevis om att (),, utsetts till ny ledamot av riksdagenfr.o.m. sedan () avsagt sig sitt uppdrag som riksdagsleda-mot. Från har också inkommit pro-tokoll angående utseende av ersättare.Valprövningsnämnden har denna dag granskatbeviset för den nya ledamoten och protokollet angå-ende ersättare och därvid funnit att de blivit utfärdadei enlighet med 19 kap. 11 § vallagen.Stockholm den 13 oktober 1999Staffan MagnussonKerstin Siverby2 § Anmälan om fördröjda svar på interpella-tionerTill hade inkommit följande skrivelser:Interpellation 1999/2000:16Till riksdagenInterpellation 1999/2000:16 av Per () om offentliga myndigheters upphandling av tele-fonitjänster.Interpellationen kommer att besvaras torsdagenden , av statsrådet till dröjsmålet är att någon tidigare tid sompassar statsrådet och interpellanten ej gått att finna.Stockholm den 8 oktober 1999NäringsdepartementetEnligt uppdragDag EkmanExpeditionschefInterpellation 1999/2000:22Till riksdagenInterpellation 1999/2000:22 av flyktingpolitiken och utbildning.Interpellationen kommer att besvaras tisdagen den26 oktober 1999.Skälet till dröjsmålet är att vi inte har kunnat finnaen debattdag som passar både interpellanten ochstatsrådet.Stockholm den 8 oktober 1999KulturdepartementetUlrica MessingEnligt uppdragMartin HolmgrenExpeditions- och rättschef3 § Svar på interpellation 1999/2000:15 omhantverketAnf. 1 Kulturminister ():Fru talman! har frågat migvilka åtgärder jag tänker vidta för att uppvärdera denpraktiska kunskapen för att därigenom stärka hant-verkets möjligheter till överlevnad.Hantverk i alla dess former är en viktig del avkulturen och värnas kanske särskilt som en bety-delsebärande del av kulturarvet. Genom ett levandehantverk kan traditioner föras vidare vilket ger oss enbetydelsefull kontinuitet och förankring i historien.Men det är dessutom så att just hantverket hör till deområden som har en förmåga att finna nya vägar tillutveckling. Vi kan se en stark förnyelse inom hant-verksområdet i dag.Jag delar alltså inte riktigt vad gäller hantverkets och den praktiska kunska-pens fortlevnad. I olika sammanhang kan vi se attintresset för traditionellt hantverk ökar, inte minstgenom det alltmer utbredda intresset för historia. Dehöga besökssiffrorna vid de senaste årens storaslöjdutställningar ger också de en bild av att intressetär stort, inte bara för det gamla hantverket utan ocksåför en utveckling och förnyelse av slöjd och hantverk.Yvonne efterlyser också en uppvärde-ring, och jag kan instämma i att hantverksyrkenaskulle behöva värderas högre. Att praktiska färdig-heter är lika viktiga som teoretiska håller jag alltsågärna med om. Men jag skulle ändå, för att någotnyansera interpellantens kritiska utgångspunkt, viljapeka på den mångfald av verksamheter som genomoffentlig finansiering bidrar till att stärkahantverkets ställning.Staten stöder på olika sätt hantverkets bevarandeoch utveckling, bl.a. genom stöd till museer ochhantverksutbildningar. Flera museer, med eller utanstatligt stöd, dokumenterar och för på olika sätt depraktiska kunskaperna vidare. är naturligtvisett bra exempel på en mycket aktiv förmedling avtraditionella hantverk. Också länsmuseerna har enverksamhet som på olika sätt uppmärksammar hant-verkets olika tidigare utvecklingslinjer och möjligaförnyelse. Staten finansierar också Nämnden förhemslöjdsfrågor vars uppgift är att ge stöd till ochutveckla hemslöjden. Regeringen har också i budget-propositionen för föreslagit att Nämnden förhemslöjdsfrågor ska få en viss förstärkning. Hem-slöjdskonsulenter finns i varje län, och de arbetar justmed att bibehålla en kontinuitet i hantverkskunnandetinom både den hårda och den mjuka slöjden.Yvonne tar upp frågan om hur hant-verkskunnandet förs vidare och hur vi intresse-rar den unga generationen för hantverksyrken. I detsammanhanget är förstås skol- och utbildningsfrågor-na centrala. Utbildningar inom hantverk och slöjdfinns på alla nivåer. Vi har i svenska skolor slöjdun-dervisning inom . Antalet timmar har därockså utökats. Där får alla tillfälle att prova slöjdinom såväl trä och metall som textil. Det finns ocksåett brett anlagt hantverksprogram i gymnasieskolandär utbildningar i allt från slöjdtekniker till frisöryrketkan anordnas. Ett antal kompletterande skolor bedri-ver utbildning inom hantverksområdet på eftergym-nasial nivå. Några sådana exempel är iDalsland och i , ochdet finns många fler. Regeringen föreslog för övrigt ibudgetpropositionen för att dessa båda ut-bildningar - dvs. och - ska bli högskoleutbildningar.Inom den kvalificerade yrkesutbildningen finnstre olika utbildningar med hantverksinriktning. Bygg-nadsvård med betoning på hantverk finns i både Ma-riestad och Sala. Den statligt stödda folkbildningenerbjuder inte mindre än 46 folkhögskolor som harnågon form av hantverksutbildning. Det kan då rörasig om allt från båtbygge till vävning. Även inomstudieförbundens verksamhet finns goda utbild-ningsmöjligheter för dem som vill lära sig olika hant-verk.Yvonne inleder kanske lite retorisktmed en fråga som rör vilka som lär sig knypplingenskonst . Man kan ju tycka att det skulle vara enperifer verksamhet i utkanten av hantverksområdet.Men jag kan om jag tar frågan på allvar faktiskt ge ettganska fint exempel på att just knypplingen också haren bra utveckling.I somras ordnades Knypplingens dag i ochnästan 1 000 personer kom till detta evenemang påKarlfeldtsgården. spetsknypplingskonsulent,för det finns faktiskt en sådan bland rikskonsulenter-na, deltog givetvis också under denna dag.Yvonne oro beträffande den praktiskakunskapens möjlighet att överleva ser jag kanske somnågot överdriven. Jag hoppas att jag genom mitt svarhar kunnat peka på att det faktiskt redan finns mångaförutsättningar för en positiv utveckling för hantver-ket. Jag delar grundin-ställning att det är viktigt att hävda hantverket även iframtiden.Anf. 2 ():Fru talman! Jag får tacka för svaret och den posi-tiva attityd som jag kan finna hos kulturministern justnär det gäller dessa frågor. Jag är dock inte helt nöjdmed svaret. Jag känner att det finns en skillnad i vårtsätt att möta dessa frågor.Att det finns intresse för frågorna är vi helt över-ens om. Men att jag tycker om att äta vällagad matinnebär inte att jag kan tillaga den. På samma sätt ärdet med hantverket. Det finns ett intresse, och detfinns framför allt ett stort behov i samhället av kunni-ga hantverkare. Det är inte det pro-blemet jag lyfter.Det problem jag lyfter är huruvida de ska finnaskvar . Vi har redan nu svårt att rekrytera mö-belrenoverare, silversmeder, skomakare, tenngjutare,skräddare och många andra. De är svåra att nå. Där-med tycker jag att vi måste ta den här frågan på all-var. Varför kommer inte fler ungdomar till de häryrkena? Det är ju en förutsättning för att vi ska kunnabevara kulturarvet inför framtiden.Jag känner till olika utbildningar som finns, ochdetta finns också dokumenterat i Handkraftsrapportenår . Det finns olika platser inom folkbildningendär man kan utöva dessa yrken. Men vi ska kommaihåg - och detta har också forskaren - hur det är med många av dessa platser inomhantverksyrkena i folkbildningen. Där finns männi-skor som har hållit med hantverk. Plat-serna kommer inte nya människor eller nya ungdomartill del.En knypplerska på Svenska Spetsar i Linköpingtjänar mellan en krona och - jaghade kontakt med folk där . Man kan lätt seatt det inte är ekonomiskt försvarbart att syssla meddenna typ av arbete.Min nästa fråga blir därför:Är det kulturministerns tanke att det egentligenbara är de som är ekonomiskt oberoende som ska hachansen och möjligheten att syssla med hantverk avdet här slaget?Detta får blir min fråga. Jag tänker också åter-komma till definitionen på hantverkare. Om inte våraväverskor eller knypplerskor också är hantverkare -då vill jag gärna höra kulturministerns definition påen hantverkare.Anf. 3 Kulturminister ():Fru talman! vill lyfta fram deskillnader som hon tycker sig finna mellan oss. Jaghar svårt att se den skillnaden. Jag tror inte att hant-verksområdet är något som det finns intresse av attsöka konflikt kring. Jag tror dessutom att konfliktenicke existerar.Det finns ett mycket starkt engagemang i dennakammare och i regeringen för hantverkskunskapen,för hantverkskunnandet och för att praktiska kunska-per icke ska ställas i konflikt eller värderas efter nå-gon annan skala än teoretiska kunskaper.När det gäller lönefrågorna är det mesta som be-drivs av arbete inom kultursektorn sådant som betalasmed löner som ser annorlunda ut än inom andra delarav det svenska samhället. Därför har vi en stor kul-turbudget - vi ska stötta det som inte kan leva påmarknadens villkor. Detta är ett arbete som jag hop-pas att vi tillsammans med kristdemokrater och andrai denna kammare ska se till leder till att det blir merpengar att använda för detta.Samtidigt kan jag läsa artiklar - men det kanske ärsolskenshistorier - i medierna som berättar om hov-slagare eller andra gamla hantverksyrken som kom-mer tillbaka och där man faktiskt lever på marknaden.Där har man som egen företagare fullt med jobb ochen hyfsad inkomst att leva på.Jag är ganska optimistisk. I där det alltmerhandlar om informationsteknologi och en del andraframtida näringar kommer detta i sig att fortsätta hållaliv i och skapa nytt behov av de gamla hantverken.Jag ser inte en konflikt däremellan.Anf. 4 ():Fru talman! Jag står inte heller i den här talarsto-len för att skapa konflikt, utan jag vill gärna upp-märksamma den problematik som vi delar.Jag tror att hantverkskunnandet och handens kun-skap delvis har fallit mellan stolarna. Kammarenfattade beslut som gällde utbildning på gym-nasial nivå för vuxna - de får inte ens räkna med sinabetyg i estetiska ämnen i slutbetyget. Då kan manfundera på hur värderingen är. Jag hävdar med be-stämdhet att det praktiska kunnandet och det som viofta kallar för den tysta kunskapen, den som är över-förbar från en mästare till en lärling eller vice versa,inte värderas tillräckligt högt i dag.Just hantverkarna karakteriseras och definieras avatt just denna kunskap i så hög grad dominerar derassituation. Där måste vi tillsammans skapa förutsätt-ningar för att unga människor ska få chansen att lärasig detta och få det kunnandet.Det som hantverket kännetecknas av är mångaegenföretagare. Det är ju vedertaget. De håller i helaprodukten från råvara till slutfas. Produkten genom-går en sådan annorlunda process att den inte kanutsättas för priskonkurrens i egentlig mening.Jag tror att detta är problemet. Det här liggermellan stolarna - mellan kultur och utbildning. Ungamänniskors intresse stimuleras ju i hög grad i skolanom möjligheten finns. När man sedan kommer längreupp värderas inte detta med betygssättning trots att vihar denna typ av kvalificerade yrkesutbildningar. Jagkänner till den här delen.Jag har ställt frågan till kulturministern därför attjag ser att utbildnings- och skolministern inte grepparden till fullo. Därför tycker jag att den hamnar litegrann mellan stolarna.Jag tror att vi har ett gemensamt intresse av attden kultur vi har inom hantverket också ska fåfinnas kvar. Jag nämnde , men vi kan ta närsom helst. Det handlar om ett förvaltande av kultur-arvet och ett kunnande som vi aldrig kan läsa oss till.Om vi går tillbaka ser vi att fanns deförsta delarna inom skråväsendet där man organisera-de möjligheten till överföring av detta kunnande. Jagmenar att efter det att vi lade ned yrkesskolorna ochförsökte föra in detta på gymnasial nivå har självakunskapen teoretiserats. Man kan inte föra ut den påsamma sätt.Vi vet att många har väntat för att kommamed i en studiecirkel för hantverkskunnande inomfolkbildningens och studieförbundens verksamhet.När de väl har kommit in där lämnar de inte studie-cirkeln, och har ofta företräde år . Härigenomfår man den kultur som det faktiskt är att utöva etthantverk.Kommer man in till några tenngjutare eller i någrasmedjor ser man att själva hantverket t.o.m. sitter iväggarna. Det är andan och själen i det som ska kun-na bevaras. Det är där jag vill se hur kulturministerntänker sig att man ska kunna överföra kunnandet i vidbemärkelse.Anf. 5 Kulturminister ():Fru talman! Jag tyckte att det var en viktig föränd-ring när regeringen beslutade om att öka antalet un-dervisningstimmar i slöjdämnet i . Dettavar något som trädde i kraft genom lagändringen den1 . Det var viktigt därför att det för detförsta blev betydligt fler timmar, och för det andragav den legitimitet som jag tror att efterlyser. Hantverkskunnandet fick då en stabila-re grund att stå på. Jag tror att detta var en viktig delav förändringarna när det gäller utbildning.Regeringen håller just nu på att arbeta med frå-gorna om hantverksprogrammen inom gymnasiesko-lan. Vi kommer sannolikt att fatta beslut under hös-ten. har kommit in med ett antal förslag.Jag kan inte närmare gå in på hur diskussionen går iRegeringskansliet just nu.Det kan kanske ha blivit lite för mycket teoretise-ring på sina håll. Men det är just den typen av frågorsom vi ska försöka hantera . Om man tittar på in-nehållet i hantverksprogrammen är de uppbyggda föratt se till att vi får en återväxt. Det handlar om guld-smedsutbildningar, tapetserarutbildningar, båtbygge-ri, glasblåsning, stoppmöbelsteknik och liknande, föratt bara ta några få exempel. Dessutom är det en väl-digt hög kvalitet på det som de kompletterande sko-lorna erbjuder på alla de klassiska områdena. Jag kaninte känna samma oro som när detgäller återväxten.Däremot är det säkert så att vi kan bli bättre påsamordningen mellan de departement för vilka dettaär viktiga frågor. Vi på kännerett mycket stort ansvar. Jag tycker att vi har ett brasamarbete med på justutbildningssidan, men det finns säkert mer att göra.Jag tycker också att det är viktigt att påminna omatt detta område får en särskild legitimitet genom deforskningsinsatser som har kommit till stånd och nukommer till stånd när det gäller hantverket. Där harRiksbankens Jubileumsfond engagerat sig. Det plane-ras ett tvärvetenskapligt forskningsprojekt kring hem-slöjdens utveckling med fortsatt stöd från Riksban-kens Jubileumsfond. Tanken är där att det ska vara ettmöte mellan slöjdens och den akademiska världenskunskapstraditioner utan att någon av dessa traditio-ner ska vika undan. Det får inte bli så att den andraparten sätter sig på slöjdens kvinnor, som det ju oftahandlar om.Jag känner en optimism inför det som händer. Jagtror att temat för den stora utställningen på under också lite grannspeglar den vind i ryggen som hantverksyrkena ochhantverket har . Jag tror inte att det kommer attmattas av när vi går in i nästa årtusende.Anf. 6 ():Fru talman! Jag är väldigt nöjd med den positivainställning som kulturministern har i de här frågorna.Jag vill återigen påpeka att det är viktigt att detkvinnliga hantverket inte försvinner bort.De ambitioner, mål och möjligheter som vi på vårnivå åstadkommer är en sak, men när man kommerned till människor, om jag får kalla det så, är det inteså lätt att utöva detta. Jag vet att det finns många barai och somhar försökt att få lära sig att väva. Vävningen finnsinte att tillgå som kunnande på de flesta av våra sko-lor . Den typen av vävstolar finns inte. Vad ärdet då som finns att tillgå? Jo, det enda stället därdetta finns är inom folkbildningen, och det är ofta fåplatser eftersom de har blivit kostsamma. Man harinte lyckats att föra ut detta.Det är viktigt att hantverksyrkena inte blir yrkenoch sysselsättningar som enbart de som är ekono-miskt oberoende kan arbeta med. Det är viktigt attden kunskapen blir tillgänglig för alla, precis som viinom folkbildningsrörelserna har kämpat under årti-onden för att den teoretiska kunskapen ska bli till-gänglig för alla. Vi måste hålla den här balansenväldigt högt. Jag tror på lärlingsutbildningar i någotslags vid mening där människor kan få känna andan,kraften, känslan och själen i hantverket.Överläggningen var härmed avslutad.4 § Svar på interpellation 1999/2000:19 ombarns och ungdomars psykiska hälsaAnf. 7 Socialminister ():Fru talman! har frågat migdels hur jag kommer att tillvarata de förslag somfinns i utredningen Det gäller livet, dels hur jagkommer att verka för frågor kring barns och ungdo-mars psykiska hälsa i det framtida regeringsarbetet.Barnpsykiatrikommittén överlämnade sitt slutbe-tänkande Det gäller livet . Jag villinledningsvis kommentera det som Kerstin-MariaStalin påpekar, nämligen att vi har tillsatt ett flertalöversyner och gett uppdrag till våra myndigheter attutreda frågorna vidare. En anledning till detta är attkommittén faktiskt har lämnat flera förslag som inne-bär fortsatt utredningsarbete. Bakgrunden är att hade begränsad tid för sitt upp-drag.Kommittén presenterade även förslag som främstinriktas på kommunernas och landstingens egna prio-riteringar av verksamheter. Jag har i kontakt medbåde och Landstingsför-bundet fått information om att flera av förslagen re-dan genomförts eller påbörjats i verksamheterna. Härkan t.ex. nämnas förslaget om flexibla åldersgränsermellan barn- och vuxenpsykiatrin när det gäller vårdav ungdomar i åldern . Kommittén menadeatt många unga inte fick den vård de behövde efter-som de hamnade mellan de båda behandlingsformer-na. Enligt uppgift från har fleralandsting redan påbörjat ett utvecklingsarbete i syfteatt bättre kunna anpassa vården till unga och derasspecifika behov.Problem som bottnar i svårigheter för kommuneroch landsting att samverka på grund av rättsliga hin-der har uppmärksammats i flera olika sammanhang,så även av . Regeringen hardärför tillsatt en särskild utredare med uppgift attbeskriva och analysera de problem som finns i dagför samverkan mellan landstingens hälso- och sjuk-vård och kommunernas vård och omsorg.Barnpsykiatrikommittén lämnade även förslagsom faller utanför ansvarsom-råde som t.ex. förslaget om allmän förskola och för-skola för barn till arbetslösa. Inom Utbildningsde-partementet har en arbetsgrupp tagit framförslag som ger barn till arbetssökande rätt till för-skola samt att alla fyra- och femåringar ska få rätt tillallmän förskola. Arbetsgruppen har dessutom tagitfram förslag till att införa maxtaxa inom barnomsor-gen.Barns och ungdomars psykiska hälsa är en mycketviktig del i det framtida regeringsarbetet. Under årethar Socialdemokraterna och träffat enöverenskommelse som innebär en förstärkning avresurserna till hälso- och sjukvårdssektorn. Uppgörel-sen innebär att kommer att tilldelasvård- och omsorgssektorn under perioden 2002-2004.Ett av fyra områden som särskilt utpekas i överens-kommelsen är insatser inom psykiatrin. Dessutom harregeringen beslutat att en extra miljard ska tillförasvården . I arbetet med den natio-nella handlingsplanen för hälso- och sjukvårdenkommer även barn- och ungdomspsykiatrin att upp-märksammas.Därutöver arbetar Nationella folkhälsokommitténsedan några år tillbaka med att utarbeta förslag tillnationella mål och strategier för hälsoutvecklingen.Inom ramen för uppdraget avser kommittén att tafram förslag till mål när det gäller psykisk hälsa i helabefolkningen samt för barn och ungdomar specifikt.Kommittén ska avsluta sitt arbete år2000.Avslutningsvis vill jag återigen understryka attbarns och ungdomars psykiska och fysiska hälsa harhög prioritet i regeringens arbete, både nu och i fram-tiden.Anf. 8 ():Fru talman! gäller det livet! Jag har med migutredningen. Den har nästan blivit som en ny slagsbibel för mig. Det är en otroligt bra utredning. Denhar träffat huvudet på spiken precis trots att den harhaft begränsad tid, som socialministern säger. Jagvisste inte om det. Man får inte det minsta intryck avatt det har varit tidsbrist när man läser den. Den är såotroligt bra.Vad är det som är så bra med den? Jo, den tar etthelhetsgrepp. Man behandlar hur man ska göra medbehandling, stöd, vård, rehabilitering och habiliteringför barn och ungdomar. tar man upp väldigtmycket om det förebyggande arbetet. Dessutomkopplar man ihop de här två sakerna.Jag som har jobbat mycket i förebyggande vårdvet hur viktigt det är att man också har expertis attvända sig till när man i det förebyggande arbetetupptäcker att detta är för svårt och att det har gått förlångt.Likaså är det bra att gå hand i hand med dem somarbetar förebyggande, om man t.ex. arbetar på barn-sjukhus.Det är riktigt att det har tillsatts flera översyneroch givits några uppdrag, exempelvis en översyn närdet gäller omhändertagande av barn som har blivitmisshandlade eller sexuellt utnyttjade. Det finns fak-tiskt i utredningen ett helt kapitel om det, och detfinns ett långt avsnitt utifrån brukarens perspektiv,alltså utifrån det barn och den unge som behöverhjälpen. Det är ganska ovanligt att man tar det pers-pektivet. Det känns smakligt att man har gjort det.Det är så pass noga beskrivet att det känns liteöverflödigt att tillsätta en ny utredning om det.Det är också tillsatt en utredning om hur barn-kompetensen kan ökas i behandlingen av barn ochunga i hälso- och sjukvården. Det finns även i detavseendet klart och tydligt beskrivet, med ett långtavsnitt, hur man bör gå till väga när man ökar barn-kompetensen inom t.ex. mödravård och barnhälso-vård.Också det medicinska omhändertagandet av flyk-tingbarn ska ses över. Även det är mycket noga utretti utredningen.Det är föreslaget en utredning om hur ungdoms-mottagningar fungerar. Där ska man särskilt koncent-rera sig på pojkar. Det är väldigt viktigt. Ett stortproblem där man behöver ha hjälp på ungdomsmot-tagningar gäller just sammankopplingen med experti-sen. Det är ett mycket svårt problem.Utredningar kostar också mycket pengar.Jag tackar för svaret, men jag är ledsen att det än-då har hänt så lite med den här utomordentligt för-träffliga utredningen.Beträffande det socialministern poängterade omspecialresurser och extra pengar till exempelvis psy-kiatrin vill jag påpeka att barnpsykiatrin och psykiat-rin kräver special- och extraresurser. Man måste alltsåvara väldigt illa däran innan man kvalificerar sig föratt komma in där. Det är kolossalt viktigt att mansatsar innan det har gått så tokigt.Tack, fru talman!Anf. 9 ():Fru talman! Jag har en enkel fråga som ingår idetta som handlar om barnens situation i skolan.I flera kommuner har man sett att neddragningarhar gjort att belastningen på barn- och ungdomspsy-kiatri har ökat. Det innebär att det har blivit köer påtvå till . har barnen mått väldigtdåligt.Jag vill alltså lyfta fram detta, och be om social-ministerns syn på den problematik som uppstår närman drar ned på ett ställe och belastningen ökar på ettannat. Kopplingen mellan primärvård och kommunenmåste fungera bättre , så att vi slipper fåbarn som inte kan gå i skolan och som väntar på att fåbehandling. Det är ju ingen vinst med att dra in påkuratorer i skolan, där man kunde ha mött problemeni sin linda.Det är min uppfattning. Jag vill gärna höra soci-alministerns.Tack.Anf. 10 Socialminister ():Fru talman! Jag och kan sä-kert vara överens om kvaliteten i utredningen livet.Poängen med utredningen var att den faktiskt togett helhetsgrepp.