prot · GM09103 · 1999-05-31 00:00:00 — Rikstrafiken skall övertaansvaret för bl.a. Gotlandstrafiken, och till årsskiftetkommer myndigheten att vara fullt uppbyggd. Då försäven anslagen Transportstöd till , Köp avinterregional persontrafik på järnväg m.m. och Er-sättning till trafikhuvudmännen för köp av viss kol-lektivtrafik över till ett sammanhållet anslag för Rik-strafikens verksamhet. Ett av skälen för Rikstrafikensbildande är att myndigheten skall kunna göra ensammantagen bedömning av vilken trafik staten avtransportpolitiska skäl skall upphandla. I denna be-dömning ligger naturligtvis möjligheten att inomangivna ramar göra en omfördelning av medel införkommande år så att de transportpolitiska målen kanuppnås på ett bättre och mera kostnadseffektivt sätt.Regeringen anser att Rikstrafiken, i samverkan medandra intressenter, kommer att ha goda förutsättning-ar att utveckla trafiklösningar som bättre kan till-fredsställa olika kundgruppers behov.Det är riktigt att Gotlandstrafiken inte särskiltomnämns i vårpropositionen. Regeringen har dockför avsikt att i budgetpropositionen återkomma tillriksdagen med ett inriktningsförslag avseende denframtida Gotlandstrafiken, vilket bl.a. föranleds avden utredning om Gotlandstrafiken som Sjöfartsver-ket gjort.Anf. 14 ():Fru talman! Jag tackar näringsministern för svaret,även om det dröjt. Interpellationen ställdes den21 april.Skälet till att jag ställde denna förnyade interpel-lation var att det inte fanns något i vårpropositionenom hur regeringen hade tänkt sig denna trafik. Jaghade hoppats att dröjsmålet med svaret skulle haanvänts till att reda upp den här frågan. Jag kan nukonstatera att så inte blivit fallet. Näringsministernhar inget besked till gotlänningarna i dag.Det är viktigt att kommunikationer moderniserasoch utvecklas. Så är det när det gäller ,motorvägsbyggen runtom i , nya och utbygg-da flygplatser, tunnelbyggen, med varierande fram-gång, och brobyggen, som t.ex. . Densenare till en kostnad av ett antal miljarder just för attmodernisera trafiken vid . Detta är bra.Det är viktigt för näringsliv, trafikanter och sam-hällsutveckling.Fru talman! fick den här våren en moder-nisering och utveckling av trafiken med den nyasnabbfärjan. Redan nu märks en förbättring och ettökat resande. Jag är beredd att redovisa exempel inästa replikomgång.Men detta moderna trafikmedel skall inte enligtgällande turlista vara i trafik efter ihöst, och trafiken börjar inte igen förrän nästaår.Gotlänningarna och andra trafikanter är såledeshöst, vinter och vår hänvisade till tidigare trafiksys-tem, dvs. att färdas i mopedfart.Jämförelsen kommer, fru talman, osökt in på omregeringen av kostnadsskäl skulle besluta att stängat.ex. med motive-ringen att det blir för dyrt med snöröjningen. att låta X2000-tågen stå kvar i i ställetför att gå mellan och . Jag undrarvad vänner som bor i skulle säga om deskulle hänvisas till att färdas kanske inte med ånglok,men med ett tidigare trafiksystem.Min fråga till näringsministern är: Inser ministernatt detta är likartat det som sker med Gotlandstrafi-ken? Man ställer av ett modernt trafiksystem och låterfärjan ligga kvar i hamnen i svaret hänvisar ministern till den nya rikstrafik-myndigheten. Det är bara det att den här myndigheteninte skall överta ansvaret för Gotlandstrafiken förränvid . Men enligt turlistan upphör snabbfärjanden detta år.Det talas också i svaret om överkapacitet och omutformning av trafiken. Det är det som regeringen harhaft på sig att fundera på inom Sjöfartsverket.Det som bekymrar mig något i svaret är att dettalas om regionernas ansvar. Vilka andra regioner haransvar för rikstrafiken?Min fråga kvarstår fortfarande: Kommer närings-ministern och regeringen med något förslag? Gotlänningarna börjar bli otåliga i den härfrågan.Anf. 15 Näringsminister ():Fru talman! När det gäller regioner och kommu-ner som tar ansvar för trafiken kan jag ta många ex-empel. Det är många kommuner som bidrar med det.Det senaste exemplet är Kvarkentrafiken, mellanUmeå och , där regionerna i både ochSverige deltar.När det sedan gäller jämförelser med infrastruk-tursatsningar, t.ex. , kan man säga attdet kanske är lika lämpligt att jämföra statens enga-gemang i Gotlandstrafiken med statens köp av olön-sam järnvägstrafik som att göra andra jämförelser.Gotlandstrafiken stöds med 190 miljoner, vilket är ca50 miljoner mer än stödet till den dyraste enskildajärnvägstrafiken.Om jag sedan får ta upp roll. har uppdraget att i samverkan med andraintressenter fastställa turlistan, och jag utgår från attdetta sker på bästa sätt utifrån den efterfrågan somfinns och de ekonomiska ramar som harlagt fast. följer självfallet utvecklingen,och om det på något sätt finns utrymme för justering-ar av tidtabellen inom angivna ramar utgår jag från attverket genomför dessa.Av budgetpropositionen för framgår attregeringen gett i uppdrag att i samråd medberörda intressenter utarbeta förslag till en modell förstöd till godstransporter till och från . NU-TEK:s förslag går i korthet ut på ett nolltaxesystem.Förslaget har remissbehandlats.När snabbfärjan introducerades var inte avsiktenatt den skulle upprätthålla åretrunttrafik. Avsikten varatt den i första hand skulle gå under högsäsongen.Därför finns inte medel anslagna till trafiken underlågsäsong.Den nya höghastighetsfärjan utgör oprövad tekniki våra farvatten. Det är inte klarlagt hur den klararsvenska isförhållanden. Enligt vad jag har erfarit,bl.a. från , är det sannolikt att den inteklarar en rejäl isvinter. Det kan därför vara klokt atttesta den ingående även under vinterförhållandeninnan den sätts in i reguljär åretrunttrafik. Vi berederdetta ärende med och inom departe-mentet. Vi får avvakta när vi vet mer. Som alltid: Detär en budgetfråga.Anf. 16 ():Fru talman! Efter detta inlägg blir jag något merbekymrad. Först och främst var det tal om rikstrafi-ken och en jämförelse med trafiken mellan Finlandoch . Jag måste erinra om att är endel av . har rätt till samma omfattningpå trafiken som alla andra regioner har. Jag vet intenågon region som har ansvar för rikstrafiken. Närbörjar man t.ex. i att med hjälp av lokalainsatser svara för vägarna norr om ? Mig ve-terligt sker inte det. Sammalunda gäller trafiken överÖresund. Det är inte en nationell fråga.I det här fallet försöker regeringen genom att hän-visa till regionernas ansvar glida undan ansvaret förtrafiken till och från . Väg 73 borde sluta iVisby, inte i . Så enkelt är det.Ministern tog upp förslaget om fackfrågan. Det ären helt annan fråga. Det som sades här var inte kor-rekt. Det är riktigt att regeringen gav i upp-drag att studera frågan. lade fram ett förslag.Det var ett förslag som underkändes av regeringenoch skickades till för utredning. arbetar nu med ett annat alternativ. Detsom sades här var inte korrekt. Det är en annan ochlika betydelsefull fråga, som jag skall be att få åter-komma till i ett annat sammanhang. Det bekymrarmig hur handlägger detta ärende.Ministern tog upp frågan om vintertrafik. Det ärfaktiskt första gången jag har fått höra att det inte harvarit avsikten att färjan skall gå i trafik året om. Närplanerna för den nya färjan presenterades på ritbordet,sades det att det är möjligt att den vissa stränga isvint-rar inte kan gå inomskärs. Det inträffar vart sjunde år.So what? Det får man acceptera , ett parveckor . Men om avsikten var attfärjan aldrig skulle gå , känner jag mig - ochandra gotlänningar - förd bakom ljuset. Jag tror attfärjan är byggd för att gå året om, men vissa strängaisvintrar kan den inte gå inomskärs.Jag kan konstatera att något besked i den här frå-gan till mig, gotlänningarna eller andra trafikanter tillGotland, kom inte - vilket jag beklagar.Anf. 17 Näringsminister ():Fru talman! Jag har inte mer att tillägga än att vibereder ärendet. Vi och alla gotlänningar får vara litetålmodiga. Tanken var från början att färjan inteskulle gå året runt. bedömning var attden skulle användas under högsäsong. Ett annat pro-blem är den konkurrens som uppstår med annanbåttrafik om färjan skall gå året runt.Men än en gång: Det är ingen som har sagt att viinte skall låta detta fartyg gå året runt, men vi vill hamer beredning och analys från innan viåterkommer till den frågan.Anf. 18 ():Fru talman! Jag återkommer till frågan om atttanken inte var att färjan skulle gå året om. Jag miss-tänker att när en färja köps för ett antal hundra miljo-ner, byggs den för att den skall gå året om. Jag kaninte se en mening i att låta en färja ligga stilla i hamnfrån . Det måste vara ett dåligtutnyttjande av tillgångarna.Vissa stränga isvintrar må det väl vara hänt attfärjan inte kan gå - ny teknik osv. Men det har sagtsatt det inträffar sällan. En siffra som har nämnts ärvart sjunde år.Sjöfartsverket svarar för upphandling och turlista.Det är verket som har studerat resandeströmmen.Med den nya färjan ökar resandeströmmen högstavsevärt. För någon vecka sedan valde ett sekreterar-nätverk av chefssekreterare på att utnyttjafärjan för att åka till . Det gladde mig sär-skilt att de valde att besöka mig i . Det in-nebar, ministern, att de åkte från på morgo-nen, besökte , åt lunch, damernafick shoppa ute i staden, åkte och de varhemma . Det är en helt ny möjlighet sominte har funnits tidigare i Gotlandstrafiken. Det harnaturligtvis på ett påtagligt sätt förändrat möjligheter-na att resa.Ministern hänvisar till att ingen har sagt att färjaninte skall gå året om. Av svaret framgår tydligt attregeringen inte kommer att ta något initiativ för attvidta förändringar. Tydligare än så går det inte attavvisa frågan.Anf. 19 Näringsminister ():Fru talman! Vi talar om 1999. Vad som händersedan har jag inte uttalat mig om. Det får vi avvakta.Vi måste vara långsiktiga när det gäller fartyg somskall gå året runt till och från Gotland.Överläggningen var härmed avslutad.7 § Svar på interpellation 1998/99:275 omkompetensflyktAnf. 20 Näringsminister ():Fru talman! har frågat mig vilka åt-gärder regeringen kommer att vidta för att göra detintressant för välutbildade och välavlönade att stannaoch verka i . har även frågat migvilka åtgärder regeringen avser att vidta för att för-bättra villkoren för nya kunskapsföretag samt för attavskaffa straffbeskattningen på utbildning och hårtarbete. Svaret har utformats i samråd med finansmi-nistern.Jag håller med om att kompetensni-vån är en viktig faktor för konkurrenskraftoch välfärd. Däremot vänder jag mig emot uttrycksom "straffbeskattning" på arbete och utbildning.Jag vänder mig också emot den överdrivna och iflera avseenden helt felaktiga bild av hur många somflyttar utomlands. har under de senaste årenfått in fler tekniker och personer med annan högsko-leutbildning än vad som har flyttat ut. Bland utflytta-de civilingenjörer har återflyttningen på1990-talet, bl.a. på grund av stor efterfrågan frånsvenskt näringsliv, t.o.m. ökat snabbare än utflytt-ningen.Att dividera det totala antalet utflyttade med an-talet nyexaminerade och utifrån en sådan räkneopera-tion påstå att det motsvarar av en årskull ärtotalt missvisande. av de nyexaminerade ci-vilingenjörerna flyttar utomlands efter examenenligt SCB:s uppföljningar av examenskullarna under1990-talet. Netto har en utflyttning på 3-4 %.Regeringen ser, till skillnad från ,den ökade rörligheten som något positivt. Vi villstimulera till ökad rörlighet bland studerande. Dettasker exempelvis genom att studenter kan beviljasstudiemedel för att läsa utomlands och genom reglerom att vissa utlandsstudier kan tillgodoräknas i ensvensk högskoleexamen. För regeringen är utlandser-farenhet inte ett hot utan något som bör stimuleras.Kompetens är, som mycket riktigtpåpekar, viktigt för att svenska företag skall kunnakonkurrera på den internationella marknaden. Rege-ringen aviserade i vårpropositionen flera förslag sombidrar till en ökad utbildningsnivå.Under åren 1997-2002 kommer antalet platser påhögskolor och universitet att byggas ut med 88 000.Sverige har den kraftigaste utbyggnaden avutbildning inom naturvetenskap och teknik i Europa.Regeringen har också i vårpropositionen föreslagitytterligare medel till forskning samt en stimulans tillkompetensutveckling i arbetslivet som kommer attgenomföras 2000-2002.Det är regeringens avsikt att med början undermandatperioden genomföra inkomstskattesänkningarför alla med tyngdpunkt på låg- och medelinkomstta-gare. Skattesänkningarna bör utformas så att margi-naleffekterna minskas och arbetskraftsdeltagande ochutbildning uppmuntras. Detta är ett viktigt instrumentför att långsiktigt stärka internationella kon-kurrenskraft.När det gäller de övergripande skattefrågornahänvisar jag till de skatteöverläggningar som pågåroch där samtliga partier deltar.Mot bakgrund av detta är jag övertygad om attSveriges kunskaps- och kompetensbehov mer än välkommer att tillgodoses genom de satsningar regering-en har genomfört och föreslagit.Anf. 21 ():Fru talman! Jag skall börja med att tacka nä-ringsministern för svaret, även om jag måste säga attjag blir lite bekymrad när jag läser det. Jag uppfattardet som att statsrådet tar väldigt lätt på problemen.Ord som "totalt missvisande" och "felaktig bild"används för att beskriva den stora debatt som harvarit om flytten av välutbildade människor utom-lands. När statsrådet talar om lösningen på de eventu-ella problemen handlar det egentligen enbart omsatsningar på fler utbildningsplatser. Inte på någonpunkt talas det om riktade åtgärder för att göra detmöjligt eller intressant för välutbildade och välavlö-nade att stanna i Sverige.Jag skulle vilja fråga statsrådet varför det är totaltmissvisande när man gör en räkneoperation och visaratt den totala bruttoutflytten av civilingenjörer mot-svarar av en årskull. Varför är detta totalt miss-visande, som statsrådet hävdar?Sedan försöker statsrådet negligera problemet ge-nom att påstå att bara har en utflyttning på netto.Jag delar uppfattningen att det är viktigt och bramed utlandserfarenhet. Många av de företag som ärstora har etablerats och startats därför att välut-bildade människor utbildade sig utomlands, gjordepraktik utomlands och kom tillbaks och startade dessaföretag.Problemet är inte att svenska ungdomar flyttar ut-omlands, utbildar sig och jobbar, utan problemet äratt alltför få av dem flyttar tillbaks och att alltför fåutländska ungdomar och ingenjörer kommer till Sve-rige.När vi i näringsutskottet hade en hearing med bl.a.Siemens-Elemas svenske vd konstaterade han att detär omöjligt för dem att driva samprojekt här i ,därför att det är omöjligt att ge tyska och andra civil-ingenjörer en lönenivå och ersättningsnivå efter skattsom motsvarar den de har hemma. Det svenska kli-matet för civilingenjörer gjorde det omöjligt för Sie-mens-Elema att förlägga forsknings- och utveck-lingsprojekt hit. Då är det ett allvarligt problem.När företag väljer att lägga utvecklingssatsningarpå andra ställen än i , när forskning och ut-veckling - det som skapar morgondagens jobb -läggs utanför landet därför att det är svårt att rekryte-ra rätt människor till är det ett problem. Omdetta andas statsrådets svar inte någonting.Jag tror också att det är så här: I takt med att allt-fler stora svenska företag blir utlandsägda kommerfler civilingenjörer att flytta ut med dem. Det blirnaturligt att göra karriär i de företagen, som det är , men karriären kommer i så fall att leda till hu-vudkontor utanför . Det är så att ut-flyttningen kommer att öka.Jag tycker att det är riktigt oroande att statsrådetssvar inte på någon enda punkt talar om villkoren förkunskapsföretagen. Det är som om det inte skullevara något problem alls.Anf. 22 Näringsminister ():Fru talman! Låt mig börja med att säga att det gårbra för . Sysselsättningen ökar dag för dag.Arbetslösheten sjunker. Vi har en tillväxt som liggerhögre än EU:s genomsnitt. Vi satsar mer på forsk-ning, utveckling och utbildning än något annat land iEuropa. Vi har mycket låg inflation. Vi har reallönersom vi inte har haft . Som jag sade har vien stark tillväxt. De prognoser som görs av andrautanför detta land tecknar en väldigt ljus bild av Sve-rige.Det är faktiskt inte sant att i talarstolen säga att allutveckling flyttar härifrån och att forskning och ut-veckling inte vill vara här. Det är som jag sade: Detfinns få länder i världen som satsar så mycket påforskning och utveckling som gör. Säg det.Berätta den sanningen.Ola försöker förmedla en bild av braindrain som jag vänder mig emot. Han pekar på attutvandringen motsvarade av en årskull.Jag säger att detta inte är sant. Vad göra är att sprida en bild av att en fjärdedelav alla våra unga duktiga civilingenjörer flyr landet iskatteprotest. Ändå vet likaväl som jagatt så inte är fallet.I november 1996 gjorde SCB en undersökningöver hur många av de civilingenjörer som examinera-des 1994 och 1995 som då, ,inte längre var folkbokförda i . Då handladedet om ett sjuttiotal personer - en siffra som motsva-rar . I mina ögon är det alldeles för lite. Jaghoppas att antalet har ökat markant sedan dess.Sedan pågår en ökad rörlighetöver landets gränser. Antalet utflyttade ökar för när-varande, men återinflyttningen till ökar iminst samma takt. Dessutom har haft ett stortinvandringsöverskott . Nettot -inflyttade minus utflyttade - ger ett befolk-ningstillskott i landet, och en stor del av detta tillskottutgörs av personer med högskoleutbildning.Att som måla fan på väggen överden ökade internationella rörligheten gestaltad i en-bart utflyttningsstatistik vittnar antingen om trång-synthet eller om ett medvetet val för andra politiskasyften. Regeringen ser, till skillnad från ,den ökade rörligheten som något positivt.Avslutningsvis vill jag säga att det inte är så attutländska intressen investerar 80 miljarder iSverige bara för att det är så dåligt här. pro-ducerar varor och tjänster varav säljs i Sverige.Resten säljs i övriga världen. Det säger sig självt inom det företaget har en stor rörlighet. Skulleman inte ha detta skulle man inte vara så framgångs-rik som man trots allt är.Anf. 23 ():Fru talman! Jag tycker att bilden bekräftas ochförstärks ännu mer av detta inlägg från statsrådet. Förnäringsministern är kompetensutflyttning - braindrain - inget som helst problem. För näringsministernblir utflyttade civilingenjörer, civilekonomer, läkareoch sjuksköterskor bara ett led i en moderat komplotti syfte att svartmåla regeringen.Jag tycker att det är beklagligt att vi har en nä-ringsminister - ett statsråd - som inte ser problemenoch som inte ser att det är ett bekymmer för svenskaföretag och för folkhushållet att många välutbildadeflyttar utomlands för att sedan inte flytta tillbaks. Vihar en situation där stora delar av denna flytt bara gåråt ena hållet. Det är svenska civilingenjörer som flyt-tar utomlands, både för att utbilda sig vidare och föratt skaffa sig praktik, men det är få utländska civilin-genjörer som kommer hit, såvida det inte gäller flyk-tingar som sedan dessvärre hamnar som städare ellerdiskare därför att vi har ett så dåligt system för att tatill vara den utländska kompetensen.Jag tycker att det är beklagligt att ett statsråd såtotalt negligerar de larmrapporter som faktiskt harkommit bl.a. från och från SACO.I undersökning Därför flyttar unga aka-demiker utomlands sägs att var tredje civilekonomoch civilingenjör kan tänka sig att stanna större delenav sitt yrkesverksamma liv utomlands, dvs. i minst 20år. Det är klart att det är bra för dem om de hittarbättre villkor utomlands, men problemet är att vi fårtillbaka för få av dem. Vi borde få tillbaka dem medde utökade erfarenheter som de fått. Vi borde erbjudavillkor som gör det intressant för dem att kommatillbaka.Sedan till villkoren för de nya kunskapsföretagen.Anser statsrådet inte att det finns någonting att göraför att förbättra villkoren för dessa? Vi har ställt föl-jande fråga: Vilka åtgärder avser regeringen vidta föratt förbättra villkoren för nya kunskapsföretag? att allt är bra som det är , eftersom haninte ens berör frågan i sitt svar?Finns det ingenting som statsrådet vill göra för attförbättra villkoren för de nya kunskapsföretagen? väljer många av dem att etablera sig på Nasda-qbörsen eller att gå samman med amerikanska före-tag, därför att man upplever att man har lättare attrekrytera personal i och att det med de ameri-kanska företagens optionsprogram går lättare att ex-pandera och skaffa nya jobb.Anf. 24 Näringsminister ():Fru talman! Låt mig först säga att jag inte anseratt allt är förträffligt och klart. Det finns mycket somvi behöver göra för att förbättra näringsklimatet. Dethandlar om regler, om skatter och om mycket annat.Det gäller också, precis som interpellanten säger, inteminst de nya kunskapsföretagen. Jag har ingen annanuppfattning än att det här måste göras mer.Det är dock inte det som frågan handlar om, ochvad försöker göra är att svartmåla. Jagstår ut med att svartmålar regeringen,och jag upplever t.o.m. att det är stimulerande, menjag tycker att det är allvarligt att svart-målar med pessimistiska sifferuppgifter ochmed inlägg som faktiskt inte stämmer.Låt oss se på antalet utflyttade civilingenjörer. År1998 flyttade 699 civilingenjörer utomlands samtidigtsom 386 flyttade tillbaka. Netto handlade det omdrygt 300 svenskfödda civilingenjörer. Det motsvarar1,av samtliga civilingenjörer i åldern 25-64 år.Till detta kommer den nettoinvandring som vi har avutlandsfödda ingenjörer. På det området saknas dock- vilket jag tror att och jag kan varaöverens om - en hel del statistik.Det vore naturligtvis illavarslande för omall kompetens flydde landet. Det är också mot denbakgrunden som Närings-, Utbildnings- och Utrikes-departementen tillsammans med bl.a. Industriförbun-det och Invest in , , har bett SCBatt studera frågorna närmare. Resultaten av den studi-en visar, liksom tidigare material från SCB, dock intepå den alarmerande brain drain som andra har varnat för.En seriös diskussion om för viktiga fram-tidsfrågor är inte betjänt av en tendentiös lek medstatistik för andra politiska syften. Det var min poäng.Jag vill också meddela att regering-en före sommaruppehållet kommer att kalla sammanall den forskning som finns på området. Vi kommerdå att redovisa de olika forskningsrapporterna ochvad forskarna säger om in- och utflyttning för attklargöra detta. Vi kommer också, vilket framgår avvårbudgeten, att dra i gång ett arbete där vi seriöstskall jämföra vad har på alla relevanta områ-den i förhållande till andra länder och vad Sverigeinte är riktigt bra på. Det skall vi göra för attkunna få en bra statistik och ett jämförelsematerialdär vi mer seriöst kan föra en diskussion och intesvartmåla . Tala i stället om att det går bra förSverige! Skryt om detta, och var stolt över detta!Anf. 25 ():Fru talman! Jag är stolt över att det går bra förmånga svenska företag. Jag är stolt över att vi här ilandet har , som står för en mycket stor delav de forsknings- och utvecklingssatsningar som görstotalt i landet. Jag tycker också att det är bra om rege-ringen tar initiativ till ett forskningsprogram om in-och utflyttning av kompetens.Jag tror dock att det vore ännu bättre om regering-en ägnade en del av sin tid åt att också lägga framförslag till förbättringar av villkoren för många av degrupper som det gäller. Jag tycker att det är alarme-rande när en svensk vd för ett dotterbolag till en in-ternationell koncern - i detta fall Siemens-Elema -säger att det inte är möjligt för den att till Sverigeförlägga samarbetsprojekt där civilingenjörer frånflera länder deltar, bl.a. på grund av de skattereglersom finns här. Man säger att man väljer att förläggasådana projekt till andra länder än , därför inte tycker att det är möjligt att hålla ihop sådanaprojekt. Det är i praktiken blir omöjligt att betalatyska civilingenjörer samma löner som de skulle få iTyskland. Med det svenska skattesystemet blir detsvårt.Jag tycker att det borde vara ett prioriterat områdeför en näringsminister att se till att den här typen avutveckling och forskning förläggs till . Dethandlar här om morgondagens jobb, och då behövervi fler än , SKF och de andra stora svenskaföretagen.