prot · GM0982 · 1999-04-20 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1998/99:82Tisdagen den 20 aprilKl. 14.00 - 14.55Det justerade protokollet beräknas utkomma ----------------------------------------------------------------------1 § Justering av protokollJusterades protokollen för den 12, 13, och14 april.2 § Meddelande om särskilt anordnad debattTredje vice talmannen meddelade att särskilt an-ordnad debatt om det politiska läget skulle kl. 9.00. Meddelandet hadedelats ut till kammarens ledamöter.3 § Meddelande om frågestundTredje vice talmannen meddelade att vid fråge-stunden skulle föl-jande statsråd närvara:Statsminister , statsrådet , jordbruksminister , stats-rådet , utbildningsminister , näringsminister ochstatsrådet § Anmälan om uteblivna svar på interpella-tionerTredje vice talmannen meddelade att inkomnaskrivelser om uteblivna svar på interpellationer åter-kallats denna dag. Skrivelserna föranledde därmedingen vidare åtgärd.5 § Anmälan om fördröjda svar på interpella-tionerTill hade inkommit följande skrivelser:Interpellation 1998/99:235Till riksdagenInterpellation 1998/99:235 av ()om gömmande av flyktingar.Interpellationen kommer att besvaras tisdagen den4 maj 1999.Skälet till dröjsmålet är arbetsanhopning och ut-landsresor.Stockholm den 14 april 1999Pierre SchoriInterpellation 1998/99:244Till riksdagenInterpellation 1998/99:244 av ()om EU-parlamentet.Interpellationen kommer att besvaras tisdagen den27 april 1999.Skälet till dröjsmålet är utlandsresor.Stockholm den 15 april 1999Anna Lindh6 § Svar på interpellation 1998/99:207 om vill-koren för företagandeAnf. 1 Näringsminister ():Fru talman! har frågat mig om rege-ringen avser att föreslå förändringar som medförkonkurrenskraftiga skatter, vilka initiativ som jagavser vidta för att flertalet av Småföretagsdelegatio-nens förslag genomförs och slutligen om regeringenavser att presentera en entydig uppfattning om vilkaföretag som staten bör äga.Interpellationer som berör skattefrågor skall be-svaras av finansministern. Efter samråd med finans-minister har vi emellertid kommitöverens om att jag skall besvara även de delar avinterpellationen som rör områ-de. Vi har utformat svaret gemensamt.När det gäller den första frågan som vill jag hänvisa till att kommande skatteföränd-ringar behandlas i de skatteöverläggningar som pågåroch där samtliga partier deltar.Flera åtgärder har emellertid redan vidtagits så-som förbättringar av 3:12-reglerna för fåmansföreta-gare och lättnadsreglerna när det gäller beskattning avutdelning och reavinst på aktier i onoterade företag.En annan förbättring för småföretagare är reglernaom skattekonto och de utökade möjligheterna att få F-skattsedel.I den avlämnade vårbudgeten aviserasytterligare åtgärder. Regeringen har bl.a. för avsikt attföreslå att förvärv av egna aktier skall tillåtas förpublika bolag, och i ett senare skede även för privatabolag. Regeringen avser också att läggafram en promemoria om särskilda skattelättnader förutländska nyckelpersoner samt att i samband med denkommande budgetpropositionen föreslå att kupongs-katt på näringsbetingade aktier slopas.Vad gäller Småföretagsdelegationens förslag harregeringen fattat beslut eller tagit avgörande initiativsom berör cirka en tredjedel av förslagen. Flera av deövriga förslag som lagts fram täcks i stor utsträckningin av redan befintliga statliga insatser och åtgärder.Vissa av förslagen återfinns i pågående utredningareller andra beredningsformer. Ett stort antal regelför-ändringsförslag som bl.a. berör företagandets villkorhanteras också i arbetet med regionala tillväxtavtal.Regeringen avser att återkomma med åtgärder ochbedömningar av förslagen, oavsett i vilket samman-hang de har framförts.Riksdagen har fattat beslut om att ge regeringen iuppdrag att lämna en årlig redogörelse till riksdagenom regelförenklingsarbetet. En första redovisning börgöras i budgetpropositionen för . Då bör ettmål för regelförenklingsarbetet formuleras och enavstämning mot Småföretagsdelegationens samtligaförslag göras. Regeringen avser därför att återkommamed en redovisning i detta ärende i höst.Som ett led i regeringens strävan efter ett än mersmåföretagarvänligt och tillväxtfrämjande regelsys-tem föreslås också i vårpropositionen särskilda insat-ser riktade till småföretagen. att tillkalla en särskild utredare för att se över des.k. 3:12-reglerna för aktiva ägare i fåmansföretagoch reglerna om generationsskiften i företag.Stoppregelutredningen har också föresla-git att de s.k. stoppreglerna i betydande utsträckningslopas och att beskattningen i stället skall ske enligtallmänna regler. Efter ytterligare beredning avserregeringen att i anslutning till budgetpropositionenåterkomma med ett förslag.Kent tar i sin interpellation också upp frå-gan om statligt företagsägande. Regeringen följer isin förvaltning av företag det beslut som riksdagenfattade om aktiv förvaltning av statens före-tagsägande. Regeringen avser däremot inte att pre-sentera någon privatiseringslista av det snitt sominterpellantens parti presenterade 1991 och fortfaran-de argumenterar för.Vi agerar som ansvarsfulla ägare, utvecklar de fö-retag som staten äger och säljer om det är bäst förägaren och företaget. Regeringen kommer att konti-nuerligt återkomma till frågan om förvaltning avstatliga bolag när frågor som rör respektive bolag äraktuella. har regeringen t.ex. lagt fram enproposition om sammanslagning av med Tele-nor.Anf. 2 ():Fru talman! Jag vill börja med att gratulera nä-ringsministern till att ha blivit vald till ordförande förNorrbottens socialdemokratiska distrikt. Tyvärr ärnog det en av de få saker som näringsministern förtillfället har anledning att glädja sig åt.Ser man på näringsministerns område kan mankonstatera att arbetslösheten är stor. Regeringen harredan devalverat sin egen målsättning om ar-betslöshet till ett riktmärke.I av talas det om ett rekord-ras i nyföretagandet. Under årets två första månaderhar nyföretagandet minskat jämfört medårets två första månader 1998 och jämförtmed 1997. I inget enda län ökar nyföretagsamheten.Vårpropositionen innehåller inte ett enda förslagsom ger fler jobb. Trots näringsministerns brev tillföretagsledare och näringslivets toppar om förståelseför att inget sker med hänvisning till skattesamtalenär näringslivet kritiskt. Kritiken är hård och entydig.Brev hjälper tydligen inte alltid.I samband med brevet gjordes ett offentligt utta-lande från , , , , , , GöranLindahl, ABB, och , Icon :"Det vi främst betonat - konkreta förslag för att fåinternationellt konkurrenskraftiga skatter - saknas. Vivar hoppfulla när vi i industrigruppen kunde enas,med näringsministern och viktiga fackliga företräda-re, om att lägre marginal- och inkomstskatter i allainkomstlägen ger en starkare svensk ekonomi och attsänkningen måste inledas . "Men därav kom det ingenting i vårpropositionen.Michael Tretow har också sagt att den tysta utflytt-ningen av svenska företag nu fortsätter, att budgeteninte innehåller några konkreta tillväxtförslag och hanefterlyser ordentliga skattesänkningar.Vårbudgeten döms alltså ut av ett enigt näringsliv.Det kanske inte är så konstigt att man är besvikennär man ser vad ministern har sagt tidigare, som jaghar citerat i min interpellation. Näringsministern harsagt följande: "Jag tycker att vi har en för hög margi-nalskatt som är tillväxthämmande." "Vi behöver enny skattereform där både inkomst- och marginalskat-terna ska vara konkurrenskraftiga gentemot omvärl-den." "Inkomstskatterna skall börja sänkas redan år2000, och skall den nya 'värnskatten' på högainkomster avskaffas." Detta har inte skett. I svaretfrån ministern står ingenting om det. Där finns baraen hänvisning till de skattesamtal som pågår i snigel-fart.Varför lever ministern inte upp till sina egna ut-talanden? Varför sänks inte skatterna? Varför skeringenting på skattesidan? Beror det på att ministerninte längre står för sina uttalanden? Eller beror det påatt ministern inte har den övriga regeringen eller dessstödpartier med sig? En minister kan inte bara görauttalanden och utredningar. Han måste också visa ihandling att han står för sina uttalanden.Jag upprepar den fråga jag har ställt i min inter-pellation: Avser regeringen att föreslå förändringarsom medför konkurrenskraftiga skatter, t.ex. sänktinkomstskatt, slopad värnskatt och sänkt marginal-skatt, och i så fall när? Det skulle vara intressant att fåett mer konkret uttalande än det i svaret.Anf. 3 Näringsminister ():Fru talman! I vårbudgeten, som jag trodde att in-terpellanten hade läst, står exakt de ord som återfinnsi den skrivelse som lämnades från den s.k. Närings-livsgruppen. Det står att vi skall gå mot internationelltsett konkurrenskraftiga eller lika skatter. Det står attvi skall sänka skatterna för alla, med tyngdpunkt pålåg- och medelinkomsttagare. Där tas också upp frå-gan om kompetensutveckling, vilket interpellanten avnågon underlig anledning bara gled över. Det områdetär också budgeterat. En annan fråga som var uppe ärutbildning och forskning. är det land somsatsar mest på utbildning och forskning. Vi satsar nupå ytterligare 20 000 platser inom högskole- ochuniversitetsområdet. lägger fram förslag om790 till ytterligare forskning.Jag trodde att interpellantens parti hade ambitio-nen att vara med och påverka de nya skattenivåernaoch skattesatserna i de överläggningar där samtligapartier deltar. Ingen har sagt att det i vårbudgetenskulle ligga skarpa förslag om skatten - inte ens jag,som pratar så mycket, enligt . Jag förstår intehur det skulle ha gått till. Skulle vi ha kört över re-sultatet av förhandlingarna med samtliga partier?Regeringens ambition är att nå en bred uppgörelse omskatterna.Kent talar om att det går så illa för Sveri-ge. Man skall veta att den siffra som nämns gällerregistrerade företag. har vi ett mindre antalkonkurser . Dessutom minskar arbetslös-heten. redovisade att vi haren öppen arbetslöshet på . Det är ingen som kansäga tvärsäkert att vi inte kommer att uppnå fyrapro-centsmålet. Mitt mål, och den övriga regeringens mål,är att vi skall uppnå det.Sysselsättningen ökar kraftigt. har,tillsammans med och några andra länder,den högsta tillväxten i . Det sista kvartalet1998 hade vi en tillväxt på . hade vien tillväxt på . spår att vikommer att ha en tillväxt på . Det kan inte ansesvara dåligt, jämfört med alla andra länder.Anf. 4 ():Fru talman! Det är intressant att höra näringsmi-nistern. Han låter obekymrad om den verklighet vilever i. Det verkar gå bra för , om man skalllyssna på honom. Arbetslösheten minskar, säger han,och allting går åt rätt håll. Ändå justerar man nedtillväxtprognosen i vårbudgeten. Ändå har vi be-kymmer. Det är sällan en vårproposition har blivit sånedskriven som den , och så hårda ord fällts. Nä-ringslivet har enigt sagt att den inte är bra. Men mi-nistern är obekymrad. Det går bra för Sverige.Ministern säger här att vi skall sänka skatterna.Det är bra. Men när sker det? När sänks marginal-skatten? Näringsministern har sagt den 24 februari1999: "Jag tycker att vi har en för hög marginalskattsom är tillväxthämmande." Men om man tycker attmarginalskatten är för hög, är det viktigt att mansänker den. "Vi behöver en ny skattereform där både inkomst-och marginalskatterna ska vara konkurrenskraftigagentemot omvärlden", har ministern sagt. En ministerhar möjlighet att föreslå regeringen att så skall ske. "Inkomstskatterna skall börja sänkas ",har ministern också sagt. Är det ministerns svar, attdet blir sänkta skatter och inte ? Ellerfår vi återigen en hänvisning till skattesamtalen, sompågår i ett så otroligt långsamt tempo?Jag går över till de andra frågorna i min interpel-lation. Småföretagsdelegationen har lagt fram 77förslag till olika förbättringar. Enligt ministern harman klarat av en tredjedel av dem. Men enligt företa-garna och SAF är det bara sju förslag som har genom-förts. Det är synd att inte företagarna upptäcker hurbra regeringen är. De har tydligen inte upptäckt att sjuav deras förslag har genomförts. Men varför genom-förs inte fler av förslagen? Det är ju regeringens egensmåföretagsdelegation som har fört fram dem. Varförskall allting utredas eller skjutas upp? Det är ingamärkvärdiga förslag.Sverige har ju enligt ministern världens bästa fö-retagsklimat. Men då måste ministern lyssna på vadföreträdarna för näringslivet säger. Det är inte någonbild av världens bästa företagsklimat som framtonarnär man hör näringslivets representanter. De ärmycket oroade över att ingenting sker. När övergårregeringen från att prata till att handla? Inte en propo-sition som rör företagande och arbete har kommit frånNäringsdepartementet ministern harsuttit i regeringen. som ingenting skerdrivs företag ut ur landet.Det är inte pressmeddelanden som behövs utannya arbetsrättsregler, som underlättar för nyanställ-ningar och minskar arbetslösheten. När kommer mi-nistern att föreslå ytterligare förändringar för småfö-retagen?Det är inte bara jag som tycker så här. Låt migcitera en ministern närstående tidning, :"Det är synd att regeringen inte visar större hand-lingskraft. - - - oppositionen har rätt i att det är förmycket prat och för lite beslut. "När kommer de förändringar som ministern pratarom? Det vore intressant att få reda på i vilket tempoSmåföretagsdelegationens förslag kommer att genom-föras.Anf. 5 Näringsminister ():Fru talman! När det gäller skatterna är det faktisktriksdagen som fattar beslut. Det pågår nu förhand-lingar mellan riksdagspartierna där också interpel-lantens parti deltar kraftfullt. Jag är än en gång förvå-nad över att ni inte har större engagemang i den frå-gan än att ni pekar på mig och undrar när näringsmi-nistern sänker skatterna. Ni deltar i den processen,och det är väl en rimlig process.Än en gång: Vi har inte diskuterat inkomstskatteroch andra skatter med våra samarbetspartier. Det hardeklarerats i denna kammare . Det kom-mer skatteförslag. Det kommer, som jag sade, förslagbåde när det gäller regelförenklingar och skatteför-ändringar i budgetpropositionen.Jag har också redogjort i denna kammare för enpropositionslista. Den har jag tagit upp.När det sedan gäller näringslivets folk vill jag sä-ga att vederbörande heter . Det börvara samma exakthet där som det är i det angrepp jagfår. , som ingick i denna grupp ochär vd för , har faktiskt sagt så här: Det ärbra, det som står, men det är inte tillräckligt. Vi vill ha det snabbare.Jag har meddelat denna näringslivsgrupp både i deöverläggningar vi hade och i de efterkommande dis-kussionerna att dessa frågor bereds i de diskussionersom förs i den parlamentariska grupp som handläggerskatterna. Sedan är det som fattar beslut omskatterna. Men de skrivningar som vi kom överensom står i vårbudgeten. Det kan väl interpellantenändå erkänna? De står där. Skrivningarna om forsk-ning och utveckling står där. Skrivningarna om kom-petensutveckling står där. Det tycker jag att vi harkommit väldigt långt med. Sedan får vi avvakta dessaskatteöverläggningar och se var vi landar.I övrigt kan jag säga att de frågor som gäller små-företagen och Småföretagsdelegationen - det är 82förslag - kommer att betas av. Vi har betat av entredjedel, och vi betar av resten. Det kommer attläggas fram propositioner i ochfram till budgetpropositionen.Anf. 6 ():Fru talman! Först vill jag ta upp Småföretagsdele-gationen. Det är intressant att ministern står och sägeratt man har betat av en tredjedel av förslagen. Jagsjälv upplever att det är ett betydligt mindre antalförslag som är avbetade. Det är tydligen så att viuppfattar detta på olika sätt. Jag tror att det är viktigtatt ta till sig vad näringslivet säger i detta fall.Jag är fullständigt medveten om att det är riksda-gen som fattar beslut om skatterna, men det måstefaktiskt först komma en proposition. Är det någontingsom företrädarna i näringslivsgruppen har sagt är detfaktiskt att skatterna behöver sänkas och att dubbel-beskattningen behöver tas bort. Detta är, tillsammansmed en förändring av arbetsrätten, det viktigaste somkan ske.I denna kammare säger ministern återigen att detinte sker någonting . Dubbelbeskattningen kom-mer inte att försvinna. Jag har inte uppfattat att mi-nistern har sagt att vi kommer att få sänkta skatter år2000. Det som var så oerhört viktigt för ett par måna-der sedan hänvisas nu till ett antal skattesamtal.Vad sedan gäller engagemang förskatter kan jag säga att det inte borde vara näringsmi-nistern obekant att vi har föreslagit en sänkning avjust de skatter som ministern pratar om. Då behövervi inte denna typ av skattesamtal, som bara är ett sättatt dra ut på ett ärende. Man är antagligen oense bådeinom regeringen och med sina samarbetspartner.Därför för man dessa skattesamtal, som går i ett oer-hört lågt tempo.Jag tror som sagt att det är viktigt att det kommerbeslut både kring sänkta skatter och kring bättre vill-kor för företagare. Det är sådant som hindrar utflytt-ning av företag. Detta måste ske snart. Om fler före-tag flyttar ut är det väldigt illa ställt med Sverige.Så snälla näringsministern, se till och gör någon-ting! Se till och lägg fram några propositioner, såskall jag inte anklaga näringsministern för att prataför mycket. Jag väntar med spänning på att den pro-position som förbättrar företagsklimatet i Sverigekommer.Anf. 7 Näringsminister ():Fru talman! Än en gång vill jag säga att frågan omskatterna behandlas i den parlamentariska gruppen,där alla partier deltar. Det är rimligt att man slutför dediskussionerna innan regeringen lägger fram en pro-position. Sedan har att pröva detta. I annatfall är det inte meningsfullt att dra i gång dessa dis-kussioner. Det kommer skatteförslag, och de kommerså fort man har behandlat klart dessa frågor. Inter-pellanten behöver inte vara orolig.Det kommer också förslag utifrån de diskussionersom har förts om regelverk och annat när det gällersmåföretagen.Jag vill än en gång säga att det inte går dåligt förSverige. Jag brukar kalla interpellanten en dysterkvist. Jag tycker att det är fel att stå här ikammaren och måla upp en svart bild när vi har denhögsta tillväxten av de länder som har den högstatillväxten i . Vi är ett av de länder som har denlägsta arbetslösheten. Vi är ett av de länder där till-växten ökar snabbast. Jag tycker faktiskt att det är attge en falsk bild.Jag vill också säga att vi självklart har problem iSverige. Det största problem vi har är den regionalaobalansen. Då handlar det om regionalpolitiken. Därhar vi problem, och där skall vi dra i gång med flerainsatser.Jag är inte ensam om att prata. Det har inte minstdenna debatt visat.Överläggningen var härmed avslutad.7 § Svar på interpellation 1998/99:243 om sjö-farten på NorrlandshamnarnaAnf. 8 Näringsminister ():Fru talman! har frågat mig vilkaåtgärder jag är beredd att vidta för att ekonomiskt ochmiljömässigt lönsam sjöfart inte skall slås ut efterfärdigställandet av Botniabanan.En utgångspunkt för transportpolitiken är atttransportsystemet skall behandlas som en helhet ochatt samverkan mellan trafikslagen skall underlättas.Dessutom skall systemets utformning och funktionmedge en hög transportkvalitet för näringslivet.I detta sammanhang vill jag också betona det re-gionalpolitiska delmålet för transportpolitiken somgår ut på att främja en positiv regional utveckling.Väl fungerande järnvägskommunikationer i Norrlandär en viktig förutsättning för att näringslivet i norraSverige skall kunna vara konkurrenskraftigt, bl.a. påden internationella marknaden.Avsaknaden av en järnväg längs rela-tivt tätbefolkade kuststräckor begränsar möjligheternatill en effektiv trafikförsörjning. haribland utpekats som en nyckelfaktor för regionensutveckling. Byggandet av banan möjliggör sänkning-ar av transportkostnaderna för industrin i banansnärområde. Transportkostnaderna inklusive tidsvins-terna för befintliga kvantiteter på järnväg kan kommaatt minska betydligt om kostnadssänkningarna helttillfaller transportkunderna.För godstrafiken innebär alternativet med Botnia-banan att järnvägen blir mera konkurrenskraftig ochdärmed kan ta över vissa godsvolymer som annarsskulle ha gått med lastbil eller fartyg. Tillgängligtmaterial och genomförda analyser tyder på att över-flyttningarna trots allt blir relativt begränsade. Sjö-farten bör även spela en betydelsefull rolloch kunna utgöra ett alternativ för de transportkundersom av olika skäl väljer detta sätt att transportera sittgods. Det kostnadsansvar som åligger sjöfarten tordeinte innebära någon avgörande nackdel i konkurrens-hänseende, och åtgärder från statens sida är därförinte påkallade.För att främja en ökad samverkan mellan olikatransportmedel och trafikslag har en särskild gods-transportdelegation inrättats. Delegationen, som be-står av representanter för industri och transport-bransch, skall bl.a. följa utvecklingen på godstrans-portområdet och utveckla ett trafikslagsövergripandesynsätt med syftet att effektivisera godstransportsys-temet och göra det säkert och ekologiskt hållbart.Regeringen kommer, både genom Godstransport-delegationens arbete och på andra sätt, att följa ut-vecklingen av godstransporterna i för attsäkerställa en hög transportkvalitet för näringslivet.Anf. 9 ():Fru talman! Man kan fråga sig varför jag somskåning ställer frågor till näringsministern angåendeBotniabanan, men det har sin bakgrund i att jag harett förflutet som ledamot av trafikutskott . Jag har fortfarande ett stortintresse kvar, och jag följer detta i den mån jag har tidpå seminarier, kurser och i medierna. Jag har förståttatt , en järnvägssträcka , ärmycket omdiskuterad. Generaldirektören för Kom-munikationsforskningsberedningen, tror jag att detheter, kom i en utredning fram till att den här banan istort sett inte hade någon samhällsekonomisk nytta.Vad gäller ekonomin och godsmängderna finnsdet olika uppfattningar. Botniagruppen säger avseen-de ekonomin att man har en kalkyl på 8,2 miljarderkronor. Skogsindustrin hävdar att det kostar 10 mil-jarder kronor. Det är alltså en skillnad på 1 800 mil-joner kronor, vilket i dagens läge faktiskt inte är små-pengar.Sedan säger statsrådet att det är relativt tätbefolkatuppe längs den här banan. Med svenska mått mättmåste man väl säga att det är en liten befolkning.Skall man då få ekonomi på det här måste man hagods i stället. Här finns det också mycket starkt skil-jande uppfattningar. , som är en av intres-senterna på banan, talar om gods per år.Botniagruppen pratar om . Det äralltså mer än dubbelt så mycket. Det finns väl skäl attförmoda att ligger närmast sanningen.Botniagruppen säger också att huvuddelen avgodset skall komma från skogsindustrin, en skogsin-dustri som är mycket tvivlande till detta. Man kanläsa om det här i det senaste numret av . Där uttrycker skogsindustrin starka tvivel påden här banans framtida ekonomi. Jag tycker att justskogsindustrins synpunkter - de är ju också intres-senter i det här - borde väga tungt. Vilken industri ärinte intresserad av att få billiga transporter? Ändå ärman mycket tveksam till den här investeringen.Det är uppenbart att det här kommer att gå ut överen fungerande verksamhet med rederier, enskil-da små redare, och ett väl fungerande hamnsystem.Jag skulle vilja fråga statsrådet: Hur skall det bli medisbrytningen framöver om det visar sig att man kom-mer att ta mycket gods från sjöfarten i den del avSverige som berörs? Hur skall åkerinäringen göra?Hur skall bussföretagen göra? Och vilka kalkyler ärdet som statsrådet refererar till? Han säger att manskall använda eller perår - ändå pratar han bara om ett visst övertag i för-hållande till bil och sjöfart. Var i sinnevärlden finnsden här enorma godsmängden?Får övriga samma utveckling är ju Sveri-ge att gratulera. Jag tror inte att statsrådet ljuger, mendet är lite grann av fantasisiffror.Anf. 10 ():Fru talman! Med anledning av vill jag passa på att fråga näringsmi-nistern om sjöfarten på . Jag vill dock sägaatt jag inte delar uppfattning omBotniabanan.