prot · GM0974 · 1999-03-24 00:00:00 — Trafiksäkerheten är ocksåett skäl att önska sig god utveckling för sjöfarten.Miljön är ett annat skäl.Sammantaget handlar det om sysselsättning ochvälfärd i stora delar av västra och runt vårakuster i hela landet.Nu har förtjänstfullt dragit i gångett arbete för att utröna i vilken utsträckning sjöfar-tens konkurrenskraft försämrats av beslutom stöd till järnvägen, samt att avgiftsbeläggningenav den inrikes sjöfarten fått som följd att denna möterallt större svårigheter att konkurrera med hårt sub-ventionerade landtransporter.Till slut, fru talman, måste sjöfarten naturligtvis fåmed andra transportslag jämbördiga villkor och möj-ligheter att transportera varor och gods på våra storainsjöar, efter våra långa kuster samt över världshaven.Därför bör översynen leda till en ordning som elimi-nerar, eller i varje fall avsevärt reducerar, nuvarandeolägenheter.Därmed yrkar jag bifall till reservation nr 1, menjag stöder givetvis också de reservationer som Folk-partiet är medreservanter i.Anf. 116 () re-plik:Fru talman! Jag undrar om harglömt den gemensamma resa vi gjorde i till olika hamnar i . För migvar den här frågan ny då, men hamndirektörerna saderätt enhälligt att den verksamhet som drivs i hamnar-na är rationell. Stuverimonopolet garanterar allarederier den hjälp de behöver i hamnarna. Om manavskaffade stuverimonopolet skulle bara de storaklara av det här, och det skulle bli mycket mindrerationellt för hamnarna.Jag undrar hur har tänkt sig att detskulle fungera rent praktiskt om man avskaffar stuve-rimonopolet.Anf. 117 () replik:Fru talman! Att avskaffa stuverimonopolet inne-bär inte att stuveriarbetet inte finns kvar. Det finnsgivetvis kvar, men på ett annat sätt än med ett mono-pol. Det är inte nödvändigt att den här verksamhetendrivs i form av monopol, utan det finns fri företag-samhet som kan sköta det precis lika bra som mono-polet kan göra . Det är det som är meningen meddet här. Vi skall inte behöva ha stuverimonopol i vårahamnar.Anf. 118 () re-plik:Fru talman! Det finns andra länder där man kan sehur det blir om man inte har stuverimonopol, och därär verksamheten mindre rationell. Verksamheten i desvenska hamnarna är mycket välskött, och det berorpå att man ser till att alla får den hjälp de behöver,oavsett om det handlar om små eller stora fraktfartyg,små eller stora rederier. Detta kan inte garanteras påannat sätt än med det system vi har i dag.Anf. 119 () replik:Fru talman! Det går givetvis att sköta detta utanmonopol. Det finns mycket annat som fungerar medvanlig företagsamhet, och det kan det givetvis görahär också. Jag kan inte tänka mig att monopol är detenda som gör att man klarar stuveriarbetet. Det är heltotänkbart för min del.Anf. 120 ():Fru talman! är en sjöfartsnation. Det är viganska överens om allihop. Den helt dominerandedelen av godstransporterna till och från skermed sjötransporter. Fritidsbåtsverksamheten är en avde största fritidsverksamheterna i . Antaletfritidsbåtar, småbåtar och kanoter m.m. beräknas tillöver en miljon. Mellan en och två miljoner människordeltar aktivt i båtlivet varje år.Tillsynen av sjösäkerhet, lotsning, utmärkning avfarleder, sjöräddning, isbrytning, skydd av miljöföro-reningar från fartyg och sjökartläggning är viktigauppgifter som måste skötas för att handelssjöfartenskall kunna fungera. finansierar huvud-sakligen dessa uppgifter genom avgifter på handels-sjöfarten.Den 1 januari 1998 infördes ett nytt system försjöfartsavgifter. I det nya systemet har man slagitsamman två tidigare avgifter till en avgift - far-ledsavgift. Förändringarna gällde framför allt attavgiften miljödifferentierades och att den inrikessjöfarten och den transoceana linjetrafiken skall be-tala avgiften. Lotsavgiften påverkas inte av föränd-ringarna.EG-kommissionen påtalade för att en av-giftsbefrielse för den transoceana linjetrafiken är enform av statsstöd som strider mot Romfördraget.I oktober 1998 gav regeringen iuppdrag att utvärdera dels miljödifferentieringen avsjöfartsavgiften, dels vilka eventuella konsekvensersom omläggningen av systemet medfört. Uppdragetskall redovisas i år.Inom EU är finansieringen av sjöfartens in-frastruktur, vid sidan om hamnarna, i de flesta fall enstatlig angelägenhet. Inom unionen pågår det dock ettarbete med att utveckla en finansieringsprincip somkallas "användaren betalar". Principen innebär attanvändaren betalar för sin användning av infrastruk-turen - däri inräknat kostnader för s.k. externa effek-ter.De borgerliga partierna försöker med sin reserva-tion om handelssjöfartens kostnadsansvar att med fullkraft slå in en redan vidöppen dörr. ,föreslår i en ge-mensam reservation om farledsavgifter för den trans-oceana linjetrafiken och den inrikes sjöfarten att detnya systemet för sjöfartsavgifter bör ses över och attolägenheter i systemet skall elimineras eller reduceraskraftigt.Moderaterna har också reserverat sig mot han-delssjöfartens kostnadsansvar för isbrytning och lots-ning. vill göra en översyn av kostnads-ansvaret för isbrytning och av lotsbestämmelserna.Lotsreglerna bör ses över eftersom de är schablonar-tade, och kostnadsansvaret för isbrytningen bör sesöver eftersom det framför allt är sjöfarten i väst- ochsydkusthamnarna som får stå för kostnaderna. Dessahamnar får det därigenom svårt att konkurrera medutländska hamnar.Centerpartiet skriver om avgiftsprinciper för deolika transportslagen och om Vänersjö-farten. Båda reservationerna handlar om konkurrens-förhållanden mellan sjöfarten och de andra transport-slagen. Båda föreslår att det skall göras en översyn avhur de sänkta banavgifterna påverkar sjöfarten.Sjöfartsverket har redan fått regeringens uppdragatt utvärdera vilka eventuella konsekvenser som detnya systemet fått och hur systemet skall kunna vida-reutvecklas. har inlett ett antal studierför att kunna bedöma konsekvenserna av sänkningenav banavgifterna.Godstransportdelegationen, som inrättades 1998,har fått till uppgift att utforma en nationell trafiköver-gripande godstransportstrategi som skall ha till syfteatt öka samverkan mellan de olika trafikslagen ochdärmed effektivisera godstransportsystemet.Dessutom skrev regeringen i budgetpropositionenatt den förutsätter att även Godstransportdelegationenföljer utvecklingen och vid behov föreslår regeringenlämpliga åtgärder.Riksdagen fattade ett beslut omriktlinjer för den framtida färjetrafiken till och frånGotland. Staten skall enligt dessa riktlinjer garanteraen tillfredsställande person- och godstrafik mellanfastlandet och . Den framtida färjetrafikenskall inte få kosta mer än vad den gjorde då, dvs. Utgångspunkten skall vara attstaten garanterar bastrafik på två fastlandshamnar.Om det skall vara möjligt att åstadkomma en till-fredsställande trafikförsörjning för räcker detinte med att bara köra trafiken när den är lönsamunder sommaren.Riksdagen beslöt vid budgetbehandlingen i höstasatt anslaget till transportstöd till skulle höjasmed 15 miljoner kronor.Under 1997 beslöt att avvecklingenskulle anstå i avvaktan på den långsiktiga lös-ningen på frågan om en lämplig form av stöd tillgodstransporter till och från . Efter förslag ibudgetpropositionen beslöt av samma skälatt skjuta upp avvecklingen enandra gång till i år.Sjöfartsverket håller på att utredahur det framtida godstranportstödet för skallse ut. Utgångspunkten för verkets arbete är att stödetskall vara långsiktigt hållbart och konkurrensneutralt.Regeringen har tidigare aviserat att den skall åter-komma i frågan i budgetpropositionen för år 2000.Vi är inte villiga att mitt i utredningsarbetet kastain nya principer för hur stödet skall se ut. Låt oss istället vänta de månader som är kvar till september,då regeringen har lovat att återkomma i frågan.Tre reservationer i betänkandet tar upp olika frå-gor kring de många fritidsbåtar som finns i landet.Två av dem tar upp båtregisterfrågan.Moderaterna, i sin reservation bestämt tanken på att återin-föra det statliga fritidsbåtsregistret. Deras skäl är attstaten inte kan ta in någon skatt utan register överfritidsbåtarna.Vänsterpartiet vill i stället i sin reservation att re-geringen skall lägga fram ett förslag om åter-införande av ett statligt båtregister av den typ somavskaffades 1992 och en skyldighet för båtägarna attbidra till samhällets kostnader för fritidsbåtstrafiken.Införande av fritidsbåtsregister och hur samhälletskostnader för fritidsbåtstrafiken skall betalas harutretts flera gånger.I budgetpropositionen skriver regeringenatt frågan om hur en allmän registrering av fritidsbå-tar skall genomföras behöver beredas vidare innan ettförslag kan läggas fram i . Regeringen avseratt lägga fram ett konkret förslag i riksda-gen. I likhet med utskottets majoritet anser jag attregeringens aviserade förslag bör avvaktas.Den tredje reservationen handlar om införande aven för fritidsbåtar. ,vill införa en sär-skild eftersom statistiken överolyckor med fritidsbåtar är bristfällig och eftersomdet i de flesta fall inte görs någon analys av händelse-förloppet som lett fram till olyckan.Olyckor med fritidsbåtar har ut-retts av . Dessutom samarbetar verketmed båtorganisationerna i bl.a. utbildningsfrågor föratt förebygga olyckor. Om flera människor avliditeller allvarligt skadats och om en undersökning är avbetydelse ur säkerhetssynpunkt är det Statens haveri-kommissions eller annan myndighets uppgift att un-dersöka olyckan. Därför behövs det inte någon sär-skild för just fritidsbåtar.Det är värt att notera att tre högerpartier föreslåratt det skall införas en samtidigtsom de motsätter sig införandet av ett båtregister - ettregister vars främsta syfte skall vara att underlättasjöräddningens arbete och att förbättra statistiken påfritidsbåtsområdet.Inte minst som göteborgare tycker jag att det ärviktigt att vi har en säker, miljövänlig och livskraftigsjöfartsnäring. Vi socialdemokrater arbetar vidare föratt stärka sjöfarten i Sverige.Fru talman! Med detta vill jag yrka bifall till ut-skottets hemställan och avslag på samtliga reservatio-ner under detta avsnitt.Anf. 121 TOM () replik:Fru talman! säger att vi slårin vidöppna dörrar när vi kräver en översyn av dessaavgifter. Den sjöfartsnäring som betalar dubbeltså hög taxa i svenska hamnar som i konkurrerandehamnar i och på kontinenten tror jag inteuppfattar detta som en vidöppen dörr. Det är nogsnarare en ganska stängd dörr som man tycker möter.Det är ganska typiskt för denna regering och dettas.k. tillväxtdepartement som skulle vara så slagkraf-tigt att man såsar och inte kan komma fram till någonslutsats om detta förrän . Det innebäratt man inte ens kommer att kunna göra en översynförrän tidigast 2000. Då hardet gått innan man är framme vid resultatet aven översyn.Det här kallar inte jag någon vidöppen dörr.Den som vi har begärt är inom citattecken. Det är inte frågaom att skapa en ny . Det handlarfaktiskt bara om att ge ett uppdrag till Sjösäkerhetsrå-det, så att de där får lite mer på fötterna när det gälleratt fundera över dessa frågor. hargjort mycket stora insatser för att få ned olycksfrek-vensen när det gäller fritidsbåtarna. Det är att noteraatt det rör sig om ungefär 40 omkomna varav ungefärhälften har omkommit i s.k. sjöräddningsområden,dvs. kuster och vattendrag.Det här uppdraget skulle de behöva. Det är intefråga om att skapa en ny kommission.Anf. 122 () re-plik:Fru talman! När det gäller sjöfartsavgifterna har viju fått påpekanden från EG om att vi inte får subven-tionera det här med statliga pengar. Vi har tagit fastapå det. Jag tror att det är väldigt viktigt att vi inomEU också driver dessa frågor - och det är ju på gång- så att man kanske inte kommer att ha samma av-gifter men en helt annan avgiftsstruktur när det gällerbåtarna i framtiden.När det gäller detta med en frivillig organisationvill jag säga att jag tror att småbåtsolyckorna på sjönunder ändå har utretts av en haveri-kommission i de fall då det har behövts. Man har fåttreda på vad som har åsamkat olyckorna. Det är klartatt polisen gör sina uppgifter i samband med dessaolyckor. Därför tror jag inte att det behövsnågonting sådant här. Och följer ju denhär frågan framöver.Anf. 123 TOM () replik:Fru talman! Det är faktiskt inte fråga om att införasubventioner. kunde ha lyssnatpå vad jag sade. Jag tror att han har svårt att hittanågot som talar för att jag normalt brukar kräva sub-ventioner. Det är inte det som det gäller. Det gäller attfå fram både en kostnad och en avgift som är korrekt.Det handlar t.ex. inte om att införa nya beskattningarav som regeringen nu har infört.Fru talman! När det gäller haverikommissionenhjälper det inte att tror. Man harfaktiskt inte gjort undersökningar av de haverier somhar varit. Delvis beror det naturligtvis på att i det här fallet självt är part i målet och intealltid vill utreda vad som egentligen har hänt. Så vardet t.ex. i det fall utanför som jag relateradetill.Det är inte fråga om någon stor kommission, utandet är fråga om att man skall ta till vara de erfaren-heter av haverier som besitter.Anf. 124 () re-plik:Fru talman! Jag är medveten om att moderaternaär motståndare till alla typer av subventioner, menden modellen som vi har i med ett sjöfarts-verk är avgiftsfinansierad. Det är också det man hartagit upp i samband med att man har tittat över deandra ländernas subventioner, eller vad det nu måndevara, till sjöfarten. Man måste förändra detta.Jag tror ändå att vi har ett bra system i Sverigeoch om vi kan sänka kostnaderna för detta kommerdet naturligtvis att göras. Jag tror inte att vi i dagslä-get behöver oroa oss för det här.Anf. 125 () replik:Fru talman! Det här var intressant. Jag fick ingabesked av om den framtidasjöfartspolitiken, som jag frågade efter.Brandin säger mot slutet av sitt anförande: Vi so-cialdemokrater vill stärka sjöfarten. Men han talarinte om hur. Var finns långsiktigheten?År 1996 lades det fram en sjöfartsutredning. Avden blev det inte ens en proposition, utan det bakadesin några utvalda bitar i budgeten. Sedan fick manpressa den socialdemokratiska regeringen till en sjö-fartsuppgörelse, och säger vill stärka sjöfarten.Det har kommit en ny sjöfartsuppgörelse- den presenterades strax - med ettantal goda förslag om hur man långsiktigt kan värnasjöfarten. Men om detta var det inga besked. Jagundrar om det finns någonting i den socialdemokra-tiska sjöfartspolitiken över huvud taget.Anf. 126 () re-plik:Fru talman! Man brukar säga:Det är surt, sade räven. Vi fattade ju ett sjöfartspoli-tiskt beslut . Sjöfartens organisationer, bådefack och arbetsgivare, tycker att det fungerar ganskabra . Det finns en del problem, men jag tror atten del av de problemen inte ligger under vårt utskott.Det gäller exempelvis fartygsfonder, som jag ocksåhar uppfattningar om.Det är klart att det inte är så roligt för de borgerli-ga partierna att höra dessa positiva synpunkter frånsjöfartens organisationer. Det kan jag hålla med om.Men vi skall återkomma när vi skall fatta det sjöfart-spolitiska beslutet nästa gång, och vi skall jobba meddet. Vi har målsättningen och förhoppningen att viskall ha en sjöfart i . Det handlar kanske intebara om dessa frågor utan också om andra frågor somligger i andra utskott, och vid det tillfället skall vibehandla dem.Jag vet ju vad det här handlar om. Jag tycker att viskall vara stolta över att vi lyckades få ett sjöfartspo-litiskt beslut där fack och redare var överens.De borgerliga partierna - och hanspartivänner är väl med i den båten också - skall helatiden sätta åt dem på besättningens sida och i synner-het de som har de lägre befattningarna på båtarna.Vi tycker att man skall föra en sjöfartspolitik därman har alla med sig. Det har vi gjort, och vi får seframöver hur det fungerar. Och vi skall återkomma igod tid och diskutera sjöfartspolitik när det behövs.Anf. 127 () replik:Fru talman! Jag får tacka för svaret. Jag kan barakonstatera att bl.a. hade exaktsamma linje som sjöfolket och redarna inför sjö-fartsuppgörelsen. Men resultatet blev ju den s.k.bruttomodellen, som man egentligen inte ville ha.Jag har en annan fråga till gäller fritidsbåtarna. börjar sitt tal medatt säga att det finns över en miljon sådana här båtar iSverige och att det rör sig om den största fritidsverk-samheten. Så långt är allt väl. Sedan undrar man hursocialdemokraterna ställer sig till motionerna omstatligt båtregister och båtskatt. Det ges över huvudtaget inget besked i utskottet, utan man hänvisar tillatt regeringen skall återkomma.Jag tycker att det vore bra att få veta inställningen.Ni måste väl ha någon inställning. Det finns ju ensocialdemokratisk motion om att man vill ha både ettstatligt båtregister och en båtskatt.Det är lite märkligt; man lyckades ta bort enmycket gammal skatt i , nämligen hundskat-ten, men en båtskatt vill man tydligen införa. Ellerhur är det med den saken?Anf. 128 () re-plik:Fru talman! Vi behöver inte strida om det här medbrutto- eller nettomodeller, . har vifattat det. Jag tycker att det blir en sandlådepolitik.Jag upplever att vi håller på att strida om någontingsom vi egentligen i stora drag är överens om. Dethandlar bara om att man inte själv var med på båtennär vi lyckades klara av detta. Det är väl det som manär mest irriterad över.Om frågar mig om båtskatter harjag min uppfattning klar. Jag förstår inte varför jagskall betala extra för att jag harhusvagn, och därför förstår jag heller inte varför maninte skall kunna betala skatt på båtar. Och den skattenskall i så fall användas till det som är meningen medden. Den skall inte - vilket också utredarna har kom-mit fram till - användas som något slags skatteindriv-ning till staten, utan den skall användas till det den ärtill för. Det är min uppfattning i den här frågan.Men vi skall återkomma om detta, som jag sadeinledningsvis. Regeringen kommer att lägga fram ettförslag, och då får vi diskutera det - även om detkanske inte blir vi som diskuterar det utan ett annatutskott.Anf. 129 ():Fru talman! när vi har hanterat de stora bitarnai det som har med sjöfart att göra skall jag ta uppnågot som har hanterats lite mer summariskt av trafi-kutskottet. Det gäller motion T612, kanal.Vi som bor och arbetar i är angelägna omatt vår region skall utvecklas på samma sätt somandra regioner i . Vi vill att det också i fram-tiden skall vara möjligt att få sin utkomst inom länet.I dag ser vi våra ungdomar i strida strömmar lämnaDalarna för arbeten i andra delar av landet. Dettavisar att det finns kreativa och företagsamma ungdo-mar i Dalabyarna. Man flyttar hellre än att gå arbets-lös på hemmaplan i . Många av dem anser attdet inte finns någon riktig framtid och utveckling ihembygden. Allt tycks ske i de stora tillväxtorterna.Det är hög tid att nu bryta den trenden. Det är våruppgift att åter skapa framtidstro för dessa ungdomar.Det är vår uppgift att skapa möjligheter till nya ar-betstillfällen och utvecklingsinriktningar. Vi måste setill att alla möjligheter att åstadkomma ett sådanttrendbrott noga undersöks. Vi har inte råd att låtaidéer och projekt som kan vara positiva för utveck-lingen i och Bergslagen sopas under mattanutan att man gör en ordentlig genomgång av materialoch eventuella möjligheter.När det gäller kanal, eller möjligheterna attgöra till en sjötransportled mitt i ,har en förstudie genomförts av utredare och presenterats i december 1997.Förstudien visar att det är tekniskt möjligt att utvecklaen sjötransportled i och utmed . Man visarpå två alternativ. Det ena följer älvens sträckning frånSiljan och mynnar ut i söder om vidÄlvkarleby. Det andra alternativet bryter av sydöstom , går via ned till och mynnarut väster om med en kanal som mynnar i Mälarenär flera. Bl.a. behöver man då inte störa de mil-jökänsliga delarna och längs södraDalälven. Man får också fördelen att kunna utnyttjade fartyg som trafikerar och som tillstor del går tomma därifrån. En mycket stor del avtrafiken på består av ingods, medan eneventuell trafik på skulle bestå av utgods.Mälaren och kanal skulle komplettera varandra.Sannolikt är att en eventuell utbyggnad av Dalälventill en sjötransportled skulle kunna ha så många posi-tiva effekter på arbetsmarknad och framtidstro i Da-larna och Bergslagen att det vore förödande att integöra en utredning för att klargöra den samhällseko-nomiska effekten av kanal.Det är därför nödvändigt att förstudien av möjlig-heterna till den här transportleden fullbordas med ensamhällsekonomisk och en regionalekonomisk kost-nadsanalys.Det är en viktig fråga när det gäller trovärdigheteni regeringens målsättning om minskad arbetslöshet atten grundlig utredning av projektet genomförs. Om enutredning skulle ge ett positivt besked och resultera ien utbyggnad av skulle det betyda en kraftigförstärkning av arbetsmarknaden i hela regionen ochen förstärkning av en svag infrastruktur i Dalarna.Kortsiktigt skulle arbetstillfällen i stor mängd skapasinom bygg- och anläggningssektorn under byggtiden.Långsiktigt skulle konkurrenskraften stärkas i till-verkningsindustrin inom regionen, arbetstillfällentryggas och nya skapas . Sjötrans-porter måste ses som ett ekonomiskt fördelaktigt ochmiljövänligt transportalternativ - ett steg på vägenmot kretsloppssamhället.Att det skulle vara en fördel för regionen är vi heltövertygade om. En ekonomisk analys kan ge svaretpå om fördelen är tillräckligt stor för att motiveraframtidssatsningen. En kanal kan ge fantastiska mil-jöupplevelser och bli ett resurseffektivt transportal-ternativ såväl till som till övrigaplatser runt , inte minst de växande ekono-mierna i öst.Utredningen borde således göras fullständig, pre-cis som man har föreslagit i den motion som jag hän-visar till. Först då kan man säga ja eller nej införutvecklingen i framtiden.Utskottet avfärdar motionen med att det nu har in-rättats en nationalpark längs södra delen av struntar man i att också kommentera detandra alternativet, via , som kanske är detbästa av alternativen.Fru talman! Med kännedom om trafikutskottetssvala behandling av motionen skall jag dock intebetunga kammaren med något onödigt yrkande. Istället avser jag att återkomma på annat sätt i någotannat sammanhang.Anf. 130 ():Fru talman! Mitt anförande kommer att handla omGotlandstrafiken. Jag har ställt två motioner sombehandlas i betänkandet. Den första handlar om dennya höghastighetsfärja som kommer att sättas i trafiki april och den andra om utbyggnad av Visbyhamn.Utskottet har behandlat motionerna väl. Som detskriver i betänkandet förutsätts att , somföreträder staten vid tillämpningen av avtalet mednuvarande trafikutövare, söker få till stånd störstamöjliga antal turer inom den av anvisadeekonomiska ramen. Beträffande hamnen säger ut-skottet att och Sjöfartsverketundersöker möjligheterna att finna former för enfinansiering av investeringarna.Varför är då det här så viktigt? Det betyder myck-et för oss på och för det gotländska närings-livet att vi har fungerande kommunikationer. Got-landstrafiken är uppe till debatt i kammaren fleragånger , och det är ett tecken på att trafikeninte fungerar på det sätt som man skulle önska.Höghastighetsfärjan sätts i trafik ochplaneras vara i trafik till . Vi harunder några somrar haft tillgång till snabbfärjor. Res-tiden halveras i jämförelse med de vanliga färjorna,och överfarten tar 2 . När nu den nya färjankommer, som också är byggd för att kunna användaspå vintern, ser vi möjligheterna men saknar de eko-nomiska förutsättningarna för att ha den i trafik helaåret. De vanliga färjorna kan jämföras med att i trak-torfart transporteras på en sträcka motsvarande Norr-köping-Stockholm, och det kan väl knappast någontänka sig när det finns möjlighet att åka snabbare medtåg eller bil.Jag var på arbetsplatsbesök på ,och vart man än kommer är det kommunikationernamed färja och flyg, frakterna och höghastighetsfärjansom tas upp till diskussion. Färjetrafiken är en viktigoch avgörande förutsättning för företagen och för enregional tillväxt på Gotland.Man måste komma ihåg att färjetrafiken motsva-rar vår väg. Det är viktigt att den regionala balans vieftersträvar i hela även omfattar och förbätt-rar tillgängligheten för .