prot · GN0942 · 1999-12-08 00:00:00 — Inte minst gäller detta för barn och ungdo-mar, vilket är ett tydligt tecken på kultur- och mu-sikskolornas betydelse. Jag ska senare återkomma tilldetta.Svensk danskonst genomgår en snabb och starkkonstnärlig utveckling. För att ytterligare stimuleradet växande intresset för dans bör ett nationellt upp-drag ges för utveckling av danskonst för barn ochunga. Om detta råder en stor samstämmighet i kultur-utskottet, vilket är glädjande, men tyvärr nådde vi islutet på diskussionen i utskottet inte riktigt ändafram. Vi kristdemokrater ser det som angeläget medett nationellt uppdrag till dansområdet från år 2001.Herr talman! Jag yrkar bifall till reservation 1 un-der mom. 3.Dansare har en kort karriär. Även utan skador iarbetet kan de fysiska förutsättningarna för att utövayrket upphöra , ofta mycket tidigare. Dååterstår i yrkesverksamhet. Därför bör det igrundutbildningen alltid finnas en förberedelse för enalternativ karriär och en planering för dansares om-skolning eller vidareutbildning. Därför återkommer vimed vårt krav att en översyn av dansutbildningen ärnödvändig och borde genomföras . Om dettaborde vi kunna vara helt överens.Satsningen på musik, teater och dans får inte be-gränsas till nationalinstitutionerna och Stockholmsre-gionen. Bidragen till regional musikverksamhet samtregionala och lokala teater-, dans- och musikinstitu-tioner är därför oerhört centrala. Vi hälsar med till-fredsställelse att regeringen förstått vikten av de fastaanslagen och därför övergett idén att riktade tidsbe-gränsade bidrag ska finansieras av verksamhetsansla-gen. Detta ser vi som ett tecken på hållbarheten i vårtidigare argumentation.Tyvärr tar socialdemokraterna inte kritiken på all-var när det gäller länsmusiken. Anslaget har totalt settbantats med . förstaanalys av hur det förändrade statsbidraget till länsmu-siken har påverkat verksamheten ger ingen enstäm-mig bild. Huvudmännen har valt olika förhållnings-sätt till den nya situationen.För är detta otillräckligt. Vi serfortfarande en risk att det regionala musiklivet utar-mas och står fast vid att länsmusiken måste ges ut-ökade resurser. Vi har anslagit 15 miljoner utöverregeringens förslag till regional musikverksamhetår 2000. Medel ska förutom till länsmusiken ocksåkunna gå till teater och dansverksamhet. Jag har idetta avseende också skrivit en motion där jag harvisat på situationen för , men jagavser för tids skull här i kammaren att intereservera mig, utan jag kommer att återkomma påannat sätt i den frågan.Herr talman! Den kommunala musik- och kultur-skolan har under grundlagtoch utvecklat många människors musikintresse. Barni alla åldrar har fått sitt intresse för musiken väckt justgenom musikskolorna. Att är ett land medmånga goda musiker har bl.a. resulterat i att musikin-dustrin är en av våra största exportindustrier.Detta är bra, men ska inte utgöra en förutsättning förverksamhetens berättigande. Musik- och kultursko-lorna har ett värde i sig. Trots kommunernas ekono-miska kris utvecklas musik- och kultursko-lor i allmänhet positivt, och många kommuner harbörjat se dessa skolor som en strategiskt viktig verk-samhet.Vi vill betona hur viktigt det är att de kommunalasatsningarna på musik- och kulturskolorna bibehållsoch utvecklas. anslår 3,5 miljarderutöver regeringens förslag till den kommunala sek-torn den närmaste treårsperioden. I min egen hemstadUmeå har den kommunala under höstenvarit oerhört nära att bli ålagd ett sparförslag som iprincip helt skulle slå sönder en väl fungerande ochoerhört uppskattad verksamhet. Tack vare ett stortengagerat upprop för skolan från skolans rektor, lära-re och föräldrar räddades den i sista stund.Avslutningsvis, herr talman, vill jag säga någotom konstnärernas villkor. Jag kan hålla med TassoStafilidis om det allra mesta när det gäller konstnä-rernas villkor. Den ansats, herr talman, som TassoStafilidis antog här gör att jag harstora förväntningar på skrivningar framgent vad gäl-ler konstnärernas villkor. Jag utgår ifrån att den häransatsen kommer att lämna avtryck i kommandebudgetskrivningar.Kulturell frihet, mångfald och vidareutvecklingska främjas genom att kulturskaparna får goda ar-betsvillkor och ekonomiska villkor. Arbetsmarknadeninom kultursektorn avviker från de förutsättningarsom arbetsmarknadspolitiken utgår ifrån. Om fastarbete är det vanliga på arbetsmarknaden i stort så ärarbetena inom kultursektorn oftast tillfälliga. I dagråder det en långvarig strukturell obalans mellanutbud och efterfrågan. Vi kristdemokrater ser positivtpå de försöksverksamheter som påbörjats avseendeförsöket med en tredje anställningsform inom teaternsamt försöket med en arbetsförmedling vid centrum-bildningar. Detta ska bli intressant att följa.Däremot anser vi fortfarande att försöksperiodenom är för kort. Vi hade velat se enförsöksperiod för att kunna dra säkra slut-satser av värdet av verksamheten, ett ställningstagan-de som delas av Teaterförbundet.Vad gäller frågan om hur konstnärernas förslags-rätt ska kunna vidgas beträffande ledamöter tillKonstnärsnämndens styrelse och styrelsen för Sveri-ges bildkonstnärsfond är den diskuterad och debatte-rad här. Också vår kulturminister var inblandad ochlämnade sina synpunkter och kommentarer. Honsäger, herr talman, att regeringen ska återkomma idenna fråga, och vi ser fram emot det förslag somkommer. Vi kristdemokrater utgår ifrån att regeringenlyssnar och tar till sig utskottets och, utgår jag ifrån,beslut i den här frågan. Något annat vorehögst anmärkningsvärt.Jag står självfallet, herr talman, bakom det skrift-liga yttrande vi kristdemokrater har där våra anslagfinns specificerade samt samtliga våra reservationer,men för att vinna tid i kammaren nöjer jag mig meddet yrkande som jag redan lagt.Anf. 236 ():Herr talman! Jag kommer i mitt inlägg att ta uppytterligare några viktiga avsnitt i den moderata kul-turpolitiken.I det moderata budgetförslaget höjer vi anslagetG2, Bidrag till kulturmiljövård, med 25 miljonerkronor i förhållande till regeringens och utskottsmajo-ritetens förslag. Detta är ett uttryck för att vi anser attmycket bra kulturvårdsarbete kan ske på privat initia-tiv. Många fastighetsägare är beredda att ta på sig ettavsevärt merarbete för att ta sitt ansvar för kultur-miljön. Möjligheten att skaffa lämpligt byggnadsma-terial för ombyggnader ökar genom att detstartas nya företag som handlar med sådant som mantagit till vara, t.ex. i samband med husrivningar.Att det då finns en möjlighet till statligt ekono-miskt stöd kan tjäna som en stimulans för fastighets-ägaren. Det kan dessutom medverka till att ingrepp ikänsliga fastigheter sker på ett antikvariskt riktigtsätt. Landsantikvarierna har här en viktig uppgift attfylla genom att informera om lämpliga tillvägagångs-sätt och vara ett stöd för den enskilde fastighetsägareni kontakten med länsmyndigheterna.Känslan för kulturarvet är djupt grundad, och detfinns en bred uppslutning bakom tanken att åtgärder-na ska betalas solidariskt av fastighetsägarna ochstaten. Det innebär ökad efterfrågan på medel fråndetta anslag, en efterfrågan som med vårt förslag tillhöjning blir lättare att uppfylla. Även kommunalabidrag kan vara viktiga för den som står i begrepp attta itu med sitt gamla hus.Herr talman! De nya reglerna för kostnadsfördel-ningen i samband med arkeologiska undersökningar,nämligen att arbetsföretaget ska vara med och betalakonserverings- och dokumentationskostnaden också,har inneburit nya pålagor för fastighetsägare i känsli-ga kulturmiljöer. riktlinjer föratt följa ett mer upphandlingsliknande förfarande harännu inte fått den önskade spridningen ute på fältet.Den förväntade rationaliserings- och besparingsef-fekten har därför uteblivit. Det gör det ännu viktigareatt staten har resurser att använda för att gå in medstöd då de arkeologiska undersökningskostnadernablir orimligt stora. De regler som gäller i detta sam-manhang måste användas på ett positivt sätt. Statensansvar för att ta till vara det gemensamma minnetmåste åtföljas av motsvarande ekonomiska insats, ochdet är speciellt viktigt eftersom multiplikatoreffektenkan bli avsevärd.Herr talman! Vi upprepar, likt droppen som ur-holkar stenen, vårt förslag att Arbetets museum inteska särbehandlas i bidragshänseende. Jag tar nu uppett argument som vi inte har fört fram tidigare, menjag upprepar inte alla de argument som vi har använt itidigare debatter i denna fråga. Merparten av de övri-ga institutioner som får bidrag från anslagsposten H4har en tydlig och aktiv huvudman, som på ett påtag-ligt sätt tar även sitt ekonomiska ansvar, ofta med storansträngning. Här finns t.ex. i , i , i , i , i ochZornmuseet i . De är på olika sätt exempel påhur ansvarsfrågan har hanterats regionalt eller lokaltoch hur det statliga bidraget fungerar som ett säkertviktigt komplement. Av anslagets drygt 40 miljonerfaller enligt majoriteten drygt 11 på Arbetets muse-um, medan de övriga 11 mottagarna får i genomsnitt2,7 miljoner kronor.Beträffande Riksutställningar har vi ett be-sparingsförslag, men det har inte . Där-emot har vi tillsammans med reserveratoss till förmån för ett yrkande om att regeringen böråterkomma med förslag om en förändrad verksam-hetsinriktning för Riksutställningar. De möjlighetersom finns inom nätverket av länsmuseer och kommu-nala museer att skapa stimulerande vandringsutställ-ningar utnyttjas inte fullt ut. Vi anser att härfinns behov av en reform för att på så sätt skapa an-gelägna nya möjligheter.Eftersom de övriga påtänkta regeringspartnernahar uttryckt tillförsikt om möjligheten till borgerligtsamarbete i regeringsställning är det väl inte helt felom jag också har samma uppfattning. Våra bespa-ringar på kulturbudgeten hör hemma i det totala mo-derata budgetförslaget och förutsätter de förändringari den totala situationen för den enskilde skattebetala-ren som en total tillämpning av vårt budgetförslagskulle innebära. När en koalitionsregering pratarbudget uppstår det till slut ett utrymme som man äröverens om att fördela på olika utgiftsområden. Detär då det skapas en borgerlig kulturbudget i samarbeteoch samförstånd.Herr talman! Det moderata budgetförslaget underrubriken sönderfaller vid närmare be-traktande i två delar. Vi har föreslagit en allmän be-sparing på . Alltfler människorbörja inse realiteten bakom begreppet livslångt läran-de. Det s.k. har gett studieförbundenen viss ökning i sin uppdragsverksamhet och viktigaerfarenheter av att erbjuda kompetensutveckling.Detta trots att studieförbundens andel av verksamhe-ten inte var större än . Här finns alltsåutrymme för ytterligare expansion.Hela tanken med livslångt lärande borde kunna geolika utbildningsarrangörer nya utmaningar. De stat-liga pengar som enligt årets budgetproposition avsågskomma att användas för kompetensutveckling, i ut-byte mot höjda energiskatter, innebär förhoppningsvisnya möjligheter. Det är beklagligt att regeringen inte itid förberett ett regelverk som gör att pengarna kanutnyttjas . När satsningen i sinom tidkommer i gång borde studieförbunden kunna göraviktiga insatser på detta område utan att det kräverytterligare statsbidrag över kulturbudgeten.Den andra delen, som handlar om 850 miljonerkronor, är vårt förslag att flytta över folkhögskolornatill utgiftsområde 16. Eftersom reglerna för statsbi-drag till folkhögskolor är väldigt lite bindande kankanske vuxenutbildningsfriskolor vara en lämpligbeteckning på folkhögskolorna, oavsett om de ärlandstingsdrivna eller mer fristående. De är för mångavuxna studerande ett alternativ till komvux eller hög-skolestudier. Det är därför vi anser att det är rimligtatt statens budgetmässiga avvägningar också görsinom den ramen.Sedan år 1991 har över 20 nya folkhögskolorstartats. Dessa har fått sina statsbidrag ur den del avanslaget som var öronmärkt för folkhögskolorna. Detkan inte uteslutas att man kräver att studi-eförbunden ska avstå från medel för att en störreandel ska kunna tillfalla folkhögskolorna. Vårt för-slag att lyfta över folkhögskoleanslaget till utgiftsom-råde 16 skulle ge en entydigare anslagsstruktur sompå sikt borde vara till fördel för studieförbunden.Herr talman! Jag måste slutligen kort på detta om-råde beröra den rapport som Riksrevisionsverketnyligen lämnat angående insatserför att styra och kontrollera folkbildningen. Det råderingen tvekan om att rapporten innehåller allvarligapåpekanden. De förslag till åtgärder som RRV pre-senterar måste få en seriös behandling. Staten måsteta sitt ansvar för att stärka myn-dighetsfunktion och ta initiativ till ökad fokusering påmålstyrning och kvalitetsarbete. Inte minst de senastedagarnas diskussion om TV-reportaget från Färnebofolkhögskola och deras verksamhet kring civil olyd-nad visar att det är utomordentligt viktigt. Ett förslagsom RRV för fram är att förändra resursfördelningentill studieförbunden. Det är möjligt att det då visar sigatt den ram som vi moderater föreslår kommer attvara den lämpligaste.Herr talman! I den sista delen av mitt anförandevill jag inledningsvis påminna om den gemensammafp-m-reservationen där vi avstyrker förslaget om enhöjning av TV-avgiften och som yrkat bifall till. Vi tror att det vore hälsosamt attSVT avvaktade något med sina tekniska satsningaroch lät tekniken stabilisera sig innan man gör de storainvesteringarna. Vi måste räkna med en mycket långinkörningsperiod innan TV-tittarna klarar sig utanden analoga tekniken. Det är inte heller möjligt attinnan dess räkna hem teknikkostnaderna i lägre sänd-ningskostnader.Av betänkandet framgår att SVT och SR utöverde vanliga sändningsmedlen numera har olika typerav särskilda medel som beror på politiska beslut här iriksdagen. Vid sidan av de vanliga sändningsmedlenenligt avtalet med staten, som uppgår till drygt 5miljarder kronor för - och det är av vadvi i kulturutskottet totalt har att fördela - finns det ibudgeten tre andra poster. Det är dels särskilda medelför förnyelse, 100 miljoner, dels särskilda medel förkvalificerad produktion av TV-program, 75 miljoner,dels slutligen särskilda medel för att värna om mång-fald och kvalitet i programutbud, 10miljoner.Vi har i årets utskottsbehandling inte yrkat avslagpå dessa tre poster. Inför den nya avtalsperioden bördock systemet med särskilda medel omprövas. Möj-ligheten att kvalificera sig för denna typ av gratifika-tioner genom följsamhet och anpassning till den rå-dande politiska majoriteten innebär ett klart hot motSVT:s och SR:s integritet och självständighet. Tittar-nas och lyssnarnas tilltro till public service-företagensopartiskhet tål inte den sortens påfrestningar.Varför kan för övrigt inte samma finansiering-sprinciper och programpolitik gälla inom SVT som ikultursektorn i övrigt? Kulturministern sade när honvar här att det var kulturpolitikens uppgift att stödjasådant som annars inte kan klara sig. Varför måste dåTV-avgiften finansiera alla slags program när intestatsanslagen till teater eller film eller musiklivet gördet? På andra områden finns det en etablerad arbets-fördelning mellan staten och marknaden. Det finns enganska stor samstämmighet i uppfattningarna om vadman ska vänta sig för repertoar på eller påen privatscen som t.ex. Lejon.Under våren kommer att få ta ställningtill det moderata förslaget om att sälja ut en TV-kanaloch koncentrera resurserna till att åstadkomma kvali-tetsprogram i den kvarvarande kanalen. Det ska bliintressant att se vilka partier som då kan tänka sig attbetrakta SVT som en kulturinstitution bland andramed en finansiering som följer samma principer somgäller för andra kulturområden.Herr talman! Jag har inga ytterligare yrkanden ut-över dem som redan framförts av och andra moderata företrädare.Anf. 237 () replik:Herr talman! Jag vill bara ställa en fråga till JanBackman. Han nämnde Färnebo folkhögskola. Omjag uppfattade det rätt talade han om civil olydnad.Jag skulle vilja veta var fått den infor-mationen ifrån. Är det via reportage i Aktuellt, ellerär det via samtal med personal och elever på folkhög-skolan?Anf. 238 () replik:Herr talman! Jag sade särskilt att det var diskus-sionen om TV-reportaget som jag åberopade. Jag haringen anledning att ta ställning till sanningshalten idet reportaget. Det viktiga är att det pekar på att folk-högskolornas möjlighet att inom ramen för statsbi-draget ganska fritt styra och planera sin verksamhetbör bli föremål för en genomsyn i samband med attRRV-rapporten behandlas vidare.Anf. 239 () replik:Herr talman! Med andra ord har intevarit i kontakt med folkhögskolan utan har lyssnat påoch sprider vidare ett rykte som börjat växa efter TV-programmet och efter frågestunden här i kammarenför ett par veckor sedan.Jag anser att det är ganska farligt att vi som riks-politiker går ut och hoppar på en specifik skola på ettnegativt sätt och skadar dess rykte. Har över vad som kan ske i förlängningen när vigör sådana uttalanden i kammaren?Anf. 240 () replik:Herr talman! Det kanske skulle hatänkt på inte bara när det gäller Färnebo utan ocksånär kulturministern var här i kammaren och spredrykten om kulturpolitik.Jag har gått igenom den hemsida som folkhög-skolan har på Internet. Jag har sett att det står att manbedriver en verksamhet där civil olydnad ingår somett moment. Jag har ingen anledning att misstänka far med villfarelse i sin egen information på sinhemsida.Anf. 241 ():Herr talman! Precis som förut sa-de kände också jag en viss vind av kyla här i kamma-ren, men jag känner mig varmare igen just . Jagtycker att det är viktigt med debatt. Vi ska ha en de-batt. Den ska vara saklig och konstruktiv. Jag tyckerockså att vi ska föra debatten med glimten i ögat, ochdet är så jag upplever att vi gör, vi ledamöter i kultur-utskottet.Herr talman! Efter många inlägg i denna kultur-debatt vill jag bara kort belysa några viktiga områden,nämligen folkrörelsearkiven och folkbildningen.Kristdemokratiska ståndpunkter på dessa områdenfinns - eftersom det också handlar om budgeten - ivårt särskilda yttrande. Jag har därför inget särskiltyrkande, men självfallet står jag bakom alla kristde-mokratiska reservationer och synpunkter.Herr talman! I vår kristdemokratiska kulturmotionmed anledning av budgetpropositionen förordar vi attfolkrörelsearkiven bör få del av de medel som rege-ringen avsatt till den breda satsningen på industri-samhällets kulturarv. Det finns förstås en tanke frånvår sida med detta förslag. Låt mig konstatera attmajoriteten i utskottet anser att våra motionsförslag ärangelägna, men man hänvisar till att en särskild dele-gation arbetar med frågan.I den aktuella kulturdebatten och särskilt när vitalar om vårt gemensamma kulturarv nämns oftaarbetarnas historia och industrisamhällets kulturarv.Jag har inget emot detta, tvärtom. Det är en mycketviktig del av vår historia.I förra veckan deltog jag tillsammans med fleraandra ledamöter i kulturutskottet i Riksantikvarieäm-betets höstmöte. Temat var Kulturarv och tillväxt.Flera föredrag handlade om intressanta projekt medindustrihistorisk inriktning. Särskilt intressant är detnär mötesplatser skapas där historia, nutid och fram-tid möts.Det är viktigt att satsningen på industrisamhälletskulturarv, folkrörelsearkiven och för den delen ocksåArbetarrörelsens arkiv ses som en helhet. Vi vet attfolkrörelsearkiven arbetat konkret ochaktivt på detta område. Det finns nog ingen industri-ort eller bruksort i landet som inte har eller har haftett mer eller mindre omfattande folkrörelseliv. Detkan handla om nykterhetsrörelser, idrottsrörelser,fackföreningar och kyrkor.Genom arkivmaterial kan vi få en god bild av hurarbetarna, tjänstemännen, de hemarbetande och bar-nen hade det både i sitt arbete och på sin fritid. Detideella engagemanget färgas ju alltid av den aktuellalivssituationen. Tänk vad ett foto, en affisch, ett breveller varför inte ett protokoll kan berätta om det kul-turarv där många av oss har våra rötter!Aktiva insatser måste också till för att företagensarkiv också förs till folkrörelsearkiven. Tänk att påsamma ställe få tillgång till arkiv från statliga ochkommunala sektorn, folkrörelserna och företagen!Det är därför som vi slår ett extra slag för folkrörelse-arkiven när vi talar om industrisamhällets kulturarv.Herr talman! Så några ord om folkbildningen.Genom den lokala och sociala förankringen är folk-bildningen viktig för att bredda både kulturintressetoch demokratiarbetet i . I budgetpropositionenstår det: "Folkbildningens roll är också en frågaom att försvara, vitalisera och utveckla demokratin. -- - Många kan känna en vanmakt inför en sam-hällsutveckling som man tror sig inte kunna påverka. "delar denna uppfattning.Med tanke på det som vi läst under de senasteveckorna i tidningarna och med tanke på den aktuelladebatten om medborgarnas delaktighet i den politiskaprocessen är det viktigt med konkreta initiativ påområdet. Regeringen har ju också uttalat behovet avinformation, utbildning och bildning på olika områ-den. Initiativ har också tagits, t.ex. En levande histo-ria, , m.m.Delaktigheten i den politiska processen torde varaett prioriterat område. föreslårdärför att regeringen initierar en bred folkbildnings-satsning om demokratin och om medborgarnas del-aktighet i den politiska processen.Herr talman! Slutligen föreslås i budgetproposi-tionen att 10 miljoner ska anvisas till försöksverk-samhet inom folkhögskolor och studieförbund. I dagmed så många konkurrenssituationer där både folk-högskolor och studieförbund måste använda sin fullafantasiförmåga för att locka deltagare till kurser ochcirklar vet jag att både och studie-förbunden själva initierar olika projekt och nya verk-samhetsformer. Förslaget från regeringen blir bara ettonödigt petande, tycker jag. Vi föreslår därför att de10 miljonerna förs över till det samlade anslaget förfolkbildningen.Anf. 242 ():Herr talman! Jag vill gå in på det som jag tyckerär allra viktigast just nu när det gäller arkiv och kul-turmiljöer, och det är tre utvecklingstendenser i frågaom arkiv och tre projekt beträffande kulturmiljön.Det första när det gäller arkiv är kyrkans skiljandefrån staten. Detta får naturligtvis enorma konsekven-ser på arkivområdet. Det handlar om att levereraarkivmaterial, mikrofilmer, kyrkobokföringshand-lingar och naturligtvis mottagande och överförandefrån kyrkoarkiven. Detta är det första området somjag vill ta upp.Det andra området gäller de regionala arkivensväxande betydelse. Släkt- och hembygdsforskninghåller på att utvecklas till en riktig folkrörelse. Därförföreslår vi också att extra resurser läggs på detta.Det tredje området när det gäller arkiv är denelektroniska revolutionen som håller på att utvecklasmer och mer. Jag var inne på detta i början när jagtalade om mikrofilmning av kyrkobokföring.Det gäller också att säkra bevarandet av elektro-nisk information i största allmänhet, eftersom e-post-utvecklingen spränger alla gränser mer och mer. In-formation sker mer genom elektroniska medel ochmindre genom papper. Då är det naturligtvis intres-sant att bevara detta för eftervärlden, så att forskare iframtiden kan titta tillbaka på hur vi hade det.När det gäller den elektroniska revolutionen finnsdet också fantastiska möjligheter att tillgängliggöramaterialet både för forskare och för allmänhet.Jag var tidigare inne på släkt- och hembygds-forskning. Självfallet är det fantastiskt - om man harrötter i hela landet - att man kan gå till ett enda ställe,till vilken dator som helst och söka i arkiven överhela landet. Man behöver alltså inte resa runt. Dettaunderlättar givetvis också forskarnas arbete. Det härär en väldigt viktig utveckling.Detta berör också ett projekt som kallas , som jag ska gå in på under rubrikenKulturmiljö när jag tar upp de tre projekten.Angående kulturmiljön är grundprincipen den-samma som för arkiv. Det handlar om att bevara ochvårda.