prot · GN0933 · 1999-11-25 00:00:00 — Ungdomsstyrelsenska också följa upp och analysera effekterna av vid-tagna åtgärder och fattade beslut. skaman även sammanställa dessa uppgifter i en fördju-pad redovisning till regeringen.Dagens unga är en unik generation. De har kun-skaper och erfarenheter som generationerna före deminte hade. Det är en självklar och naturlig utveckling.Dagens unga är också en mångfaldsgeneration. De ären IT-generation och förhoppningsvis också en merajämställd generation än generationen tidigare.Det är också viktigt att poängtera att ungdomarinte är en homogen grupp. Däremot innebär ung-domstiden en del gemensamma möjligheter, ochproblem, för unga.Regeringens utgångspunkt är att alla unga ska geslika förutsättningar att omsätta sina drömmar, heltoavsett etnisk eller kulturell bakgrund. Det finns storaskillnader bland ungdomar - skillnader mellandem som ser framtiden som möjligheternas tid ochdem som ser med oro på att de blir alltmer marginali-serade.Politiken, regeringen och , kan inte, ochkommer inte, att kunna "fixa" alla frågor för unga.Det är inte heller meningen med den föreslagna poli-tiken. Däremot är en av utgångspunkterna att de ungasjälva ska tas på större allvar, att de ska visas tillit ochrespekt och att de ska ses som den resurs de är. Där-för utgår många av förslagen från att de unga självasitter inne med de bästa förslagen och de bästa lös-ningarna och därför är vi beredda att stötta det arbetesom ungdomsorganisationerna gör.Vi ökar bidraget till barn- och ungdomsorganisa-tionernas lokala verksamheter med ytterligare 50miljoner kronor . Vi avsätter särskilda medel förungdomsorganisationer som arbetar med demokra-tifrågor. I förra debatten här var vi inne på en avde ungdomsorganisationerna, nämligen idrottsrörel-sen, och på det ökade stöd som den får. Regeringenhar även initierat ett särskild stöd i form av en sats-ning på Ung Kultur. har regeringen fattat beslutom att avsätta av medel från Arvs-fonden för att stödja projekt som innebär att de poli-tiska ungdomsförbunden utvecklar nya former för attgå ut i skolorna med information och debatt om poli-tik och om den politiska demokratins arbetssätt, ävennär det inte är valår.Regeringen har också tillsatt en ungdomsdelega-tion som består av människor som på olika sätt har ettstort engagemang och stor erfarenhet av ungas intres-sen, behov och villkor. verkarsom ett fristående och rådgivande organ till regering-en.Herr talman! Eftersom denna debatt äger rum i enspännande tid vid slutet av och vid ingångentill ett helt nytt vill jag avsluta genom att sätta dennya ungdomspolitiken i relation till det nya sekletsutmaningar men i relief till vår moderna svenskahistoria.Förra seklet innebar genomgripande förbättringarför många samhällsgrupper. Vi har genomdrivit storaoch väsentliga reformer, såsom lika rösträtt för kvin-nor och män, byggandet av det svenska folkhemmet,en genomgripande välfärd, införandet av allmängrundskola, värnet om miljön och mycket annat.Detta säger i tur och ordning vilka utmaningar ochproblem som samhället haft att möta och på en gångvilka åtgärder som samhället behövt vidta för attförbättra levnadsvillkoren för det stora flertalet.Den nya ungdomspolitiken är ett naturligt led istärkandet och utvecklandet av välfärden för alla ochpå samma gång helt avgörande för stärkandet ochutvecklandet av vår värdefullaste tillgång, vår demo-krati.Nu står vi inför den stora utmaningen att skapa re-ella förbättringar för alla unga i vårt land. Det gälleratt vara med och forma och påverka framtiden. Jaghoppas att det nya årtusendet kommer att inledas meden stor medvetenhet om behovet av ungdomspolitikpå alla plan i vårt samhälle. Stora förväntningar åvilarkommunerna men självklart också ochregeringen.Alla unga behöver ges inflytande, plats ochdrömmar. Alla unga måste tas på allvar. Det är denrakaste vägen till en breddad och fördjupad demokra-ti, till ökad rättvisa och till framtidstro. Tack, herrtalman!Anf. 233 () re-plik:Herr talman! talade på ett tidigtstadium om helhetsperspektivet. Men jag tror atthelhet för ungdomar i hög grad också handlar ombostad, utbildning och arbete.När det gäller det första målet ska ungdomarna bliså självständiga som möjligt. Jag har följt fem barnsom har flyttat hemifrån och har bara en tonåringkvar och vad jag upplever är att självständigheteninträffar när de kan flytta hemifrån.När menar statsrådet att det är en lämplig tidpunktför de unga att göra det och vilka konkreta åtgärderhar regeringen för att underlätta flyttningen? Hur skaungdomarna få tag i en bostad på studieorten ellernågon annanstans utan att ruinera sig själva eller sinaföräldrar och med vilka instrument tänker sig statsrå-det få fram de här små och billiga bostäderna? Ellerär det som säger rätt? Hon är ju kritiskmot regeringens bostadsminister och regeringspartietsledamöter i bostadsutskottet - de vill inte ta tag ifrågan. Det är den ena delen.Den andra delen är följande. Jag gissar att UlricaMessing kommer ihåg mitt exempel om problemetmed ungdomars mantalsskrivning när de flyttar till enstudieort etc. Kan tänka sig att närma-re titta på problemet?Anf. 234 Statsrådet ():Herr talman! Jag vill understryka det sätt på vilketvi måste arbeta med ungdomspolitiken. Vi har ju lagtfram en ungdomspolitisk proposition. Den innehålleren rad konkreta förslag till åtgärder. Vi visar också påen del möjligheter och pekar på en del brister som vi ser för unga. Jag vill inte låtsas som att vi harfångat upp alla de frågor, behov och önskemål somunga har. Det vore fel.Framför allt vill jag understryka att unga inte är enhomogen grupp. Det finns frågor på alla politikområ-den, för unga och för äldre, som vi måste gå vidaremed. En sådan fråga är bostadsfrågan. Regeringen harju en ansvarig bostadsminister som självklart ska setill bostadsfrågorna för både unga och äldre ochsjälvklart också se till de problem som finns i de storastäderna där vi behöver bygga mer eller hittanya bostäder för unga. Men det gäller också att tittapå de problem som finns i andra delar av vårt land,t.ex. i mitt län där vi river bostäder därför attingen bor i dem.Vi behöver en utvecklad bostadspolitik. Vi har,som sagt, en bostadsminister som arbetar med de härfrågorna. Att i hans arbete ta hänsyn till de ungasbehov av bostad är viktigt och självklart. Det kanockså finnas skäl att titta närmare på den fråga somLennart Kollmats lyfter fram om unga som studerarpå annan ort och som får lov att skrivasig på den orten. Den frågan har inte kommit upp ivårt förberedande arbete med ungdomsting, temamö-ten och ungdomsforum inför propositionen. Det ärdock en viktig fråga. Det är möjligt att man senare fårkomma tillbaka där med förslag till lösningar.Anf. 235 () re-plik:Herr talman! Det är väl spännande att det kanlyftas fram nya frågor även i riskdagen. Jag uppskat-tar den lyhördhet som gör sig till tolkför.När det gäller bostäderna är jag mer bekymrd. Jagtror att det är just ungdomarna som har de stora pro-blemen, och det inte bara i storstäderna utan i höggrad i högskoleorterna över huvud taget. Jag minnsen gång i valrörelsen - det gör inte statsrådet -när fick svara på den frågan och sade:Man får väl ställa sig i en bostadskö. Jag hoppas attinte behöva höra ett sådant svar här framöver.Anf. 236 Statsrådet ():Herr talman! Jag vet att det är många människorsom engagerar sig i den frågan. Jag vet också att justungas bostadssituation har varit en fråga för bostads-utskottet där man har diskuterat den. Man har ocksåhänvisat till den bostadssociala utredning som sitter.Jag utgår från att kammarens ledamöter är beredda attdiskutera den frågan igen och har det helhetsperspek-tiv som man måste ha.Jag skulle vilja passa på att lyfta fram enfråga som själv tog upp i sin inled-ning, nämligen behovet av att ständigt utveckla for-merna för ungdomspolitiken, hur vi också ska nåandra människor. Jag delar Kollmats oro för att vi harsvårt att nå de unga människor som inte är organise-rade i någonting, inte i idrottsrörelsen, fredsrörelsen,miljörörelsen, politiska ungdomsförbund eller någonannanstans. Vår bästa väg att nå dem är själv-klart via skolan, eftersom det är i skolan de tillbringarden . Det ställer också storakrav på skolan när det gäller att ta ansvar för ledar-skapet, att våga sätta normer för värderingar och vågata ställning till hur man beter sig.Därför vill jag också säga med anledning av denoro som gav uttryck för kring hurunga ibland uttrycker sig mot varandra att just jäm-ställdhetsperspektivet, de generaliserande grova kön-sorden och mycket annat som vi ibland hör på skolor,är en fråga som alltid kommer upp när jag träffarunga i små eller stora möten. Det är en fråga somflera unga själva är beredda att engagera sig mycketmera i.Anf. 237 ()replik:Herr talman! talar om spridningav goda exempel, konkreta och bra exempel. Här skaUngdomsstyrelsen ges en aktiv roll.I dagarna har vi läst om Färnebo folkhögskola därman har utbildat ungdomar i civil olydnad. Skolmi-nistern svarade på en fråga under frågestundenatt man skulle försöka titta på det. Därför kan jag intelåta bli att ställa en fråga till . Jag harnämligen tittat på hemsida. Jagtillåter mig att citera från deras Vision 2000. Där står:"Ungas åsikter och visioner uppfattas inte alltid somseriösa av det etablerade samhället och ibland t o msom provocerande för den äldre generationen. Manglömmer då att veganerna, antirasisterna, miljöakti-visterna, de fredsengagerade ungdomarna, m fl grup-per uttrycker visioner om ett bättre samhälle. Derasåsikter uttrycks på olika sätt och handlar om mer äncivil olydnad. "Sedan kan man trycka på deras knapp Slussen.Det står att de står bakom . Där kommer manin på en sida där det står: "Därför sabbar jag vapen-fabriker". Sedan är det inledning där det står: "Vandaleller politiker?" Här får en gosse förklara varför hansabbar olika fabriker. Sedan får man trycka på enknapp med rubriken "Är det rätt med civil olydnad? "Där kan jag inte läsa ut vad ungdomarna tycker.Då är min fråga till statsrådet: statsrådetatt det är goda exempel som har påsin hemsida?Anf. 238 Statsrådet ():Herr talman! Jag tycker att det mestadels är godaexempel som har på sin hemsida.Jag har själv inte sett de exempel som Anne-KatrineDunker refererar till. Jag kommer att titta på dem . Självklart är jag mån om att våra myndig-heter och verk, oavsett om det är Ungdomsstyrelseneller någonting helt annat som en folkhögskola, somvi diskuterade på frågestunden, på något sättstöttar eller uppmuntrar till odemokratiska metoder dåkommer inte bara regeringen utan också, utgår jagifrån, att ta ställning emot det. Det måste viändå vara överens om. Inom de regler som vi skahålla oss till och de lagar som vi har i vårt land måstedet finnas utrymme för att inte leva på ett sätt utan påtusentals sätt. Jag är beredd att återkomma till fråga. Jag måste titta på den hemsi-dan.Jag vänder mig mot det resonemang som hade i sin inledning, nämligen attpolitiker inte ska försöka att styra. Jag har svårt attförstå det resonemanget. Är det inte alla politikersambitioner att vara med och styra, att påverka, att fåutveckla saker? Det betyder inte att jag alltid får ige-nom det jag vill. Så fungerar det i en demokrati. Menvi fostrar ju varandra ändå. Om man inte har en vi-sion om någonting man vill förändra, vad är det dåsom driver en i politiken? Unga människor har ocksåen vision av vad de vill förändra. går de med iett politiskt parti för att göra det, ibland kan manorganisera sig i någonting annat. Det är den lusten vivill fånga. Hur man sedan organiserar sig som ungvill jag inte lägga mig i. Men jag blir förvånad överatt som själv är politiker sägersig inte vilja vara med att påverka och styra.Anf. 239 ()replik:Herr talman! Jag vill inte styra, men jag vill varamed och underlätta för att samhället ska kunna ut-vecklas och att de människor som finns i samhälletockså ska kunna få en bra tillvaro utifrån deras öns-kemål och behov.Det gläder mig att statsrådet åtminstone sade omden här sidan att det "mestadels" var bra. Jag tyckeratt det är allvarligt.Anf. 240 Statsrådet ():Herr talman! Jag ska titta över den saken ochåterkomma.Anf. 241 () replik:Herr talman! Ungdomar särbehandlas och utsättsför diskriminering på grund av ålder och kollektivbestraffning, vilket jag gav exempel på i mitt inled-ningsanförande. Jag undrar: Vad avser ungdomsmi-nistern att göra åt den diskriminering som jag gavexempel på och som drabbar oskyldiga ungdomar?Anf. 242 Statsrådet ():Herr talman! En sak som unga själva uppleversom diskriminering har vi redan tagit itu med, och detär den fråga som kommit upp på de ungdomsting ochtemamöten som vi genomförde inför arbetet medpropositionen, nämligen att fortfarande har mångarestauranger och krogar olika åldersgränser för killaroch tjejer för att komma in i lokalen. Det uppleverunga själva som diskriminerande. Vi har haft en träffmed företrädare för branschen. Vi kommer att träffasigen. De ska göra en översyn av hur många av krö-garna som fortfarande har olika åldersgränser förkillar och för tjejer att komma in i lokalen. Den dis-krimineringen har vi tagit itu med.När det gäller den diskriminering som man kundeta del av t.ex. i Bullen när unga människor inte komin i en lokal vill jag säga att jag verkligen tar avståndfrån alla former av kollektiva bestraffningar, oavsettom det görs på grund av ålder eller etnicitet. Det ärockså så att en person som driver en affär eller enperson som genomför en rockarrangemang är ansva-rig för den verksamhet som finns i affären, inomarrangemanget eller på arenan. Men rätten att kasta utpersoner äger inte ägaren, utan det är polisen ellerordningsmannen som ska göra det. Om en ungdomhar kommit in i en affär kan inte ägaren själv ute-stänga denna och säga: Du får inte vara här. Men attstoppa dem från att komma in ligger inom affärsinne-havarens möjligheter att göra. Jag beklagar att en delaffärer har använt sig av den här typen av kollektivabestraffningar. Jag tycker att det är ett felaktigt sätt attbehandla unga, och det är grovt generaliserande.Anf. 243 () replik:Herr talman! Jag minns väldigt väl debatten 1994när det var ombytta roller. Jag är glad, det sade jag imin inledning, att det har blivit en uppföljning av denförsta ungdomspropositionen, där vi har en del ge-mensamma åsikter.Min fråga när det gäller omfördelningen av peng-arna från nationella och internationella ungdomsverk-samheter till kvarstår. Men inombostadspolitiken ligger inte huvudansvaret på ung-domsministern. Men det fungerar så i en regering attungdomsministern, som har det tvärsektoriella ansva-ret, ska påverka de andra fackministrarna i frågorsom, i det här fallet, berör ungdomar. Där har man enväldigt viktig uppgift.Frågan återstår när det gäller bostadspolitiken: beredd att försöka påverka övriga fackmi-nistrar - de har ju delansvar på bostadsområdet - attgenomföra en översyn som är inriktad på just ungdo-mars bostadssituation med hänvisning till de problemsom vi nämnt i debatten?Anf. 244 Statsrådet ():Herr talman! Självfallet har regeringen ett gemen-samt ansvar för alla politikområden, också för bo-stadsfrågor. Vi för en ständig diskussion om hur viska utveckla bostadspolitiken just med hänsyn till deskillnader som finns. Vi kan se en stor skillnad överlandet när det gäller förutsättningar för boendet. Detfinns också skillnader i ålder och vilka möjligheterman har att skaffa sig ett eget boende.Självfallet kommer jag att driva ungas intressen ibostadsfrågorna mitt arbete och i den beredning somnu ligger på bord. Det är minuppgift som ungdomsminister, och jag ska också tadet ansvaret.När det gäller bidraget till ungdomsorganisatio-ner, en minskning på 1 ½ miljon kronor från ett s.k.M2-anslag, är det riktigt att vi har minskat det i bud-geten för att lägga det på för deökade uppdrag som man ska utföra. Å andra sidan fårungdomsorganisationerna mer pengar än vad vi hadeskissat på av det ökade bidraget till barn- och ung-domsorganisationer totalt sett. Ungdomsorganisatio-nerna får alltså inte mindre pengar av den totala pot-ten. Vi har tagit 1 ½ miljon, men vi tillför nya miljo-ner så det blir ett ökat anslag totalt sett. Dessa 1 ½miljoner kommer inte att tas från internationellt ar-bete.Anf. 245 ():Herr talman! Tack för den sista upplysningen. Jaghoppas att också ungdomsorganisationerna har upp-fattat det på samma sätt, att de i praktiken får merpengar och inte mindre på grund av indragningen.Det är många som inte har lust att vänta påförändringarna på bostadspolitikens område. Därförär det viktigt att man kommer i gång snabbt. Jagefterlyser fortfarande en översyn, och jag hoppas attungdomsministern vill medverka till den.Jag har ytterligare en kort fråga som jag skullevilja ha svar på. Det var intressant med de 2 miljo-nerna som har delats ut . Har några av dessapengar gått till projektet , som alltså är en före-ning som arbetar för att ta hand om ungdomar somhar lämnat nazistiska och rasistiska organisationer?Exit ligger under hatt, och det har varit enväldigt framgångsrik verksamhet. Det ligger sedanlänge en ansökan om pengar från Exit hos Kulturde-partementet.I dessa tider när så många famlar sig fram ochförsöker hitta vägar för att komma åt nazistiska ochrasistiska organisationer finns det en verksamhet somfungerar där ett fyrtiotal före detta nazister ingår. Deintegreras nu i samhället på ett väldigt positivt sätt.Vad händer med pengarna till Exit?Anf. 246 Statsrådet ():Herr talman! sade i sitt anförandeatt unga ofta misstror politiker. Jag skulle vilja vändapå det och säga: Politiker misstror ofta unga. Unga ärberedda att göra mer än vad vi som vuxna ibland ärberedda att ge dem chanser till. Ett bra exempel pådetta är all den verksamhet som finns på Fryshusetsom de unga själva driver och organiserar. Jag önskaratt vi kunde få se fler sådana goda exempel runtom ivårt land. Det finns visserligen fler goda exempel,men det är inte tillräckligt.En av dessa verksamheter är Exit som ansvarar för. Regeringen har tidigare stött denverksamheten med bidrag, och ligger det en ansö-kan om nya pengar hos oss på Kulturdepartementet.Vårt besked till , till Exit och till andraär att den typen av organisationer självfallet ska få ettfortsatt stöd. Dessutom vill vi använda för att sprida information till andra delar ivårt land, så att den verksamhet som bedrivs avExit inte ska vara unik bara för . Det somKent gör på behövs också göras påflera andra platser i vårt land.Alltså: Att utveckla det arbetet: ja. Att stötta Exitnu: ja.Anf. 247 ():Herr talman! Eftersom jag förstår att vi lider av enviss tidsbrist ska jag försöka att göra improviseradförkortning av mitt ganska långa anförande.Jag vill tacka berörda parter för ett gott samarbetekring denna proposition. står givetvisbakom de tre övergripande målen som har lästs upphär , dvs. självständigt liv, delaktighet och kri-tiskt tänkande.Landsrådet för ungdomsorganisationervid en uppvaktning hos kulturutskottet ställde sigmycket positiva till dessa krav och mål.Det är viktig, tycker vi inom , attungdomar lyfts fram som en resurs och inte betraktassom ett problem, en svag grupp eller en belastning församhället.Efter 15 år som lärare kan jag konstatera att detsom jag saknar mest sedan jag blev politiker är detengagemang som ungdomar visar i vardagen. Deflesta har en ganska jobbig verklighet. Många saknarbostad och arbete, och det kan finnas sociala problemi bakgrunden. Men trots allt har ungdomarna en väl-digt stor framtidstro som vi ska ta till vara.För att bli vuxen krävs det att man har en egenekonomi, ett eget arbete och en egen bostad. Det är detre grundläggande kraven för att man ska kunna levaett vuxet liv. Många ungdomar förvägras alla dessatre rättigheter.Det är också viktig att understryka det som stats-rådet sade, att ungdomar inte är någon ho-mogen grupp. De lever i lika hög grad som vuxna iolika socioekonomiska verkligheter. Det är därförviktigt att vi ser ungdomspolitiken som sektorsöver-gripande, dvs. att ungdomar berörs av i stort sett allapolitikområden som vi diskuterar här i kammaren.Därför ogillar vi vänsterpartister att förslagen när detgäller ungdomar ofta går ut på att de erbjuds särlös-ningar som innebär sämre villkor för dem jämförtmed andra grupper i samhället.Det är viktigt att betona att det övergripande må-len ska brytas ned till delmål som kan följas upp ochutvärderas.Jag vill nämna några positiva punkter som gällerungdomar och som lyfts fram i propositionen.Upplevelseindustrin är mycket viktig. En utred-ning har visat att trots ett litet stöd till pop- och rock-kulturen - som vi tyvärr inte brukar diskutera såmycket här i kammaren - har den lyckats skapa ca 3miljarder i exportintäkter till . Det viktigaste idet här sammanhanget är stödet från föräldrarna förmusikutövande och att det finns kommunala mu-sikskolor.Vi måste också låta ungdomarna organisera sigsjälva och bygga upp sin egen kultur. Där kan vi seatt dessa musikgrupper inte hamnar i de fina salong-erna, utan de hamnar ofta i någon skrubb - någon togupp detta med hörselskador - där man inte alls ljudisolering som krävs för att man ska kunnaspela musik utan att få skador på längre sikt.Detta manar till eftertanke. Trots det lilla stödethar man alltså haft väldigt stora framgångar på deinternationella scenerna.Herr talman! ungdomsförbundUng vänster har tagit fram en rapport som heter Rättoch värdighet på undantag - rapport om ungdomarsvillkor på arbetsmarknaden, vars innehåll passar idenna debatt som hand i handske.Samtliga borgerliga partier har väckt motioner tilldenna proposition som avser ungdomar och arbets-marknad. I samtliga dessa motioner finns reaktionäraförslag om särlösningar för ungdomar på arbetsmark-naden som uppenbart missgynnar dessa jämfört medvuxna.Det talas om flexibel lönesättning, modernare ochmer flexibel arbetsrättslagstiftning i kristdemokrater-nas motion, mera flexibel lönesättning i moderaternasmotion, ändring av arbetsrätten i motion ochäven återkommer till detsamma. Nyaarbetsformer kräver en förändrad arbetsrätt.Herr talman! För mig ger det en skrämmande in-blick i borgerlighetens syn på ungdomar. Förslageninte bara missgynnar ungdomar jämfört med övrigaarbetstagare, utan de gynnar också arbetsgivarna påett påtagligt sätt jämfört med arbetstagarkollektivet.Det är ett synsätt som vi vänsterpartister inte kanacceptera.Borgerligheten verkar inte veta, eller säger siginte veta, hur den faktiska verkligheten för mångaungdomar ser ut . Många ungdomar är fortfaran-de arbetslösa. De har tagit den stora smällen när detgäller arbetslöshet. Nivåerna på arbetslösheten är fortfarande oacceptabla.De som har otrygga anställningar som inte gersemester eller vettiga ersättningar och medför svårig-heter att engagera sig fackligt är också ungdomar.Alla de särlösningar som moderater, folkpartister,centerpartister och kristdemokrater föreslår finnsredan, och många ungdomar arbetar under sådanaförhållanden som vi vuxna aldrig skulle acceptera.På vilket sätt tror ni att de här ungdomarna fårstörre tilltro till oss politiker eller oss vuxna om deupplever att de ska leva under nästan slavliknandeförhållanden? I s.k. kommunala utvecklingsgarantierfår de i princip jobba för , vilket ärungefär vad en lägenhet i kostar trots attden är subventionerad ungdomsbostad. Det finns ingamöjligheter att flytta hemifrån och skaffa sig en egenbostad.Herr talman! Mycket återstår alltså att göra för attge ungdomar möjlighet till ett självständigt liv somomfattar eget arbete, egen ekonomi och egen bostad.Vi tycker att propositionens tre övergripande målanger en hög ambition, och vi väntar med stor spän-ning på att regeringen ska lägga fram konkreta delmålför att lyfta fram ungdomarnas villkor på en rad olikapolitikområden.Jag vill avsluta med att yrka bifall för Vänsterpar-tiets räkning till kulturutskottets hemställan avseendebetänkande KrU4 och avslag på samtliga inlämnadereservationer.Anf. 248 () replik:Herr talman!