prot · GM0953 · 1999-02-10 00:00:00 — Här fanns ochfinns förutsättningar att bygga en stat som har braförutsättningar för en god ekonomi.Detta skulle för länge sedan ha varit verklighetom det inte vore för strävan efter ett kombinerat med ekonomiska intressen. Detär i detta ockuperade , som har förutsätt-ningar att vara så rikt och som -om allt hade gått enligt planerna efterfrigörelsen från - sannolikt hade kommitlångt.I takt med och invasiontvingas västsaharierna snabbt att se sina förhoppning-ar krossade. I stället tvingas man lämna hus och till-hörigheter för att gå i landsflykt för att rädda sina liv.Förpassade till en öknens exil i södra somför tankarna till bibliska berättelser lever de ettliv som är långt ifrån vad som kan kallas människo-värdigt. Där, i ökentältläger med minimalt med tillhö-righeter, råder det knapphet på i stort sett alla områ-den: mat, vatten, mediciner, sjukvårdsartiklar ochmycket annat.I augusti i fjol hade jag möjlighet att besöka dessatältläger. Det var en gripande och chockerande upple-velse. Redan då flygplansdörren öppnades och jag varpå väg att kliva ur och den 50-gradiga hettan slogemot mig i ansiktet förstod jag att de förhållandenman lever under i lägren måste vara fruktansvärda.Den materiella situationen var minst sagt påver, menkanske var det ändå hälso- och sjukvårdssituationensom var det mest slående i sin misär.Vid mina besök i deras sjukvårdsinrättningar sågjag allvarligt sjuka människor som tvingades ligga påmarken i brist på sjukvårdssängar. Människor somvar handikappade kunde inte förflyttasig i brist på rullstolar och annan sjukvårdsutrustning.Man saknade modern utrustning på de flesta områ-den.Inför 1999 - , alltså - var bristen på medicineromfattande. Ofta, på många områden inom sjukvårds-sektorn, saknade man utbildad personal. När det gäl-ler exempelvis tandvård hade man två tandläkare somskulle serva 150 000 människor.Det är självfallet att denna förödande humanitärasituation måste komma till ett slut. FN har genom sinfredsplan, som antogs av , försökt att föra fram folkomröstningen som enmöjlighet vid ett flertal tillfällen. Vid varje tillfällehar satt sig på kant och förhalat, förskjutitoch ställt upp olika praktiska hinder för att dettaskulle kunna genomföras.Jag läser Västsaharainformationen från förra året.Man skriver att 1998 är ett avgörande år för västsaha-rierna. Man skriver att västsaharierna i en folkom-röstning skall välja mellansjälvständighet och integration med Marocko.Det blev inte så denna gången heller. Därförmåste vi driva på.Fru talman! Jag skulle mot denna bakgrund viljauppmana regeringen att tydlig markera sitt stöd förvästsahariernas legitima krav på en avgörande folk-omröstning vid vilken de själva under demokratiskaformer skall få avgöra sin framtid. Avgörandet gällerom skall bli en del av eller ettfritt självständigt land.Jag vill uppmana regeringen att öka sina an-strängningar för att gentemot markera att vifrån svensk sida finner det fullständigt oacceptabeltatt den överenskomna folkomröstningen återkom-mande skjuts upp, alltid av samma orsak, nämligenatt manövrerar för att skjuta på det slutligaavgörandet.Jag vill slutligen uppmana den svenska regeringenatt se över det svenska biståndet till västsaharierna, såatt det blir mer omfattande såväl till innehåll somomfattning. Stora krav kommer att ställas på interna-tionellt stöd. Behoven är stora i de västsahariskaflyktinglägren , och kraven kommer att ökaunder förflyttningsskedet då de 150 000 flyktingarnaskall återvända till för folkomröstning,och i synnerhet i det läge då de skall skapa sig entillvaro i efter i exil. Livet iexilens inferno måste få ett slut.Den utrikespolitiska debatten var härmed avslu-tad.2 § Justering av protokollJusterades protokollet för den 4 februari.3 § Anmälan om fördröjda svar på interpella-tionerTill hade inkommit följande skrivelser:Interpellation 1998/99:118Till riksdagenInterpellation 1998/99:118 av ()om samhällsplanering.Interpellationen kommer att besvaras tisdagen den16 mars 1999.Skälet till dröjsmålet är att ministern inte kunnatfinna en debattdag som passar både interpellanten ochhonom.Stockholm den 5 februari 1999Kjell LarssonEnligt uppdragKathrin FlossingExpeditions- och rättschefInterpellation 1998/99:135Till riksdagenInterpellation 1998/99:135 av omskolor i glesbygd.Interpellationen kommer att besvaras fredagenden 19 februari 1999.Skälet till dröjsmålet är att jag inte kunnat finnaen debattdag som passar både interpellanten och mig.Stockholm den 5 februari 1999Ingegerd Wärnersson4 § Hänvisning av ärende till utskottFöredrogs och hänvisadesProposition1998/99:49 till försvarsutskottet5 § Sekretess för vissa uppgifter hos upp-dragsmyndigheterFöredrogsKonstitutionsutskottets betänkande 1998/99:KU9Sekretess för vissa uppgifter hos uppdragsmyndighe-ter (prop. 1998/99:22 delvis)Anf. 69 ():Fru talman! Dagens ärende aktualiserades genomatt en journalist begärde att få del av uppgifter omvilka flerbostadshus i som hade radonvärdenöver gällande gränsvärden. Uppgiften fanns hos mil-jö- och hälsoskyddsnämnden, som avslog framställanmed stöd av sekretesslagens 8 kap. 9 §. Kammarrät-ten fastställde nämndens beslut, och Regeringsrättenmeddelade inte prövningstillstånd.Därför föreslår regeringen att en upp-dragsmyndighet skall få möjlighet att till allmänhetenlämna de uppgifter som rör människors hälsa omintresset av allmän kännedom om uppgifterna har ensådan vikt att de bör lämnas ut.I dag gäller sekretess "hos myndighet för uppgiftsom avser provning, bestämning av egenskaper ellermyckenhet, värdering, vetenskaplig, teknisk, ekono-misk eller statistisk undersökning eller annat sådantuppdrag som myndigheten utför för enskilds räkning,om det måste antas att uppdraget har lämnats underförutsättning att uppgiften inte röjs. Regeringen kanför särskilt fall förordna om undantag från sekretes-sen, om den finner det vara av vikt att uppgiften läm-nas. "I regeringens proposition föreslås också att upp-dragsmyndigheten skall kunna lämna ut uppgifterrörande människors hälsa till berörd statlig ellerkommunal tillsynsmyndighet.Det här låter i förstone ganska självklart ochharmlöst, men om man synar förslaget ordentligt kanman starkt ifrågasätta om detta är det bästa sättet atttillgodose enskildas berättigade hälso- och miljöin-tresse.Fru talman! För det första anser vi moderater attdet är en högst rimlig utgångspunkt att enskilda somt.ex. vill veta radonhalter i en viss fastighet, där dekanske bor eller där deras barn går i skola, skall hamöjlighet att ta del av sådana uppgifter.För det andra är en viktig moderat utgångspunktatt skola, kommunala bolag och andra kommunalaorgan, t.ex. miljö- och hälsoskyddsnämnder, inte skallägna sig åt kommersiell verksamhet som lika gärna,eller hellre, kan tillhandahållas av privata aktörer.Stat och kommun skall i detta avseende inrikta sig påtillsynsverksamhet och på vad som i övrigt fallerinom ramen för myndighetsutövning.För det tredje är det en avsevärd risk - som ocksåvissa remissinstanser påpekar - att uppdragsgivare iframtiden kan komma att avstå från att lämna upp-drag till myndigheter om sekretessen begränsas och istället låta privata företag utföra t.ex. radonmätningar.I det fallet har syftet med en ändring av sekretessla-gen förfelats.För det fjärde medför regeringens förslag attmindre nogräknade fastighetsägare kan komma attlåta bli att utföra radonmätningar i önskvärd omfatt-ning om det föreligger en risk att deras fastighetframstår i ofördelaktig dager.På grund av dessa fyra punkter menar vi att detprincipiellt mest riktiga är att uppdragsgivare skall hasom huvudregel att anlita privata bolag. I förekom-mande fall skall det vara kombinerat med tydligaskyldigheter för alla berörda att redovisa uppgiftersom rör människors hälsa och miljö. Det skulle dess-utom t.ex. kunna bidra till en vitalisering av konkur-rensen på bostadsmarknaden eller vid valet av för-skola.Sammanfattningsvis tycks den lagändring som re-geringen har föreslagit framför allt bli till nytta förmindre seriösa fastighetsägare. Lagändringen kom-mer mer att stimulera till hemlighållande av uppgiftersom rör människors hälsa och miljö än till att ökaspridningen av sådana uppgifter.Därför menar vi moderater att bör upp-dra åt regeringen att återkomma med förslag i denriktningen att uppdragsgivare som huvudregel skallha att anlita privata bolag och att det i förekommandefall skall vara kombinerat med en skyldighet att redo-visa uppgifter som t.ex. rör människors hälsa ochmiljö.Men yrkar jag avslag på hemställan i dagensbetänkande och bifall till reservation nr 1.Anf. 70 ():Fru talman! ställer sig bakomändringen av sekretesslagen. Det är viktigt att all-mänheten kan få ta del av uppgifter som rör männi-skors hälsa. Att sätta uppdragsgivarens ekonomiskaintresse framför t.ex. en hyresgästs rätt att få ta del avresultatet av en utförd radonmätning kan stå i stridmed det samhällsansvar som en myndighet har.Men, fru talman, några av remissinstanserna harframfört kritik mot förslaget. Den måste fortsätt-ningsvis beaktas.Stockholms kommun, kommun, och kammarrätten har påpekat attdet finns en avsevärd risk att uppdragsgivare i framti-den kommer att avstå från att lämna uppdrag tillmyndigheter om sekretessen begränsas och i stället istörre utsträckning låter privata företag utföra t.ex.radonmätningar. Om så blir fallet har ju syftet medden föreslagna ändringen av sekretesslagen gått omintet.Kristdemokraterna ser allvarligt på de problemsom dessa remissinstanser har tagit upp. Det finns ettbehov av att utöver den föreslagna ändringen i sekre-tesslagen stärka allmänhetens möjligheter att få ta delav information som rör människors hälsa. Det ärockså grunden för det tillkännagivande som återfinnsi reservation 4.Fru talman! Härmed yrkar jag bifall till reserva-tion 4.Anf. 71 PER ():Fru talman! Vi välkomnar det här betänkandet ochtycker att det är väldigt bra med en ändring i den s.k.uppdragssekretessen. Men vi vill gå lite längre änmajoriteten. Vi vill nämligen att man också skallinkludera miljön. Miljön är oftast steget före hälsan.Det är väldigt viktigt att man inte hoppar över detledet.Vi vill också att avstegen från uppdragssekretes-sen skall gälla universitet och högskolor. Och vi har ivår motion föreslagit en ändring av sekretesslagen8 kap. 9 § första stycket andra meningen. Vi vill attden skall lyda så här: "Sekretessen gäller dock inteom intresset av allmän kännedom om förhållandensom rör miljö eller människors hälsa har sådan viktatt uppgiften bör lämnas ut. "Om vi inte får bifall för den reservationen har viett andrahandsyrkande där vi vill att regeringen åter-kommer med ett förslag just i den här andan.När det gäller offentlighetsprincipen och framförallt forskningen menar vi att huvudspåret alltid måstevara öppenhet och stor insyn. Forskningen har sedangammalt en tradition av att kunna hantera saker på ettsätt som gagnar den utan att man har någon sekretess.Det finns ju sådant som heter arbetspapper och annat,och vi vet att det fungerar inom forskningen i dag.Det viktiga är att forskningsresultat inte hålls undanallmänheten, speciellt när det gäller hälsa och miljö.Sedan är det kanske viktigt att man i stället tittaröver patenträtten, så att den blir mer effektiv.Med det här vill jag yrka bifall till Miljöpartietsreservation 2 och, om den inte får något bifall i kam-maren, till reservation 3.Anf. 72 ():Fru talman! Som sade är det här ären-det föranlett av att en journalist inte kunde få ut upp-gifter om radonmätningar. Journalisten överklagadetill alla instanser, men fick avslag.Den nuvarande bestämmelsen om sekretess i upp-dragsverksamhet har enligt regeringen visat sig varaotillräcklig för att tillgodose allmänhetens insynskravangående uppgifter av betydelse för människors häl-sa.Regeringen anser att nuvarande lagstiftning letttill och kan leda till att uppgifter som rör människorshälsa och som är av intresse för allmänheten hållshemliga i alltför stor utsträckning.Sådana uppgifter bör efter en avvägning mellandet allmänna insynsintresset och den enskilde upp-dragsgivarens intresse av sekretesskydd kunna läm-nas ut.Därför föreslår regeringen nu ett tillägg till sekre-tesslagen 8 kap. 9 § enligt följande:"Sekretessen gäller dock inte om intresset av all-män kännedom om förhållande som rör människorshälsa har sådan vikt att uppgiften bör lämnas ut. Trotsdetta undantag gäller sekretess för uppgift från upp-dragsverksamhet inom universitet och högskolor.Sekretessen enligt första stycket hindrar inte attuppgifter som rör människors hälsa lämnas till enmyndighet som utövar tillsyn inom miljö- och hälso-skyddsområdet. "Inom ställer man sig positiv till änd-ringen men anser att skrivningen skall formuleras:"Sekretessen gäller dock inte om intresset av allmänkännedom om förhållanden som rör miljö eller män-niskors hälsa har sådan vikt att uppgiften bör lämnasut. "När det gäller möjlighet att få information angå-ende miljön finns detta reglerat i direktiv från EU. Idirektivet står skrivet:Medlemsstaterna skall säkerställa att offentligamyndigheter åläggs att lämna ut uppgifter om miljöntill varje fysisk eller juridisk person på dennes begä-ran och utan att kräva att skälen för begäran anges.Vi anser att detta direktiv väl tillgodoser Miljö-partiets krav.Kristdemokraterna och ställer sig ock-så positiva till ändringen, men vill ha en uppföljninggenom att regeringen skall återkomma till riksdagenmed en konsekvensbeskrivning av hur föreslagenändring påverkat myndigheternas uppdragsverksam-het, samt att möjlighet att få ta del av informationsom rör människors hälsa i övrigt kan stärkas.Upplysningsvis vill jag då påminna om att rege-ringen redan har ett generellt uppföljningsansvar.Regeringen har alltså möjlighet att återkomma i den-na fråga. Låt oss därför ta ett steg i taget.Moderaterna vill som vanligt att myndigheternainte skall syssla med kommersiell verksamhet, utandet skall privata bolag göra.Fru talman! Med detta yrkar jag bifall till hem-ställan i KU:s betänkande samt avslag på samtligamotioner.Anf. 73 () replik:Fru talman! säger: Låt ossta ett steg i taget.Men ser inte det problemsom ligger i detta? Om fler använder sig av privataföretag kommer möjligheterna att få insyn i dennaviktiga fråga att starkt begränsas. Innan regeringenhar tagit ett nytt initiativ kan det vara en mängd män-niskor som inte får svar på sina oroliga frågor om hurdet förhåller sig med en förskola, en skola eller enfastighet.Anf. 74 () re-plik:Fru talman! En medborgare som känner oro - ettexempel är just det här med radonmätningar - skallkunna vända sig, anser vi, till myndigheter för att fådenna undersökning gjord.Jag kan tala om att jag själv kände sådan oro närradonhalterna i hus var på tal. Jag bor nämligen i etthus av lättbetong. Då vände jag mig till miljö- ochhälsoskyddsnämnden och sade: Jag måste få en mät-ning gjord här. Naturligtvis fick jag det. Man komhem och gjorde mätningen, och det kostade ingen-ting.Den servicen tycker jag att myndigheterna skalltillhandahålla alla medborgare. Jag tycker inte skall behöva vända sig till privata aktörer för attfå en sådan sak gjord.Anf. 75 () replik:Fru talman! Som ett antal remissinstanser har på-pekat förekommer det faktiskt att privata företaganlitas. De uppgifter som de privata företagen får ärinte offentliga och kommer så inte att vara framöverheller. Därvid föreligger fortfarande en risk att mansom enskild människa inte har möjlighet att till alladelar få tag på den information som man kanske villha.Dessutom föreligger det ytterligare en risk, ochdet är att fastighetsägare underlåter att göra mätningaröver huvud taget. Ser inte denrisken?Anf. 76 () re-plik:Fru talman! Även om fastighetsägaren skulle un-derlåta att göra en sådan undersökning kan ju varjemedborgare få den gjord hos miljö- och hälsoskydds-nämnden.Det ni föreslår är att myndigheter över huvud ta-get inte skall få lov att utföra dessa uppdrag, utan deskall lämnas ut till privata aktörer.Vår ideologi skiljer sig åt på den punkten. Vitycker att människor skall kunna känna trygghet ochfå samhällets tjänster efter behov och inte efter plån-bokens storlek.Anf. 77 PER () replik:Fru talman! Det här med direktivet, Britt-MarieLindkvist, var intressant. Jag kan inte alls läsa om deti betänkandet.Det är ju oerhört fint om EU har ett sådant här di-rektiv som innebär undantag när det gäller sekretes-sen i svensk lagstiftning. Då kan man ställa sig enföljdfråga: Hur kommer det sig att man har lyft uppmiljön men inte hälsan? Det verkar oerhört obalanse-rat i så fall.Om det är på det viset som att man har tagit hänsyn till miljön såborde detta ha stått i betänkandet.I övrigt skulle jag vilja fråga om det här med forskning, universitet och hög-skolor. Ni säger i betänkandet att man kanske kan tadet i nästa steg, men inte nu.Då undrar jag: Vad är det som hindrar det steget?Varför är ni inte mer intresserade av att hävda offent-lighetsprincipen?Anf. 78 () re-plik:Fru talman! Enligt EU-direktiven finns det härmed i propositionen. Det var svar på den frågan.När det gäller högskolor och universitet finns deten undersökning som redan är i gång. Regeringen villatt det skall bli en samordning. Som det står i betän-kandet: Den gällande ordningen vid uppdrags-forskning bör därför tills vidare bestå, när det gällerhögskoleväsendet, men regeringen avser att åter-komma i denna fråga.Då kan man ju avvakta tills betänkandet är klartpå den punkten.Anf. 79 PER () replik:Fru talman! Jag tackar för det.Jag fick hjälp av när det gällde fråganjag ställde angående direktivet. Det står tydligen pås. 13 i propositionen. Men det finns såvitt jag ser inteåtergivet i betänkandet. Det må vara hänt att dettafungerar som det gör. Det är i så fall intressant, tyckerjag, att man har med en sådan här viktig sak, fast manså att säga har hoppat över hälsosteget. Miljö ochhälsa hör ihop.När det gäller det som var ursprunget, nämligenradonproblemet, menar jag att det är ett så oerhörttungt och allvarligt problem att fastighetsägarnaskulle vara skyldiga att från början, precis som medden obligatoriska ventilationskontrollen, ha ett plakatdär man helt enkelt deklarerar sin fastighet och därdet står om de här mätningarna. Det borde vara ensjälvklarhet.Anf. 80 () re-plik:Fru talman! vet Per var det står i propo-sitionen, på s. 13. Det finns även en FN-konventionsom vi har skrivit under . Vi följer natur-ligtvis de förslagen.Att vi tycker att miljön inte skall skrivas in berorju på att de frågorna redan finns reglerade på andraställen.Anf. 81 ():Fru talman! För räkning instämmerjag i den reservation som har lämnatför kd:s räkning.Britt-Marie talade om att det finns ettuppföljningsansvar för regeringen i den här frågan.Jag förstod faktiskt inte det riktigt. Det framgår inteav betänkandet, utan jag utgår från att Britt-MarieLindkvist syftar på det generella uppföljningsansvarsom regeringen har för alla beslut som fattas.Jag tycker att de synpunkter som har framförts avde tveksamma remissinstanserna har varit myckettungt vägande. Jag vill därför fråga om man är beredd att skynda på uppföljnings-ansvaret, så att inte frågan ligger i något slags pipe-line för kommande genomgångar. Skall man gå vida-re i den här frågan måste man klara ut hur man skallbemöta den kraftiga kritik som har kommit frånmånga tunga remissinstanser.Sedan vill jag också peka på att vi ofta har talatom att det handlar om radon, men människors hälsaär ett mycket stort begrepp. När det gäller byggnaderär det verkligen inte bara radonproblem. Vi har möttproblem i många andra sammanhang när det t.ex.gäller olika nya byggnadsmaterial. Det är en mycketstor och omfattande fråga, även om det man har talatom här inledningsvis har aktualiserats genom radon-frågan.Jag vill gärna få ett svar från om när den här kritiken i så fall kommer attbemötas av regeringen.Anf. 82 ():Fru talman! Det är riktigt som . Jag syftade på det generella uppföljningsansva-ret. Naturligtvis kommer vi att följa frågan.Det är riktigt att det finns tre instanser, tror jag attdet är, som är mycket betänksamma när det gäller justde här delarna. Men det är 29 instanser som har fåttyttra sig, och 23 är enbart positiva. Två vill gå ännulängre. Ja, sedan blir det fyra stycken kvar.Men skulle det framöver visa sig att dessa farhå-gor besannas får regeringen naturligtvis återkomma ifrågan.Anf. 83 ():Fru talman! Jag räknar med löfte.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 7 §. )6 § Ändring i miljöbalkenFöredrogsMiljö- och jordbruksutskottets betänkande1998/99:MJU8Ändring i (prop. 1998/99:22 delvis)Talmannen konstaterade att ingen talare var an-mäld. (Beslut fattades efter 7 §. )7 § betänkande 1998/99:KU17VallagsfrågorAnf. 84 ():Fru talman! Jag skall trots en något irriterandeförkylning försöka säga någonting begripligt omkommunala utjämningsmandat.Med jämna mellanrum dyker det upp tänkare avolika storheter som hävdar att höger-vänster-skalaninte längre äger giltighet. De har fel, mendet finns frågor där de traditionella politiska blockenersätts av helt nya konstellationer. En sådan fråga ärnaturligtvis det kommunala kostnadsutjämningssys-temet, där höger och vänster, rött och blått, konserva-tism, socialism och liberalism ersätts av plus ellerminus i tabeller över utfallet för respektive kommun.En annan fråga av det slaget är den som jag tänkerta upp här, proportionaliteten i valsystemet. Där harstora partier, oavsett ideologi, en förkärlek för systemsom ger en överrepresentation åt just stora partier, påde mindres bekostnad, medan de mindre partiernatenderar att försvara en strikt proportionalitet i val-systemet. Vi ser ett exempel på detta i reservation nr1 och även nr 3 till KU:s betänkande nr 17. Det gällerdels utjämningsmandat i de kommunala valen, delsavskaffande av 4-procentsspärren vid val till EU-parlamentet.När vi införde enkammarriksdagen 1970 hade destora partierna - eller kanske sna-rare det stora partiet - tvingats ge upp sitt motståndmot den strikta proportionaliteten. Med hjälp av ut-jämningsmandat såg man till att ett partis andel avvalmanskåren i princip motsvarades av en lika storandel mandat här i . har detockså införts utjämningsmandat i landstingsvalen.Däremot inte ännu i kommunfullmäktigevalen.Kommuner med mer än 6 000 röstberättigade kan ochkommuner med mer än 24 000 röstberättigade skallindelas i två eller flera valkretsar. Det kan få till re-sultat att ett parti som skulle ha fått två tre eller t.o.m.fyra mandat i fullmäktige om hela kommunen hadevarit en valkrets i stället bara får ett mandat ellert.o.m. ställs helt utanför fullmäktigeförsamlingen. Dethär menar vi inte är rimligt. Ett sätt att åstadkommaproportionalitet även i kommunerna är naturligtvis attinföra ett system med utjämningsmandat även på dennivån.Utskottsmajoriteten, socialdemokraterna och mo-deraterna, har i betänkandet kort och gott konstateratatt man inte tycker att detta är en bra idé. Man hartyvärr inte bemödat sig om att formulera varför maninte tycker att det är en bra idé. Jag förutsätter att manhar goda skäl, för skälet kan väl inte vara det enklafaktum att vårt förslag i vissa fall skulle beröva s ochm ett eller annat överskottsmandat.Fru talman! Jag yrkar bifall till reservation nr 1och till reservation nr 3 till KU:s betänkande nr 17.Anf. 85 ():Fru talman! Först några ord om ett par saker somvi är överens om i utskottet, men som ändå är värdaatt uppmärksamma i sammanhanget.Inom den nya vallagen förändrades några rutinertill det bättre för utlandssvenskarna och deras möjlig-het att utnyttja sin rösträtt. har det kommiten hel del indikationer som tyder på att informationenoch röstkorten nått ut väldigt sent, så sent att rösträt-ten av praktiska skäl inte har kunnat utnyttjas. Därförbehöver man se över rutinerna för röstningsförfaran-det.Vi har inte fullföljt detta genom att gå till kamma-ren med något tillkännagivande.