prot · GM0980 · 1999-04-15 00:00:00 — Då kan inte något annat språk - franska,tyska, serbiska eller kinesiska - vara någon direktmerit som kan väga speciellt tungt.Sedan vill jag säga något om invandringen tillSverige. Det är faktiskt så, fru statsråd, att en enigriksdag 1968 beslutade att vi inte skulle ha någoninvandring till från länder utanför Norden.Detta ändrades 1995 då vi gick med i EU. Men fortfa-rande har vi alltså ingen invandring från länder utan-för EU och . De som har kommit hit har gjortdet för att de har sökt skydd. Det är alltså inte frågaom den typ av invandring som man har i t.ex. USA.Sedan är det ju bra att representanter för statsrådetsparti, efter all kritik av politik, börjar nyktratill och inser att det kanske även finns något som ärbra i USA.Detta är ju inte mina egna uppgifter. Om man serpå remissvar från olika företagsorganisatio-ner med hundratusentals medlemmar kan man säga,utan att bli beskylld för att ljuga, att de har varitmycket kritiska till denna lagstiftning.Jag är glad över det som statsrådet sade. Om jagförstod henne rätt så sade hon att om en kineskrogskall anställa en servitör får den inte lov att diskrimi-nera en svensk om han eller hon söker jobb på dennarestaurang. Om han eller hon inte får jobbet och omman kan befara att det enda skälet till det är att haneller hon inte är kines är det ett ärende som bordeleda till åtal. Har jag förstått statsrådet rätt?Anf. 12 Statsrådet ():Fru talman! Jag vill börja med att kommenteraden första delen av inlägg. Jag delaruppfattningen att majoriteten av dem som har kommittill vårt land har varit asylsö-kande till skillnad från dem som kom på 50-, 60- och70-talen som var arbetskraftsinvandrare. De kom hitoch fick jobb. De tjänade egna pengar och kundeköpa ett radhus, hyra en lägenhet i det område där deville bo, och de hade egna pengar att försörja sig med.De blev inte bidragsberoende, vilket har varit pro-blemet för dem som har kommit hit . De är asylinvandrare och har helt andra erfa-renheter och problem med sig i bagaget. De harkommit till vårt land i då vi har upplevt enhistoriskt sett djup lågkonjunktur med hög arbetslös-het och ännu tuffare villkor för att få ett jobb. Det harförsvårat deras möjligheter att verkligen integreras.Att arbetslösheten nu är betydligt högre för män-niskor med utländsk bakgrund än vad den är för män-niskor som är födda i är ett stort problem. Detberor på flera saker. beror det på att språkkun-skaperna inte har varit tillräckligt bra, dvs. att mångahar haft svårt att lära sig det svenska språket. Detvidtar vi nu åtgärder mot i den vårproposition som vipresenterade i går med en stor satsning på svenskun-dervisning till både barn och vuxna. Ett annat pro-blem har varit att de inte har kunnat tillgodoräkna sigden utbildning som de har haft med sig från sinahemländer. Det vidtar vi nu åtgärder mot genom attinföra ett valideringssystem så att man skall kunnajämföra en utländsk utbildning med en svensk ochsedan kunna ge ett uppdrag till attskapa möjligheter för den som behöver kompletterasin utbildning, så att han eller hon kan tillgodoräknasig den som en utbildning som är likvärdig med ensvensk utbildning.Vi vidtar också andra åtgärder genom att ge extrapengar till arbetsmarknadspolitiken för att se till attde många långtidsarbetslösa som också har utländskbakgrund får en chans att komma in på arbetsmark-naden.Allt detta gör vi därför att vi vill minska bidrags-beroendet, därför att vi vill minska segregationen ochdärför att vi ser att ökad mångfald faktiskt är en kon-kurrensfördel på många olika sätt.Jag skall sedan kommentera den andra delen avSten inlägg. Om jag äger en Kinarestau-rang och söker personal och vägrar kalla människorsom inte har kinesisk bakgrund till anställningsinter-vju, diskriminerar jag då? Ja, det gör jag. Om jag somarbetsgivare inte kallar personer till anställningsinter-vju som har en likvärdig merit eller likvärdig utbild-ning måste jag, om han eller hon driver processenvidare, bevisa att jag inte har diskriminerat. Det ärden stora skillnaden i den nya lagen jämfört medtidigare, att arbetsgivaren har ett stort ansvar att bevi-sa att han eller hon inte har diskriminerat en arbetsta-gare inför en intervju.Jag hoppas och utgår från att många människor,både som arbetsgivare och arbetstagare, inser viktenav att den nya lagen verkligen träder i kraft. För attpåskynda arbetet och öka medvetenheten om vadlagen innebär har vi fördubblat resurserna till , så att hon genom allmännaråd men också genom träffar med företrädare förarbetsmarknadens parter kan sprida informationensnabbt och effektivt.Anf. 13 ():Fru talman! Jag skall först ta upp detta med . Det kan ju vara så att statsrådet eller jagvill gå på en Kinarestaurang och att vi då vill upplevaen kinesisk atmosfär. Jag kan därför förstå dem somtycker att det skall vara äkta kineser där och inteutklädda kineser. Jag tog detta bara som ett exempel.Men skall de som serverar då försöka få sina ögon attse ut på ett annat sätt än det som är vanligt i Sverigeför att de skall se ut som kineser? Jag kan förstå attden kinesiske restaurangägaren vill ha kinesisk per-sonal och att det inte i första hand kanske handlar omhur snabbt servitörerna kan servera mat och hurmånga tallrikar som de kan bära utan att det handlarom atmosfären.Jag tog detta bara som ett exempel på en lagstift-ning som kommer att skapa enormt många problem.Ni säger att ni gör insatser . Men vi vet attmånga invandrare tyvärr har mycket dåligakunskaper i svenska språket. Där måste man på någotsätt säga ifrån, säga att detta måste vi ändra på. Omman inte kan kommunicera på det språk som gäller idet land där man vistas är man till stora delar handi-kappad från början.Detta med utbildningen har jag aldrig förstått. Omdet t.ex. kommer hit en läkare från som har lä-karexamen därifrån måste vi kunna ha ett instrumentsom är sådant att vi kan testa hans kunskaper. Om dedå är korrekta vore det väl skam om någon kommuneller något landsting skulle neka honom anställning.Det finns, fru statsråd, exempel på att man frånlandstingets sida har nobbat just av etniska skäl. Dettycker jag är absolut helt orimligt.Anf. 14 Statsrådet ():Fru talman! Det kändes skönt att höra att StenAndersson ändå tycker att det är orimligt att manibland kan bli diskriminerad trots att man har heltriktig utbildning. Jag tycker också att det är orimligt.Därför vill jag ha den här skarpare lagen. Vi vet ju attdet är just den typen av diskriminering som före-kommer. Detta med att man kan tala språket i frågaoch ha den formella utbildningen men har fel namn ärnågot som jag inte accepterar.Sedan vill jag säga att jag trodde att man gick påKinarestaurang för den goda matens skull, inte förögonfärgen på dem som jobbar där. Jag tycker inte kan ha den typen av resonemang. Förklara då förmig hur vi skall se eller ta hänsyn till detta med sam-ma typ av upplevelse eller igenkännande när mankommer med sina barn till barnomsorgen eller närman som gammal vill in på ett ålderdomshem eller ettservicehus.Det bästa måste vara att vi ser till att vårt samhällepå alla områden - inom restauranger, inom offentligverksamhet och i politiken - speglar befolkningen iövrigt. Jag är övertygad om att vi kompletterar var-andra bäst så. Precis som jag är övertygad om att vårkompetens är jämnt fördelad mellan kvinnor och mäntror jag att kompetensen är jämnt fördelad utifrånetniciteten. Den här lagen är alltså oerhört viktig föratt ta ytterligare ett steg mot diskriminering.Överläggningen var härmed avslutad.4 § Svar på interpellation 1998/99:203 om ras-biologi och rashygienAnf. 15 Socialminister ():Fru talman! Per har frågat mig vilka åt-gärder jag avser att vidta för att stärka människovär-det och bidra till att debatten om människovärdet lyftsfram i . Per har också frågat vilkaåtgärder jag avser att vidta för att kompensera denskada som orsakats svaga grupper genom de kränk-ningar av människovärdet som skett i , bl.a.vid Vipeholms riksanstalt.Jag vill i detta sammanhang bl.a. framhålla att re-geringen inrättade ett råd för medicinsk-etiska frågor. I beslutet understryks att huvuduppgif-ten för rådet skall vara att bevaka och bedöma denmedicinska forskning, diagnostik och behandling somär särskilt känslig för den mänskliga integriteten ochsom kan hota har i sin skriftserie bl.a. gett ut skrif-ten Det svårfångade människovärdet. I boken kon-stateras att begreppet människovärde intar en centralplats i den etiska debatten och att det är en självklarförutsättning för hälso- och sjukvårdslagens stadgan-den om en vård på lika villkor. Rådet konstaterarvidare att det i ett historiskt perspektiv inte finns fogatt säga att människovärdet är mer hotat äntidigare. Snarare är det så att medvetenheten om allamänniskors lika värde har ökat.Introduktionen av nya teknologier har samtidigtfört med sig ett behov av ökad observans - det gällerinte minst inom hälso- och sjukvården och kanske dåsärskilt i samband med insatser vid livets början ochslut. Här har, som jag ser det, Medicinsk-etiska rådeten oerhört viktig roll att fylla. Det är också en avrådets viktigaste uppgifter att följa utvecklingen påforskningsfronten och att i ett tidigt skede slå larm tillbeslutsfattare om någon åtgärd behöver vidtas för attslå vakt om människovärdet.Tanken att alla människor har ett egenvärde justför att de är människor, inte för vad de har eller gör,utgör också grunden för och innebörden i deklaratio-ner och konventioner om mänskliga rättigheter.År 1996 antog enny konvention om mänskliga rättigheter och biomedi-cin. Det är en konvention om skydd för mänskligarättigheter och människovärdet vid tillämpningen avbiologi och medicin. hör till de länder somundertecknat konventionen och har också för avsiktatt ratificera den.Konventionen är det första bindande internatio-nella instrumentet för skydd av människor just i sam-band med hälso- och sjukvård och biomedicinskforskning. Den innehåller bl.a. principer och före-skrifter rörande information och samtycke, ställföre-trädare för icke beslutskompetenta patienter, gendia-gnostik och genterapi, forskning och försök på män-niskor, tagande och användning av biologiskt materi-al från människor m.m.Jag vill också peka på att det finns ettsystem med forskningsetiska kommittéer knutna tillde medicinska fakulteterna. All medicinsk forskningsom innefattar försök på människa skall såledesgranskas och bedömas av en sådan kommitté. Kom-mittéerna har bl.a. i uppgift att bevaka att informeratsamtycke inhämtats och att de personer som deltar iforskningen får behövligt skydd i olika avseenden.När det gäller frågan om kompensation av skadasom orsakats svaga grupper genom kränkningar avmänniskovärdet vill jag peka på vad som sagts i denproposition om sterilisering som överlämnatstill . Där föreslås en ersättning om 175 000kr till dem som steriliserats mot sin vilja eller pånågon annans initiativ. Ersättningen får framför allten symbolisk funktion. Det förslag till ersättning somläggs fram innebär av denna anledning betydandeavsteg från gällande skadeståndsrättsliga principernär det gäller det allmännas ansvar. Förslaget kandärför inte åberopas av andra grupper somkan komma att rikta skadestånd mot staten.Steriliseringsutredningen kommer i sitt slutbetän-kande, som blir klart , att presentera forsknings-resultat och analyser som skall belysa den svenskasteriliseringspolitiken på ett sådant sätt att det går attdra erfarenheter av det förflutna inför framtiden.Mot bakgrund av vad jag beskrivit här har jag förnärvarande inte för avsikt att vidta några ytterligareåtgärder.Anf. 16 PER ():Fru talman! Låt mig först tacka socialministernför svaret. Min interpellation utgår från de varnings-signaler som vi har fått från debatter om vadsom hänt i under förra delen av 1900-talet.Debatterna har handlat om tvångsmässiga sterilise-ringar, som vi har hört, om Vipeholm, om karies-forskning utan informerat samtycke och om t.ex. endiagnospraxis där vissa människor klassades som"idioter" och "biologiskt sett lägre stående än flertaletdjurarter".Debatterna har handlat om en för oss främmandemänniskosyn som slog rot i den västerländska civili-sationen och som nådde sittfruktansvärda crescendo på kontinenten under 40-talet.Jag vill inledningsvis göra klart att det från minsida inte handlar om att angripa t.ex. folkhemmet. Såhar socialministern heller inte uppfattat det men an-gående andra debattörer har den typen av påståendenförekommit i massmedierna. För min del handlar detsnarare om att klarlägga en tidsanda i många ländersom gick över partigränserna. Min utgångspunkt ärenbart hur vi så enigt som möjligt skall lära oss någotav denna mörka tid för att kunna identifiera och mot-verka liknande tendenser i dagens samhälle.Socialministern hänvisar till som menar att det "inte finns fog att sägaatt människovärdet är mer hotat än tidigare.Snarare är det så att medvetenheten om alla männi-skors lika värde har ökat." Detta kan knappast varabetryggande om man betänker att vi för bara drygt 50år sedan hade ett bottenläge. Vår beredskap kan såle-des inte med den typen av citat sägas vara god.Låt mig fråga följande:· Hur kommer det sig att det var just ståuppkomikern som demon-strerade mot på i novem-ber 1997?· Hur kommer det sig att unga svenska politiker kanse människovärdet som ett särintresse bland djursvärden?· Hur kommer det sig att ungdomar är beredda attbryta mot lagar och förordningar för att tvingapälsaffärer att stänga eller för att släppa ut minkaroch spränga slakterier?? Hur kommer det sig att nynazismen med sittövermänniskoideal och sin rasism vinner, somdet verkar, terräng?? Hur kommer det sig att könsstympning måsteförbjudas i ?? Hur kommer det sig att utsorterande genetiskdiagnostik används alltmer på våra universi-tetskliniker, trots att det är dyrt, för att diagnosti-sera sjukdomar i akt och mening att aborterafostren?? Hur kommer det sig att handikapprörelsen, nusenaste "nia", pekar på behovetav attitydförändringar mot de funktionshindrade?? Hur kommer det sig att det i medierna rapporte-ras om könsselektion av berörda läkare?? Hur kommer det sig att det börjar ställas krav påyrkesgrupper inom sjukvården att utföra döds-hjälp?? Hur påverkar sjukvårdens ekonomiska svårighe-ter och besparingskrav patienternas människo-värde i praktiken och prioriteringarna?Vi kan också nämna det oprovocerade våldet,mobbning och tillmälen med könsord.I ljuset av allt detta tycker jag att man snarareborde säga att insikten om människovärdet är sköroch måste vinnas på nytt i varje generation.Anf. 17 Socialminister ():Fru talman! Jag uppskattar Per håll-ning i denna fråga. Jag tycker att interpellationen ärett stycke tidsdokument som är viktigt. Det är viktigtatt vi diskuterar frågeställningarna. Jag fann dockanledning att citera en skrift som kan spela en vissroll i diskussionen. Jag delar nämligen uppfattningenatt respekten för människovärdet ändå är större iett historiskt perspektiv än vad den har varit. Dockmenar jag inte med detta att vi inte skulle stå införstora risker.Mitt perspektiv är att i allt väsentligthar betytt en seger för demokratin. Med demokratinhar också följt en vidgad respekt för människovärdet.Demokratin är i själva verket det stora humanitäraprojektet.För svensk del kom demokratins genombrott attföljas av ett omfattande socialt reformarbete, därtanken var att omvandla demokratins principer tillverkliga förändringar i vår kultur. När man talade omalla människors lika rätt och tänkte på yttrandefrihe-ten och rösträtt följdes det också av en föreställningom att vi var och en som individ hade en skyldighetatt respektera andra människors yttrandefrihet ochrättigheter.När vi talar om medborgerliga rättigheter i tradi-tionell demokratisk mening menar vi, med en mycketstor politisk konsensus i , att det också inne-bär en skyldighet för oss som har ett politiskt ansvaratt utveckla rättighetskataloger på det sociala ochekonomiska området, i arbetslivet och i utbildningen.Vi kan konstatera att i ett land som haft förmånen attfå leva i demokrati av , dvs. en demokrati som är fullt utvecklad medalla medborgares lika rättigheter, har respekten förmänniskovärdet vidgats. Däremot är Per Landgrenoch jag överens om att vi står inför nya hot, att varjegeneration måste vinnas på nytt.För min egen del är jag ganska oroad över bristenpå diskussion om vad den nya forskningen kan inne-bära på genteknikens område. Vi vet om att detta kanskapa nya möjligheter att bota allvarliga sjukdomaroch vägleda oss in i en bättre tillvaro. Men det kanockså, satt i fel händer, missbrukas och bli ett sätt attkontrollera oss som individer och styra våra liv på ettsätt som vi inte accepterar.Vi är överens om att hoten inte borta. Vi är möj-ligtvis oense om vad som hänt fördet svenska samhällets del. Vi har gemensamt enskyldighet över partigränserna och som medborgareatt hålla debatten om de mänskliga rättigheterna vidliv.Anf. 18 PER ():Fru talman! Jag tror inte att socialministern ochjag egentligen är oense heller om vad som hänt. Detsom har hänt är sådant som vi kanklarlägga. Om vi är oense nu bör vi bli ense ganskasnart. Till bilden av bör man foga även endjupare dimension, som jag tänker göra innan jagkommer in på frågan om demokrati.De problem som jag har räknat upp, som vi harhaft tidigare och sominterpellationen handlar om kom inte som en blixtfrån en klar himmel på något sätt. Det fanns en pa-rallell situation i olika länder. Vi i hade det viibland brukar kalla för den svenska värdenihilismen,som under en stor del av detta sekel för generationerav studenter vid våra lärosäten undervisat att tal ommänniskovärde i djupaste mening är meningslöst.Man har jämfört rättighetstal som känsloyttringar,interjektioner, stönanden.Hur hanterar vi ett sådant faktum? Hur hanterar viatt svenska nyttofilosofer nu från universitetens lä-rostolar i praktisk filosofi lär ut att människans ochhandlingars värde mäts efter nyttan, efter njutningeller efter avsaknad av lidande? Den yttersta konsek-vensen skulle naturligtvis bli att om man vill minime-ra lidandet kan man till slut eliminera den som lider,för då är lidandet helt och hållet borta. Hur hanterarvi det faktum att just denna nyttoetik eller utilitarism,lätt kan bli ett majoriteternas tyranni över minorite-ter?Jag kan även ta upp det som ibland kallas post-modernismen. Det finns en filosofi bakom post-modernismen, en inställning där människovärdet sessom en meningslös västerländsk konstruktion.Den här typen av frågor kan ledas in på historie-revisionismen, där forskare i alla fall i namn av någonvetenskap eller utifrån någon plattform försöker för-neka nazismens förbrytelser och där kanske Leninoch lyfts fram trots att människovärdet för demvar avhängigt klasstillhörighet och t.o.m. underordnatklasskampen. Den där typen av djupare frågor hoppasjag - det kanske socialministern kan bekräfta - skulle kunna behandla. Vi har i vårtparti talat om en värdekommission. När socialminis-tern talar om etiska kommittéer vågar jag väl ändåsäga att etiska kommittéer i sig inte garanterar nå-gonting, utan det är snarare det människovärde, denetiska uppfattning som individerna i dessa kommitté-er har som garanterar någonting. Så djupt känner jaginte att vi har, även om det inte handlar om att görasig märkvärdig, kommit i den offentliga debatten närdet gäller etikens plats. Etiken är egentligen någon-ting stort, ett ämne som ligger under och som är ba-sen för politik över huvud taget.Med den här typen av synpunkter på västerlandetsoch historia tror jag att vikan bli överens om historieskrivningen också.Anf. 19 Socialminister ():Fru talman! Jag är inte bara socialminister. Jag äräven ordförande i , för att nutravestera någon partiledare i ett helt annat område.Jag har förmånen att leda ar-betet i den kommitté vars uppgift är att stimulera ochi någon mån också initiera diskussioner om millenni-eskiftet. Den första fråga som vi ställde oss och somockså är viktig i sammanhanget är: I vilken mån skalldet offentliga, dvs. staten, styra en debatt och angedebattens innehåll? Vi bestämde oss i kommittén atttolka direktiven på det sättet att vi inte skall avgöradebattens innehåll, dvs. att vi skall stödja projekt somgrundar sig på fria människor, fria rörelser, fria före-ningar, som själva vill pröva framtidsfrågorna.Emellertid sade vi att vi måste redovisa vilka frågorvi ändå tycker är viktiga att ställa sig utan att angesvaren. Vi började med en diskussion om frågan vilkaförändringar vi står inför.Det skall sägas att när jag tillträdde var jag intemedlem av regeringen. Kommittén består av ett antalmänniskor som deltar i samhällsdebatten eller kultur-debatten. Vi var överens om att vi faktiskt står införmycket omfattande förändringar av vår kultur. Dennya informationstekniken, internationaliseringen ochförändringen av det industriella samhället till någotnytt som vi inte har ett riktigt bra namn för kommeratt innebära att vår identitet, våra lojaliteter och vårasociala sammanhang kommer att förändras.Kvar blir då att diskutera hur vi identifierar osssjälva, hur vi beskriver oss själva och framför alltvilka värden vi vill föra över . Till sluthandlar det om ett absolut värde som man inte kankompromissa om, och det är människovärdet. Det ärmed utgångspunkt i respekten för allas lika rättigheteroch allas lika värde som hela demokratin byggs upp.Allt annat kan vara relativt, men människovärdet äricke relativt.Med den utgångspunkten sökte vi för att hittaprojekt som vi skulle kunna stödja. En rad projektsom tar fatt i detta från kyrkor, folkrörelser, enskildaoch organisationer har fått stöd. Jag hoppas attdetta kommer att innebära att vi under det kommandeåret, med start , kommer att få en omfattandediskussion med utgångspunkt i hur vi bevarar re-spekten för människovärdet i det förändrade samhäl-let.Anf. 20 PER ():Fru talman! Jag tycker att det var väldigt positivtatt höra att det absoluta människovärdet ligger fastoch att det är oomkullrunkeligt. när man idebatten talar om demokrati säger man lite för snabbtdemokratiska värden eller värderingar som om demo-kratin i sig garanterade någonting. Med demokratikan man ju lätt fatta ett beslut där bestämmervad skall ha på sig, som sadeen gång i en radiodebatt. Det gör ju att det måstefinnas någonting under demokratin som är som enbas, som stagar upp och som inte är förhandlingsbart,och bland det som socialministern har nämnt är män-niskovärdet just detta.Utifrån den grunden tror jag faktiskt att man ävenkan etablera andra grundläggande värden. Vi har judokumenterat dem i FN och . Det finnskataloger, som har nämnts tidigare, om mänskliga fri-och rättigheter. De bör också stoppas in här och bli ettslags följder av det absoluta och i princip okränkbaramänniskovärdet.Jag skulle gärna se att detta var någonting somgenomsyrade alla oss politiker. kan man väl sägaatt det gör det, men debatten haltar . Manglömmer bort de absoluta värden som måste finnas igrunden, eftersom demokratin i sig inte garanterardem.Jag tycker att det var mycket positivt att höra frånordföranden i att ni har slagitfast detta. Det var mycket positivt.Anf. 21 Socialminister ():Fru talman! kan man tycka att det är syndatt interpellationsdebatter inte kan vara längre och attdet inte är fler som deltar. Just den här frågan är avstor vikt. Jag tycker, som jag tidigare sade, att PerLandgrens interpellation är ett spännande dokument.Det finns en formulering som komplicerar demo-kratibegreppet precis så som det bör kompliceras,nämligen: Innan nationalsocialisterna fick maktengenom demokratiska val.Det är historiskt alldeles korrekt. Demokrati kanalltså innebära att diktaturens anhängare tar maktenoch sedan avskaffar demokratin. Detta är den demo-kratiska paradoxen. Lösningen på det problemet börsällan vara förbud mot annorlunda tankar, utan där-emot en skyldighet för var och en att driva kampan-jer, upplysa, agitera och informera mot diktaturensanhängare.