prot · GN095 · 1999-09-20 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1999/2000:5Måndagen den 20 septemberKl. 10.00 - 12.57Det justerade protokollet beräknas utkomma ----------------------------------------------------------------------1 § Debatt med anledning av budgetpropositio-nenFinansministern överlämnade regeringens proposition1999/2000:1 med förslag till statsbudget för , reviderad finansplan, budgetpolitis-ka mål, ändrade anslag för , skat-tefrågor m.m.Anf. 1 Finansminister ():Fru talman! Ärade ledamöter och åhörare! Denbudget som regeringen presenterar innebär att vilämnar ett millennium men framför allt ett århundra-de bakom oss. De gångna hundra åren har inneburiten svindlande utveckling av vårt land, från ett fattigtjordbrukssamhälle till ett högteknologiskt välfärds-samhälle. Det är historien om hur tillväxt och rättvisa,utveckling och jämlikhet gått hand i hand.Med denna budgetproposition lämnar vi också1990-talets ekonomiska kris och efterföljande bud-getsanering bakom oss. kan med tillförsiktoch självförtroende möta . Optimism ochframtidstro kan bidra till uthållig tillväxt och ett rätt-visare samhälle. Vi träder in i ett nytt millenniumutifrån en ekonomisk styrkeposition. De offentligafinanserna uppvisar överskott som överträffar upp-ställda mål, och utgiftstaken hålls. En överenskom-melse om framtidens pensioner har träffats med bredparlamentarisk förankring. Vi kan med stolthet kon-statera att nettoskulden kommer att vara så gott somborta och att bruttoskulden redan nästa årkommer att understiga av bruttonationalpro-dukten.Utvecklingen på arbetsmarknaden är stark. Sys-selsättningen har ökat med100 000 personer, och uppmättes den högstaårliga ökningen sedan SCB:s arbetskraftsundersök-ningar inleddes . Regeringens målom halverad arbetslöshet till under nästa årkommer alltmer inom räckhåll. Inflationen är blandde lägsta i , och ränteläget är trots internatio-nell uppgång historiskt lågt.Nu handlar det om att vårda och utveckla fram-gången, att säkra fortsatt sunda offentliga finanseroch stabila priser. Det är en förutsättning för en lång-siktigt hög tillväxt. Det kräver att vi även i framtidenprioriterar hårt mellan olika angelägna behov ochreformer och inte låter utgifterna överskrida vårautgiftstak. Att vårda framgången innebär att ha fort-satt ansvar för de offentliga finanserna också i godatider.Jag är glad över att regeringen tillsammans medVänsterpartiet och med denna budget-proposition tar detta ansvar. Med en stabil ekonomiskgrund kan politiken växla över till framtidens utma-ningar. De vidgade klyftorna måste minskas, omställ-ningen till ett ekologiskt hållbart samhälle påskyndasoch arbetsutbudet och utbildningsmöjligheterna ökas.Samtidigt måste marginaleffekterna minskas. Endubbel orättvisa möter många arbetslösa ochlågavlönade, dels svårigheterna att få ekonomin att gåihop, dels situationen att inte alls eller mycket litekunna påverka den genom att ta ett arbete eller gå uppi arbetstid. För att 2000-talets första år ska präglas avutveckling och ökad jämlikhet krävs en samlad poli-tik för tillväxt och rättvisa. Därför fullföljer vi sats-ningarna på ökade resurser till en bättre skola, vårdoch omsorg om barn, äldre och sjuka. Den starkatillväxten i kombination med de insatser vi gör viahöjda statsbidrag innebär kraftiga resurstillskott förkommunsektorn. Över en femårsperiod från år 1996till handlar det om en nivåhöjning på över 80miljarder kronor till kommuner och landsting.Samtidigt är det viktigt att betona att det finnsbetydande regionala obalanser. Medan delar av landetpräglas av hög tillväxt och växtverk har andra delarproblem med vikande skatteunderlag och en åldrandebefolkning. Vi kan inte acceptera att landet splittras.Tillväxt och rättvisa skall prägla hela Sverige.De beslutade generella höjningarna av statsbidra-gen ligger fast, men framöver kommer det att krävasen växling från generella till mer riktade insatser.Därför anslås sammanlagt till detarbete som Kommundelegationen skall bedriva till-sammans med utsatta kommuner och landsting. Ettannat exempel på riktade insatser är den vårdsatsningsom kommer att göras kommande år när pengar fri-görs från försvaret. Totalt handlar det om 8 miljarderkronor med början . Idenna proposition föreslår vi ytterligare 1 miljardkronor i en särskild vårdsatsning , dvs.totalt extra till sjukvården.Parallellt med förstärkningar i skolan, vården ochomsorgen kan vi nu också sänka skatter för tillväxtoch rättvisa. Vi gör det med egna pengar, inte lånade.Utrymmet för fortsatta sänkningar kommer att stäm-mas av och noga avvägas, dels mot det bud-getmässiga utrymmet, dels mot vad samhällsekono-min tål utan att gå i kapacitetstaket och leda till enskadlig pris- och kostnadsutveckling. Löneavtal somgår utöver vad samhällsekonomin tål skulle under-gräva den ekonomiska politiken och tvinga regering-en att hejda en farlig utveckling. Regeringen räknarmed att parterna på arbetsmarknaden kommer att axladet ansvar som åvilar dem.De egenavgifter som är en del av finansieringenav det nya pensionssystemet har under saneringsåreninneburit en tung börda för framför allt låg- och me-delinkomsttagare att bära. En större del av deras in-komster har gått åt till att betala dessa avgifter än vadfallet är för höginkomsttagarna. När nu ett utrymmeväxer fram att sänka skatter är det regeringens be-stämda uppfattning att de som burit de tyngsta bör-dorna, låg- och medelinkomsttagare, är de som skastå först i kön när kompensation för uppoffringar kanbetalas ut. Därför föreslår regeringen att man i ettförsta steg ska kompensera för en fjärdedel av ege-navgifterna genom en skattesänkning på motsvarandebelopp . Förutom att det är fördel-ningspolitiskt rättvist och en rättvis skattesänkning ärden också sund ur tillväxtperspektiv. Skattesänkning-en minskar marginaleffekterna för framför allt låg-och medelinkomsttagare och bidrar därmed till ettökat arbetskraftsutbud och förbättrade tillväxtförut-sättningar. Att kunna påverka sin ekonomiska situa-tion genom eget arbete är också en viktig rättvisefrå-ga. Så tydligt hänger tillväxt och rättvisa ihop.För att minska andelen inkomsttagare som betalarstatlig skatt föreslår vi att brytpunkten justeras upp.Det långsiktiga målet är att återgå till principen frånskattereformen, att andelen inkomsttagare som betalarstatlig skatt ska vara 15 %.Fastighetsskatten för hyreshus sänks till föratt möjliggöra lägre hyror. Skattereduktionen för demsom tjänar högst förlängs t.o.m. år2000.Sammantaget sänks skatten för individer med ca10 miljarder kronor.Vi föreslår dessutom en rad förbättringar i före-tagsbeskattningen. Reglerna för användandet av peri-odiseringsfond blir generösare. Kupongskatten på utdelning i utländskabolag slopas. Förslag kommer om lättnader i beskatt-ningen av utländska experter som tillfälligt vistas iSverige. Reglerna för beskattning av fåmansföretag,de s.k. 3:12-reglerna, kommer att ses över. Samman-taget sänks skatten för företag med ca 3 miljarderkronor och med ca år2001.Regeringen söker största möjliga förankring kringen framtida skattepolitik här i men ocksåute i samhället i övrigt. Arbetsmarknadens parterspelar här en viktig roll. I sitt förslag har regeringendärför försökt att väga samman olika intressen, för-slag och synpunkter som framkommit i debatten.LO:s och TCO:s synpunkter på inkomstskatteområdethar särskilt vägts in. Regeringen har också lyssnat tillde synpunkter som bl.a. Företagarnas Riksorganisa-tion och andra representanter fört fram när det gällerföretagens skatter.I och med denna budget fullföljer vi de höjningarav barn- och studiebidrag som vi tidigare utlovat. Den1 höjs barnbidraget och studiebidra-get med . En lika stor höjningkommer att ske år 2001.I syfte att ytterligare minska marginaleffekternaoch öka arbetskraftsutbudet och förutsätningarna förtillväxt avser regeringen att driva frågan om införan-det av maxtaxa i barnomsorgen vidare. En sådanreform stärker rättvisan och möjligheterna till en egenförsörjning för många småbarnsföräldrar, i praktikenoftast kvinnor.I socialdemokratins 2000-tal ska alla som vill ochkan ges förutsättningar att försörja sig genom arbete.En arbetsgrupp inom lägger inomkort fram en rapport med förslag om maxtaxa, allmänförskola och rätt till dagisplats för barn vars föräldrarär arbetslösa. En proposition planeras till våren.Med de förslag som vi lägger i denna budgetkommer de som har de lägsta inkomsterna att få denstörsta ökningen av sina disponibla inkomster. Ef-fekterna av kompensationen för egenavgiften, höjdbrytpunkt, skattereduktioner för låginkomsttagare,höjt barnbidrag och sänkt fastighetsskatt för hyreshusinnebär att den tiondel som har de lägsta inkomsternafår en förstärkning motsvarande av den dispo-nibla inkomsten. Den tiondel som har de högsta in-komsterna får en ökning som motsvarar knappt 1,4 %av den disponibla inkomsten. Förslagen i budgetpro-positionen stärker kvinnors ekonomi något mer änmännens ekonomi.Förslaget om att personer ska få behållarätten till assistansersättning innebär en ökad trygghetför en utsatt grupp. Ett detaljerat förslag kom-mer under nästa år.Regeringen föreslår också att biståndet höjs med1,. Därmed uppnås målet om0,av bruttonationalinkomsten.Utmaningarna när vi lämnar bakom ossoch går in är stora och inspirerande. Detgäller inte minst på miljöområdet där regeringens målär ett samhälle i ekologisk balans. ska vara ettföregångsland i omställningen till en miljömässigthållbar utveckling.En viktig del i den omställningen är den grönaskatteväxlingen. De första stegen togs redan i skatte-reformen 1990 men är det att ta ett steg till.Därför höjs skatten på diesel, el och kärnkraft, samti-digt som resurser till kompetensutveckling i arbetsli-vet frigörs och jordbruket får sänkta skatter.För att ytterligare stimulera utvecklingen mot etthållbart föreslår regeringen ytterligare resur-ser till kalkningsverksamhet, till arbetet med att beva-ra den biologiska mångfalden, till Kemikalieinspek-tionen, till utveckling av teknik för framtidens mil-jövänliga fordon och till investeringsstöd för termisksolvärme.Fru talman! Sammantaget innebär budgetproposi-tionen att kan ta steget in medoptimism och framtidstro. Med oss tar vi en mins-kande statsskuld, en sjunkande arbetslöshet, ökaderesurser till skolan, vården och omsorgen samt ettbatteri av åtgärder för att stärka rättvisan och tillväx-ten.Många viktiga frågor står dagord-ning. står väl rustat att ta sig an den utmaningsom ligger i att skapa förutsättningar för en lång peri-od av tillväxt och rättvisa.Anf. 2 ():Fru talman! Det finns alltid många som vill avfär-da debatten om människors vardag som en simpeldebatt om siffror och tabeller. Det är ett gammaldagsöverhetstänkande präglat av föreställningen att män-niskors egen trygghet är mindre viktig än den trygg-het som den politiska makten kan erbjuda. Det hand-lar om maktfullkomlighet när politiker förbehåller sigrätten att styra över andra människors vardag - överderas sjukvård, skola och välfärd - med hjälp avbidrag och skatter i form av just siffror som gör män-niskor beroende av den offentliga makten i stället förav den egna kraften.De debatter som i denna kammare handlar ompengar och siffror gäller nämligen i människors var-dag något mycket mer än pengar och siffror. Dethandlar om något så enkelt men också så viktigt somatt familjen ska kunna prata om vadman ska göra tillsammans utan att behö-va oroas för hur man ska klara nästa veckas ekonomi.Det handlar om något annat, om något så enkelt menså avgörande som att köpet av en ny jacka i stället förden den gamla inte ska skapa så stora problem att detförstör nöjet med att gå ut tillsammans för att handladen. Det gäller värdigheten och självförtroendet hososs som medborgare. Det är vad de siffror, tabelleroch skatter som vi debatterar här i i verk-ligheten handlar om.Sverige behöver en politik där trygghet inte bety-der så stora och så många bidrag som möjligt, utandär trygghet betyder att man ska behöva så få och såsmå bidrag som möjligt. Det är den fria ekonominsom lägger grunden för en sådan välfärdens utveck-ling. Det är företagandet och jobben, inte bidragenoch utgifterna, som skapar välstånd.Fru talman! Det är i detta perspektiv som budget-propositionen måste bedömas. Det går bra för Sveri-ge. Den svenska ekonomin ser bättre ut än förraåret och bättre än . Det är en glädje för var ochen i vårt land när det går bra, för det innebär att flerkan få arbete och att fler har möjlighet till en bättrevardag.Men en regerings ansvar går längre än till attglädja sig åt en världsekonomi som är starkare än vadmånga trodde var möjligt för bara . Det ärnu som det gäller att bygga på de erfarenheter somligger till grund för att det går bra för Sverige.· Det handlar om saneringen av statsfinanserna,som påbörjades i det tidiga . Därför ärdet allvarligt att regeringen i stället för att fullföljasaneringen av statsfinanserna ökar statsutgifterna.Det är i själva verket så att regeringen tvingaskonstatera att med den förda budgetpolitikenspricker utgiftstaket om inget annat görs. Mantvingas redovisa att statsbudgetens underliggandeunderskott, när engångsförändringarna tagits bort,blir över 40 miljarder och över 50 miljar-der - när ekonomin går som bäst.· Det handlar om de förutsättningar som medlem-skapet i Europeiska unionen skapat för människor,för företag och för den ekonomiska politiken.Därför är det oacceptabelt att regeringen trotsmedlemskapet ställer sig vid sidan om kärnan idet europeiska ekonomiska samarbetet.· Kampen mot inflationen har varit framgångsrik.Trots det har regeringen valt att utforma budget-propositionen i ett politiskt beroende till partiersom vill att inflation ska vara ett politiskt alterna-tiv till en ansvarsfull strukturpolitik. till att regeringen i frågan om en gemensameuropeisk valuta inte har någon åsikt.Fru talman! Den politik som ligger till grund föratt det går bra för har utformats bland departier som bejakar tillväxt, företagande och europe-iskt samarbete, och den har bekämpats av de partiersom regeringen nu stöder sin politik på. Det är dessapartier som tillåts blockera en politik för företa-gande och tillväxt, som avvisar en ny arbetsrätt ochen flexiblare arbetsmarknad som kan möjliggöra justden sundare löneutveckling som behöversamt som driver fram ökade utgifter och nya regle-ringar - just en sådan politik som förde in problem.Fru talman! Att det går bra för får inteundanskymma att det finns alldeles för många somdet går dåligt för i , som det finnsalldeles för få som det går bra för. En regering somvägrar att se de problem och de utmaningar vi stårinför kommer inte att kunna föra en politik som läg-ger grunden för att det ska gå bra för fler människor ivårt land.Det finns i regeringens budgetproposition inte ettord om den växande segregation som låser människori utanförskap och bidragsberoende och som lämnarvårt samhälle utan det kunnande, det arbete och denkreativitet som vi skulle kunna få. Och det finns där-för ingen politik för en ökad social rörlighet.Det finns ingen analys över det faktum att vi haren långsiktigt växande försörjningsbörda, där en alltmindre del av befolkningen får försörja en allt störredel. Det finns därför ingen politik för hur vi ska ökatillväxten av nya jobb och nytt företagande så att vidärmed långsiktigt kan bekämpa arbetslösheten somett samhällsekonomiskt fenomen. Det står inget omdet faktum att vi har ett minskat nyföretagande. Där-för finns det ingen politik för att fler ska vilja bliföretagare.Regeringen låtsas som ingenting när det gäller enav de större förändringarna i svensk ekonomi, nämli-gen utflyttningen av företag, företagande och före-tagsägande. I stället för att agera mot denna utveck-ling fördjupar regeringen den politik som redan harförsvårat för företagandet i , bl.a. genomkärnkraftsavvecklingen, cementeringen av den nyavärnskatten och fortsatt dubbelbeskattning.I budgetpropositionen nämns inget om att vi sersamma tendens till utflyttning av företag i det nya ochframgångsrika IT-företagandet. Frågor som persona-loptioner, riskkapital och förmögenhetsskatt noncha-leras därför helt och hållet. Det kommer att drabbaSverige och svenskarna.Det finns i budgetpropositionen ingenting om denutmaning som utvecklingen av den nya ekonominmed globalisering och Internet innebär för Sverigesom nation och som land. Det påverkar inte i någondel regeringens analys av skattepolitiken. Därförfinns inga åtgärder för att ska kunna hävdasig i en globaliserad ekonomi med stark tillväxt ochrörliga skattebaser. Borde inte en regering som haransvar för landet tänka igenom vad det innebär attskattebaserna nu blir rörligare och rörligare. Den endahänsyn man tar till detta är man sänker skatten förutländska företags kupongägande och utländska ex-perter, men man gör inte det för de företag och detföretagsägande som borde växa fram i Sverige.Fru talman! Budgetpropositionen är som ett före-tags årsbokslut men utan affärsidé. Man räknar sam-man pengarna och delar ut de överskott som uppstårpå grund av olika effekter: lite ökade statsbidrag, liteökade barnbidrag, lite sänkta skatter för hushållen,lite sänkta skatter för utländska företag och för ut-ländska experter.Vidare: inga skattesänkningar som vänder ned-gången av nyföretagande, inga skattesänkningar somökar investeringar och företagande, inga skattesänk-ningar som stoppar utflyttningen av företag. I ställethöjer man skatter som påskyndar utflyttningen. Manföreslår inga skatteförändringar som gynnar svensktägande av företag i . Snarare skapar manskatter som missgynnar ägandet av företag i mest konkreta åtgärden vad gäller det svens-ka företagsklimatet - avvecklingen av kärnkraften -låtsas regeringen knappt om i budgeten. Det finnsingen analys över konsekvenserna för den svenskaenergiintensiva industrin, trots att regeringen barabehöver tala med socialdemokratiska kommunalrådrunt om i landet för att höra oron för vad som händer ibygderna runt omkring i vårt samhälle. Och till skill-nad från de höjda energiskatterna finns kostnadernaför att avveckla inte ens med i budgeten.Fru talman! Regeringen för en låt-gå-politik därvarje tillväxtfrämjande åtgärd blockeras av antitill-växtpartierna, där varje företagspolitisk reform stop-pas av en antiföretagarkoalition i regeringspartietsstödtrupper och där Europapolitiken passiviseras avanti-Europapartierna. Resultatet ser vi i dagens bud-getproposition: inga strukturella reformer, inga till-växtfrämjande reformer, ingen offensiv politik, barapassiv taktik.Det är en politik som drabbar människors välståndoch välfärd. Det är en politik som slår hårt den dagekonomin inte går så bra som den går . Det är enpolitik som inte är ansvarsfull. Därför behöver Sveri-ge en ny ekonomisk politik. Det är den ekonomiskafriheten som lägger grunden för välfärdens frihet.Den politiken vill vi moderater lägga till grund för detparlamentariska arbetet i riksdag när vibehandlar denna budgetproposition.(Applåder)Anf. 3 ():Fru talman! lägger regeringen och tre sam-verkande partier en bra budget på bord.Det är knappast oväntat för någon att jag skulle sägadet. Det är ungefär som att titta på TV hemma och senär TV-kocken säger: Jag använderalltid de här kryddorna, men det har jag betalt för attsäga.Det väntar ni att vi ska säga, visst. Men ingen kanfaktiskt förneka att det är en positiv budget. Deninrymmer nya satsningar för gemensam välfärd, sam-tidigt som vi kan sänka skatten genom att börja kom-pensera för de orättvisa egenavgifterna. Det skullefaktiskt vara mer oväntat om vi i de samverkandepartierna inte klarade att lägga fram en bra budget idet här ekonomiska läget.Den föregående talaren säger attVänsterpartiet och jag står i vägen för ekonomisktillväxt. Om jag har stått i vägen för tillväxt har jag ialla fall blivit rejält överkörd. Tillväxten rusar ju påså det knakar. Men jag står inte i vägen. Vi driver påför denna uthålliga tillväxt.Ekonomin går bra, bättre än vad vi trodde ,långt bättre än vad den borgerliga oppositionen spåd-de förra julen. Minns ni som var här i vidjul att man talade om att det var död, bedrö-velse och mörker? Så blev det inte.Vi spådde fel , det går bättre än väntat. Var-för går det bättre än ? Då ska vi kan-ske vara lite ärliga. Det är inte på grund av nya poli-tiska beslut. har varit åtskild, det vet viallihopa. Regeringen har haft sin semester. Det harinte fattats några politiska beslut. Orsakerna är heltenkelt ökad köpkraft på hemmamarknaden och fram-gångar, främst för tele- och läkemedelsindustrin. Framgångarna har skapats ute i arbetslivet,genom slit vid maskinen och framför datorskärmarna.De som har skapat de här framgångarna har rätt tillåterbäring för sitt slit och arbete, rätt till återbäringgenom både bättre välfärd och mindre skatt på derasarbete. Det är rättvisa. Men vi ska inte heller sättaljuset under ena skäppo, som det står i Skriften, förvisst har politikerna och det rödgröna samarbetetbidragit till att skapa förutsättningar för denna till-växt.Budgetsaneringen, som inleddes med Vänsterpar-tiet , har lagt grunden för låg infla-tion och lägre räntor. Stabiliteten sedan valet 1998har varit viktig för nya investeringar och framtids-satsningar. Det är sant. Det var många som sade attdet samarbetet inte skulle hålla. Men det har hållitöver en ny finansminister, en ny moderatledare. Ås-brink gick, Bildt gick, men satt kvar. Sågick det med verkligheten. Det var många som hadeprognoser över utvecklingen.Det blev alltså ingen röra, utan bara rödgrön redahar vi fått. Men allt är inte bra i . Att inteerkänna det är att blunda för verkligheten. Där harGunnar en poäng. Allt är inte bra, visst inte.Jag vet att det finns pensionärer som har för litepengar, som måste klara sig på en pension under5 . Det är klart att det inte är bra. Jagvet att de goda tiderna inte gäller alla delar av landet.Jag vet att det finns många människor, ungdomar ochnya svenskar, som ställs utanför våra trygghetssystemoch att det också i dessa goda tider finns alltförmånga som ställs utanför arbete. Jag känner personli-gen problemen i äldreomrorgen och skolan, och jagvet att det behövs fler händer i vården. Därför, frutalman, behövs i goda tider lika väl som annars enaktiv opposition som gör att vi aldrig glömmer detsom återstår att göra.Så låt oss diskutera de regionala obalansernamed företrädare för . Låt oss föra en dialogmed om vården och omsorgen omde gamla. Låt oss resonera med om vadsom behöver göras i skolan. Låt oss öppna ett samtalmed om vad vi kan göra för att brytasegregationen så att vi skapar ett samhälle där vi ihandling visar att varje människa är en tillgång. Låtoss göra det. Låt oss diskutera problemen och eralösningar.Fru talman! Jag kan inte ge några löften för andrapartier. Men jag kan lova för mig och mitt parti att viär villiga att lyssna på goda uppslag. Och lika öppensom jag är för att lyssna, lika bestämt avvisar jagförslag som saknar finansiering eller som leder tillökade klyftor och ojämlikhet.Till : inte en gång till medfler karensdagar som besparing. Även om man inför-de fler karensdagar skulle det inte spara några pengar,eftersom den vinsten genom arbetsgivarinträdet - detär ju arbetsgivaren som står för sjukperioden i början- skulle hamna hos arbetsgivarna och inte hos detallmänna. Då kan vinsten hämtas in genom höjdaarbetsgivaravgifter, men det är ju en skattehöjningoch ingen besparing.Ni i : Kom nu inte en gång till med för-slag som ska finansieras med höjd trafikförsäkringsom i teorin ska ta över kostnaderna för trafikolyckor.Förutom att förslaget har många nackdelar, kan detinte genomföras , det inser de flesta idenna kammare.Ni i och : Kom inte en gångtill och finansiera era förslag med mindre anslag tillarbetsmarknadspolitiken. Vi har redan skurit i dessaanslag. Fler nedskärningar skulle bara leda till att flerstämplas ut eller att viktiga utbildningar måste ställasin.Det sägs ibland att man ska lyssna till marknaden.Ja, jag var på marknad , i i västraVärmland. Då kom det en politiker fram till mig ochsade: , ni i får inte skära mera i ansla-get till arbetsmarknadspolitiken.