prot · GN0917 · 1999-10-21 00:00:00 — Då är det också där fråga om man kan få någotslags hjälp av statsmakten att kunna hitta former fördetta. Försäkringskassorna har kanske inte utrymmesjälva för att genomföra de här rationaliseringarna, ioch med att det är rätt stora kostnader i varje enskiltfall.Anf. 36 Statsrådet ():Fru talman! är det så att resursutnyttjande ochrationaliseringar ju delvis handlar om investeringar,men det är också fråga om ett kunskapsuppbyggande.Till insatserna hör alltså också att bygga upp ny kun-skap och ny kompetens. När man säger rationalise-ringar på det sätt som säger det,drar man nog gärna slutsatsen att det handlar om attenbart minska och dra ned på personal, men dethandlar främst om att utveckla arbetet.Som jag sade finns det ett utrymme i rationalise-ring och i utveckling. Det finns också möjligheter tillviss lånefinansiering. Man får ta det här stegvis.Statskontoret och har i uppdragatt följa detta planenligt steg för steg.Telia-Telenor-affärenAnf. 37 ():Fru talman! Min fråga riktar sig till statsministern.Under de senaste dagarna har affärstidningar ochandra medier utförligt redovisat turerna i Telia-Tele-nor-affären och hur olika parter har diskuterat underden natt som föregick det slutliga kontraktskrivandet.Kritiken har varit stark.Anser statsministern att den kritik som säger attsättet att handlägga frågan och sättet att sköta för-handlingarna har bidragit till och kommer att bidra tillatt sänka marknadsvärdet på det nya bolaget?Anf. 38 Statsminister ():Fru talman! Det är mig fullständigt främmande attdiskutera ett marknadsvärde på ett bolag som så små-ningom ska till börsen. Det görs naturligtvis motbakgrund av viss erfarenhet.Det är väldigt många politiker som har försöktuppskatta värdet på . parti tillhörde juen gång en regeringskonstellation som ville gå tillbörsen med därför att det var så mycket värt viddet tillfället. Då handlade det om 40 miljarder kronor.Vi motsatte oss detta - kanske också parti,vad vet jag - och det blev ingenting av vid det tillfäl-let. tror man att är värt 200 miljarder kro-nor. Det finns 160 000 miljoner goda skäl att inteförsöka värdera ett företag i en offentlig debatt.Anf. 39 ():Fru talman! Med det resonemanget ska vi ju väntamed sammanslagning och utförsäljning över huvudtaget.Låt oss anta att det nu blir ett visst värde över tillslut i alla fall. Är det inte lämpligt att använda en delav detta, som då i alla fall kommer in till staten såsmåningom, till en fiberoptisk satsning på bredbandtill varje hushåll och varje företag? Det skulle kunnavara en mycket lämplig åtgärd och t.ex. ingå i deomfattande kompensationspaket som regeringenoch riktar till de orter som tappar ar-betstillfällen på grund av försvarsomläggningen.Anf. 40 Statsminister ():Fru talman! Jag tror att det som föreslår isak är klokt, alltså att bygga ut fibernäten, men jagvärjer mig lite mot att koppla en sådan investering utförsäljning av en statlig tillgång. Vi klarar fiber-nätsinvesteringarna ändå.Intäkten från vår utförsäljning, när den sker, skavi naturligtvis använda för att beta av på den jättelikaskuld som finns uppbyggd och på så sätt kvitta till-gång och skuld. Lyckligtvis är vi i det läget att vi intebehöver sälja av statliga tillgångar för att finansierainvesteringar. Vi har ordning i ekonomin igen. När viavyttrar på det här sättet är det ett uttryck för att vivill sprida ägandet. Vi strukturerar om företaget föratt det ska utvecklas och växa och för att tillsammansmed norrmännen skapa en slagkraftig nordisk aktörpå en internationell telemarknad.För övrigt vill jag säga att de förhandlingar somhar bedrivits kring fusionen har skett offentligt. Dethär är den största fusionen någonsin i påaffärsområdet. Vad som sker när privata företag gårihop, det vet vi aldrig. De förhandlingarna följer viinte. Men när offentliga företag gör det så sker det iöppna samtal. Jag tror att det här blir ett bra företag.Situationen i KosovoAnf. 41 ():Fru talman! Jag skulle vilja ställa två frågor tillstatsministern om situationen i Kosovo.Den första är följande: Jag tycker att det är oerhörtpositivt att statsministern har tagit initiativ till atttillsätta den s.k. . Den ska juinte vara färdig förrän , och det kanske är litesent, men det skulle vara väldigt intressant att vetavad som händer . Kommer det t.ex. del-betänkanden, eftersom kommissionen ska analyseratiden före, under och efter kriget?Anf. 42 Statsminister ():Fru talman! Jag är inte närmare informerad just nuom hur man tänker redovisa sitt arbete. Jag vet att närman är färdig så kommer rapporten att tas emot avFN:s generalsekreterare, och det är naturligtvis ettuttryck för den vikt som världssamfundet fäster vidden kommission som talar om. Det ärinte så underligt. Kommissionens arbetsuppgift är juatt studera de krafter och mekanismer som liggerbakom etnisk krigföring och etnisk rensning som vihar sett i Kosovo för att det inte ska hända igen. Jagförutsätter att kommissionen arbetar på ett sådant sättatt man också under sitt arbete för ett offentligt sam-tal. Med tanke på de ledamöter som ingår hyser jagpå den punkten inget tvivel om att man kommer att nåut i det samtalet.Anf. 43 ():Fru talman! Jag tackar för det svaret; det är allde-les utomordentligt.Men jag vill också påpeka att det har före-kommit väldigt mycket svåra övergrepp i Kosovo, attdet är många som har flytt därifrån och att ,det fattiga, utslagna och bombade , har fått taemot 200 000 nya flyktingar.Därför skulle jag vilja veta: Har någonberedskap för att t.ex. låta någon av dem komma tillSverige, eller vad finns det annars för åtgärder somman tänker vidta för de här flyktingarna?Anf. 44 Statsminister ():Fru talman! Vi har inte fört några resonemang omatt ta emot de serber som flyr från Kosovo. Där-emot finns det all anledning att på plats se till så attalla som bor i kan känna sig säkra, inklusivede serber som där har hemortsrätt, och på plats ocksånaturligtvis lindra nöden bland flyktingar. ärett av de länder som har gjort de absolut största insat-serna på , inte minst genom att ta emot männi-skor som har flytt till vårt land, men också genom attpå plats göra insatser för att göra livet någotsånärdrägligt för de människor som befinner sig på flykt.Jag förutsätter att den humanistiska inställningenockså gäller de människor som flyr från Kosovo.Högskolors kvalitetAnf. 45 ():Fru talman! Jag skulle vilja ställa en fråga till ut-bildningsminister går var det en intressant forskningsdebatt här ikammaren. Utbildningsministern sade då att hantänkte tillsätta en utredare som ska se över tilldelningav resurser till högskolor och universitet. Jag undrarnär detta kommer att ske och vilka direktiv som gestill den utredningen.Anf. 46 Utbildningsminister ():Fru talman! Utredningen och utredaren är tillsattoch har börjat arbeta. Utredningsuppdraget handlarom att se över det resursfördelningssystem vi nu hartill våra högskolor och universitet. Utgångspunkten äratt vi ska ha en stark lokal makt att på den enskildahögskolan själv söka bra lösningar i både utbildning-en och forskningen. Det är en självklarhet.Vi vill se över resursfördelningssystemet för attstimulera t.ex. profilering, att man verkligen söker deområden där man är stark och kan utvecklas vidare.Vi vill också ha ett resursfördelningssystem somfungerar så att allmänintresset tas till vara, inte minsti utbildningsfrågorna, så att man inte lokalt läggerned en utbildning som behövs i hela riket där kanskeregionen inte har samma intresse.Det är den typen av frågeställningar det gäller. Vihar sedan reformen ett i huvudsakväl fungerande system. Men det behöver ses över urett antal sådana aspekter.Anf. 47 ():Fru talman! Om man tittar på kvalitetsaspekten ärgivetvis verksamheten, den kompetens som finns ochden utbildning som ges oerhört viktig. Men det finnsen fråga som jag tycker har kommit bort i samman-hanget.Det gäller antalet disputerade lärare. Göteborgsuniversitet har t.ex. och % medan de nya universiteten som blev vinnare i1999 års vårproposition redovisar för ,och för 30 %.Kommer en diskussion om antalet disputerade lä-rare att föras i kvalitetssammanhang i utredningen?Anf. 48 Utbildningsminister ():Fru talman! exempel på be-hovet av disputerade lärare visar vilken stor uppgift vihar framför oss inte minst i forskningspolitiken. Detgäller att se till att vi framöver ökar antalet doktorerpå alla områden.Det kommer att behövas eftersom vi har högaambitioner i högskolepolitiken för att fler ungdomarska kunna studera på en högskola. Men det behövsockså för att efterfrågan i näringslivet och i offentligsektor efter människor med forskarutbildning ökar.Intresset har ökat för den typen av erfarenhet ochkunskap man får via forskarutbildningen.Därför är det så viktigt att regeringen också satsarganska stora resurser just på attstärka forskarutbildningen och grundforskningen. Detär i sig en viktig kvalitetsfråga. Våra högskolor har alla forskningsresurser. Det genomfördes underden förra mandatperioden med Socialdemokraterna.Vi kommer att kunna stärka det framöver.Vi behöver framöver fler disputerade som kan tamånga av de viktiga lärarstjänster och forskartjänstersom kommer att efterfrågas.Rapport från KonjunkturinstitutetAnf. 49 ():Fru talman! Vi har åter kunnat konstatera att riks-banksdirektionen är oenig i fråga om dels inflations-rapporter, dels när det är dags att tillgripa räntevapnetför att stävja en inflationstakt som en del tycker finnsoch är påtaglig. Därom rådet oenighet.I dag kan man av rapportutläsa att den svenska konjunkturen fortfarande ärstark och går bra framåt. Men man kan också läsa,vilket är mycket intressant, att Konjunkturinstitutetinte kan se att det finns något ökat inflationstryck.Jag skulle gärna vilja ha statsministerns syn på detsenare men också på den rådande oenigheten i riks-banksdirektionen om det rådande inflationstrycket.Anf. 50 Statsminister ():Fru talman! Först till rapportsom kom . Det talas om fortsatt god utveckling isvensk ekonomi, fortsatt stark utveckling vad gällersysselsättning och låg inflation, egentligen inget in-flationstryck alls att oroa sig för. Det är långt kvar tillde marginaler som finns uppsatta som mål för infla-tionen. Det är alltså en väldigt positiv rapport frånKonjunkturinstitutet.Det stämmer väl med den bedömning vi själva görfrån regeringens sida. Vi är oerhört noga med att helatiden följa tendenser till inflation och inflationssig-naler, men vi ser inga sådana. Det ska naturligtvisinte underskattas, men vi ser inga sådana.Riksbanken för en diskussion som redovisasoffentligt. Det tycker jag är bra. Jag har också noteratsom att riksbanksdirektioneninte är helt överens. Det är också naturligt när sextänkande människor kommer tillsammans att de avoch till har olika uppfattningar.Det jag tycker är skönt är att vi här i kammarenkan diskutera penningpolitik utan att det för den skullpå något sätt känns konstigt. Jag tror också att det ärväldigt bra att ledamöter - för Riksbankenär ju bank - diskuterar det penningpolitis-ka beteendet och kritiserar eller berömmer beroendepå vilken inställning man nu har. Det tycker jag kännsrätt.Anf. 51 ():Fru talman! Jag tackar statsministern för det sva-ret. Jag vill bara mycket kort konstatera oenigheten.Det är klart att det kan vara så när det är olika perso-ner. Men det som slår mig är att det ständigt är sam-ma personer som är oeniga i direktionen och ungefärpå samma sätt. Man kan fundera hur länge det kanhålla på och vad det kan få för konsekvenser.Anf. 52 Statsminister ():Fru talman! Jag tror att , and-ra och kanske också folk i direktion börreflektera lite över det faktum att vi just nu uppleveren väldigt kraftig tillväxt och ingen inflation. Vad ärdet som har hänt i ekonomin? Ser vi någonting i formav ett skifte? Är det en ny ekonomi som växer fram,en ekonomi som har väldigt starka återhållande pris-mekanismer till följd av en allt friare världshandeloch en informationsteknik?Vi har i dubbelt så hög tillväxt sominom EMU-området, och vi har inga inflationsimpul-ser. Det är intressant. Det är värt att reflektera över.Jag är den förste att uttrycka förtroende för vår riks-bank men också en av de alla första att med väldiglättnad hälsa att vi kan diskutera vad den gör ochvilka bedömningar den företar sig. Det är nyttigt. Jagönskar med i spetsenall framgång i detta offentliga samtal.Kampanj mot rasism och nazismAnf. 53 ():Fru talman! Statsministern har personligen tagitinitiativet till en upplysningskampanj som rasism ochnazism i det förflutna, Om detta må ni berätta. Vi ärsäkert överens alla här i kammaren att det är en väl-digt viktig uppgift. Men vi har också nuet.Vi vet att det finns hot om våld, direkt våld. Det ärisolerade grupper och enstaka personer. Men det ärdesto allvarligare, eftersom det drabbar andra indivi-der. Det är egendomsbrott, bankrån, hot om våld,polistjänstemän som mister livet och fackliga akti-vister som mister livet. Man kan med skäl misstänkaatt de som utövar detta har sin bakgrund i rasistiskaoch nazistiska organisationer.Därför vill jag fråga statsministern: ramenför den lagstiftning vi har, vad tänker regeringen göraför att komma åt dessa grupper?Anf. 54 Statsminister ():Fru talman! Det finns flera angreppssätt. Förstgäller det inom ramen för den lagstiftning vi har. Jagtar inte ramen för given. Lagstiftningen kan mycketväl också skärpas framöver. Sådant utredningsarbetepågår, som känner till. Sedan finns natur-ligtvis det arbete som vår säkerhetspolis bedriver. Detinriktas mot det hot mot vår säkerhet som dessa de-mokratiska övergrepp representerar. Det är en utom-ordentligt viktig och prioriterad uppgift för säkerhets-polisen. Det gäller också stödet till polisen i dessarbete.Men det är också, vilket är viktigt, en uppmaningtill alla enskilda - , jag själv och andra -att var helst detta dyker upp stå upp, hålla emot ochsäga ifrån. Det handlar också om civilkurage, attaldrig ta lätt på slappt tal om människor från andraländer, att aldrig någonsin underskatta antisemitis-mens kraft och att aldrig någonsin falla undan förrasismen. Den finns där, ofta dold, men sedan stickerden fram sitt fula tryne. Sätt emot och var tydlig!Vi ska naturligtvis också bedriva utbildning ochupplysningsverksamhet. pekar själv påframgångarna med Levande historia, som nästa årockså följs upp internationellt. Det behövs en lång radinsatser. Alla vi som står bakom demokrati och öp-penhet: håller vi ihop och tar striden mot nazis-men!Anf. 55 ():Fru talman! Jag är överens med statsministern omden allmänna inriktningen och också om att vi skaöverväga lagstiftning, men finns det inte skäl att merprecist ge i uppdrag till och det vikallar att mer hårdhänt gå in mot dessa grup-per? Jag såg på TV-nyheterna en repre-sentant för en myndighet som sade att de inte utgörnågot hot mot samhället. De kan inte göra revolution.De är för få. Det kanske var så att tungan slant pådenna myndighetsperson. Det finns nog skäl för rege-ringen att ge ett mer precist uppdrag till Rikspolissty-relsen och Säkerhetspolisen.Jag vet att det finns konstitutionella hinder ochsvårigheter, men jag tror att vi måste vara väldigtprecisa med uppdrag till myndigheterna när det gälleratt mer aktivt beivra dessa grupper. Det är det jag vill.Vi kan väl alla enas om att vi som har möjlighet bördelta i de manifestationer som kommer att ske pålördag. Men finns det inte skäl att mer precist uppdraåt och dess säkerhetsavdelning atthårdhänt gå in mot dessa grupper? Det finns lagstift-ning som kan utnyttjas. Visst kan vi överväga nylagstiftning, men jag tycker att vi ska utnyttja befint-lig lagstiftning mer aktivt.Anf. 56 Statsminister ():Fru talman! Så långt konstitutionens regler med-ger förs också dessa samtal med polisen och säker-hetspolisen. Det är självklart. Min uppfattning är attledningarna i dessa organisationer fullt ut förstårallvaret i situationen och vidtar lämpliga åtgärder.Även om man inte kan se framför sig en situationdär statsskicket kastas över ända är det på det viset attvarje ingrepp mot varje enskild människa, där du ellerjag känner fruktan för att uttrycka vår åsikt, också ären attack på demokratin självt och ska tas lika allvar-ligt och bekämpas lika fast som om det handlade omett hot mot riket som sådant. Det är viktigt att kommaihåg. Där får vi aldrig svikta.Kanske har vi ibland trott att demokratin är föralltid vunnen och att det var någonting som klaradesav av generationer före oss. Det är farligt. Demokra-tin ska alltid erövras och måste alltid försvaras. Detsker bäst genom diskussion, debatt, utbildning ochopinionsbildning - det talade ordet. I den kampenutgår jag ifrån, och vet jag, att vi står enade.LäkarutbildningenAnf. 57 ():Fru talman! Jag har en fråga som jag vill ställa tillutbildningsminister . Det är ungefär300 000 människor som känner sig förgiftade avtungmetaller, främst av kvicksilver. I läkarutbildning-en finns det som rördetta, enligt de uppgifter jag har fått, och de är dess-utom inte obligatoriska.Vad tänker utbildningsministern göra för att lä-karna ska få en bättre och tillräcklig utbildning, så attmänniskorna kan känna sig säkra på att de kan få enriktig och säker diagnos vid befarad tungmetallför-giftning?Anf. 58 Utbildningsminister ():Fru talman! Vi gör inte så i eller frånregeringens sida att vi i detalj går in och styr läkarut-bildningen. Den ska läggas upp av de professionella -av forskarna och lärarna - på de institutioner och deuniversitet som bedriver läkarutbildning. Men Marga-reta pekar på ett problem, och det är klartatt det är viktigt att lyfta fram olika typer av problemoch åkommor som människor kan råka ut för och attföra en diskussion med dem som ansvarar för utbild-ningen - i detta fall de universitet som har ansvar förläkarutbildningen. Från regeringens sida kan vi integå in och föreskriva vilka kurser som och i hur storomfattning vissa typer av ämnen ska läsas på läkarut-bildningen.Anf. 59 ():Fru talman! Jag tackar för det svaret. Samtidigtanser jag att det är ett så allvarligt problem för dessaöver en kvarts miljon människor att jag tycker attregeringen skulle behöva vara mer aktiv. Jag är ocksåmycket väl medveten om att vi inte kan gå in ochsäga att det ska vara x timmar eller si eller så storakurser på detta området. Vi kan ändå på olika sätt iden examensordning som finns för dessa utbildningarpåpeka att det är en väldigt viktig del. Den delen kanregering och riksdag påverka - det är ett helt annatsammanhang - men man kan inte tala om att vissakurser ska genomföras. Så kan vi inte göra. Då blirdet ministerstyre, och det är jag inte ute efter.Jag är väldigt angelägen om att dessa människorska känna en större trygghet och att man uppmärk-sammar frågan om förgiftning av tungmetaller myck-et tydligare. Det gäller inte bara kvicksilver, även omdet kanske är den fråga som är mest aktuell just numed tanke på de amalgamförgiftningar och annat somvi i olika sammanhang hör talas om.Anf. 60 Utbildningsminister ():Fru talman! Jag är lika angelägen som MargaretaAndersson om att läkarutbildningen ska innehållakurser och moment som gör att de färdigutbildadeläkarna kan möta den konkreta verklighet som finnsoch de problem och åkommor som människor kanråka ut för. Utbildningen ska bedrivas på vetenskapliggrund och med god kontakt med den kliniska verk-samheten. Det är ansvaret för universiteten, som harhand om läkarutbildningen.Det ska naturligtvis ske en kvalitetsutvärdering avalla utbildningar som vi har. Vi ska se till att de helatiden moderniseras och följer med i den nya kunska-pen. Jag har ingen anledning att betvivla att manpå vår läkarutbildning, på de institutioner som bedri-ver den, gör just detta, dvs. moderniserar, tar in nykunskap och på vetenskaplig grund förnyar utbild-ningens innehåll.SjukfrånvaronAnf. 61 ():Fru talman! Jag har en fråga till statsrådet , som jag vill hälsa välkommen tillSocialdepartementet igen. Det gäller den ökning avsjukskrivningarna som vi har fått rapporter om iveckan från ett forskningsprojekt vid Institutionen förhälsa och miljö på Hälsouniversitetet i har man kommit fram till att de långa sjukskriv-ningarna, dvs. sjukskrivningar , enligtRiksförsäkringsverkets statistik ökar med mer än50 % för 50-åringar och äldre och för 50-och 60-talisterna, vilket är ett stort problem bådehumanitärt och kostnadsmässigt. Jag vill fråga IngelaThalén om regeringen har för avsikt att vidta någraåtgärder för att minska denna ökning.Anf. 62 Statsrådet ():Fru talman! Regeringen tillsätter nu en utred-ningsman som ska titta över sjukförsäkringen ochsjukfrånvaron över huvud taget, bl.a. mot den bak-grund som beskriver. Sedan finnsdet naturligtvis anledning att gå in med insatser frånolika håll för att minska sjukfrånvaron. Det hjälperinte enbart att se över själva sjukförsäkringen. Dethandlar också om vilka insatser den rehabiliteringsut-redning som pågår kan komma fram till, och dethandlar om insatser som kan göras när det gällerarbetslivets villkor - arbetsmiljöinsatser och annat.Också på det området pågår både diskussioner ochresonemang mellan parter och mellan regeringensföreträdare.På kommer alltså en utred-ningsman att titta över just sjukförsäkringen och sevad man kan göra vad gäller denna och rehablite-ringsinsatserna för att förebygga och minska bådelånga och korta sjukskrivningar.Anf. 63 ():Fru talman! Man har också kommit fram till atthela av de yngre människor som har varit sjuk-skrivna inte jobbar efter tolv år.Det innebär också mycket förödande konsekvenser.Det finns all anledning att man nu tittar på detta, ochjag är glad för det.Samtidigt vill jag ställa en följdfråga när det gällerväntetiderna till undersökningar på våra sjukhus ochför behandlingar. Enligt , som ärutvecklingschef på i ,är väntetiderna en del av orsaken till de långa sjuk-skrivningarna, vilket också gör att människor harsvårare att rehabilitera sig.Min fråga är om också detta kommer att vägas in iden utredningen, så att man tar seriöst även på fråganom väntetiderna.Anf. 64 Statsrådet ():Fru talman! När det gäller den delen av områdetvill jag nämna ett par saker. Dels byggs det upp för-säkringsmedicinska centrum som ska titta på utred-ningar kring bl.a. vilka insatser som ska göras, delshandlar det om samarbetet mellan försäkringskassanoch landstingen. I den överenskommelse som är påväg fram - den s.k. Dagmaröverenskommelsen -finns också frågan om väntetider inom olika områdenmed. Man använder de resurserna för att korta bl.a.väntetider.Jag är övertygad om att man inom också kommer att beröra frågor om vilkabra insatser som kan göras för att individen ska kunnagå in i en tidig rehabilitering, för att han eller hon inteska hamna i den situation som be-skriver.Kommunismens förbrytelserAnf. 65 ():Fru talman! Tillsammans med några nordiskaparlamentariker har jag varit i etttidigare koncentrationsläger, Buchenwald i Weimar.Det var en skakande upplevelse där man tydligt sågdet nazistiska förtrycket, mördandet och den mänsk-liga förnedringen satt i system. En kvarts miljonmänniskor tågade in - väldigt få kom ut därifrån.Regeringen har, med stort stöd av , gettut boken , och det var hedrande atthöra detta om . Men det är ju inte lika känt attefter fredsslutet, , fanns detkommunistiska koncentrationsläger där tiotusentalsfick vara med om samma behandling. Min fråga blir:Hur känt är detta? Är det tillfredsställande känt? Serregeringen behov av att aktualisera en upplysnings-kampanj liknande den om det nazistiska förtrycket?Anf. 66 Statsminister ():Fru talman! Det är inte lika känt. Det kommunis-tiska barbariet är tyvärr ofta dolt. Jag tillhör dem somtycker att också över detta ska spridas ljus. Det liggertrots allt i närtid, och många människor lever somundkom kommunismens förintelseläger. Det varockså en totalitär regim som på många sätt ska stå försina handlingar, och vi måste upplysa människor såatt inte detta återigen inträffar.Vi gjorde ett försök - inte minst folk-partisterna var aktiva - att ta ett motsvarande initiativtill upplysning omkring kommunismen. Där var intekammaren enig.