prot · GM0975 · 1999-03-25 00:00:00 — Om det är miljon-tals människor som rör sig i kanske det äromöjligt för och andra stater att ta emotdem?Anf. 45 Statsrådet ():Fru talman! har som alla andra länder enreglerad invandring. Med detta följer också visumoch visumtvång. Detta utesluter inte möjligheten attsöka asyl i och andra länder. som söker undan förföl-jelse har rätt till asyl. Till kom från det aktu-ella området i fjor ungefär 3 500 personer, varav70 % från Kosovo. Det är alltså ingen omöjlighet. Vihar drygt 30 000 människor i vårt land från Kosovo.Anf. 46 ():Fru talman! Eftersom jag framställt en interpella-tion skall jag inte ta upp alla frågor nu utan får dis-kutera dem senare.Det är väl ändå så att en stor del av den oregleradeinvandringen i beror på att vi har visumtvång.Många människor anser sig inte vara i en situation attkunna söka visum. Därför kommer de hit utan visum.Den situationen är ganska svår. Många blir hem-skickade och får vänta här så länge att det blir enväldigt svår situation. Är det detta som skall händaom flyktingvågen når ?Anf. 47 Statsrådet ():Fru talman! Jag vill åter understryka att det inte ärtal om någon flyktvåg som skall nå , utan detär framför allt och som justnu så säga bär bördan för oss. Att vi har visumtvång,liksom alla andra länder, utesluter inte asylrätt. Envarhar rätt att söka asyl. Hur man än kommer hit har manrätt att söka asyl och få sin ansökan behandlad. Tänkpå alla dem som kom med ellerHarald hjälp - inte hade de visum!Anf. 48 ():Fru talman! Möjligheterna att få stanna här är intedesamma som på tid. Det kan vinog vara överens om.Jag vill också påpeka att den här situationen intefunnits tidigare i . Det har ansetts lättare attkomma hit.Min fråga kvarstår: Beror inte en hel del av män-niskosmugglingen på att vi har visumtvånget, att detinte finns något annat sätt för väldigt många männi-skor, inte för alla?Anf. 49 Statsrådet ():Fru talman! Människosmugglingen beror inte påatt vi har visumtvång, utan det beror på att vi harreglerad invandring som i andra länder. Det berorockså på att vi vill värna asylrätten.Jag vill också säga att människosmugglingen nutagit en ny ondskefullare karaktär. Vi kan se hur ef-fektiva metoder sätts in i mot organiseradmänniskosmuggling där man vill tjäna pengar påmänniskorna. I stället blir det rena slavhandel. Manåker ut i byar i och också i Kosovo, tar små-barn och säljer dem på bordeller i . Mot dettabehöver vi också kontroll och insatser. Då hjälper dettill att ha ett organiserat samarbete.De kommunala bostadsbolagenAnf. 50 ():Fru talman! Beroende på fallande sysselsättningoch utflyttning från vissa delar av landet har mark-nadsvärdet på många kommunala bostadsfastighetersjunkit. Många kommunala bostadsbolag tar nu uppsina fastigheter till högre värde än marknadsvärdetdärför att man menar sig inte ha utrymme för erfor-derliga nedskrivningar.Mot den bakgrunden vill jag till statsrådet följande fråga: Vilka åtgärder kommer statsrå-det att vidta för att få bolagen att i årsredovisningarnarätt återge bostadsbolagens fastigheters marknadsvär-de, eller kommer statsrådet att vara overksam i dettaavseende?Anf. 51 Statsrådet ():Fru talman! Det här är en fråga som bl.a. behand-las av SABO-företagen och . Jagvill för dagen inte uttala mig i den frågan. Jag villbara konstatera att ägarna till de kommunala bostads-bolagen är ägare som har bildat bolagen som en delav ett långsiktigt ägande.Det handlar inte om att kommunerna skall använ-da bostadsbolagen på marknaden, utan de är en del avbostadspolitiken och av ett långsiktigt ägande. Frågandiskuteras alltså inom SABO-företagen och i Redovisningsrådet.Anf. 52 ():Fru talman! Dessa bolag lyder under både aktie-bolagslagen och redovisningslagen. Jag noterar attstatsrådet finner skäl att avvika från lagen i dessaavseenden. I vart fall verkar det som att statsrådet intehar för avsikt att vidta några åtgärder utan för tillfälletvara overksam i dessa frågor.Med god sannolikhet kan man anta att bostäder iBengtsfors och i bruksorterna i ickerimligtvis kan komma upp i sitt tidigare värde underöverskådlig tid.Anf. 53 Statsrådet ():Fru talman! Det är riktigt att jag för dagen inte harför avsikt att vidta någon åtgärd. Detta är en diskus-sion som förs inom ramen för SABO-företagen och Redovisningsrådet.Jag vill än en gång återknyta till det som jag sadeinledningsvis, att de kommunala bostadsbolagen ärtillkomna som ett led i den sociala bostadspolitiken. Iregel har kommunerna en ambition att ha ett långsik-tigt innehav och ett långsiktigt ägaransvar för bola-gen.Jag vill också påminna om attregeringen har inrättat en bostadsdelegation och av-satt 2 ½ miljarder kronor för atthjälpa till att sanera ekonomin i de kommuner somhar ett övermäktigt bostadsåtagande. Att kommunerhar bekymmer med sina bostadsbolag är ju en följdav den starka befolkningsomflyttning som sker iSverige.Tillsättning av tillväxtgrupperAnf. 54 ():Fru talman! Jag vill vända mig till statsrådet har ju knutit till sig olikagrupper av företag i sitt arbete. har knu-tit till sig en grupp som kallar sig Nybyggarna.Enligt tidningsuppgifter från i går har en av de fö-retagare som ingår i grupp avskedat enung kvinna för att hon var gravid. Mot bakgrund avdetta och utan att gå in på det specifika fallet vill jagfråga tillsätts de olika referensgrupperna? Vilkakriterier använder man? Vad gör man för att förhindraatt det kommer med företagare som uppenbarligenagerat på ett sätt som helt står i strid mot de lagar somfinns på arbetsmarknaden?Anf. 55 Statsrådet ():Fru talman! Ett av de största tillväxthindren i dagär att så många unga kvinnor inte får jobb eller bliruppsagda beroende på att de gör det väldigt naturliga,nämligen ser till att det finns barn och därmed enframtid över huvud taget i det här landet.Om uppgifterna stämmer om den här kvinnankommer hon inte att tillhöra Nybyggarna, för då harjag inget förtroende för henne. Jag är också en personsom har erfarenhet av att se lite bakom tidningsrubri-kerna innan jag slutligt bestämmer mig.När dessa grupper tillsätts gör vi ju inte någon to-tal personkontroll. Grupperna tillsätts av vad vi tror ärdugliga och rekorderliga personer med olika bak-grund och olika uppfattningar. Men de har ett gemen-samt, och det är att de driver småföretag i väldigtspännande branscher. Om sådant här uppkommertänker jag förstås agera.Anf. 56 ():Fru talman! Också jag kan se bakom tidningsrub-riker och vet att man skall ta med en nypa salt detsom står framför allt i kvällspressen. Men det är ock-så en principfråga hur man garderar sig för den härtypen av olycksfall i arbetet.Eftersom ni nu har knutit så många företagare tillNäringsdepartementet är det viktigt att agera på ettsådant sätt att man inte undergräver förtroendet hospolitiker och allmänhet för detta samarbete.Anf. 57 Statsrådet ():Fru talman! Jag vill bara betona än en gång: Omdetta visar sig vara sant kommer denna kvinna inte attvara med i Nybyggarna. Det är en oerhört viktig sig-nal att alla som har makt - och dit hör både politikeroch företagare - agerar på ett sätt som är i enlighetmed både lagar och allmänt rimliga mänskliga vär-den. Utifrån detta kommer jag som statsråd också attagera och ta ansvar.SkogskalkningenAnf. 58 ():Fru talman! Jag vill ställa en fråga till miljömi-nister , och det vill jag göra mot bak-grund av de uttalanden som gjordes frånexperthåll om skogskalkningen. Det framkom upp-gifter om att, förutom att det från ekonomisk syn-punkt kan vara tveksamt med den enorma satsning påkalkning av våra skogar som ni gör är det också tvek-samt från miljösynpunkt.Har dessa uppgifter fått regeringen att övervägaandra ställningstaganden när det gäller skogskalk-ningen?Anf. 59 Miljöminister ():Fru talman! Det har de inte fått än så . Där-emot är det klart att vi följer den typen av rapporter.Men satsar vi ganska mycket på kalkningsåtgärderframöver. Det är ett sätt att möta den försurning somvi är utsatta för.Jag vill också gärna tillägga att det viktigaste motförsurningen är naturligtvis det internationella samar-betet, inte minst inom EU, på det här området.Anf. 60 ():Fru talman! De uppgifter som presenterades isöndags är ju sensationella. Det upplystes också omatt experterna i fråga stod bakom Skogsstyrelsensställningstagande i dessa frågor. När man hade kollatupp detta visade det sig att detta inte var sant. Någraexperter gjorde då dessa uttalanden.Jag tycker att detta är så pass sensationella upp-gifter att de borde få regeringen att överväga andraställningstaganden, åtminstone inte göra uttalandenom att man fortsätter med den kraftiga kalkningen.Den här kalkningen skulle på lång sikt kunna varaskadlig för den biologiska mångfalden.Anf. 61 Miljöminister ():Fru talman! Jag sade till att viunder de som har gått sedan i söndagsännu inte har lagt om politiken på det här området.Men jag sade också att vi tar den här typen av rap-porter och besked från olika vetenskapsmän om ef-fekterna av olika insatser på miljöområdet på allvar,och det gäller även på det här området.Det svenska miljöarbetetAnf. 62 ():Fru talman! Jag vill fråga miljöministern vad re-geringen tänker göra för att återupprätta förtroendetför det svenska miljöarbetet.Anf. 63 Miljöminister ():Fru talman! Regeringen tänker fullfölja det miljö-arbete som har gjort att är bland de främstapådrivarna för miljötänkandet i världen.Anf. 64 ():Fru talman! Det var ett ganska tunt svar i en situ-ation där det är uppenbart att förtroendet för det mil-jöarbete som regeringen driver sviktar.När vi hade ansvaret för miljöarbetet hade vi ju ettantal visioner och gjorde en del långsiktiga ställ-ningstaganden när det gäller kretsloppsarbete, produ-centansvar, en sammanhållen kemikaliepolitik osv.Allt detta har spritts ut. Det finns någonsammanhållning.Miljöministern har möjlighet att ta ett grepp föratt visa vilken riktning som man väljer. Vi i Center-partiet har sagt att det inte är acceptabelt med en nyfossilgasledning genom . Håll med om det,miljöministern! Ta greppet om den frågan! Säg efterCenterpartiet, och gör det gärna nu!Anf. 65 Miljöminister ():Fru talman! En tunn fråga får kanske ett tunt svar.På samtliga områden som nämndehar miljöpolitiken flyttats fram med älgsteg sedanDaléus själv var med och hade ansvar för dessa frå-gor. Det känner jag mig ganska nöjd över.Beträffande gasledningen har jag sagt vid tidigarefrågestunder och i andra sammanhang att jag inte villmedverka till att vi genom denna infrastruktursats-ning skapar ett beroende av naturgas, och det står jagfast vid. Det innebär ett klart besked från min sida.PinochetAnf. 66 ():Fru talman! Jag skulle vilja fråga statsrådet han ser på de brittiska laglordernas beslut i gårangående immunitet för Pinochet.Anf. 67 Statsrådet ():Fru talman! Det var kanske ett för en icke sak-kunnig märkligt beslut med tanke på att man tidsbe-stämde det till och sade att först därefter upphörimmuniteten.Men det som är positivt i det hela är att genomdetta beslut går det ändå att fortsätta granska omPinochet också hade ansvar för brott mot mänskligarättigheter, t.ex tortyr, efter 1988. Därmed kan mansäga att har kommit i en Shakespearesitua-tion, nämligen att det blod som han har på sina hän-der inte går att tvätta bort.Anf. 68 ():Fru talman! Jag skulle vilja fortsätta på detta temaoch höra om statsrådet anser att skallutlämnas till eller till eller om fråganskall hanteras på något annat sätt, om det blir frågaom utlämning.Anf. 69 Statsrådet ():Fru talman! Förmodligen önskar hellre än att bli utlämnad till men däremotinte till . Det är nu upp till de engelska myn-digheterna att utröna vad det är som ligger honom tilllast enligt laglordernas beslut. Sedan skall ärendet gåvidare till inrikesministern och därefter möjligtvistillbaks till överhuset igen, så det kan bli en ganskalångdragen process.Kvar står att inte har någon rörelsefrihetoch att han har blod på sina händer. Alla vet om detta.NärpolisenAnf. 70 ():Fru talman! Jag vill ställa en fråga till justitiemi-nister är säkert många som tycker att satsningar pånärpolisen är väldigt bra. Polisen kommer ut till fol-ket, kommer närmare folket och kan också förebyggaatt brott begås, och det är ett led i att bekämpa var-dagsbrottsligheten.Jag vill ställa en fråga om resurserna till närpoli-sen. Klarar polisdistrikten av den satsning somvar tänkt när det gäller närpolisverksamheten? Jagställer frågan just därför att jag vet att det finnsmånga polisvakanser och att det är polisbrist i landet.Anf. 71 Justitieminister ():Fru talman! Hur många av poliserna som är verk-samma i närpolisverksamheten är beroende av hurman i de olika polismyndigheterna beslutar att fördelaresurserna på de olika verksamhetsdelarna som manhar inom myndigheten.Jag hoppas att det blir fler länspolismyndighetersom kommer att inse att de måste avsätta mer av sinaresurser för att bekämpa vardagsbrottsligheten och attgöra det via närpolisverksamheten.Givetvis har det också betydelse vilka totala re-surser som statsmakterna beslutar om till polisen. förra budgetpropositionen, som hartagit ställning till, föreslog regeringen att polisen skallfå ett tillskott på under treår framöver inklusive detta år och att detta samtidigtskall innebära en satsning på utbildning av flera poli-ser. Jag kan inte säga exakt hur många poliser somkommer att utbildas. Det beror bl.a. på Polishögsko-lans kapacitet. Men vi behöver fler poliser och, fram-för allt, vi behöver fler närpoliser.Anf. 72 ():Fru talman! Frågan föranleds av en viss oro närdet gäller just polisverksamheten på sommaren.Vid ungefär denna tidpunkt kunde manläsa i att närpolisverksamheten skulledras in . Det verkade ju inte specielltbra. Den kanske behövs ännu mer dåmycket folk är i rörelse. Man är ute längre på kvällar-na, och det är många turister och andra som reser runttill olika platser osv.Då är min fråga: Hur kommer det att bli i som-mar? Finns det resurser inför denna sommar att upp-rätthålla närpolisverksamheterna i och i landet iövrigt?I tisdagens kunde man nämligenåterigen läsa om oron över just detta med polisbris-ten. Jag tycker att det också är lite grann en fråga omförtroendet för närpolisen om man drar in resurservissa tider på året.Anf. 73 Justitieminister ():Fru talman! En del av det reformarbete som pågårinom polisen handlar om hur polisen använder sinaresurser för att på bästa sätt svara mot medborgarnaskrav. I den diskussion som pågår inom alla polismyn-digheter har man anledning att uppmärksamma bl.a.vid vilka tidpunkter det finns tillgång till så mångapoliser som behövs. Det handlar både om vilken tidpå dygnet polis tjänstgör och om vilka veckodagarsom det finns en bemanning som svarar mot behovet.Men det handlar också om säsongsförändringar.Vi hade en omfattande debatt om poli-sens bemanning . Jag tror att dendiskussionen ledde till att man insåg att det här är enfråga som myndigheterna har anledning att ta påstörsta allvar och att man måste fundera över hur manskall organisera sitt arbete för att möta medborgarnaskrav även under sommaren.Natos bombningarAnf. 74 ():Fru talman! Jag vill ställa en fråga till statsrådetSchori.I går kväll startade Nato bombningarna av Serbi-en, en aktion som inte sanktioneras av FN. Bådeamerikanska flyg och europeiska länders flyg varinblandade. Det var första gången sedan andravärldskriget här i som en självständig statangreps med bomber. Bomberna kommer naturligtvisatt drabba oerhört många civila, och i förlängningenkommer våldet att trappas upp.Sveriges officiella hållning är att man har förståel-se för aktionen därför att det är agerandesom har lett till den och framtvingat bombningarna.Det är på ganska som en bomb-ning har skett utan FN:s sanktion. Jag tycker att dettaär en utveckling som är mycket allvarlig. Den ärfarlig och ett hot mot folkrätten.Jag vill därför fråga med vilka me-del regeringen avser att stärka FN:s roll som fredsbe-varande och fredsframtvingande organisation.Anf. 75 Statsrådet ():Fru talman! Det är uppenbart att inte villha en djungelns lag i världspolitiken. Det är därför vihar hållit mycket hårt på att det är FN som skall gemandatet när det gäller att ta till våld mot andra na-tioner, i händelse av att den internationella fredenhotas, enligt kap. 7 i FN-stadgan.Samtidigt är det viktigt att inte förtryckarens,krigshundens, lag skall få råda i världspolitiken. Ef-tersom Kosovo hade kommit i situationen att detpågick ett krig, systematisk etnisk rensning, fördriv-ning av människor, massmord på civila, förtryck avoberoende medier etc., gick det inte längre att stå medandra i kors. Vi befann oss i den situationen att vi varlamslagna av folkrätten, men inte heller folkrättenkunde skydda oskyldiga människor. Då växte det fram ett fredsförslag som accepte-rades av den ena sidan. Då växte det fram ett tryckfrån omvärlden mot Milosevicregimen. Den ville intege sig, utan i stället fortsatte detta dödande och för-tryck. Då var man tvungen att göra någonting.Anf. 76 ():Fru talman! Tack för svaret.Men jag är ändå rädd att det här ger ett prejudikat.Jag är också mycket medveten om det våld som skermot Kosovos befolkning och om den besvärligasituation de har. Men denna kantring att man ger Natoett uppdrag i stället för att uppdraget kommer från FNinnebär en mycket stark förskjutning, tycker jag.Vad jag förstår har man inte klart för sig vad somskall ske efter bombningarna, alltså hur framtidenkommer att bli och hur man skall behandla allt somkommer att ske i Kosovo och i efter bomb-ningarna. Det är så mycket som är oklart.Jag är alltså oerhört rädd för att den här aktionenkommer att ge prejudikat där FN:s roll minskar ochNato tar på sig att vara världspolis.Anf. 77 Statsrådet ():Fru talman! Jag delar den oron om att vi skullekunna få en världspolis som bestämmer själv. Jag trorinte att det här fallet kommer att vara ett prejudikat,och det är inte Nato som sådant som har agerat själv-ständigt. Det här har ju vuxit fram ur den s.k. kon-taktgruppens arbete. Kontaktgruppen har varit denorganisation av stater som har åtagit sig att varamedlare i konflikten.Nu är vi i en situation där missiler landar. Vi föl-jer naturligtvis detta med största oro. Det finns ingenmilitär lösning. Bombningar löser inte konflikten. Detmåste bli en politisk lösning. Och det räcker faktisktatt presidenten i lyfter på telefonluren ochsäger: Jag är beredd att acceptera det avtal som denandra sidan har undertecknat och som hela världs-samfundet inklusive ställer sig bekom. Där ligger ansvaret.Jag vill också gärna understryka, med tanke på ångest som finns bland kosovoalbaner och folkfrån i , att man inte på något sätt skalllasta dem. Det är en regim i som bär dettyngsta ansvaret. Det ansvaret och den belastningenskall inte falla på serber som grupp.Arbetsbelastningen på försäkringskassornaAnf. 78 ():Fru talman! Min fråga vill jag ställa till socialför-säkringsministern. Jag har blivit uppmärksammad påden kraftigt ökade arbetsbelastning för kassorna ilandet som avstämningen och återbetalningen avbostadsbidragen innebär. Det är ett omfat-tande och tidskrävande jobb som kassornas personalskall klara, och det rör sig om många delar som allaär lika viktiga.Tidigare har det förutsatts att det här arbetet kanske med stor automatik och utan större resursinsatser.Men enligt de uppgifter som jag har fått stämmerdetta sannerligen inte med verkligheten.Jag skulle mot den bakgrunden vilja fråga social-försäkringsministern: socialförsäkringsminis-tern att den bild som jag har tecknat av att hantering-en av bostadsbidragen innebär omfattande merjobbför kassornas personal är riktig? Om så är fallet, vilkaåtgärder kommer då att vidtas för att ge kassornamöjligheter att på ett rationellt och effektivt sätt full-göra sina arbetsuppgifter?Anf. 79 Statsrådet ():Fru talman! När det gäller frågan om merarbete pågrund av bostadsbidragen är det väldigt svårt attha någon uppfattning om vilken omfattning detkommer att få. Visst kommer det att handla om indi-viduell bedömning av ett antal ärenden, men det harockså funnits med i arbetet.När de nya bostadsbidragsreglerna trädde i kraftför låg det ju i detta att det handlade omen preliminär bedömning. Denna skulle sedan stäm-mas av och det skulle fattas slutliga beslut två årsenare - beslut som också kunde bli omprövade ge-nom att den enskilde begärde det. Ännu vet vi somsagt för lite om hur många det är som redan har be-gärt eller kommer att begära omprövning av sinaärenden.Anf. 80 ():Fru talman! Jag tackar för svaret. Den bild somjag har fått, och det gäller i Dalar-na, pekar på att det handlar om närmare sju extraårsarbetare för att klara den här tillkommande upp-giften på ett bra och tillfredsställande sätt. Om manslår ut den ansträngningen på resurser över hela lan-det är det ganska omfattande resurstillskott somkommer att krävas. Jag hoppas att socialförsäkrings-ministern tar till sig de synpunkter och skrivelser somsäkert kommer från olika kassor och efter det vidtarde åtgärder som krävs för att vi skall få en tillfreds-ställande service och en tillfredsställande situation.Anf. 81 Statsrådet ():Fru talman! Det är en självklarhet att vi kommeratt följa arbetet på försäkringskassorna och se vad dethär kan betyda för arbetsbelastningen. ärdet naturligtvis också en arbetsledningsfråga ute påkassorna att se till att det finns människor i tillräckligomfattning som kan arbeta med att hjälpa den enskil-de i de här ärendena.DalslandAnf. 82 ():Fru talman! var jag i ochdemonstrerade tillsammans med 8 000 eller 10 000dalslänningar. Det var ett demonstrationståg på överen kilometer. Jag har aldrig varit med om maken.Socialdemokraten var där och höll ettutmärkt anförande som hon avslutade med säga: HelaDalsland skall leva!Nu har jag en fråga som väl förmodligen går tillstatsrådet . Det är väldigt viktigt med ettbra vägnät. inre vägnät behöver förbättrasen hel del. har räknat fram att ungefär50 % av inre vägnät delvis är avstängt påvåren på grund av tjälskador. Var och en kan förståatt sådant inte bidrar till att öka chanserna för före-tagsetableringar.Man vill göra robusta stråk av vissa vägar, tjälsäk-ra vägarna med andra ord. I första hand behövs det300 för att klara detta. undrar jagom statsrådet är beredd att agera för att dessa300 kan skakas fram på något sätt.Anf. 83 Statsrådet ():Fru talman! Det är ett märkligt uttryck det där;skaka fram 300 miljoner. Jag är mycket medveten omvad som sker i och i . Rege-ringen är mycket medveten om sin del av ansvaret föratt ge och många av de här orterna en chansatt leva vidare. Det är också många andra aktörer sommåste ta sitt ansvar, inte minst Lear.För att skall kunna leva är det mångaförutsättningar som måste förändras. Det gäller bl.a.utbildningsnivån och bredden på arbetsmarknaden.Regeringen har i första hand bett ochlandshövdingen att hålla i arbetet med att se vilkaresurser, både statliga och regionala, som behöverkomma till. Jag kan inte svara konkret på just fråganom vägpengarna. Men regeringen kommer att varamed för att se på förutsättningarna också för Bengts-fors i framtiden.Anf. 84 ():Fru talman! Jag tackar statsrådet för svaret. Jagtror ändå att det skulle vara psykologiskt värdefulltför dalslänningarna att få någon klar och positiv sig-nal om att något är på gång. Det skulle vara synnerli-gen bra i just en sådan här fråga. Det kan tyckas somen detaljfråga, men det är oerhört viktigt att man fårett bra vägnät. Det är ändå det som är den första för-utsättningen för att man skall kunna locka till sigföretag och för att man skall tro på ett utvecklat nä-ringsliv. Om vägarna inte är bra är det svårt att få igång en bra utveckling. Jag hoppas därför för dals-länningarnas skull att ni på iförsta hand tänker på just de här sakerna.Anf. 85 Statsrådet ():Fru talman! Det vore inte speciellt seriöst av migatt stå och prata om "x åtgärd" eller "y åtgärd".Det viktiga nu är att göra insatser som leder till attDalsland också på lång sikt får möjlighet att överleva.Då handlar det förvisso om kommunikationer. Mendet handlar inte bara om vägnätet utan också omandra kommunikationer som gör det möjligt att medden nya tekniken komma in .