prot · GN0925 · 1999-11-04 00:00:00 — Mångaländer har en statlig hyresreglering.Det är inte en tillfällighet att det är på det viset.Det baseras på insikten att om man släpper över dehär frågorna helt och hållet till marknaden så lederdet till dramatiskt högre boendekostnader i attraktivaområden. Det späder på segregationen och leder tillsvåra ekonomiska påfrestningar för väldigt mångabostadskonsumenter. Jag vill inte ha en sådan ut-veckling i Sverige.Jag har tillsatt utredningen om bruksvärdessys-temet för att få ett underlag för att kunna värdera omden nuvarande tillämpningen av bruksvärdessystemetär i enlighet med de ursprungliga intentionerna bak-om lagstiftningen. Återkom gärna , när vihar underlaget, så att vi kan föra en saklig diskussionom detta. Jag tycker att debatten vilar lite på lösgrund . Vi vet inte särskilt mycket om detta.Överläggningen var härmed avslutad.14 § Svar på interpellation 1999/2000:24 omhyressänkningarAnf. 119 Statsrådet ():Fru talman! har frågat vilka åt-gärder jag är beredd att vidta i syfte att sänka lägen-hetshyrorna i . Vidare har frågan vem som ska betala för detta och om jagavser fastighetsägarna, kommunerna eller staten. Sombakgrund till interpellationen hänvisar till att jag uttalat att bostadshyrorna i ärhöga och borde sänkas med runt fem procentenheter.Inledningsvis vill jag framhålla att det jag i olikasammanhang betonat är att jag vill se en inriktning avpolitiken mot att boendekostnadernas andel av dispo-nibel inkomst kan sänkas mot nivån25 %. Om det ska bli möjligt är i hög grad beroendeav den allmänna ekonomiska utvecklingen och av enekonomisk politik inriktad på fortsatt låg inflationoch låga räntor. Målet kan uppnås genom såväl lägreboendekostnader som ökade inkomster för hushållen.Svensk ekonomi är nu inne i en stark expansions-fas. Tillväxten av bruttona-tionalprodukten beräknas uppgå till och år2000 till . Genom överskotten i de offentligafinanserna kan den offentliga skulden amorteras isnabb takt. Utrymme har också skapats för att stärkavälfärden och sänka skatten. I budgetpropositionenlämnar regeringen förslag om sänkt inkomstskatt förlåg- och medelinkomsttagare.I och med att det går bättre för förbättrasockså förutsättningarna för bostadsbyggandet. För attsvara mot en ökad efterfrågan på bostäder och minskarisken för överhettning kommer ett ökat bostadsbyg-gande att vara nödvändigt i storstadsregionerna och iövriga tillväxtregioner.Ett ökat bostadsbyggande och pressade byggkost-nader kommer att bidra till att hålla tillbaka boende-kostnaderna på något . Förslag om hurbyggkostnaderna kan sänkas räknar jag med kommerfrån bl.a. Byggkostnadsdelegationen, som ska redovi-sa sitt arbete . Delegationen har varitverksam och har i uppgift attaktivt och i samarbete med byggsektorns aktörerarbeta för långsiktigt sänkta produktions- och förvalt-ningskostnader.Jag vill också peka på sådana åtgärder som bo-stadsföretagen själva kan göra, t.ex. genom en effek-tivare fastighetsförvaltning och användning av dennya informationstekniken, så att kostnaderna för driftoch underhåll kan begränsas. Det är också angelägetatt stödja olika former för självförvaltning.Kommunerna har ansvar för bostadsförsörjningenpå lokal nivå. Det är därför viktigt att kommunernaöverväger vilka åtgärder de kan vidta för att stimuleratillväxten och hålla nere kostnaderna för boendet,t.ex. genom en god planberedskap och genom att seöver sådana avgifter och taxor som påverkar boende-kostnaderna och bostadsbyggandet.En annan faktor som har betydelse för boende-kostnaderna är fastighetsskatten. Det har ifrågasattsom det råder skattemässig neutralitet mellan olikaboendeformer och den frågan är nu föremål för överväganden.Avslutningsvis vill jag framhålla att det är rege-ringens bestämda avsikt att vi även kom-mer att ha ett stort och starkt inslag av bostadsföretagsom drivs utan vinstintresse och som ges förutsätt-ningar att spela en viktig roll i bostadsförsörjningenoch att dämpa hyresutvecklingen. Den pågåendeutredningen om allmännyttan kommer vid årsskiftetatt redovisa ett diskussionsbetänkande om utvecklingav de allmännyttiga bostadsföretagen för att hitta nyaformer för hur icke vinstdrivande företag kan organi-seras och hur hyresgästernas inflytande kan öka idessa företag. Genom ett ökat inflytande ökar denenskilde hyresgästens möjligheter att påverka sinboendekostnad. Utredaren ska också utvärderabruksvärdessystemet och därvid bl.a. belysa om sys-temet ger förutsättningar för att bidra till en gynnsamhyresutveckling i framtiden.Anf. 120 ():Fru talman! För sedan läste jag ett TT-telegram där uttalade att han tyckteatt boendekostnaden i var för hög och att hangärna såg att den kunde sänkas med runt fem pro-centenheter. Jag tyckte att det var ett bra uttalande.Det lät intressant, men det väckte också några frågorhos mig, nämligen vem som skulle betala hyressänk-ningarna. Var det staten, kommunerna eller de en-skilda fastighetsägarna som skulle stå för sänkning-en?Nu inleder statsrådet sitt svar med lite allmäntskryt om den framgångsrika ekonomiska politiken.Jag undrar om människor utanför detta hus alltiduppfattar den politiken som så väldigt framgångsrik.Sverige har högsta boendekostnader. Kost-naderna för sjukvård och tandvård är höga. Bensin-kostnaderna är högst i . Kostnaderna för alko-hol och tobak är bland de högsta i . ärförvisso billig, men tack vare det underlag som stats-rådets parti har bildat lär väl elen stiga i . Vikan inte ens hänga upp oss på elen längre. Vem skabetala?Den stora delen av hyreskostnaden beror på poli-tiska beslut dels i , dels i kommunerna. Denkostnad som man kan begära att fastighetsägarna skasänka är ytterst marginell.Låt oss se på fastighetsskatten. För en normallä-genhet med i hyra innebär fastighetsskattenatt de hyresgästerna betalar i fastig-hetsskatt. Där finns utrymme för att dra ned.Många kommuner bryter mot kommunallagen ef-tersom avgifter tas ut i samband med byggnation ochplanering som överstiger kommunens självkostnader.Detta innebär höga kostnader för byggherren eller förden enskilde som vill bygga, som slutligen hamnar påboendekostnadskontot.Statsrådet pratar mycket om kommunala bostads-företag utan vinstintresse. Jag tycker att man ska varaförsiktig när man använder ordet vinstintresse. Iblandfår jag intrycket av att debattörerna vill säga att vins-ten är den stora del som betalas ut till eventuella ak-tieägare. Så är inte fallet. Det aktieägarna får i nästanalla företagsformer är smådelar. Däremot räknas ivinsten in även sådana pengar som man kan sätta ineller investera för att bygga om. Då känner jag intetill något kommunalt bostadsföretag som i det falletskulle kalla sig för icke-vinstdrivande.Jag vidhåller fortfarande att om hyrorna och bo-endekostnaderna i ska sänkas, får staten ochkommunen inte lägga så stora pålagor på hyresgäs-ternas boendekostnader. Delar statsrådet den uppfatt-ningen?Anf. 121 ():Fru talman! Det är naturligtvis med mycket stortintresse jag tar del av interpellationssvaret, där stats-rådet ska ge tips om hur hyrorna ska sänkas med hela5 %.Jag har inte hittat sanningen i interpellationssva-ret. Statsrådet är sanningen på spåren i en meningsom i sin karga kärvhet och lapidariskt enkla formavslöjar sanningen som den faktiskt är. Statsrådetkonstaterar i sitt svar: "En annan faktor som har bety-delse för boendekostnaderna är fastighetsskatten. ""En annan faktor som har betydelse för boende-kostnaderna är fastighetsskatten." Ja, så är det. har alldeles rätt. En faktor som har mycket storbetydelse för boendekostnaderna är fastighetsskatten.Visserligen nämns denna faktor i det kortaste stycketav alla i interpellationssvaret. Det är det stycke därstatsrådet inskränker sig till att konstatera att det helahar ifrågasatts och att en utredning har tillsatts. Hanhar ingen tendens till viljeinriktning i det samman-hanget, trots att fastighetsskatten står för nära nog enmånadshyra för de boende.Statsrådet har tillsammans med regeringen lagtfram ett budgetförslag där man räknar med storainkomstökningar framöver, beroende på en i redapengar starkt ökad fastighetsskatt. Varifrån ska denfemprocentiga hyressänkningen då tas? Hur ska stats-rådet kunna sänka hyrorna från dagens nivå med 5 %med hjälp av de åtgärder som nämns i styckena förestycket om fastighetsskatten? Kan en ökad planbered-skap åstadkomma en femprocentig hyressänkning?Vad kan självförvaltningen ge? Den kan knappast ge5 %. Ligger rationaliseringen av fastighetsförvalt-ningen allmänt så långt efter att det finns i hyres-sänkningar att hämta där?Statsrådet konstaterar att Byggkostnadsdelegatio-nen har funderat . Ännu har inte delega-tionen kommit med några epokgörande resultat, omman någonsin kommer att göra det. Det är knappasttroligt att man kommer att lägga fram förslag påkraftfulla hyressänkningar på statsrådets nivå.Statsrådet talar mycket om allmännyttan och dekommunala bostäderna som en lösning på bostads-problemen i landet. Då vill jag erinra om att de storasänkningar som har åstadkommits har skett i privatabyggherrars initiativ i fribyggena. Men då har detvarit elaka kommentarer om att inte ens möblerna fårplats. Det är och som tillsammans harskapat Bo Klok - och då talas det om barackbyggen!Men i finns det bostäder i Bo Klok-byggensom kostar per kvadratmeter, medan detkommunala bostadsföretaget i , SvenskaBostäder, bygger hus med hyror på perkvadratmeter.Det enda förslag som har kommit från regeringeni konkreta termer är faktiskt budgetförslaget, där deökade fastighetsskatterna aviseras. Om statsrådet, frutalman, menar allvar med generösa uttalanden omsänkta hyror och boendekostnader, borde han i förstahand ha tagit fram en plan för hur fastighetsskattenska sänkas.Fru talman! Statsrådet borde tala med chefenRingholm om skatten på bostäder.Anf. 122 ():Fru talman! Anledningen till att jag deltar i de-batten är att frågan kommer, som jag ser det, frånfullständigt fel hål. representerar ettparti som vill ändra dagens regelsystem för hyressätt-ningen, vilket jag tror kommer att leda till mycketkraftigt ökade boendekostnader.Det är bra att ministern uttalar sig för sänkta hy-ror. har drivit på i förhandlingarna medregeringen och fått igenom sänk-ningar av fastighetsskatten. I första hand har dettastoppat hyresspiralen uppåt och skapat en liten, mendock, hyressänkning. Det finns en förutsättning förytterligare en hyressänkning efter årets budgetför-handlingar.Detta har skett med hjälp av politiska beslut. Ty-värr har 90-talets höga boendekostnader också upp-stått genom politiska beslut. Skattereformen ochförsämringen av räntebidragen är utan tvivel destörsta faktorerna för de hyreshöjningar vi har sett.Då är det också naturligtvis genom politiska beslutsom läget kan förändras igen till lägre boendekostna-der.En rad utredningar har tillsatts de senaste åren.Några är avslutade, och andra pågår för fullt. Tyvärrser ingen av dem till helheten - om det är så attsänkta boendekostnader är en viktig målsättning i sig.Staten måste naturligtvis ta sitt ansvar, precis somalla andra inblandade också bör dra sitt strå till stack-en. Det gäller kommuner, kreditinstitut, byggbran-schen, fastighetsägarna och inte minst boendeorgani-sationerna.Vänsterpartiet har i bostadsutskottet vid flera till-fällen föreslagit att regeringen ska tillsätta en boen-dekostnadsdelegation med berörda parter för att kon-kret belysa frågan. Vi kan konstatera att Byggkost-nadsdelegationen uppenbarligen inte kommit särskiltlångt. Vi behöver någon som vågar titta på helheten.Hur ställer sig ministern till att försöka inrätta enboendekostnadsdelegation som faktiskt tar ett hel-hetsansvar?Bostadsbristen börjar att bli ett stort bekymmer.Regeringen skriver i budgetpropositionen att denkommer att bli uppenbar om ingentinghänder i tillväxtområdena. börjar resonemangdyka upp om att vi måste ändra hyressättningssys-temet, med undantag för hela nyproduktionen ochbruksvärdessystemen och även krav på att fastighets-ägare ensidigt ska kunna sätta en förstagångshyrautan förhandlingar med hyresgästerna. Det här kom-mer naturligtvis att leda till höjda hyror och kommeratt dra med sig det övriga beståndet i hyreskarusellen.De här tankarna kring en friare, marknadsmässighyressättning avvisar vi i . Jag undrarnu hur ministern ställer sig till dessa förslag.Anf. 123 Statsrådet ():Fru talman! Jag ska först ge ett svar till StenLundström. Vi är inte beredda atttillsätta en boendekostnadsdelegation. Vi har ettbrett arbete på gång för att inrikta politiken mot ensänkning av boendekostnadens andel av disponibelinkomst. Jag tycker att det inte finns anledning att haden pessimistiska inställning som har till Byggkostnadsdelega-tionens arbete. Jag har försökt följa det ganska noga,och det är slående att det går att pressa produktions-kostnaderna rejält genom en bättre byggprocess.Moderaterna borde väl också vara besjälade av att vihåller igen nyproduktionskostnaderna genom olikasätt att angripa byggkostnaderna.De pilotprojekt som Byggkostnadsdelegationenhar genomfört på flera håll i landet, bl.a. i min hem-kommun , visar att man kan bygga utan ytter-ligare subventioner till per kvad-ratmeter men med bibehållen hög kvalitet i bygget.Det är helt andra siffror än dem vi hamnar på i , när man bygger på traditionellt sättoch när inte alla aktörer på marknaden tar sitt ansvarför att hålla tillbaka produktionskostnaderna.Byggkostnadsdelegationen håller också på att tittaigenom den problematik som berör-de, nämligen den kommunala mark- och avgiftssätt-ningen. Här finns en väldigt stor variation över lan-det, kanske inte så mycket när det gäller avgiftssätt-ningen, även om det är variation där också, menframför allt när det gäller markkostnaderna. I vissakommuner ligger man väldigt högt när det gällermarkkostnaderna vid upplåtelse av mark,medan man i andra kommuner har en annan inrikt-ning på markpolitiken. Markkostnaderna får ett ome-delbart genomslag i boendekostnaderna i slutändan.De förslag som kommer från Byggkostnadsdele-gationen vill jag nu arbeta med på kort sikt för atthålla tillbaka nyproduktionskostnaderna. Det är enväldigt viktig strategisk fråga för framtiden när detgäller hyresutvecklingen.Jag har mycket riktigt, , uttalat attjag vill se en minskning av boendekostnaderna somandel av disponibel inkomst. Lägg märke till att jagpratar om "andel av disponibel inkomst". Det ärnämligen så vi mäter. Vi har haft en utveckling under90-talet där boendekostnaderna som andel av dispo-nibel inkomst har stigit från i början på90-talet till . Jag vill påbörja detarbetet. Det arbetet kräver en mängd sammanhängan-de insatser, och vi har berört en del av dem i diskus-sionen hitintills i dag.Det handlar om neutralitet i beskattningen. Dethandlar om den kommunala mark- och avgiftssätt-ningen. Det handlar om fokus på byggkostnaderna.Det är en rad åtgärder som behövs för att vi ska nå detmålet. Det krävs naturligtvis också att vi har en all-mänt gynnsam ekonomisk utveckling även fortsätt-ningsvis i , med låg inflation, låga räntor ochökade reallöner. Jag har en optimistisk syn på det här.Jag tror att det är fullt möjligt att nå den här utveck-lingen inom , om vi kan hålla i den ekono-miska utvecklingen och om vi kan få alla aktörer påbostadsmarknaden att samverka kring en sådan härinriktning.Jag ska också svara på frågor,men det får jag göra i mitt nästa inlägg då min talartidär ute nu.Anf. 124 ():Fru talman! Så fort anmälde sigtill denna debatt visste jag att det skulle komma någotom moderater och marknadshyror. Men det är så atten majoritet av bostäder fungerar bra underjust marknadsboendekostnader. Bostadsrätter ochegnahem finns och fungerar på marknaden. Jag troratt det är rätt många även i partisom har accepterat att bo under sådana marknadsmäs-siga förhållanden.Man kan säkert, herr statsråd, minska vissa kost-nader genom att effektivisera byggnadsprocessen, omman ska hålla igen byggkostnaderna. Men jag tyckeratt den som borde hålla igen mest är staten, dvs. i dethär fallet parti.Nu säger han att han vill påbörja arbetet för attminska boendekostnaderna. Jag frågar då: När kom-mer han att påverka på ett sådant sätt att det märks ivåra boendekostnader?Det stora problemet är också att även om vifår lite skjuts på nybyggnationen blir det mycket svårtför de människor som har relativt små inkomster attflytta in i den nybyggnation som sker fr.o.m. i dag.Med tanke på skatterna, de avgifter som kommunernatar ut och de taxor som tas ut innebär det sammanta-get att dessa människor, som statsrådet ofta försökerfria till, inte har en chans att bo i de nya husen, ävenom man effektiviserar byggprocessen aldrig så myck-et.Min slutsats är, fru talman och herr statsråd, attska vi få kraftigt sänkta boendekostnader i ärdet viktigt att det är staten som tar det första stegetoch det stora steget.Anf. 125 ():Fru talman! För att statsrådet ska hinna med i sittnästa inlägg, vill jag bara framföra en liten teater-viskning: Gör så som har sagt! Deklare-ra bara det så kommer det att gå bra för statsrådetockså!Fru talman! Skatten är naturligtvis den stora möj-ligheten. Den tar en hel tolftedel av årshyran. Det ärbra att fastighetsskatter sänks med några tiondelsprocent för någon grupp som man vill gynna, men detmåste ju ske över hela linjen.Det är klart att man kan pressa boendekostnadermed konkurrens. Det visar ju de privata initiativen,från fribyggena till Bo Klok. Men de kommunalabostadsföretagen bygger traditionellt, som statsrådetuttrycker det, och då blir det per kvadratme-ter och då blir det så höga hyror som vi har sett ex-empel på tidigare. Jag har ännu inte sett att regeringenhar något bra sätt att sänka dem.Ja, markkostnaderna är viktiga. Men det gällerockså att se till att kommunikationerna fungerar,exempelvis i . Jagskulle vilja rekommendera statsrådet att tala med sinasocialdemokratiska vänner i ochStockholms läns landsting så att man får några vägarfram till de portar innanför vilka bostäderna ska ligga.Anf. 126 ():Fru talman! Egentligen skulle jag ha undvikit attgå upp igen, för att ge statsrådet möjlighet att svarade övriga, men jag kan inte låta bli.Först vill jag säga till att omdet var en teaterviskning som han ville framföra tillstatsrådet för att han ska göra som , villjag använda en megafon till statsrådet: det!Det skulle innebära att man säljer ut för de gruppersom vi måste värna om i bostadspolitiken.Sten säger att många lever medmarknadssättning av sina boendekostnader. Det äralldeles riktigt. Det här samhället tål inte att fler män-niskor gör det. Om vi fortsätter på den vägen medvillapriserna och bostadsrättspriserna osv. och dess-utom börjar överföra samma system till hyresrätten,är det en stor grupp människor som har mycket småmöjligheter att välja bostad. Det är en väg för ökadsegregation och ökad utslagning.Jag kan inte stenografera, fru talman, så jag kaninte riktigt citera det som statsrådet svarade mig. Menhan sade i sitt anförande att det behövs en rad olikaåtgärder för att nå fram till sänkta boendekostnader, ialla fall sänkta kostnader i förhållande till lönen.Det är det vi säger också i . Därförvore det bra om man tog ett helhetsgrepp och såg tillatt skapa ett organ som ser på alla punkterna. Det skainte vara ett organ som sysslar med skatten, ett somsysslar med hyressättningen och ett organ som sysslarmed byggdelen. Det behövs en boendekostnadsdele-gation som tar det helhetsgrepp över alla de olikaåtgärder som behövs för att vi ska nå fram till sänkthyra.Anf. 127 Statsrådet ():Fru talman! Jag tror kanske inte att det leder tillsnabba resultat om vi sjösätter en ny utredning somska jobba , och sedan ska det arbetet ledafram till något ställningstagande. Låt oss angripa deproblem som ska angripas och göra det utifrån detunderlag som vi får under den kommande periodendels från , dels frånByggkostnadsdelegationen. Det gäller också BengtOwe utredning om allmännyttan ochbruksvärdessystemet. Då har vi underlag för att ageramer i närtid och inte dra ut på det genom att tillsättaen ny utredning.Jag tror inte att det behövs en teaterviskning, . Jag har hört ljudligt och klart vadmoderaterna står för i bostadspolitiken, och jag sym-patiserar inte med de idéerna. Det är klart att jag intesympatiserar med de tankarna eller med den politiksom i bedriver närde plockar ut 9 miljarder från bostadssektorn, vilketman de facto gör när man tar 4 miljarder av kapitaletoch omvandlar hyresrätter till bostadsrätter för kanske5 miljarder. Det är värden som man tar från bostads-sektorn som skulle kunna användas till en offensivbostadspolitik från kommun.Jag sympatiserar naturligtvis inte heller med denmarkpolitik som bedriver, somleder till högre kostnader för bostadskonsumenterna islutändan. Man lägger ut marken på anbud och ham-nar på markkostnader som är väldigt höga. Det slårigenom i boendekostnaderna i slutändan.I en fråga - dock inte när det gäller angreppssättet- är rätt på det, nämligen när detgäller vikten av att vi löser infrastrukturproblemen iStockholmsregionen. Det handlar om att de politiskapartierna i ska ta ansvar för attfinna en sådan lösning. Regeringen vill gärna med-verka. Det handlar också om att resonera med sina egna partivänner i , som samarbetar med ett parti sominte vill bygga en enda ny väg i Stockholmsregionen.Den politiska blockering som finns på många hålli kring infrastrukturen är natur-ligtvis förödande även sett i ett bostadspolitiskt per-spektiv. Ska vi lyckas få till stånd ett kraftigt ökatbostadsbyggande i måste viockså lösa infrastrukturproblemen i denna region. Omvi inte gör det ligger många av korten mörkade och vistår utan riktigt bra förutsättningar för bostadsplane-ring och stadsplanering. Jag hoppas att det ska varamöjligt att göra det i för de poli-tiska partier som av tradition har haft förmåga att talångsiktiga beslut. Jag har kanske inte så stort hoppom att i samverkan med Stockholm-spartiet ska klara av det, men det får vi se.Carl-Erik Skårman gör ett stort nummer av denkalkylmässiga inläggning som vi har gjort för 2001av fastighetsskatteinkomster. Budgetsystemet funge-rar så att man utgår från befintligt regelverk när mangör framskrivningar av inkomster. Om inte regering-en och tar ett annat beslut än det som gälleri dag för fastighetsbeskattningen kommer detta attinträffa. Vi får ett underlag från Fastighetsskatteut-redningen , och regeringen kommer naturligt-vis att ta ställning till frågan om fastighetsskatten idet stora sammanhanget . Den frågan får vianledning att återkomma till. Men gör inget stortnummer av det faktum att vi utgår från oförändratregelverk när vi gör våra kalkylmässiga framskriv-ningar av inkomsterna till staten.Anf. 128 ():Fru talman! och hans parti försö-ker alltid framstå som alla goda gåvors givare. Manvärnar alltid om de små. Jag tycker ändå att jag harrätt att begära att berättar för mig -kanske under en annan debatt - om hans parti inomeller utanför har lyckats att minska bådesegregation och utslagning. Det skulle vara trevligt.Vad gäller markpriser, Lars-ErikLövdén, vill jag säga att jag inte tror att det började eller vid valet . Det har faktiskt skett underlång tid, med en annan regim i ledningen än i dag.Till sist, fru talman, konstaterar jag att ville använda en megafon riktad mot statsrådet.Han kräver definitivt nej till alla former av sänkningav fastighetsskatten, som jag fattade det. Jag ärmycket förvånad över detta: Hur ska statsrådet kunnafå majoritet för ett förslag där en sänkning av denskatten faktiskt måste ingå? Det kan vara så att hanblir tvingad att komma över och lyssna på de mycketgoda förslag i detta ämne som vi moderater faktiskthar.Anf. 129 Statsrådet ():Fru talman! måste ändå ha noteratatt vi har sänkt fastighetsskatten i ett par omgångarför flerfamiljshusen - från ned till . Detindikerar en utveckling. Det har också lett till att manpå många håll i landet har kunnat omförhandla hyror-na, så att man antingen har fått en hyressänkning elleroförändrad hyra.Detta år - 1999 - är på 1990-taletdå vi har fått ett trendbrott när det gäller boendekost-nadernas andel av den disponibla inkomsten.