prot · GM0968 · 1999-03-12 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1998/99:68Fredagen den 12 marsKl. 9.00 - 11.54Det justerade protokollet beräknas utkomma ---------------------------------------------------------------------1 § Meddelande om frågestundFörste vice talmannen meddelade att vid fråge-stunden skulle föl-jande statsråd närvara:Vice statsminister , jord-bruksminister , utrikesministerAnna , försvarsminister ,socialminister , näringsminister , statsrådet och stats-rådet § Anmälan om fördröjda svar på interpella-tionerTill hade inkommit följande skrivelser:Interpellation 1998/99:190Till riksdagenInterpellation 1998/99:190 av ny arbetsskadeförsäkring.Interpellationen kommer att besvaras tisdagen den16 mars 1999.Skälet till dröjsmålet är att jag inte kunnat finnaen debattdag som passar både interpellanten och soci-alförsäkringsminister den 9 mars 1999SocialdepartementetEnligt uppdragBjörn ReuterstrandRättschefInterpellation 1998/99:195Till riksdagenInterpellation 1998/99:195 av omVasakronan.Interpellationen kommer att besvaras tisdagen den13 april 1999.Skälet till dröjsmålet är bl.a. deltagande i mötenmed och utlandsresor.Stockholm den 8 mars 1999Erik ÅsbrinkInterpellation 1998/99:184Till riksdagenInterpellation 1998/99:184 av ()om jämställdhetsdebatten.Interpellationen kommer att besvaras tisdagen den23 mars 1999.Skälet till dröjsmålet är svårighet att finna en tid-punkt som passar både interpellanten och statsrådet.Stockholm den 8 mars 1999NäringsdepartementetEnligt uppdragDag EkmanExpeditionschefInterpellation 1998/99:197Till riksdagenInterpellation 1998/99:197 av Per omtelekommunikation.Interpellationen kommer att besvaras tisdagen den13 april 1999.Skälet till dröjsmålet är svårighet att finna en tid-punkt som passar för interpellanten och statsrådet.Mona SahlinEnligt uppdragDag EkmanExpeditionschefInterpellation 1998/99:198Till riksdagenInterpellation 1998/99:198 av ()om arbetsmarknadsåtgärder.Interpellationen kommer att besvaras tisdagen den13 april 1999.Skälet till dröjsmålet är att det varit svårt att finnaen tid som passar interpellanten.Stockholm den 10 mars 1999NäringsdepartementetDag EkmanExpeditionschefInterpellation 1998/99:199Till riksdagenInterpellation 1998/99:199 av för lärare.Interpellationen kommer att besvaras torsdagenden 15 april 1999.Skälet till dröjsmålet är att jag inte kunnat finnaen debattdag som passar både interpellanten och mig.Stockholm den 11 mars 1999Ingegerd Wärnersson3 § Svar på interpellation 1998/99:159 om del-tidsarbetslöshetAnf. 1 Statsrådet ():Herr talman! har frågat vad rege-ringen avser att göra för att förändra utvecklingen närdet gäller andelen deltidsarbetande.Omkring en fjärdedel av de sysselsatta arbetardeltid och flertalet - - är kvinnor. Fören majoritet av dem är deltidsarbete vad de självaönskar. Många vill arbeta deltid när barnen är små.Andra arbetar deltid vid sidan av studier, eget företa-gande eller konstnärlig verksamhet.Att det finns möjlighet till deltidsarbete är alltsåmånga gånger bra. Det finns i de fallen ingen anled-ning att ändra andelen deltidsarbetande så länge detarbetet motsvarar vad arbetstagaren själv vill.Det stora problemet är det ofrivilliga deltidsarbe-tet. Ungefär en tredjedel av de deltidsarbetande villarbeta mer. Antalet ofrivilligt deltidsarbetande ökadekraftigt och har sedan sjunkit tillungefär 131 000 människor , varav ärkvinnor. Två tredjedelar av de deltidsarbetslösa finnsinom vård och omsorg, handel, hotell och restaurang.Inte oväntat är detta kvinnodominerade branscher.Det är orimligt och oacceptabelt att deltidsarbets-lösheten är ett stort problem.Inom vård och omsorg kan vi se en begyn-nande brist på arbetskraft. Enligt kommunförbundoch landstingsförbund var behovet av sjuksköterskoroch undersköterskor större än antaletsom utexaminerades. Behovet av de yrkeskategorier-na väntas fortsätta att öka på grund av pensionsav-gångar och demografiska förändringar. Samtidigtminskar antalet sökande till gymnasieskolans om-vårdnadsprogram och till sjuksköterskeutbildning.Om arbetsgivarna inom vård och omsorg skall fåden personal som behövs för verksamheten måste deta vara på den personal de har och bl.a. erbjuda vill-kor som bättre stämmer överens med personalensönskemål och behov. För att unga människor skallvilja söka sig till dessa områden måste jobben bliattraktivare. Det innebär bl.a. att de som vill arbetaheltid bör ges den möjligheten. Det gäller inte minstom vi vill ha fler män som söker sig till vård ochomsorg.Regeringen tillsatte en kommis-sion inom för att lägga fram förslagom hur rekryteringen av personal till vård och omsorgkan underlättas. Den skall bl.a. analysera de villkorsom kan påverka rekryteringen, t.ex. i fråga om ar-betstider, arbetsorganisation och arbetsmiljö. Kom-missionen skall vara färdig med sitt arbete år.Regeringen har också beslutat den 6 april 1998om en utredning om arbetslöshetsersättning och del-tidsarbetet (dir. 1998:27). Utredningen har nyligenavlämnat sitt betänkande Deltidsarbete, tillfälligajobb och arbetslöshetsersättningen (SOU 1999:27),som blir ett underlag i regeringens fortsatta arbetemed denna viktiga fråga.Åtgärder för att motverka och minska det ofrivil-liga deltidsarbetet måste göras över ett brett fält. Ettområde som är särskilt viktigt för deltidsarbetslösa ärutbildning och kompetensutveckling. Som deltidsar-betande får de mindre del av den utbildning somarbetsplatsen erbjuder. Inte sällan har de kort utbild-ning i botten. De har mindre möjligheter än helt ar-betslösa att ta del av arbetsmarknadsåtgärder som kanöka deras möjligheter att få annat arbete. Mot denbakgrunden är det bra att många kvinnor utnyttjarmöjligheten till vidareutbildning genom kunskaps-lyftet. Med en bredare och bättre kompetens ökarmöjligheterna till heltidsarbete, bl.a. därför att ar-betstagaren kan användas till fler uppgifter.Anf. 2 ():Herr talman! Jag vill börja med att tacka statsrådetför svaret. Jag tror att det är viktigt att säga att debat-ten skall handla just om den ofrivilliga deltidsarbets-lösheten. Naturligtvis är det mycket bra att möjlighe-ten till deltidsarbete finns, om man vill ha den möj-ligheten.Problemen uppstår ju om man tittar på deltidsar-betslösheten ur ett antal perspektiv.Först är det ett jämställdhetsperspektiv, nämligenatt det är fler kvinnor än män som är deltidsarbetslö-sa. Enligt LO:s undersökning Förändring av arbetsti-der och anställningsformer på olika delar av arbets-marknaden, som presenterades , arbetade50 % av LO-kvinnorna deltid . BlandLO-männen var det enbart . Bland TCO:s kvinnorvar det som arbetade deltid och bland männen6 %. Inom var det kvinnor och män.Det är alltså generellt fler kvinnor än män som arbe-tar deltid.Det är också till viss del ett åldersrelaterat pro-blem. Man kan se att andelen unga kvinnor som ar-betar deltid har ökat kraftigt . En siffrasom jag har fått se handlar om att i början av 90-taletvar det av yngre kvinnor som arbetadedeltid och är det över 50 %.Det handlar också om ett försörjningsproblem.Man har genom deltidsarbetet inte riktigt möjlighetatt helt försörja sig. Det leder också till en del inlås-ningseffekter och marginaleffekter när det gällerdeltidsarbetslösheten.Många av mina vänner som arbetar deltid ochsom gärna vill arbeta mer känner att de har problematt planera sin tid. De känner att de skall ståtill arbetsgivarens förfogande om arbetsgivaren ringeroch säger: behöver vi extra hjälp, nu kan du hop-pa in. Att känna att man behöver stå tillarbetsgivarens förfogande gör att man har svårt attplanera sin tid.Det som jag reagerar mest emot handlar om att deflesta arbetsgivare som använder sig av deltidsan-ställningar gör det för att det är enklare att planera sinpersonalpolitik. Det betyder att får staten stå förkostnaden för en dålig personalpolitik som arbetsgi-varen har. Jag tycker att det till viss del är oaccepta-belt att det är på det viset, att man flyttar över kostna-derna från arbetsgivaren till staten.Jag tror att man måste hitta sätt för att sätta presspå arbetsgivarna att öka tjänstgöringsgraden, inteenbart sätta press på arbetstagaren. Enligt det systemvi har får man bara deltidsmarkera en period.Det förslag som har kommit i den nya utredning-en, , innebär att man bara skullefå stämpla . Alla dessa förslag innebär att mansätter press på arbetstagaren. Jag skulle vilja frågastatsrådet hur hon ser på att öka möjligheterna attsätta press direkt på arbetsgivarna - alltså inte baragenom att sätta press på arbetstagarna.Jag tror att det finns olika lösningar. En sådansom varit uppe till diskussion är lagstadgad rätt tillheltid, men det kan också handla om uppsökandeverksamhet från arbetsförmedlingarnas sida, om dif-ferentiering av arbetsgivaravgifter m.m. Jag skullevilja höra hur statsrådet ser på de möjligheterna.Anf. 3 ():Herr talman! Jag skulle vilja beröra de områden,främst vård och omsorg, där många, framför alltkvinnor, är deltidsarbetslösa.Jag vill först säga att jag tycker att det är positivtatt regeringen jobbar mycket med de här frågorna, tardem på stort allvar och försöker hitta lösningar pådem.Statsrådet beskrev i interpellationssvaret den situ-ation som kan förutses när det gäller tillgång på per-sonal inom hälso- och sjukvården samt inom äldre-omsorgen. Parallellt med den begynnande bristen påt.ex. sjuksköterskor och undersköterskor förekommerdeltidsstämpling i varierande omfattning. Det finnshos dessa människor en arbetskraftspotential som inteutnyttjas i tillräcklig omfattning.Vårdkommissionen arbetar med att analysera be-tydelsen av arbetstider, arbetsorganisation och ar-betsmiljö, och det är bra. Jag tycker att det primärt ärarbetsmarknadens parter som skall jobba med detta,eftersom de bäst kan bedöma hur konkreta föränd-ringar kan göras i verksamheten ute på arbetsplatser-na. Anställda och arbetsgivare kan säkerligen till-sammans åstadkomma de bästa resultaten.Detta arbete går dock långsamt, och det har pågåttunder väldigt . Man måste ha en viss respektför att huvudmännen, kommuner och landsting, underde har varit ganska pressade genomökade behov och krav på sänkta kostnader, men dehar kanske inte alltid hunnit med den organisations-utveckling som hade varit önskvärd på de här områ-dena.Som föregående talare tog upp har staten här ettkostnadsansvar kombinerat med en dålig personalpo-litik. Jag har full respekt för att statsrådet till viss delvill avvakta arbete, men jagskulle ändå vilja fråga vilka uppgifter som statsrådetanser vara de viktigaste som huvudmännen både påkort och på lång sikt måste arbeta med för att antaletheltidstjänster inom framför allt vård och omsorgskall öka och för att detta arbete skall gå snabbare.Även om jag menar att detta primärt skall lösas avparterna, måste parterna kanske ändå på något sättstimuleras för att det här arbetet skall gå fortare. Jagvill fråga statsrådet om hon anser att regeringen sär-skilt bör bistå huvudmännen genom att vidta åtgärderför att stimulera till olika typer av organisationsut-vecklande arbete som leder till ökad frekvens avheltidstjänster just inom hälso- och sjukvården. Vil-ken typ av åtgärder kan statsrådet i så fall tänka sigatt överväga?Anf. 4 ():Herr talman! En av de viktigaste orsakerna till in-komstskillnader mellan kvinnor och män är olikaarbetstider. Därför är frågan om kontrakts- och an-ställningsformer central, även i ett jämställdhetspers-pektiv.Inom LO-grupperna uppgår, som har nämnts här idebatten, löneskillnaden mellan kvinnor och män tillomkring . Tar vi dessutom hänsyn till att mångakvinnor arbetar deltid, fördubblas denna skillnad. Detinnebär att hälften av skillnaden mellan mäns ochkvinnors inkomster i LO-grupperna beror på kvinnorsofta ofrivilliga deltidsarbete.År 1997 var 347 000 personer ofrivilligt deltids-arbetande. Det innebar en stor ökning 1990, då antalet var ca 190 000. Det är betyd-ligt vanligare bland kvinnor än bland män. Bland LO-kvinnorna beräknas arbeta mindre än vad deskulle vilja göra, och bland dem som har deltidsan-ställning är siffran 40 %.Sett i ett könsperspektiv har kvinnorna en svagareställning på arbetsmarknaden. Arbetsmarknaden kanbeskrivas som tudelad. Kvinnor återfinns på den sidadär man har lägre löner och sämre anställningsvillkor.Där är det också vanligt både med frivilligt och medofrivilligt deltidsarbete liksom med visstidsanställ-ningar.Det är LO-kvinnorna som har de allra sämsta ar-betsvillkoren. Den delade arbetsmarknaden innebären otrygghet för många kvinnor. Behovet av att för-stärka och utveckla arbetsrätten är därför stort. Enytterligare uppluckring av arbetsrätten skulle drabbakvinnor hårdast. Jämfört med männen har kvinnornamindre inflytande på arbetsplatsen, och kvinnorna fårmindre möjligheter till fortbildning och befordran.Arbetslöshetsförsäkringen utgår från den heltids-arbetande mannen, och den ettårsbegränsning somfinns när det gäller deltidsarbetslösa är direkt köns-diskriminerande.Vänsterpartiet kräver i motioner att den specielladeltidsregeln slopas i den nya lagen om arbetslöshets-försäkringen och att utredningen om arbetslöshetser-sättning och deltidsarbete får komma med förslagsom undanröjer problemen. Vi i be-traktar de nuvarande reglerna som diskriminerande.De slår huvudsakligen mot lågavlönade kvinnor. Jagvill fråga vad statsrådet anser om detta.Anf. 5 Statsrådet ():Herr talman! Först kan konstateras att det råder enrörande enighet mellan regeringen, interpellanten ochdem som deltagit i debatten i övrigt om att det ofri-villiga deltidsarbetet är ett otyg. Det är en könsmässigfråga. Det handlar om en mycket märklig form avtudelning av arbetsmarknaden. I en manlig branschmed arbete som kräver arbete dygnet runt existerarnästan aldrig deltidsarbete, men i kvinnligt dominera-de branscher är det inte bara så att deltid existerarutan också så att fler och fler fastnar i detta mönster.Som ny arbetsmarknadsminister 1990 var det hären av de första frågor som jag fick försöka hantera.Det är , och problemet är nästanstörre. Det har hänt en del saker som jag intenämnde i svaret men som jag vill peka på. Det kanskeviktigaste är att vi ändrat lagen om anställningsskyddmed verkan fr.o.m. . Ändringeninnebär att en deltidsanställd som vill ha utökad ar-betstid skall ha förtur till utökad arbetstid när hennesarbetsgivare vill anställa fler arbetstagare.Det är för tidigt att säga om den här ordningenfungerar effektivt, eftersom ännu inget fall har prö-vats i Arbetsdomstolen. Jag hoppas att den här nyalagbestämmelsen snart skall bli prövad, så att vi iregeringen kan bedöma om den här förändringenräcker eller inte.Jag delar bedömning att det intebara handlar om att sätta press på arbetstagarna utanockså i allra högsta grad gäller att få arbetsgivarna attförändra sin arbetsorganisation och sitt arbets-tidsmönster, såsom efterlystes av delar uppfattningen att detta går för långsamt.Vi har i ett antal tankar omhur man kan gå vidare. Det handlar bl.a. och framförallt om att få huvudmännen att prioritera arbetsorga-nisation och decentraliserade beslut om arbetstiderna.Många försök har visat att om man lokalt, på denegna avdelningen, får ansvara för arbetstiderna,kommer man också till stor del bort från deltids-problemet.Jag kommer också att överväga i vilken mån vikan bidra till att ytterligare sätta press på arbetsgivar-na. I annat fall blir det, precis som , enbart staten som får betala för en dåligarbetsorganisation och ett bristande inflytande påarbetsplatserna. Det är inte rimligt.Anf. 6 ():Herr talman! Jag blev glad både när jag läste sva-ret och när jag hörde statsrådet säga att det är orimligtoch oacceptabelt att deltidsarbetslösheten fortfarandeär ett stort problem. Jag tycker även när jag läserdelar av utredningen om deltidsarbetslösheten att manför mycket riktar sig mot hur man skall sätta press påarbetstagaren för att få ned deltidsarbetslösheten.Jag tror inte att det är den enda lösningen, utan jagtror att man måste hitta incitament för arbetsgivarna.Jag tror också att det till viss del är lite av tradition arbetar så. Handels gjorde ett försök i slutet av80-talet i . Man genomförde uppsökandeverksamhet tillsammans med de fackliga organisatio-nerna och arbetsförmedlingen. Man hjälpte arbetsgi-varna och arbetstagarna med att titta på arbetstidernaoch planeringen, diskuterade och gick igenom med dedeltidsarbetslösa hur deras situation var. Det ledde tillatt som projektet förflöt minskadedeltidsarbetslöshetsmarkeringen i a-kassan med entredjedel. Många sökte sig från dessa yrken och valdeatt börja studera och därigenom förändra sin arbets-situation. En del upptäckte att deltid var faktiskt detde ville ha, det passade in i deras liv och livsstruktur.Men man fick också arbetsgivarna tillsammans medarbetstagarna att förändra arbetsorganisationen.Jag tror som sagt att det till viss del är lite av tra-dition här. Det är enkelt, och man har helt enkeltarbetat så. Jag har jobbat inom handeln, suttit i kassanpå hemma i . Ingen av de tjejersom sitter i kassan har heltidstjänst. Det är en tradi-tion att man jobbar . Man jobbarväldigt olika och får hoppa in när det behövs extra-personal. Det finns en tradition framför allt inom denprivata sektorn men naturligtvis även inom denkommunala.Naturligtvis är det jättebra med förtur till mertid.Det är bra att man prövar lagstiftningen. Men serstatsrådet några möjligheter att på annat sätt stärkaarbetsrätten för att på det viset stärka de deltidsan-ställdas möjligheter? Jag skulle vilja att statsrådet tarmed i det fortsatta arbetet differentierade arbetsgivar-avgifter, t.ex. en högre arbetsgivaravgift för deltidsom sedan kunde gå tillbaka till företaget och deanställda i form av kompetensutveckling och annat.Det är ett förslag som man åtminstone kan ha med sigi det fortsatta arbetet med att förändra deltidsarbets-lösheten.Anf. 7 ():Herr talman! Innan jag kom in i jobba-de jag med olika typer av organisations- och arbets-tidsprojekt inom . Jag såg ganska tydligtett fladder av olika idéer när man gav möjlighet tillökad delaktighet för de anställda. Det gjorde att detblev väldigt bra när de anställda själva fick bestämmahur de skulle lägga upp sitt arbete och förlägga sinarbetstid. Jag skulle vilja höra om statsrådet har enmöjlighet att konkretisera de tankar som trots alltfinns i om direkta stimulanser tillarbetsgivarna. Om statsrådet säger att det inte är möj-ligt vill jag skicka med att man i kommissionen ochregeringen överväger möjligheten att på olika sättstimulera arbetsgivarna till att aktivt arbeta med olikatyper av förändringsarbete i denna riktning. Det be-hövs en liten puff och lite press men också stöd ochuppmuntran ute i kommuner och landsting så attarbetet och stimulansinsatserna kan utformas på detsättet att det innebär stor delaktighet från de anställ-das sida. Det leder till att det blir bättre arbete frånarbetsgivarnas sida och öppnar möjligheter för deanställdas inflytande.Det är, som beskrev det, mångasom inte bara kontinuerligt är deltidsanställda utangår på timmar. Det beror ofta på att de har dålig kom-petens, att de är outbildade. Kan statsrådet tänka sigmöjligheter till olika typer av kompetensutvecklingför dem som har lägst utbildning? Vi talar omofrivillig deltidsarbetslöshet, men en del vill jobbadeltid på valfri basis. Jag skulle vilja fråga: Ser stats-rådet behov av att ändra rätten till tjänstledighet, somju är begränsad i dagens lagstiftning för att möjliggö-ra partiell tjänstledighet i större omfattning?Anf. 8 Statsrådet ():Herr talman! Att förändra och få bort den ofrivil-liga deltidsarbetslösheten ger vad man på svensk-engelska brukar kalla en win-win-situation. Arbetsta-garna får den tid de vill, arbetsgivarna får en effekti-vare organisation och staten får lägre kostnad i a-kassan. Kommer man åt detta är det faktiskt en situa-tion som alla tjänar på. Därför är det så frustrerandeatt det går så långsamt.Jag varken vill eller kan gå in i detalj på detsom både och vill,vad exakt som kan göra. Jag seratt man kan förändra delar av arbetsrätten. Jag ser attdet finns vissa stimulanser för att komma i gång medkonkreta projekt. Jag ser att det finns ekonomiskaincitament, vilka som både morot och piska kantvinga fram en snabbare lösning på problemet. Dethänger ihop med vad parterna själva är beredda ärgöra. Det är inte bara en fråga som staten äger utan iallra högsta grad arbetsgivarna, inte minst ute i kom-muner och landsting. Jag anser att arbetsgivare intebara högljutt kan diskutera behovet av nyrekryteringtill vården om de inte också visar att de anstränger sigför att behålla de anställda som de har. Där är deltids-arbetslösheten en viktig nyckel.Jag tar till mig de förslag och tankar som fram-förts i debatten och hoppas kunna återkomma tilldenna fråga längre fram i vår.Anf. 9 ():Herr talman! Jag tackar för svaret. Jag ställer storförhoppning till att man kommer tillbaka med olikaförslag. Som statsrådet säger är det faktiskt en win-win-situation. Alla har att vinna på det.Det är ytterligare en sak som jag vill att statsrådettar med sig, nämligen att jag tror att man får användaolika metoder inom den offentliga respektive denprivata sektorn och på olika sätt sätta press på arbets-givarna. Bakgrunden är kanske densamma, men jagtror att metoderna för att förändra är olika för denprivata respektive den offentliga sektorn. Jag tackaroch hoppas att vi kan återkomma till frågan.Överläggningen var härmed avslutad.4 § Svar på interpellation 1998/99:193 om iso-cyanaterAnf. 10 Statsrådet ():Herr talman! har frågat migvad jag avser att göra för att långsiktigt stärka forsk-ningen kring isocyanater och för att effektiva metoderför att mäta isocyanater skall få ökat internationelltgenomslag.Hälsoriskerna med hanteringen av isocyanater ärkända . har särskilt upp-märksammats de risker som uppkommer vid sönder-delning av produkter som innehåller polyuretanplastoch produkter som innehåller vissa bindemedel, t.ex.mineralull.Särskilda krav på arbete med framställning av iso-cyanathaltiga produkter samt annan hantering avprodukter som innebär risk för exponering för iso-cyanater har meddelats genom föreskrifter från Ar-betarskyddsstyrelsen. Hygieniska gränsvärden harfastställts.En omfattande forskning pågår i på iso-cyanatområdet bl.a. när det gäller mätmetoder. Sveri-ge anses som ett föregångsland på detta område. Denforskning som utförs bedrivs med stödfrån bl.a. samt inomramen för det ramanslag som är anvisat för forskningoch utveckling inom arbetslivet. Forskningen bedrivsvid olika universitet och högskolor samt Arbetslivsin-stitutet.Behovet av fortsatt långsiktig forskning på områ-det är uppenbart. Jag konstaterar emellertid att detinte saknas vare sig forskningsresurser, forskningsi-nitiativ eller engagerade forskare.Jag konstaterar också att det pågårett flertal tillsyns- och informationsinsatser rörandeisocyanater. Det är viktigt att det finns ett ömsesidigtutbyte mellan forskningen och tillsyns- och före-skriftsarbetet.Vad gäller frågan om den internationella sprid-ningen av forskningsresultat i allmänhet och ommätmetoder i synnerhet har jag informerat mig om attett flertal internationella seminarier och konferenserkommer att äga rum därsådana frågor skall diskuteras. Ett exempel är detseminarium som kommer att ske inomramen för programmet Work Life 2000 och som skallsammanfatta kunskapsläget rörande isocyanater, bl.a.vad gäller mätmetoder.Jag vill avslutningsvis framhålla att det enligt minuppfattning är mycket angeläget att kunskaperna omisocyanater och deras hälsorisker, riskhantering,mätmetoder och förebyggande åtgärder utvecklas ochsprids. Såväl leverantörer av berörda produkter somarbetsgivare och de som riskerar att utsättas för iso-cyanater måste bli medvetna om risker och skyddsåt-gärder. Jag kan konstatera att det på-går ett omfattande arbete som rör såväl forskning somtillsyn och informationsspridning.Anf. 11 ():Herr talman!