prot · GM0959 · 1999-02-19 00:00:00 — Det kommer att bli en utveckling inom EU.Redan nu håller European Women Lobby Organisa-tion på att förbereda olika motioner som kommer attväckas i . Den holländska lagstift-ningen är nämligen diametralt olik den svenska. Däranses kvinnan - och mannen - kunna sälja sin kropphelt frivilligt, medan vi i anser att ingen fri-villigt säljer sin kropp. Det är en kulturkrock. misstänker nu attden holländska lagstiftningen kommer att innebära attitydförändring i . Men den svenskalagstiftningen är ju motkraften.Om vi skall kunna få ordning i mediedebatten be-höver vi inte bara tro utan fakta. Vi behöver explicitaforskningsresultat om just de här två olika infalls-vinklarna, och vi behöver ha dem på bordet när viskall möta de lobbyorganisationer som talar för värl-dens tredje största industri, porrindustrin. Det är kraf-tiga lobbyorganisationer. Därför skulle jag faktisktönska att vi fick det här forskningsprojektet och attsocialministern inser vilka krafter det är vi har attgöra med.Anf. 61 Socialminister ():Fru talman! Låt oss börja med att reda ut vad somär nytt. Jag menar att socialtjänstlagen redan 1982gav kommunerna en skyldighet att arbeta för att hjäl-pa prostituerade att komma ur sin beroendesituationoch att ge dem hjälp till ett annat liv. Det, vill jagpåpeka, har faktiskt skett i olika projekt.Det nya är just kriminaliseringen, och där har EwaLarsson alldeles rätt: Den ställer situationen i ett nyttljus. Men den ger inte principiellt kommunerna ettnytt ansvar. De har redan ansvaret enligt socialtjänst-lagen. Jag tycker att det rimliga är att de kommunersom har problem med prostitution också har ansvaretför att se till att lagen följs upp i det här avseendet -dvs. att aktivt arbeta för att ge stöd åt kvinnor, attbedriva uppsökande verksamhet och att ge ett indivi-duellt stöd till var och en som begär det.Det här arbetet sker och håller på att utvecklas ide kommuner som i första hand berörs. Jag är ganskaoptimistisk om att det kommer att gå framåt.Det är också rätt viktigt att vi har arbetsfördel-ningen mellan staten och kommunerna klar för oss.Det får inte bli så att varje gång fattar be-slut om en ny lag som grundar sig på de skyldigheterkommunerna har skall vi skjuta till nya resurser.Detta är en uppgift som kommunerna har haft sedansocialtjänstlagen tillkom år 1982.Men staten har ändå ett ansvar för att utvecklametoder och att ge stöd åt socialtjänsterna.Socialstyrelsens uppdrag är inte heller begränsattill att bara samla internationell kunskap. Socialsty-relsens uppdrag är att fortlöpande följa och samlakunskap om prostitutionens omfattning och utveck-ling, sammanställa kunskapen om sociala insatsersom bedrivs på lokal nivå samt ge stöd till utvecklingoch förbättring av insatserna. skalläven följa den internationella utvecklingen i frågorsom rör prostitutionen. I den delen av arbetet skallSocialstyrelsen samverka med ,som ju fått i uppdrag att vara s.k. nationell rapportör ifrågor som rör handel med kvinnor för sexuellt ut-nyttjande.Socialstyrelsens uppdrag är alltså att följa arbetet,att redovisa hur arbetet utförs samt att redovisa vilkametoder som är framgångsrika och hur vi kan ut-veckla dem. Det uppdraget finns hos Socialstyrelsen.Sedan har vi på det här området, som på så mångaandra områden, problem med den mediala debatten.Jag delar gärna uppfattning att vi harett gemensamt ansvar att försöka se till att föra utdebatten om den svenska lagstiftningen och de svens-ka initiativen. är ett föregångsland på det härområdet, och när vi nu har tagit de här stegen skullevi aktivt kunna bidra till att vrida debatten också iEuropa. Det vore ju tragiskt om den holländska håll-ningen skulle vara den som blir vägledande för deneuropeiska utvecklingen. Det bör vara vår hållning ifrågan.Anf. 62 ():Fru talman! Ja, vi skall hålla reda på vad som ärnytt och inte nytt. Jag menar och påstår att det ärlättare att följa en ny lag om den har förberetts bättre.Vi visste ju att det rörde sig om en väldigt viktiglagstiftning - att kriminalisera könsköp.I har diskussionen varit: Skall vi krimina-lisera bara torsken, eller skall vi kriminalisera denutsatta kvinnan också? Där har vår diskussion legat. IHolland har diskussionen handlat om huruvida ille-galt invandrade kvinnor också skall ha rätt till ettsocialt skyddsnät eller inte. När det är så vida skillna-der, när vi med stor säkerhet kan misstänka att denholländska vägen kommer att betyda mycket för attge ny fart åt porrindustrin och för att fler kvinnor frånöst skall komma in - vi ser redan ökningen - och närvi vet att det som vi har gjort i är så väldigtviktigt - varför då inte förbereda bättre och i ett initi-alt skede också satsa ekonomiskt? Varför inte satsa påen generell ny kunskap som behövs för dem somarbetar med det nya sättet att hantera de prostitueradeutifrån att köpet är kriminellt?Kartläggning i all ära - jag betraktar det som soci-alministern läste upp som kartläggning - men jag villha en forskning som explicit stöder oss i arbetet iSverige så att vi kan få fram svenska fakta som visedan kan använda mot medierna i och ocksåi . Jag hoppas innerligt att vi får denexplicita forskningen, förutom den kartläggning somsocialministern läste upp.Anf. 63 Socialminister ():Fru talman! och jag är överens i sak-frågan. Vi är överens om ambitionerna. Vi är överensom att lagstiftningen är ett mycket viktigt steg framåt.Det vi är oense om är i vilken mån staten skulle hatagit ett större ansvar för att förbereda lagstiftningenoch vilken roll staten har för att utvärdera och samladen kunskapen.Jag menar, och där skiljer vi oss åt, att det ärkommunernas uppgift att förbereda lagstiftningen.Det är skillnad på polisens insatser, därför att statenär ansvarig för polisens insatser, och socialtjänstensinsatser, där kommunerna måste ta ett större ansvar.Jag menar dessutom också att socialtjänsterna runtomi de borgerliga kommunerna faktiskt aktivt arbetar såsom man bör göra.När det sedan gäller frågan om Socialstyrelsenskartläggning eller forskningsuppdrag menar jag attdet material har till uppgift att sam-manställa skall vara till för att just utvärdera den nyalagstiftningen och se vad som händer. Men framförallt skall man se till att det finns ett underlag för attockså arbeta framåt, både här hemma och i den inter-nationella miljön.Vi kan alltid strida om huruvida insatserna är till-räckliga. Men jag tycker att vi har tagit viktiga stegframåt och att vi anvisar en väg som gör att vi skullekunna visa också våra holländska EU-bröder och -systrar att vår väg är den enda som grundar sig på re-spekt för varje individs integritet och rättighet.Överläggningen var härmed avslutad.13 § Svar på interpellation 1998/99:148 omtandvårdAnf. 64 Socialminister ():Fru talman! har frågat mig omjag är beredd att vidta åtgärder för att hindra utveck-lingen mot försämrade möjligheter att få hjälp avsocialtjänsten för att få tandvård.Kerstin fråga är föranledd av Social-styrelsens uppföljning av ändringar i socialtjänstlagensom trädde i kraft . Studien är enförsta kartläggning av hur kommunerna under våren1998 ändrat sin praxis och sina riktlinjer för socialbi-drag. I studien framkommer att många kommunerblivit mer restriktiva när det gäller bistånd till tand-vård. Alltfler kommuner ger endast hjälp till akuttandvård, och bedömningen av vad som skall be-traktas som akut tandvård varierar mellan kommu-nerna. Detta är mycket oroande.För att en skälig levnadsnivå enligt socialtjänstla-gen skall kunna uppnås måste behovet av akut tand-vård tillgodoses. Behovet av bastandvård eller meromfattande tandvård kan dessutom för den enskilde ivissa fall vara av avgörande betydelse för att han ellerhon skall tillförsäkras en skälig levnadsnivå. En dåligtandstatus kan vara ett hinder för denenskildes möjligheter att kunna försörja sig och levaett självständigt liv. Huvudprincipen i socialtjänstla-gen är att man skall göra en individuell prövning avden enskildes behov. Riktlinjer kan bara vara vägle-dande. Därför kan kommunen ge bistånd även till meromfattande tandvårdsbehandling. Detta är särskiltviktigt för dem som är beroende av socialbidrag un-der en längre tid.Tandvård som ges på bekostnadfår inte begränsas på ett sådant sätt att utanförskapetförstärks. Jag kan inte acceptera att tandstatus blir ettklassmärke för socialbidragstagare.När det gäller skillnader kommuner emellan börSocialstyrelsens framtagna Allmänna råd, därbegreppet akut tandvård tydliggörs, skapa förutsätt-ningar för en mer likformig biståndsbedömning ute ilandet.När regeringen behandlade propositionen Refor-merat tandvårdsstöd utgick den från att även kommer att behandla de ökadesvårigheter som många människor har att betala sinatandvårdskostnader. Utredningen skall redovisa upp-draget . Med hänsyn härtill ärjag inte beredd att föregripa utredningens arbete ge-nom att nu föreslå åtgärder på området.Anf. 65 ():Fru talman! Tack för svaret på min interpellation.Det som jag speciellt vill tacka för är de mycket klarasignaler som socialministern ger i sitt svar angåendemänniskors möjligheter att få hjälp från socialtjänstenmed nödvändig tandvård.Tänderna och munnens tillstånd är inte bara enestetisk fråga, utan också en fråga för hälsan. Tand-vården och kostnaden för den har varit en fråga somhar diskuterats mycket . Många män-niskor med låga inkomster, även pensionärer med lågpension, känner en stor oro inför att få bekymmermed tänderna eller proteserna och vad man skallkunna göra då. Är det så att , som ut-redningen visar, nu är ännu hårdare i bedömningarnaär det mycket allvarligt. Det är inte heller så längesedan många av oss upprördes över att vissa kommu-ner inte hjälpte till med lagning av tänder, utan manbetalade bara tandutdragning.Som jag skrev i min interpellation anser jag att detär mycket oroande att möjligheten att få tandvård bliren klassfråga. Jag tycker att det är bra att socialmi-nistern i sitt svar så klart markerar att tandvård somges på bekostnad inte begränsas påsådant sätt att utanförskapet förstärks och att social-ministern inte accepterar att tandstatus blir ett klass-märke för socialbidragstagare. Jag hoppas att mångakommunalpolitiker tar det till sig.Problemet är att gör olika bedöm-ningar i olika kommuner. Det är naturligtvis viktigtatt tydliggör vad som är akut tand-vård. Men människor blir ändå beroende av kommu-nernas bedömningar, och jag anser att det är bekym-mersamt att det inte längre går att överklaga de beslutsom fattas. Det tycker jag är inte minst viktigt förmänniskors tilltro till , speciellt när detsom här handlar om människor i en livssituation somär mycket bekymmersam. Jag skulle därför viljavädja till socialministern att han också funderar or-dentligt över konsekvenserna av att överklagande-möjligheterna har tagits bort.Anf. 66 Socialminister ():Fru talman! Frågan om överklagandet hänger ihopmed en större fråga som vi då och då diskuterar här iriksdagen, nämligen hur förhållandet är mellan demål som vi fastställer, t.o.m. de lagar som fastställs iSveriges riksdag, och kommunernas självbestäm-manderätt. Jag tycker att det är ett problematiskt om-råde. Men jag har betonat att det som börgälla är de nationella mål som fastställs här och denlagstiftning som fastställs här.Vi måste hitta ett bättre sätt att försäkra oss om attalla medborgare behandlas lika och får samma rättig-heter, oavsett vilken kommun de lever i. Kommunenhar sedan att avgöra på vilket sätt man skall leva upptill sina skyldigheter, hitta rätt organisatorisk form fördet och hitta sina lösningar. Men medborgarens rät-tigheter skall inte vara beroende av i vilken kommunman bor.Jag vill påpeka att vi i anslutning till att vi skallbehandla betänkande fårmöjlighet att diskutera också hur vi skallställa oss till frågan om överklagande och hur detskall hanteras. Jag tycker inte att den nuvarande situ-ationen är tillfredsställande.Anf. 67 ():Fru talman! Jag kan konstatera att socialministernoch jag tycker likadant, att det är ett bekymmer attmänniskor behandlas väldigt olika i vårt land. Själv-klart har politikerna ute i kommunerna ett stort ansvaratt följa upp vad som händer inom ochatt det sker på ett rättvist sätt utifrån de intentionersom vi bl.a. beslutar här i riksdagen.Samtidigt blir det så, när det är på det här viset, attregeringen och också får ett speciellt an-svar för att se till att det ute i kommunerna blir som vitycker.De uppgifter som kommer från Socialstyrelsenbekymrar mig ganska mycket. Det handlar ju intebara om tandvården, utan om många av de andratjänsterna också. Jag ser fram emot att vi kan tittanärmare på hur vi skall kunna få en rättvis och likabedömning av människor i svåra situationer, de sombehöver vända sig till socialtjänsten.Tack!Överläggningen var härmed avslutad.Meddelande om interpellationerna 1998/99:135och 151Talmannen meddelade att svaren på interpellatio-nerna 135 och 151 inställdes på grund av sjukdom.14 § BordläggningAnmäldes och bordladesProposition1998/99:48 Skattefrågor och investerarskydd15 § Anmälan om interpellationerAnmäldes att följande interpellationer framställtsden 18 februari1998/99:176 av () till statsrådet . vikariestopp i skolan1998/99:177 av () till närings-ministernTeknikutveckling inom energiområdet1998/99:178 av () till justitieministernDen nationella insatsstyrkan1998/99:179 av () till justitieministernDen nationella insatsstyrkan1998/99:180 av (c) till justitieminis-ternDen nationella insatsstyrkan1998/99:181 av () till justitie-ministernDen nationella insatsstyrkanInterpellationerna redovisas i bilaga som fogas tillriksdagens snabbprotokoll tisdagen den 2 mars.16 § Anmälan om frågor för skriftliga svarAnmäldes att följande frågor för skriftliga svarframställtsden 18 februari1998/99:373 av () till näringsminis-ternEU-stöd1998/99:374 av () till statsrådet av barn med funktionshinder1998/99:375 av () till socialminis-ternFunktionshindrades tillgång till bankomater1998/99:376 av () till näringsminis-ternÄrendehanteringen i Näringsdepartementet1998/99:377 av () till näringsminis-ternLotsutkiken vid Fiskebäcksvik i Bohuslän1998/99:378 av () till näringsminis-ternTaxibranschen1998/99:379 av () till finansmi-nisternSkatteregler för företag1998/99:380 av () till försvarsminis-ternDen svenska bataljonstaben i Makedonien1998/99:381 av () till miljömi-nisternÖstersjön1998/99:382 av () till statsrådetUlrica MessingDiskriminering av andra generationens invandrare1998/99:383 av () till finansministernEtt svenskt yrkesfiskeavdragden 19 februari1998/99:384 av () till kulturministernHandläggning av överklaganden1998/99:385 av () till socialmi-nisternDetaljhandelsmonopolet för alkohol1998/99:386 av () till statsrådetMaj-Inger KlingvallInformation till företagare om bostadsbidrag1998/99:387 av () till socialminis-ternAlkohollagstiftningen1998/99:388 av () till social-ministernPensionsreglerna1998/99:389 av () till socialministernBostadsbidrag och socialbidragFrågorna redovisas i bilaga som fogas till riksda-gens snabbprotokoll tisdagen den 2 mars.17 § Anmälan om skriftliga svar på frågorAnmäldes att skriftliga svar på följande frågor in-kommitden 18 februari1998/99:260 av () till näringsmi-nisternNytillverkning av delar till äldre bilar1998/99:321 av () till statsrådet av felaktiga avgifter1998/99:354 av () till utrikesminis-ternRobotar riktade mot TaiwanSvaren redovisas i bilaga som fogas till riksdagenssnabbprotokoll tisdagen den 2 mars.18 § Kammaren åtskildes kl. 12.18.Förhandlingarna leddesav tredje vice talmannen från sammanträdets börjant.o.m. 9 § anf. 38 (delvis) ochav talmannen därefter till sammanträdets slut.