prot · GM09102 · 1999-05-28 00:00:00 — Justitieombudsman-nen har också pekat på att detta område är det områdeinom den allmänna administrationen där han eller honhar haft störst anledning att godkänna klagomål frånallmänhetens sida.Vid den utfrågning som socialförsäkringsutskottethade nu i vår med bl.a. JO framkom det att när detgäller den kritik som har funnits kunde för sin del inte se att det hadeskett några mätbara förbättringar på de punkter somhade med hantering och rättssäkerhet att göra.Revisorerna har, tycker vi, gjort ett gott arbete. Dehar gjort en god genomgång av situationen och ocksålagt fram goda förslag till hur utskottet och därefterriksdagen skulle hantera deras undersökning.Folkpartiet har i en motion strukit under det somhar tagits fram från revisorernas sida men också pekatpå behovet av en tät redovisning tillbaka till riksda-gen om vad som sker.Som redan har nämnts under diskussionen har viinom utskottet nått en bred enighet om att tillstyrkarevisorernas förslag och vissa av motionsyrkandena,däribland delvis ett yrkande från vår sida.Herr talman! Socialdemokratin har haft ansvaretför den offentliga verksamheten under cirka fyra ochett halvt år . Det vore därför förstås frestande förledamöter från det partiet att inte vilja blåsa underkritik av denna typ, att försöka tona ned kritiken elleratt konstatera att några tillkännagivanden inte är nöd-vändiga eftersom regeringen ändå håller på att rättatill detta, etc.Vi kan konstatera att s-ledamöterna i utskottet intehar fallit för den frestelsen, utan vi har, som jag nyssnämnde, med rätt bred majoritet fört vidare de syn-punkter som revisorer har till kammaren,och förhoppningsvis därmed vidare till regeringen,och även delvis instämt i ett par andra motioner.Herr talman! Uppriktigt sagt tycker jag att dettahedrar s-ledamöterna. Det finns all anledning atthoppas att vi i olika sammanhang kan fortsätta attbehandla kloka revisionssynpunkter på det viset ochdärmed visa att de lite tråkiga "fynden" i doktorsav-handlingen kanske inte blir bestående för framtiden.Den stora förhoppningen är förstås att det arbete somskall sättas i gång leder till en förbättrad handlägg-ning, en bättre kostnadseffektivitet och en bättre rätts-säkerhet.Jag yrkar bifall till utskottets hemställan.Anf. 114 KERSTIN-MARIASTALIN (mp):Herr talman! Rapporten från revisorerär mycket skarp. Jag är naturligtvis glad över att ut-skottet enat ställt upp på att ge regeringen till kännavad revisorerna anfört. Som ny i var jagväldigt chockad över att detta över huvud taget dis-kuterades.Inledningsvis yrkar jag bifall till hemställan i ut-skottets betänkande i dess helhet.De lokala försäkringskassornas arbete är inte lätt.När jag var ny i var jag också lite förvånadöver att man när man sade försäkringskassorna me-nade länets sammanhållna försäkringskassor. För migär det ställe dit människor går föratt fråga om något, för att kvittera ut pengar, för attfylla i papper osv. För mig är alltså försäkringskas-sorna de lokala försäkringskassorna.Tillsammans med länsförsäkringskassorna harman att administrera omkring 50 olika typer av för-säkrings- och bidragsärenden. Revisorerna har kon-centrerat sig på 12 av de ärendeslagen.Inom några av de här områdena har det, somsagts, ibland upprepade gånger skett regelförändring-ar. Man har dessutom tvingats arbeta med datorsys-tem som varit dåligt anpassade till de här regelföränd-ringarna och till det ökade antalet ärenden.En del regelförändringar är stora, andra är små.Jag tänkte ge exempel på en liten regelförändringmen en regelförändring som kan vara nog så besvär-lig. Det gäller föräldraförsäkringen.När jag fick barn fick jag mo-derskapspenning - mödrapenning, som det hette.Sedan var det bra med det. kan man alltså varaledig i olika omgångar. Man kan ha olika ledigheter,ett slags ledighet för ett barn och ett annat slags le-dighet för ett annat barn. Pappa och mamma kanändra på ledigheten. Man kan ändra sitt sätt att haledigt mitt under pågående föräldraförsäkring. Kan-ske måste man också ändra om man blir sjuk. Fördetta finns det inte anpassade regelsystem i datorerna,utan man måste då räkna för hand. Det kan bli väldigtkrångligt.Jag vill fästa uppmärksamheten på mångas försökatt skylla på de lokala kassorna. Man säger att delokala kassorna måste jobba på ett annat sätt osv.Men det är faktiskt oss man skall skylla på. Det är juvi som skapar de nya lagarna och det är vi som i enförlängning skall se till att folket ute på kassorna tid och de resurser som behövs.Vi i är så eniga beträffande det somrevisorerna skrivit att vi inte har väckt någon ny mo-tion. Bristerna i administrationen är inte - tackoch lov! - dolda, utan de ligger där öppet och naketpå bordet. Alla inser allvaret. Därför är regeringenredan uppmärksam på en del av bristerna och harpåbörjat ett arbete med att förbättra styrningen avRiksförsäkringsverket och försäkringskassorna. Rege-ringen har också ställt krav på återrapportering frånRiksförsäkringsverket.Jag tycker att det är klokt att utskottet har avstyrktden motion som handlar om att det ägnas för myckettid åt information och utbildning samt åt omställningav det administrativa systemet. Det har, som sagt,varit mycket besvärligt men situationen som helhetskulle ha varit ännu värre om man inte hade ägnat tidåt utbildning, information och omställning av system-et. Naturligtvis tar det här med information och ut-bildning tid. Vi måste alltså hjälpa till här och se tillatt kassorna får den tid och de resurser som behövs.Här finns det alltså väldigt allvarliga och storaproblem som inte åtgärdas på en kafferast. Det finnssåledes anledning att i fortsättningen vara mycketuppmärksam. Det får absolut inte bli så att nästa gångrevisorerna skall komma med en rapport behöver debara kopiera den gamla.Med en viss neddragning av personal kan mankanske åstadkomma en liten effektivisering. Men omorganisationen blir alltför slimmad når man varkeneffektivitet eller kvalitet. För att nå en god kvalitetbehövs det resurser. Också när det gäller kvalitetssäk-ring, som det så vackert heter, behövs det resurser.Miljöpartiet hade en motion kvar sedan allmännamotionstiden. I den motionen finns ett yrkande om ettsocialförsäkringsombud, en person som skall kunnahjälpa medborgare i krångliga ärenden i försäkrings-kassesystemet. Jag har med anledning av utskottetsöppna sinne inför revisorernas rapport dock inte käntmig manad att yrka bifall till motionen om socialför-säkringsombud. Vi får väl se hur mycket vi kan vridasaker och ting till rätta. Går det alltför trögt blir detkanske aktuellt att återkomma med en sådan här mo-tion.En mycket viktig aspekt som nästan lite i förbigå-ende nämns i utskottets betänkande är ohälsoområdet.Det är verkligen djupt otillfredsställande att hörarepresentanter från säga att detinom det här området finns en genuin okunskap -genuin okunskap; det är otäckt. Man konstaterar rättoch slätt att folk blir sjukare.Frågan om ohälsan är alltså något som alla vi somarbetar inom socialförsäkringarna måste ägna mycketstörre uppmärksamhet åt. Vi kan inte bara sitta ochtitta på och se hur kostnaderna för socialförsäkringar-na rusar i höjden utan att vi på allvar frågar oss varfördet är så.Anf. 115 (m):Herr talman! Jag tillhör dem som anser att närstaten skall göra någonting skall det vara hög kvalitetoch stor rättssäkerhet. När vi betalar så kopiöstmycket i skatt som vi gör i det här landet har vi rättatt fordra att statens egen verksamhet sköts med hög-sta effektivitet och med stor rättssäkerhet. Det är justatens kärnuppgifter, kan man väl säga.Det finns brister i statlig verksamhet. I det härfallet avser jag också försäkringskassorna som en delav den myndighetsstruktur som vi talar om. Jag harsett på andra håll hur bl.a. resursbrist gjort att effekti-viteten varit låg. Det gäller och långaväntetider vid asylprövningar, även om det har blivitbättre. Det är samma sak med Utlänningsnämnden.Jag ser nu också detta på kassaområdet. Detta harpåpekats av revisorerna och det finns ingen anledningatt inte helt dela den uppfattningen.Revisorernas rapport grundar sig siff-ror. Det har naturligtvis hänt en del , ochman arbetar målmedvetet för att försöka bättra sig.Det var , 1996, 1997 och 1998 en tur-bulent tid. Det var politisk strid, kan man ju säga, omanslagen till socialförsäkringsadministrationen. Gul-lan , som då var vice ordförande i utskottet,slogs ju hårt för att socialförsäkringsadministrationenskulle få mer resurser. Hon såg att kvaliteten höll påatt sjunka och att personalen inte mådde bra. Arbe-tarskyddsombud ryckte ut lite här och var i Östergöt-land och på annat håll. Det var ju en stressad organi-sation som vi upplevde då.Jag tror att vi alla var besjälade av att försöka fåmer pengar till försäkringskasseadministrationen. Jagtror att en konstellation av olika partier mer ellermindre tvingade socialdemokraterna för att hitta nå-got slags lösning för att få mer pengar. Man tog reha-biliteringspengar för att skjuta in i administrationenoch på så sätt någorlunda klara detta.I en stressad organisation, när oro sprider sig, blirman kanske mindre effektiv, det blir slarvigt och manhar inte riktigt strukturerna i sitt arbetssätt klara försig.Det måste vi här i salen ta på oss ansvaret för. Detär ju faktiskt vi som gör alla dessa regeländringarsom då skall träda i kraft efter det vi hartagit beslutet här. Det är vi som avgör hur mycketpengar och resurser som skall gå till försäkringskas-seadministrationen. Det är faktiskt den politiska nivånsom får ta ett ansvar. Vi kan inte bara skylla på orga-nisationer. Vi måste här i salen ta ett tydligt ansvar.Så småningom ledde de här diskussionerna framtill att man också skulle sjösätta en ny organisation,en ny administrativ struktur, kan man väl säga. Mangjorde styrelserna till mer av styrelser med ökat an-svar och ökade befogenheter. Man tydliggjorde merrollerna mellan riksförsäkringsverk och kassastyrel-ser. Denna administrativa förändring har trätt i kraftden . Alla är besjälade att arbeta efterdetta i försäkringskassestyrelserna.Vi var en enig riksdag som antog detta. Det var enenig riksdag, det fanns ingen reservation från någothåll. Därför är det lite tråkigt, tycker jag personligen,att i det här fallet mitt eget parti bara efter tre måna-der går ut med en motion och reservation om att änd-ra den organisationen och göra den statlig.Jag tycker att det är för . Jag tycker att viskall vänta och utvärdera. Jag kommer alltsåinte att stödja vår egen reservation. Jag deltog hellerinte i beslutet i detta hänseende.Däremot tycker jag att det är helt klart att ingen-ting kan betraktas som att nu har instiftaten organisation som skall vara exakt så här nu i allframtid. Man måste naturligtvis dynamiskt utvecklaoch förändra. Tekniken trycker på och sådant, så förreller senare kommer förändringsarbetet att röra ävenadministrationen, det är jag helt säker på. Det gör detfortlöpande. En utvärdering tycker jag självklart skallkomma till stånd om det behövs förändringar så små-ningom. Men det är för tidigt, och därför intar jag denposition jag gör.Justitieombudsmannens berättelse och det han harfunnit måste man ju ta på yttersta allvar, självfallet.Men där kan jag åter gå till , som ären enhetlig juridisk organisation som finns i olikadelar av landet. Även där kan det mycket väl händaatt man tar olika slags beslut beroende på vilka per-soner som sitter där. Man har lagregler, praxis ochinstruktioner. Men man kan ändå hamna på lite olikabeslut i liknande fall. Och det måste man räkna med.Det går inte att mekaniskt strömlinjeforma allting såatt det blir exakt detsamma över hela landet. Detkommer aldrig att gå. Det går inte i domstolsväsen-det, det går inte i kommunerna, det går inte i lands-tingen. Det går över huvud taget inte i myndighets-utövning om man inte har en enda myndighet ochman har likriktat all beslutspersonal. Så vi får räknamed att det blir vissa skillnader lite här och var, ochdet tycker jag att man måste acceptera. Man kan se-dan få sin sak prövad i nästa instans. Men man skallminimera och arbeta med frågan så mycket som detnågonsin går.Jag har ju den erfarenheten av försäkringskasse-administrationen att jag kan se att man är oerhörtmedveten om kritiken som har kommit och man äroerhört inställd på att verkligen förändra och förbättraarbetet. Styrelserna har som sagt ett mycket tydligareansvar för att verksamheten blir bra än vad man hadeunder tidigare system. Så låt oss arbeta på och påolika sätt följa upp, uppmuntra och göra arbetet förförsäkringskassepersonalen mera lustfyllt. Låt ossmotivera människorna, snarare än att bara gnälla pådem. Jag tycker att många gör ett gott jobb och deskall ha all heder och uppmuntran av detta. Men vikan aldrig i den här salen, tycker jag, frånta oss an-svaret för att verkligen följa upp och också påtala omdet är brister. Det måste vi fortsätta med.Jag yrkar alltså bifall till betänkandet och kommeratt avstå i omröstningen i fråga om den moderatareservationen.Anf. 116 ():Herr talman! Här talar vi om produktivitet, styck-kostnader, och handläggningstider. Bakom alla dessaord finns det människor vars liv påverkas mycketstarkt och i varierande grad.Försäkringskassorna har att administrera försäk-ringen för att ge de försäkrade en god service som detstår i lagen om allmän försäkring. En god service ärvad vi kan kräva av det system som har att handhadessa viktiga frågor. Det får vi tyvärr inte i dag.På kassorna finns det väldigt mycket duktigamänniskor som arbetar så gott de kan med de verktygde har till hands. Inte minst med flera harpåtalat detta. Jag tycker synd om de här personerna.De är i den yttersta linjen och får ofta bära det be-römda hundhuvudet. För deras skull, om inte annat,behövs det förändringar som är större än dem vi här ikammaren orkat ta beslut om. Det är inte hosdem de största felen ligger, utan felen finns i det sys-tem de har att arbeta i.Andra som nog skulle må väl av förändringar ärväl de fångar som de förtroendevalda i socialförsäk-ringsnämnder och försäkringskassestyrelser är. Dengranskningen som påtalade angåendehur man utser folk i socialförsäkringsnämnder är juskrämmande och måste förändras.Men de stora förlorarna i det här är kunderna ellerförsäkringstagarna - dessa människor som har rätt attkräva en god service, likabehandling inför lagen ochenkel, snabb och billig handläggning av sitt ärende. Iskrämmande många fall är det människor sominte får något av det.Det är inte få människor som känner sig fångadeav systemet. De kan inte se någon möjlighet att ta sigur det eller ens påverka sin situation. Det är inte fåmänniskor som kan ge exempel på att det inte funge-rar. Misstag kommer att ske i vilket system vi änväljer, och det får man acceptera. Men det man intefår acceptera är de systematiska felbeslut som mångavittnar om och som det också finns bevis på, misstagsom påtalats och borde ha åtgärdats. Trots detta upp-repas samma misstag år . Människor kommer ikläm trots att man vet vad som är fel och hur deskulle ha förhindrats. Så kan vi inte ha det länge till.Herr talman! Som m.fl. har nämnttidigare hade vi besök av . Hanhar ju att granska verksamheten inom socialförsäk-ringen och har återgett hårresande intryck från sinainspektioner. Han och hans medarbetare vet vilka felde letar efter, och de blir mycket sällan positivt över-raskade i sin granskning. Ständigt samma fel åter-kommer år efter år.De mest allvarliga brister som JO påtalat tyckerjag är de i tillämpningen av lagar och regler. Att manefter eget huvud gör bedömningar av hur lagarna ochreglerna skall efterlevas är inte rättssäkert, och det ärhelt oacceptabelt, men detta återkommer år efter år.JO fick frågan i utskottet om sådana här fel är vanligai de övriga verksamheter som han har att granska - deär kriminalvård, tull, kronofogde, militär och över-förmyndare - och han sade bestämt nej. Det är intevanligt; det förekommer inte.Man kan jämföra med hur man på ett liknande sättskulle bete sig inom andra verksamheter, t.ex. krimi-nalvården. Enskilda fångvårdare skulle då släppa utpersoner som dömts till fängelse efter tre må-nader, därför att de tyckte att det var bättre än detdomstolen hade dömt vederbörande till. Sådant görsju inte inom kriminalvården , och sådant bordeinte heller förekomma inom socialförsäkringen.JO ser mörkt och allvarligt på socialförsäkringenssituation, och det borde vi också göra, inte bara i ord,som alla har fört fram här, utan också i handling.De flesta företag och institutioner använder i dagden nya teknikens landvinningar i sin verksamhet.Det är nödvändigt, bl.a. vad gäller kvalitetssäkrings-arbete, att upprätthålla en god service till en skäligkostnad och inte minst som ett kommunikationsstödför medarbetare. De allmänna försäkringarna tyckerjag är ett område där det krävs likformighet över helalandet, och då måste man tillämpa och anpassa sigefter den nya teknikens möjligheter. I vår motion gesdet många goda exempel på hur detta skulle kunna gåtill.Människor kommer att kräva förändringar. Vi vetinte när detta sker. Vad vi vet är att förtroendet föradministrationen och kassorna sjunker som en sten.Detta är en värdemätare på vad som pågår i folkdju-pen. Då kraven på förändringar kommer kan det gåhastigt, och vi kan då komma att få göra förändringarsom inte är de bästa och som vi sedan måste ändra påigen. Det finns ett uttryck som lyder: Det är bättre attföregå än att föregås. borde i detta ärendeleva efter detta. Vi vet vad som är fel, och vi vet vadsom borde göras, och jag tycker att det är dags attpåbörja det arbetet nu.Herr talman! Därmed vill jag instämma i GöranLindblads yrkande.Anf. 117 ():Herr talman! Jag håller med dig, , om att det finns många duktiga och ambitiösamänniskor på försäkringskassorna. Det tror jag att vihar sett när vi har åkt runt till kassorna från utskottetssida. Du säger också att förtroendet för försäkrings-kassorna sjunker som en sten. Man kanske kan tyckaatt det är på det sättet, men i den undersökning bland90 000 kunder som man gjorde från då man ställde frågor inom fem områden - dejag kommer ihåg nu är bemötande, service och beslut- fick samtliga områden på en skala från 1 till 5 unge-fär 4 i betyg. Det som var sämst i sammanhanget,någonstans under 4, var just informationsbiten. Mantyckte att man borde få mer information. Det kanskeockså visar vilka svårigheter det finns med informa-tion med hänsyn till de förändringar som vi har gjort,dessutom med viss hastighet som jag också sade imitt anförande, t.ex. då man under året 1996-1997hade på sig från beslut i till dessatt kassorna skulle handlägga det som beslutet gällde.Det är väl också så, som flera har sagt, att detfinns all anledning för oss att reflektera över frågan:Måste vi ge kassorna på sig att ta till sigsynpunkter?Men avslutningsvis vill jag ställa en fråga. Dupratar om större förändringar som vi inte har orkatgenomföra, och då frågar jag mig: Vilka förändringarär det då du eller vill genomföra?Anf. 118 ():Herr talman! redogjorde för enundersökning. Man kan ju jämföra med sjukvården.Där genomför man också ofta undersökningar av hurpatienterna uppfattar situationen. Men alla vet juhurdana förhållandena inom sjukvården är och att detfinns stora brister och stora problem. Valet av vilkenundersökningsmetod man använder spelar också in.Den undersökning som jag refererar till är Sam-hällsbarometern som finns återgiven i egen årsredovisning som vi fick alldelesnyligen, där man påtalar att 1997 hade förtroen-de för socialförsäkringen, medan siffran nu är 27 eller29 %. Man ser allvarligt på det även inom , enligt den text som återfinns där. Mankan säkert mäta detta på olika sätt, men min utgångs-punkt var medborgarna, inte bara de som utnyttjarförsäkringssystemet.Lennart Klockare nämnde också tiden. Jo, menKerstin-Maria m.fl. har ju påtalat att det är vi självasom har satt kassorna i den här situationen. Vi kanskeskall tänka på det när vi fattar våra beslut så hastigt,och i stället tänka igenom dem mer noggrant. Det vivill är ju att man börjar ett reformarbete så att manslipper de här hastigt påkomna och hopskrivna be-sluten som är svåra att administrera och dåligt förar-betade. Det är det vi måste inrikta oss på.Anf. 119 ():Herr talman! Jag har tittat i årsredovisningen frånRiksförsäkringsverket om kassorna jag också, menjag har inte sett det här. Men det är ju riktigt att manredovisar flera undersökningar naturligtvis, så jag haringen annan uppfattning om det.Men du säger att vi inte har orkat med att genom-föra stora förändringar. Jag tycker att det har skett enmassa stora förändringar i den här , bådefram och tillbaka under den saneringsperiod som vinu har bakom oss. Men vill då göranågonting annat, eftersom du säger att vi inte harorkat göra stora förändringar? Kan du säga någontingom det?Anf. 120 ():Herr talman! Självklart kräver ett samhälle i stän-dig förändring förändringar också inom de här sys-temen, och det är precis som säger:Det är klart att det har skett stora förändringar när detgäller försäkringarna ut mot kunderna, försäkringsta-garna. Men administrationen och dess arbetssätt harsett väldigt lika ut i princip sedan försäkringskassor-nas tillblivelse.Vi lever i en annan värld . Vi måste arbeta påett annat sätt. Människor har andra krav gentemotkassorna som servicelämnare och oss som beslutareom att serva personer. Det måste vi anpassa oss till.Vi har vår motion, som självklart inte är det ultimatamen ändå visar att vi bör jobba vidare, kanske inteprecis åt det här hållet, men vi måste arbeta framåtoch inte stå stilla som vi gör . Den organisations-förändring som jag menade i första hand är ju denorganisationsförändring som trädde i kraft nu , som talade om.Anf. 121 (m):Herr talman! Jag vill bara komplettera påett par punkter. Vi kunde rätt ta del av enrapport där JO hade redovisat en uppföljning avStockholmskassan som visade sig vara i stort settväldigt positiv från kassan synpunkt. Det fanns enoch annan smärre brist. Men huvudintrycket var attdet var en bra och väl utförd verksamhet.Då kan vi utifrån och min position glädjaoss åt att det är en borgerligt styrd försäkringskassa.Men man får väl vara bussig att erkänna att ett arbetemed att förbättra verksamheten där har pågått enlängre tid. Jag tror faktiskt att man jobbar hårt medförändringar runtom i hela landet. I den kassa jagsjälv är engagerad i lägger man ned kontor på löpan-de band, slår ihop alla möjliga saker och effektivise-rar. Det är en väldigt turbulent och dynamisk utveck-ling.Sedan till frågan om IT-stödet. Hela den fråganägs av . Det är det som är sys-temägare och skall utveckla detta åt kassorna i sam-verkan med kassorna. Det är kanske bra att vi har ettstatligt ansvar där så att det blir någon fart.Anf. 122 ():Herr talman! och jag är överens om väldigtmycket även i den här delen, även om jag är någotyngre än och kanske något mer intensiv i minaönskningar om förändringarnas snabbhet.Visst, och andra, kan man jobba som toki-ga, genomföra förändringar och göra ett bra jobb.Men det leder ingen vart om man jobbar i ett felaktigtsystem. Detta att man har olika juridiska personerförsvårar genomförandet av samordning och när manskall implementera nya arbetssätt.Jag tycker att man borde titta mycket mer noga pådetta innan man skapar sig en bestämd uppfattningoch fattar beslut om hur det skall vara.Anf. 123 (m):Herr talman! Jag vill först säga att jag blev rättglad över att läsa den här rapporten om Stock-holmskassan som JO hade gjort. Det visar att även JOuppmärksammar när det är en verksamhet som be-drivs bra. Jag tror att det kommer att märkas så små-ningom runtom i landet att JO kommer att ha alltmindre att klaga på.När det gäller IT-ägandet har staten ett ansvar attvia se till att den tekniska ut-vecklingen bedrivs effektivt. Det är det som är sys-temägare och som skall göra de stora investeringarna.Det skall man göra i samverkan med kassorna.Om inte staten fullgör sin uppgift, om Finansde-partementet inte anser sig har råd eller på något sättstrular, blir det inte bättre av att man förstatligar res-ten också.