prot · GN0936 · 1999-11-30 00:00:00 — Enligt in-terpellationssvaret ska utredaren redovisa sina förslagsenast , vilket jag tolkar somatt inga direkta åtgärder kommer att vidtas det när-maste halvåret.Anf. 72 Näringsminister ():Fru talman! För det första gör jag konstaterandetatt detta är en stor och svår fråga som kräver sin tid.Därför gör jag bedömningen att det inte är möjligt atthantera denna fråga snabbare än vad vi har bedömt.Det får icke bli fort men fel, utan det ska bli rätt.För det andra vill jag säga att jag delar uppfatt-ningen om hur nätbolagen har hanterat detta. Det ärdärför vi har tillsatt denna utredare.Anf. 73 ():Fru talman! besvarade statsrådet eninterpellation från som också handladeom en skärpt tillsyn av elnäten. Vid det tillfället sva-rade statsrådet ordagrant bl.a. följande:"För att utveckla tillsynen har Energimyndigheteninitierat projekt som bl.a. syftar till att utveckla meto-der för att bedöma nättariffens skälighet och att tafram nyckeltal som kan användas vid jämförelsermellan nätföretag. Detta kommer att redovisas tillregeringen . "Mot bakgrund av detta uttalande ställer jag följan-de frågor:Är de nyckeltal som redovisades för regeringenpublicerade på något sätt?Varierade inte nyckeltalen så mycket att det fannsanledning att vidta snabba åtgärder?Självfallet ska nätbolagen ha rätt att ta ut avgiftersom medför att de erhåller en skälig avkastning ochsom motiverar dem till att framför allt effektiviseraverksamheten. Vi får inte fastna i en situation där detmest intressanta för nätbolagen blir att sitta kvar i denkostnads- och verksamhetsstruktur som finns . Istället måste vi få ett system där både konsumentenoch nätbolagen gynnas av rationaliseringar och sänktaräntekostnader. när den rörliga delen av elprisethar gått ned gäller det att också få ned priset på nä-tavgifterna. Jag hoppas därför att statsrådet vidtarsnabba åtgärder för att få en skärpt tillsyn av elnäts-verksamheten.Anf. 74 Näringsminister ():Fru talman! Låt mig först säga att det är en högtprioriterad fråga. Utredaren har att ta kontakt när detgäller de utvecklingsprojekt som Energimyndighetenhar. Det står också i direktiven. Jag förutsätter alltsåatt utredaren tar till sig den kunskapen.Överläggningen var härmed avslutad.6 § Svar på interpellation 1999/2000:70 omkonkurrerande trafik på statens bannätAnf. 75 Näringsminister ():Fru talman! har frågat mig:1. Om jag avser att ändra de förordningar som hit-tills reglerat SJ:s trafikeringsrätt på stombanenätetoch som även omfattar internationell trafik.2. Om jag är beredd att medverka till en förlängningav det avtal som gäller för operatören på Väst-kustbanan.3. Om så inte är fallet, kommer jag då att uppdra åtRikstrafiken att på nytt upphandla denna sträcka ikonkurrens.4. Om jag är beredd att medverka till att fastställa attavtalstiden inte utan särskilda skäl ska tillåtas un-derskrida vid konkurrensupphandling avjärnvägstrafik.5. Vad jag avser att göra åt problemen med biljett-försäljningen.Frågorna som har ställt till mig harmer eller mindre koppling till förordningen om sta-tens spåranläggningar, vilken styr trafikeringsrättenoch banfördelningen. Inte minst den senaste upp-handlingen av trafik med start har visat på ettantal oklarheter i förordningen. Därför har regeringeninitierat ett arbete i syfte att anpassa förordningen såatt den bättre motsvarar den nya situationen med enökande konkurrens inom järnvägssektorn. Banverketkommer att presentera ett förslag tillförändringar i förordningen. Regeringen avser attlägga fram en proposition för nästaår med förslag inom transportområdet. I denna avsesfrågan om eventuella förändringar av förordningen attbehandlas.Vidare är regeringen medveten om att den hittills-varande upphandlingsordningen med ettåriga avtalinte har varit helt tillfredsställande. I budgetproposi-tionen för har därför föreslagits att Rikstrafi-ken ska ges mandat att sluta upp till femåriga avtal.Rikstrafiken har även uppdraget att senast den31 december redovisa ett förslag om vilkentrafik staten långsiktigt bör upphandla samt hur for-merna och metoderna för statens upphandling kanutvecklas, vilket självfallet inkluderar avtalstidenslängd.När det gäller frågan avseende avtalet om trafikenpå och en eventuell förlängning avavtalet presenterade Rikstrafiken ettförslag till upphandling av olönsam järnvägstrafikmed start . Det omfattar bl.a. trafiken på Väst-kustbanan. Regeringen har att ta ställningtill detta förslag. SJ och Norska Statsbanorna bedriverlångt gångna förhandlingar om att bilda ett gemen-samt bolag för trafiken med trafik-start . Detta komplicerar frågan om en eventu-ell fortsatt upphandling alternativt en förlängning avavtalet för trafiken på . Frågan beredsför närvarande inom . Jag kan där-för inte säga mer än att regeringens ställ-ningstagande kommer att ta sin utgångspunkt i rese-närsperspektivet, dvs. regeringen kommer att utgåifrån att trafiken ska blir så bra som möjligt för rese-närerna.Vad gäller problemen med biljettförsäljningen villjag först betona att regeringens utgångspunkt är attresenären ska kunna köpa biljett och få informationför hela resan vid ett och samma tillfälle oavsett vilkaoch hur många olika operatörer som utför transporten.Det ligger även, i enlighet med vad som anges i Rik-strafikens instruktion, i myndighetens uppgifter attbl.a. verka för att olika biljettsystem ska samordnas.Det pågår ett arbete i Rikstrafikensregi i syfte att lösa dessa problem. Enligt vad jagerfarit har man funnit en temporär lösning. Man för-utser att komma fram till en långsiktig lösning undernästa år.Anf. 76 ():Fru talman! Jag ber att få tacka näringsministernför svaret. Jag väljer att tolka det positivt, även omjag hade hoppats att det skulle vara ännu lite tydligarei sina konturer.Jag har framför mig ett tidningsurklipp där SJ:sgeneraldirektör citeras. Hansäger att järnvägstrafikens avreglering är ett glädje-ämne och ett friskhetstecken. Det är glädjande att ensådan progressiv inställning förhärskar i det SJ som vitidigare har haft sådana problem med därför att manständigt har gömt sig bakom sin monopolställning.Jag tycker att det är friskt och skönt att vi nu harkommit så långt att vi genom att utsätta verksamheterför konkurrens inte bara kan effektivisera dem utanäven förbilliga dem. Tillsammans kan vi utvecklaresenärsperspektivet, som ministern hänvisar till, inteför vår skull utan för resenärernas skull.I det svar som jag har fått kan jag spåra en visssamsyn när det gäller frågeställningarna och hante-ringen av dem. Den positiva utveckling av järnvägs-trafiken som vi nu har tack vare de åtgärder som harsatts in, bl.a. på konkurrenssidan, måste nu vårdas. Vifår inte göra halt på stället, utan vi måste gå vidare.Fru talman! Genom de här åtgärderna har manlyckats minska SJ:s förluster. Man har dessutomavlastat skattebetalarna genom att man inte i så storomfattning som tidigare behöver subventionera verk-samhetens underskott. En reducering har kunnat ske istatens räkningar. Det är naturligtvis positivt ochviktigt att vi fortsätter vidare på den inslagna vägen.Näringsministern väljer själv att belysa den valdatekniken med de alltför korta avtalsperioderna som ettproblem. Avtalsperioden för är ,eller t.o.m. något mindre än , nämligen 51 veck-or. Ingen seriös bedömare vågar väl tro att en sådanhär stor verksamhet kan förändras, stabiliseras ochdessutom utvecklas . Därför är det viktigt attvi går vidare i frågeställningen.Jag måste fråga ministern om det inte finns möj-lighet att lite tydligare uttala om man är beredd attfölja de rekommendationer som Rikstrafiken ganskatydligt har gett uttryck för, i alla fall i pressen. Desäger att en lösning skulle kunna vara att man underavtalsperioden antingen medger en direkt förlängningav det gällande avtalet med förslagsvis ellerkanske för att ge entreprenörenmöjlighet att utveckla sin verksamhet eller att manåtminstone talar om att man kommer att utsätta Väst-kustbanan, i likhet med andra banor, för en ny upp-handling.Problemet, som också belyses här, döljer sig bak-om de förordningar som SJ har att leva efter. Entolkning skulle kunna vara, vilket ministern uppen-barligen också ger mig rätt i, att man efter det häråret, med stöd av den gällande förordningen, skullekunna trafiksätta exempelvis . Därmedskulle man inte ens låta det gå till ny upphandling.Det skulle vara befriande om ministern ägnadenågot lite av nästa inlägg till att svara på om man ärberedd att under alla förhållanden, som minsta tänk-bara åtgärd, se till att vi får en ny upphandlingsperioddär det kommer att vara konkurrensen som avgör vemsom ska köra den närmaste perioden.Låt mig bara som hastigast under de få sekundersom jag har kvar säga att det problem som gällerVästkustbanan också gäller Norrlandsbanorna. Därhar fått en viss förlängning . Ocksåderas verksamhet skulle må väl av att få en klarsignalom att det finns ett nytänkande.Anf. 77 Näringsminister ():Fru talman! Låt mig först konstatera att dagensförordning reglerar trafikrätten på så vis att när SJsäger att man vill köra på en bana så gör man det. Detär när man inte vill och inte anser att det är lönsamtsom upphandling sker. Så är dagens förordning.Vad gäller den översyn vi gör av förordningensker det en beredning. Klart är att regeringen avser attklarlägga de otydligheter framför allt angående trafi-keringsrätten som aktualiseras av den nya konkur-renssituationen och som mycket rik-tigt pekar på. Men jag kan inte kommentera det nueftersom det sker en beredning. Jag får återkomma tilldet.Anf. 78 ():Fru talman! Jag måste naturligtvis ha respekt föratt ministern säger att ärendet är under beredning ochatt han därför inte i klartext kan klara ut var manhamnar i sina ställningstaganden.Men alla som intresserar sig för de här frågornahar väl ändå rätt att i någon mån spåna om det finnsen vilja att verkligen bryta upp förordningarna. Tolk-ningen av dem är vi fullständigt överens om. SJ kanstarta trafik när den nya avtalsperioden har gått ututan ny upphandling om vi inte gör någon ändring iden aktuella förordningen.Är regeringen beredd att ta itu med förordnings-frågan och se till att vi får en ändring? Då har vi åt-minstone kommit en liten bit på väg. Därmed har vigivit en signal om att det finns en vilja inte bara attprata om resenärsperspektivet utan också att se till attdet blir en realitet. Vi ser till att det finns en möjlighetinte bara att åka rationellt utan kanske också att iframtiden åka till en kostnad som i varje fall inte ärhögre än den som gäller i dag.Fru talman! Utöver de här frågorna finns det ock-så andra bitar som jag har berört lite grann. Avtalsti-dens längd vill vi med alla till buds stående medelpåverka i någon riktning. Jag vet att Rikstrafiken i sinskrivelse till regeringen har lyft fram vissa frågeställ-ningar och förslag till lösningar som, om regeringenvill gå den vägen, skulle kunna förbättra situationen.Jag skickar med förhoppningen om att man användersig av den utvägen.Vad gäller biljettsystemet, en fråga som ministernredan har svarat på, är även jag medveten om att vihar ett problem. är det biljettsystem somSamtrafiken och SJ tillsammans hanterar en snårskogav biljettrekommendationer och priser. Det är förmånga resenärer näst intill obegripligt. Jag vet att SJjobbar med det, att man gemensamt jobbar med frå-gorna. Men ska man dessutom - vilket uppenbarligenhar föreslagits, och det tycker jag är riktigt - släppa innya operatörer i det nuvarande biljettsystemet, krävsdet att SJ gör avsteg från vad man i ett svar tidigarehar sagt, att biljettsystemet är en strategisk resurs somman själv har rätt att hantera.Jag ifrågasätter naturligtvis den tolkningen, mendet är det svar man har gett. Det krävs att vikan bryta upp SJ:s monopolsyn i den frågan. Låt osshoppas att den progressiva inställning till konkurrenssom generaldirektören har visat även gäller insyn ochhantering av biljettsystemet.Det måste vara viktigt, om vi vill utveckla rese-närsperspektivet, att biljettsystemet så snabbt som detöver huvud taget är möjligt ges en annan utformning.Det är viktigt att det ges en utformning som möjlig-gör en biljettering inte bara för de banor SJ trafikerarutan också för en samtrafikering. Samtliga berördaparter vad gäller både spår och anslutande trafikskulle kunna ha en gemensam hantering och kostnadsom man sedan kan dela på.Jag har utifrån de senaste dagarnas tidningsartik-lar konstaterat att SJ och SAS har funnit varandra i ettkoncept. Man har för affärståg i första hand till ochfrån en samsyn vad gäller frågan om hur manhanterar biljetterna. Jag tycker att den andan av an-strängningar för att gemensamt lösa problem bordekunna sätta sin prägel även på biljetthanteringssys-temet för SJ-resenärer på spår och bussar.Anf. 79 Näringsminister ():Fru talman! Låt mig först konstatera att vi gör enöversyn av förordningen därför att vi har ambitionenatt förstärka konkurrensen. Det sker nu en beredning.Var den kommer att landa och vad regeringens slutli-ga beslut blir får jag återkomma till.Så till frågan om hur man löser biljettförsäljning-en. Marknaden bidrar ju starkt till lösningar. När detgäller sovvagnstrafiken till och från kom-mer SJ och att sälja varandras biljetter.Det finns fler exempel som gäller den här typen avförsäljningar, så det görs mycket. Och som jag sadetidigare tittar Rikstrafiken på detta.När det gäller avtalsperiodens längd får man alltidgöra en bedömning. Vid själva upphandlingstillfälletfår man troligen ett bättre villkor när man tecknarlånga avtal. Men det är ju en balans hur långt avtaletska vara, sett ur konkurrenssynpunkt. I är detinte ovanligt att man tecknar artonåriga avtal. Rikstra-fiken har talat om åtta- till tioåriga avtal. Men då skadet vara särskilda skäl.Anf. 80 ():Fru talman! Avtalstidens längd är naturligtvis enövergripande fråga där vi måste få en inriktning frånregeringen. Jag tolkar svaret från näringsministernsom klart positivt. Om det sedan ska vara fem, åttaeller får marknadens aktörer själva kommaöverens om. Tycker man att tioåriga avtal är rimligaska jag inte ha någon synpunkt på det. Tycker man attfemåriga avtal är att acceptera böjer jag mig för densynpunkten.Vad gäller översynen av förordningen tycker jagatt ministern här visar ett positivt anslag. Jag känneren förhoppning om att den vilja till förbättring i dehär frågorna som har visats från Näringsdepartemen-tet kommer att ge resultat i form av en progressivprocess och en marknadshantering. Därmed borde endel av de frågeställningar jag har ägnat mig åt ocksåkunna besvaras positivt när regeringen slutligen harkommit till ett ställningstagande.Fru talman! Jag ska i det här sista inlägget ocksåta upp några andra frågor av strategisk betydelse. Detär inte bara biljettsystemet och avtalstidens längd somär viktiga. Det finns också en rad andra frågor där vimåste få en förändring till stånd.Till de strategiska resurser som SJ förfogaröver hör bl.a. stationsbyggnader och hela det rullandevagnmaterialet. Det finns växlar som SJ fortfa-rande äger. Stationsbyggnaderna har tillhörande per-ronger, osv. Allt detta måste på något sätt överföras. Iförsta hand tror jag att vi skulle tycka att det vore enbra lösning om det överfördes från SJ till Banverket.Ersättningarna dem emellan har jag inga synpunkterpå. Det måste regleras på något sätt. Men genom attgå den vägen, med fortsatt avreglering och upphand-ling i konkurrens, tror jag att ett anslag om resenärs-perspektiv kan ge utdelning till resenärerna i form avbättre reseutbud till en rimligare kostnad.Överläggningen var härmed avslutad.7 § Svar på interpellation 1999/2000:75 ombredbandsutbyggnadAnf. 81 Näringsminister ():Fru talman! Per har ställt fyra frågortill mig.Han frågar för det första om jag delar hans syn påstatsmakternas roll i bredbandsutbyggnaden, för detandra hur jag avser att garantera en rimlig tillgång påbredbandskapacitet i glesbygden, för det tredje omjag är beredd att ta över frekvenser från det mark-bundna digitala TV-nätet för att klara glesbygdensbredbandsförsörjning och för det fjärde hur jag skagarantera konkurrens på lika villkor mellan offentligoch privat utbyggnad av bredbandsnätet.Att garantera glesbygden tillgång till IT-infrastruktur till rimliga priser är viktigt. I IT-propositionen som regeringen avser att överlämna tillriksdagen kommer regeringen attredogöra för sin syn på denna fråga. Även underfortsättningen av mandatperioden avser regeringen attöverväga frågan hur en tillgång till IT-infrastrukturtill rimliga priser kan tillförsäkras hela Sverige.Det finns en brist på bredbandskommunikation föruthyrning till operatörer, särskilt i de glesare delarnaav . Ett ökat utbud av öppen ledning t.ex. iform av ett stomnät kan pressa priser och öka konkur-rensen bland skilda operatörer. Det gynnar såvälslutanvändarna som förutsättningarna för en godutveckling av IT-användningen. Att åstadkomma ettöppet stomnät är både ett närings- och ett regionalpo-litiskt intresse.Svenska kraftnät har till regeringen föreslagit ensnabb utbyggnad av ett bredbandsstomnät med anled-ning av det uppdrag regeringen gav bolaget tidigare iår, och regeringen granskar just nu detta förslag.Per har också tagit upp frågan om attantalet möjliga radiofrekvenser är begränsat. Attdessa på bästa sätt ska utnyttjas är ständigt föremålför utredning i ett eller annat sammanhang. Frekvens-banden , som används förbl.a. analoga och digitala TV-sändningar, har egen-skaper som gör dem lämpliga inte bara för marksändtelevision utan också för mobila kommunika-tionstjänster. har fått i uppdragatt utreda den framtida användningen av dessa bandför digital marksänd television och andra tjänster.Uppdraget ska redovisas under våren 2000.När det gäller ökad konkurrens vill jag betona attdet är en förutsättning för att sänka priser på bred-bandskommunikation. Eller annorlunda uttryckt: Föratt få ned priset på bredbandskommunikation krävsökad konkurrens. Ett sätt att garantera konkurrens äratt skilda operatörer får tillgång till en öppen in-frastruktur på samma villkor. Regeringens ambitionär att tillse att en fungerande konkurrens skapas påvarje nivå av produktionskedjan. Det är viktigt attpoängtera att en eventuell utbyggnad av ett stomnät iSvenska kraftnäts regi ska ske på kommersiella vill-kor för att inte snedvrida konkurrensen mellan olikanätleverantörer.Anf. 82 PER ():Fru talman! Först ber jag att få tacka näringsmi-nistern för svaren, även om jag måste medge att jagtycker att de för att vara lämnade i ett interpellations-svar var osedvanligt otydliga. Jag förmodar att denotydligheten var medveten.Jag tycker inte att jag fick något riktigt svar på hurman klarar en bra bredbandsutbyggnad för glesbyg-den. Jag förmodar att näringsministern avser att åter-komma i proposition i den frågan. Det gäller ävenbeträffande frekvensutrymmet, som ju kan vara enmycket viktig länk för att klara glesbygdens bred-bandsförsörjning. Även när det gäller konkurrensen iutbyggnaden finns det anledning att begära en delpreciseringar.När det gäller bredbanden är läget för närvarandesådant att i praktiken klarar en bredbandsför-bindelse till samtliga huvudorter i alla kommuner.Överallt där det går ett lok finns det i praktiken fiber-nät i järnvägen. , ett av företagen, ska göra enutbyggnad i hela mellersta och . Vi harockså, som nämnts, näringsministerns diskussionermed Svenska kraftnät.Vi har vidare ett mycket stort antal kommunersom bygger statsnät och ett antal företag som villbygga ut olika typer av fastighetsnät. Men det finnsbetydande risker att det blir olika typer av monopol-bildningar i stora delar av näten. Därför är det viktigtatt på ett tidigt stadium markera kravet på konkurrensoch därmed få möjligheter till sänkta prisnivåer ochen fungerande marknad.Man brukar inom mobiltelefonin tala om nationalrooming. Eftersom alla inte kommer att få fiber tillalla ställen gäller det att aktörer har möjlighet attnyttja varandras nät till någon form av samtrafiktaxaoch med förutbestämd prissättning för att garanteraen form av konkurrens.Det gäller här inte bara statsnäten och de s.k.bredbandsmotorvägarna utan också fastighetsnäten.Man måste få en sådan här konkurrenssituation för attkunna utnyttja fiberteknikens och den nya teknolo-gins alla förutsättningar för en snabb utveckling iSverige.Det här är, fru talman, inte något nytt. Det före-kommer inom el- och gasområdena, och det finnsdelvis inom mobilteletrafiken. Näringsministern ärdirekt ansvarig för att vi har fått en fördröjning av entredjepartsaccess inom mobilteletrafiken, som innebäratt UMTS-systemet har blivit försenat i Sverigejämfört med bl.a. och Japan.Vi har en förhållandevis dyr mobiltelefoni,enligt mellan och dyrare än i våranordiska grannländer. Jag tycker att det finns anled-ning att med erfarenheterna därifrån vid bredbandsut-byggnaden skapa en fungerandekonkurrens. Det innebär att vi måste skapa förutsätt-ningar för ett konkurrenstryck.Därmed, fru talman, skulle jag vilja ställa dekompletterande frågorna.Ska bygga ut en bredbandsteknikpå sina stolpnät är en förutsättning att det sker i bo-lagsform, helst genom privata entreprenörer, kanskeett privat bolag. är ju inte särskiltlämpat för att bygga det här bara därför att det ägereldistribution. Hur tänker näringsministern garanteradetta?Hur klarar man konkurrens om frekvenserna iglesbygden?Till sist, fru talman: Hur avser statsrådet tillse får en acceptans i ett tidigt skede i samband medutbyggnaden för denna konkurrenssituation på mark-naden?Anf. 83 Näringsminister ():Fru talman! Jag vill börja med att säga att jag de-lar Per oro för en risk för att vi kan fåmonopol, inte minst lokala monopol. Det sker en sådan utveckling, och min ambition är själv-klart att försöka tillse att vi får en stark konkurrens tillglädje för nätanvändarna.När det gäller är det för tidigt förmig att kunna ge klara besked. Jag delar uppfattning-en att ett av sätten att hantera Svenska kraftnäts för-slag är i bolagsform. Jag vill också säga att Svenskakraftnät är en resurs som finns. Det är ett monopol ägtav staten, med stolpar och ledningar. Vad som sker ärbara att man med en robot låter fiberkabeln gå efterelkablarna. Det är ett fantastiskt sätt att få ett stomnäti samtliga kommuner. Resursen finns och är redanbetald. Därför har jag fastnat för denna idé. Det äravsevärt billigare än att gräva ned kabeln.Vad gäller hur det här sedan ska ske säger jag attdet ska vara i konkurrens och affärsmässigt, och då ärdet väl troligt att den bästa associationsformen är justbolagsformen, troligtvis också med spritt ägande etc.Men det är för tidigt att svara på detta, eftersom denfrågan nu bereds.Frekvenserna i glesbygden är en fråga som vi be-reder. Det är PTS som handlägger detta. Jag vill nuinte säga mer än att jag vill återkomma till den frå-gan.Anf. 84 PER ():Fru talman! Näringsministern känner en oro förlokala monopol. Ja, det gäller även regionala mono-pol och rikssystemet. Det finns väldigt mycket somtalar för att alla kommer att sitta med sina speciellakablar och sin överföringskapacitet och kommer attförsöka ha någon form av marknadskontroll. Jaganser att kan vara en resurs, menden borde få meritera sig på egna förtjänster. Vi serhur man planerar en kabel som skulle innehålla 24fibrer, medan den kanalisation med nedgrävning ibacken som använder har en kapacitet på upptill 5 000 fibrer, med en helt annan konkurrenskraft.Jag tycker inte att vi här i kammaren ska avgöraom är lämpat eller ej. Vad jag villsäga till näringsministern är: Låt i så fall ett enskiltbolag, ett privatägt bolag med egen finansiering påmarknadens villkor, både ta riskerna och få möjlig-heten att bygga på Svenska kraftnäts stolpar motrimlig ersättning och därmed visa att det är på mark-nadens villkor och inte med statens medel man byg-ger det här nätet.Sedan tänkte jag ta upp detta med fiber till Jokk-mokk, eller för den delen vilken liten ortsom helst. Där handlar det om att vi måste få en kon-kurrenskraftig prissättning. Det kommer med storsäkerhet bara att vara någon enda operatör som kom-mer att ha kabel till den här typen av orter, små orter,.