prot · GM0966 · 1999-03-10 00:00:00 — Regeringen liksom utskottsmajoritetenkonstaterade att det av flera skäl vid det tillfället intevar möjligt. Det fanns t.ex. inget sådant förslag fär-digt, genomtänkt och utarbetat, som det hade gått attfå gehör för vare sig i EU eller här hemma.I februari i år fick regeringen det IT-rättsliga ob-servatoriets skrivelse om bl.a. utformningen av enmissbruksmodell för personuppgiftsskyddet. Dentycker jag är ett bra underlag för det fortsatta arbetet.Det är enligt observatoriet inte enkelt eller entydigtatt utforma en generell missbrukslagstiftning. Möj-ligtvis löser en sådan modell en hel del av de problemsom vi har . Men den kommer att skapa andra.I den allmänna debatten och även här i kammarenhar det ibland framställts som om en missbruksmo-dell är lösningen med stort L och som borde ha in-förts för länge sedan. Jag är också en av de motionä-rer som önskar och kräver en lagstiftning i den rikt-ningen. Men jag tror alltså inte att det är så helt enkeltoch problemfritt.Utskottet konstaterar att Datainspektionen den 1mars överlämnat sitt förslag till regeringen. Det gällerförslag till ändringar i personuppgiftsförordningensom avser undantag för s.k. harmlösa uppgifter påInternet. Datainspektionen föreslår generella före-skrifter enligt gamla datalagen och den praxis somhar utvecklats och som bildat utgångspunkt för Da-tainspektionens förslag om undantag i 33 § perso-nuppgiftslagen. Jag tycker att de diskussioner ochavvägningar som framkommer i Datainspektionensrapport är intressanta.Justitiedepartementet har snabbt - efter envecka - sänt ut Datainspektionens rapport på remisstill ett femtiotal berörda instanser, och remisstiden gårut . Regeringen har därefter för avsikt attgöra nödvändiga förändringar i förordningen.Herr talman! Som utskottet skriver i betänkandetär det också möjligt för regeringen att föreslå meromfattande förändringar i personuppgiftslagen.Jag skall göra en kort kommentar till betänkandetsenda lilla reservation. efterlyser där enentydig definition av begreppet manuellt register.Utskottet konstaterar att det i personuppgiftslagen ärdirektivets innebörd som gäller. Det skall alltså varaen strukturerad samling, och den skall vara tillgängligenligt flera särskilda kriterier. Detta redogjorde ocksåPer för. Utskottet säger också att rättstillämp-ningen och utvecklingen i praxis blir betydelsefulla.Då säger att det är en omvänd ordning.Men jag menar att den ordningen är den vanliga närerfarenhet saknas. Då är det tolkningar som måste till.Och personuppgiftslagens övergångsbestämmelsermedger att arbetet med registerförfattningarna ändåtar lite tid. I fråga om personuppgiftslagen kan vi välvara överens om att det var bra att vi från Sverigessida valde att utnyttja den tillgängliga tiden för över-gångsbestämmelserna. Men, och det är viktigt, ochdär håller jag helt med Per , detta arbete måstebedrivas intensivt och skyndsamt.Herr talman! Avslutningsvis vill jag säga någotom offentlighetsprincipen, och jag gör det därför attdet är en stor och viktig fråga, och jag gör det medanledning av det särskilda yttrande som finns i betän-kandet från och Miljöpartiet.Folkpartiet och vill att i ar-betet för ett reviderat EG-direktiv skall försäkra sigom att det inte föreligger någon tveksamhet när detgäller dess förenlighet med offentlighetsprincipen.I sak är det en uppfattning som även jag har, menjag tycker också att det är att slå in öppnadörrar. När det gäller direktivet och offentlighetsprin-cipen ligger nämligen klart uttalade ochkända hållning fast. Den dåvarande regeringen, alltsåvid medlemskapsförhandlingarna, och alla led däref-ter - den nuvarande regeringen som också lyckades fåmed offentlighetsintresset i ingressen punkt 72 i detdirektiv som gäller och KU i sitt uttalande isamband med EU-inträdet - framhåller entydigt of-fentlighetsprincipens grundläggande betydelse för detsvenska statsskicket.Per hänvisar till Lagrådets yttrande infördet första beslutet om personuppgiftslagen. Jag kundeinte heller hos Lagrådet entydigt utläsa att man be-stämt sade att detta strider mot den svenska offentlig-hetsprincipen. Tvärtom använder Lagrådet uttrycksom att regeringens ställningstagande ter sig pressatoch torde inte, osv. Det var alltså från Lagrådets sidainte alls en alldeles tvärsäker och tydlig tolkning.Sverige driver i alla sammanhang frågan om öp-penhet inom EU. Då, nu och i det fortsatta arbetetgäller det. Utecklingen inom EU går också i den rikt-ningen, alltså mot större öppenhet. Någon annanutvecklingslinje är helt omöjlig enligt min uppfatt-ning.I debatten hävdade jag att frågan om öp-penhet också har en djup politisk innebörd som göratt tiden talar för vår hållning i denna fråga. Det ärinte enbart en juridisk bedömning eller en domstols-bedömning som, om en prövning skulle ske, kommeratt avgöra utslaget.Herr talman! För övrigt är det ett enigt utskottsom står bakom betänkande15, vilket jag tycker är trevligt, och jag yrkar bifall tillhemställan i dess helhet.Anf. 63 PER () replik:Herr talman! Jag skall bara kortfattat kommenteraBarbro kommentar till mitt anfö-rande och till den reservation och det särskilda ytt-rande som jag har i betänkandet.När det gäller register är det ett olyckligtsätt att lösa ett problem genom att invänta praxis.Under vägen kommer det så att säga att kunna skeolyckor. Det är mycket bättre att man preciserar vilkakriterier som skall gälla. finns inte det. Det finnsmed mycket vagt i utredningen från början tror jag.Men sedan hänvisas det till direktivet. Jag menaralltså att den ordningen är lite bakvänd. Jag kan ac-ceptera den som den nu är, men jag menar att det inteär den rätta modellen som man borde ha.Beträffande Lagrådets inställning till hur offent-lighetsprincipen står sig gentemot direktivet, kan jagläsa vad Lagrådet har skrivit. Man skriver:Enligt Lagrådets mening kan man emellertid inteutgå från att vid en konflikt mellanförevarande direktiv och den svenska offentlighets-principen skulle finna att direktivet får vika.Det tycker jag är ganska klart, och detta vill jagsärskilt poängtera, eftersom jag menar att man måstegöra en insats när det gäller förändringarna, och härmåste oerhört starkt hävda vår viktiga offent-lighetsprincip.Anf. 64 (s) replik:Herr talman! Det är inte så, Per , att det ärhelt utan precisering när det gäller register.Det framgår tydligt att flera kriterier måste gälla ochatt det måste vara en samling. Per och exemplifierar i sin motion i frågan med ensamling lösa papper som skulle kunna bli underställtpersonuppgiftslagens tillämpningsområde. Men sålångt har både utvecklingen och diskussionen hittillsgått att det är alldeles uppenbart att det inte är frågaom det. I stället måste det vara en strukturerad be-ständig samling. Det handlar således inte om lösapapper.Jag utgår från att det arbete som pågår kommeratt ge besked om vad som gäller. I är vi liteovana vid det här. Jag har förstått att det därför är bramed en övergångstid. Innan den löper ut skall man halöst detta.Anf. 65 PER () replik:Herr talman! Som jag sade i mitt anförande kanman inte säga att t.ex. telefonkatalogen är ett manuelltregister. Man söker på namn, ingenting annat. Mendet finns en rad register där man kan söka på fleraolika kriterier. Då är man plötsligt så att säga ute påhal is, för då kan det vara fråga om ett manuellt re-gister.Vad som sedan tillkommer är detta med om det ärkänsliga uppgifter. Här finns det ingenting klart ut-sagt. Jag nämnde också den kränkningskatalog somfinns. Här får man således invänta rättspraxis.Vad jag vänt mig emot är att det kanske kommeratt kosta en del olycksfall på vägen, vilket inte någonär betjänt av. Det hade därför kanske varit bra omman redan från början hade försökt att precisera vadsom menas med begreppet manuellt register.Anf. 66 (s) replik:Herr talman! Detta med att det hade varit bra omman hade försökt att precisera låter sig inte så enkeltgöras. Det måste bli mitt budskap utifrån den tolkningsom har getts på det här området. Arbete pågår ochsjälvklart kommer det att framgå hur det förhåller sig.Per har ställt frågor med anledning av be-greppet manuellt register men svar på de frågorna kaninte avkrävas oss som är förtroendevalda, utan det härär ett arbete som fortlöper bland de sakkunniga påområdet. Jag vet bestämt att man är inne i ett intensivtarbete.Anf. 67 ():Herr talman! En sådan här diskussion blir mednödvändighet ganska teknisk. Låt mig därför få börjafrån ett helt annat håll. Jag skulle nämligen vilja börjamed en hyllning till de möjligheter som IT geross: en kunskapsbank som är ofantlig och en möjlig-het att knyta kontakter över hela världen som är obe-gränsad. Det är ett äventyr i sig att följa arbetet i enskolklass som genom IT har vänner i länder långtborta. När det gäller den ökade förståelsen för andraförhållanden är det inte osökt att i sammanhanget talaom ett fredsprojekt.Detta är ett område där ungdomar, också ganskaunga ungdomar, än så länge har möjlighet att briljeraöver vuxenvärlden och inte minst slå sina lärare påfingrarna, vilket emellanåt kanske kan vara bra försjälvkänslan. Detta i sin tur beror på att utvecklingenhar gått, och går, så svindlande fort att vi är mångasom har svårt att hänga med. Några jämförelser ärkanske på sin plats.Den ursprungliga datalagen skrevs för ett sam-hälle med omkring hundra stordatorer som inte stod iförbindelse med varandra. Nästan så såg det faktisktut när EG-direktivet började diskuteras. "pratar"hundratusentals datorer oavbrutet med varandra. EnPC-generation handlar om tre-sex månader.År 1995, när direktivet antogs, använde avsvenskarna . , när avlämnade sin rapport, hadeungefär av oss Internet. När vi för drygt ett årsedan beslutade om PUL var siffran . Så harutvecklingen sett ut. Ingenting säger att den kommeratt bromsas upp det minsta. För de flesta av oss räck-er nog inte fantasin till för att vi skall kunna föreställaoss vad som kommer att komma på detta område.Det är därför inte så egendomligt att det EG-direktiv som antogs 1995 är hopplöst föråldrat 1999och inte heller att fann det förgott att använda ett ord som obsolet om den modellför lagstiftningen som man valde. sägs mångasnälla ord om missbruksmodellen. Synd då, tyckerjag, att man inte ansåg att tiden räckte till för att, istället för den statiska hanteringsmodell som valdes,pröva en missbruksmodell som reglerar missbruk,inte bruk, som vi moderater föreslagit.Det är dock inte nödvändigt att gå in i en diskus-sion om det som har varit. I stället konstaterar jagbara att den lag som vi beslutade om och somträdde i kraft i olika styckenär föråldrad och bör reformeras.Det är mot den bakgrunden inte förvånande att detunder allmänna motionstiden från samtliga partierkom in inte mindre än 15 motioner med önskemål omförändringar av PUL. föreslog Centernoch i KU att utskottet skulle ta ett initi-ativ till en översyn av lagen.Under tiden hade Datainspektionen - mot bak-grund av att kommunerna har behov av att med hjälpav IT kunna informera kommuninvånarna om denkommunala verksamheten - i en skrivelse till rege-ringen föreslagit bl.a. att ensärskild lagstiftning skulle skapas för att ge kommu-nerna möjlighet att sprida vissa handlingar över In-ternet. I skrivelsen påpekade också Datainspektionenatt direktivet innehåller en möjlighet att göra undan-tag från överföringsförbudet för överföringar frånoffentliga register.Lite senare skrev Datainspektionen till regeringenoch pekade på att även enskilda har motsvarandeintresse av att kunna förse allmänheten med informa-tion via Internet och att det närmast är stötande attmöjligheterna att t.ex. informera om vem som fåttnobelpriset är begränsade, särskilt när integritetsriskersaknas.Den 22 oktober, före lagens ikraftträ-dande, gav så regeringen ett upp-drag som i stort sett överensstämmer med dess skri-velse.Herr talman! Datainspektionen var färdig med sittsvar . Det är nu ute på en mycket kort och,får vi hoppas, intensiv remissrunda. Man skall varaklar den 7 april.I dagens betänkande ställer sig hela utskottet istort sett bakom Datatinspektionens förslag när detgäller det korta perspektivet. Vi förväntar oss attregeringen fattar nödvändiga beslut. Skulleman beträffande förändringarna behöva gå längre änvad Datainspektionen föreslagit och kräva en lagstift-ning skall regeringen, menar vi, utan tidsutdräkt åter-komma i denna del till riksdagen.Herr talman! Första steget är alltså att regeringeninom EG-direktivets ram genomför de förändringarsom krävs för att motverka de problem med perso-nuppgiftslagens utformning som regeringsuppdragetavsåg att komma till rätta med.Som nästa steg begär utskottet en översyn av nu-varande lagstiftning; detta för att åstadkomma ettmodernt regelverk som tar sikte på missbruk av per-sonuppgifter - så långt detta är möjligt inom direkti-vets ram.Det tredje steget innebär att utskottet menar att enrevidering av EG-direktivet måste till. gavregeringen i uppdrag att "med kraft" verka för ensådan revidering inom EU. I det sammanhanget, närärendet kommer tillbaka till , kommer visäkert att få anledning att fortsätta diskussionen omexempelvis offentlighetsprincipen och annat som vi ivåras inte var riktigt överens om.Till slut frågar den laglydige naturligtvis: När trä-der dessa förändringar i kraft? Det är det naturligtvisinte möjligt att svara på, men jag vill påpeka att ut-skottet på åtskilliga ställen har framhållit att regering-en, utan att sätta beredningstvång eller noggrannhet åtsidan, bör arbeta skyndsamt.EG-direktivet om persondataskydd är väl inte detbästa direktiv man kan tänka sig. Det är ålderdomligtoch präglat av förhållandena inom datavärlden föreden nya informationsteknikens genomförande. Mensyftet är gott - syftet att skydda den personliga integ-riteten från intrång genom databehandling av perso-nuppgifter på samma sätt som den svenska datalagenfrån 1973, som faktiskt - och där slutar min hyllning- är världens äldsta.Jag yrkar bifall till utskottets hemställan.Anf. 68 ():Herr talman! Jag skall börja med att yrka bifall tillKU:s hemställan i betänkande 15. Där hade jag kun-nat sluta med tanke på den breda enighet som finns iutskottet i denna fråga, men jag tycker att det finnsanledning att ägna åt personuppgiftsla-gen, PUL, med tanke på den intensiva diskussion somutbröt i samband med att lagen trädde i kraft.Det är den diskussionen som är upprinnelsen till be-tänkandet.Debatten har framför allt handlat om PUL:s 33 §där i princip all hantering av personuppgifter på In-ternet förbjuds. Jag kan alltså inte på en webbsidaskriva ett namn på en nu levande person utan dennestillstånd. Jag skall återkomma till denna uppenbartorimliga konsekvens av PUL, men jag tänkte säganågot mer om problemkomplexet i stort.I botten ligger en åtminstone potentiell konfliktmellan å ena sidan skyddet av den personliga integri-teten och å andra sidan skyddet av yttrandefrihet ochoffentlighet. Om vi anlägger ett maktperspektiv pådetta kan vi säga att skyddet av den personliga integ-riteten framför allt är ett skydd för medborgaren motolika makthavares, kanske framför allt men inte barastatens, kontroll av den enskilde. Yttrandefrihet ochoffentlighet å sin sida är en förutsättning för medbor-garnas, folkets, granskning, kritik och kontroll avmakthavarna.Alltså kan man säga att både integritetsskyddetoch offentlighet tjänar demokratin, att de båda så attsäga står i folkets och inte i överhetens intresse ochatt någon motsättning därmed inte borde finnas mel-lan dessa två. Jag hävdar dock att det inte är riktigt såenkelt.Vad händer när överhetens representanter vill ut-nyttja skyddet för den personliga integriteten för attförhindra folkets granskning, kontroll och kritik?Överklassens entusiasm över att få sina affärer grans-kade av underklassen har alltid varit begränsad. Hurser vi på saken när folket, åtminstone delvis, om-vandlat staten från att vara ett överklassens verktygtill att bli ett verktyg för folkviljan och därmed kan-ske hamnar i konflikt med den ekonomiska maktensföreträdare? Konflikten mellan integritetsskydd ochoffentlighet är i vissa fall reell. Lagstiftningen måsteutgå från detta och åstadkomma en rimlig avvägning.Var exakt den balanspunkten bör ligga är inte givet.Olika ideologiska positioner och också olika politiskatraditioner och kulturer spelar här in. I har vistarkare än i många andra länder betonat vikten avoffentlighet och yttrandefrihet. Det EG-direktiv somligger till grund för PUL speglar delvis en annantradition där den personliga integriteten snarare änoffentlighet är utgångspunkten. Därav följer en del avde problem som vi nu brottas med.Herr talman! Vi har i KU, som både och påpekat, försökt attsortera problemkomplexet i tre nivåer och tre tids-perspektiv. För det första har vi själva EG-direktivet.Det kännetecknas enligt min mening av principiellabrister. Det är föråldrat i förhållande till den tekniskautvecklingen och var föråldrat redan innan det antogs.För det andra reglerar det hantering av uppgifter ochinte missbruk. Det finns ytterligare en anmärkning.Det är inte tillräckligt entydigt när det gäller förenlig-heten med den svenska offentlighetsprincipen. På denpunkten är jag i sak ense med och Folk-partiet i deras särskilda yttrande. stårändå inte bakom det särskilda yttrandet, och dethänger samman med att vi här är ute på mineradmark.På s. 27 i utlåtandet skriver vi. "Utskottet anför-de" och anför fortfarande - "att offentlighetsreglernaär vår nationella angelägenhet och att gemenskapsin-stitutionerna inte hade någon befogenhet att harmoni-sera reglerna på detta lagstiftningsområde." Detta ärriktigt och korrekt. bör inte agera så att dennaståndpunkt ifrågasätts och prövas juridiskt med faraför att vi själva medverkar till en inskränkning av våroffentlighetslagstiftning. Därför har vi ställt oss bak-om utskottets skrivning på denna punkt.Nåväl, det finns ändå brister i direktivet, och där-för föreslår vi att i tämligen bestämda or-dalag uppdra åt regeringen att med kraft verka för enrevidering av direktivet. I väntan på detta menar vi attregeringen på nytt måste se över vad som kan görasinom EG-direktivets ram för att förändra PUL i rikt-ning mot en s.k. missbruksmodell.Slutligen har vi i det kortaste tidsperspektivet till-lämpningen av nu gällande personuppgiftslag. Data-inspektionen har på regeringens uppdrag lagt framförslag till undantag från PUL:s 33 §. Det gällerkommuner och landsting och s.k. harmlösa perso-nuppgifter. Vi utgår från att regeringen genomförnödvändiga förändringar som, skriver utskottet, "kanbehöva gå längre än Datainspektionen föreslagit". Vipekar särskilt på det i och för sig självklara att rege-ringen är oförhindrad att återkomma till riksdagenmed förslag till förändringar i själva personupp-giftslagen.Herr talman! Kammarens bifall till utskottetshemställan löser inte problemen med personupp-giftslagen, men vi anvisar de vägar som vi kan gå föratt lösa dessa problem. Vi lär med all säkerhet fååterkomma till dessa frågor i senare sammanhang.Anf. 69 ():Herr talman! Det finns en viss risk för att det blirupprepanden vid det här tillfället.Såväl integritets- som yttrandefrihet är omistligadelar i en fungerande demokrati. Det är endast genomyttrandefrihet och trygghet i att man har rätt att yttrasig utan risk för repressalier som människor i störreutsträckning kan förmås delta i ett offentligt samtaloch gemensamt beslutsfattande. Mot den bakgrundenhar och flera andra partier krävt föränd-ringar i personuppgiftslagen så att hänsyn tas till bådadessa omistliga värden.Personuppgiftslagen trädde i kraft somvi i princip alla i den här salen insåg att lagen redanvar omodern i sin utformning. var, somockså mycket riktigt har sagts här, delaktigt i kom-mittéarbetets förslag och ansvarigt för det beslut somfattade i och iriksdagen. Icke desto mindre kunde vi i Centernsnabbt konstatera att effekterna av beslutet om perso-nuppgiftslagen inte var de önskvärda. ansågatt det fanns så allvarliga brister att lagen borde sesöver med en gång.Centerpartiet och undertecknad tog därför underhösten 1998, strax efter PUL:s ikraftträdande, ett KU-initiativ för att få till stånd en översyn om vad somsnabbt kunde åtgärdas för att de traditionella yttran-defrihetsprinciperna inte skulle åsidosättas.Samtidigt motionerade vi om behovet av en heltny lagstiftning, en lagstiftning som bör vara en gene-rellt tillämplig integritetslagstiftning som reglerarmänniskors rätt till integritet, såväl i den offentligasom i den privata sfären.Centerpartiet anser att det bör komma till stånd enintegritetslagstiftning som bygger på en missbruks-modell. Regeringen måste också driva frågan att detEG-direktiv som ligger till grund för denna lagstift-ning ersätts med ett reviderat och modernt direktiv.Det betänkande som finns framför oss är ettbra betänkande på de flesta områden. Centerpartietsinitiativ har blivit positivt hanterat. I betänkandettillstyrks den inriktning som anges i Centerpartietsförslag i motionerna.KU anger att det behövs en ny teknikoberoendelagstiftning till skydd för den personliga integritetenoch att det bör genomföras en översyn av EG-direktiven för att man skall kunna åstadkomma enförändring som tar sikte på en missbruksmodell. Detär ett bra förslag till beslut.Det är dock en del i betänkandet som jag hadeförhoppningar om att vi hade kunnat diskutera medansvarig minister, men så blir det nu inte. Det är syndeftersom vi i KU hade en diskussion som kanske merberörde regeringens uppdrag till Datainspektionenoch resultatet av den snabböversyn som är ute påremiss.Eftersom regeringen snabbt tog sig an problema-tiken med personuppgiftslagen har även Datainspek-tionens svar till regeringen faktiskt varit en viktig deli KU:s slutliga ställningstagande i betänkandet. Nukom dock hanteringen av Datainspektionens svar attförskjutas i förhållande till betänkandet. Därför villjag lämna min syn på den del som jag anser bordeutvecklas ytterligare.Datainspektionen fick ett brett uppdrag om att gö-ra en översyn av 33 §. Det som kommer att re-misshanteras är en betydligt snävare del än vad somingick i det uppdrag som regeringen gav. Detta upp-drag var heltäckande medan svaret var begränsat. Detär denna del som jag finner anledning att uppmärk-samma. Remissvaren styrs naturligtvis av Datain-spektionens underlag. Här ser jag en fara i att åtgär-derna kanske inte blir så bra som möjligheterna med-ger.Datainspektionen föreslår att regeringen i perso-nuppgiftslagen inför ett generellt undantag för harm-lösa uppgifter.I betänkandet har KU enats om skrivningen därKU utgår ifrån att regeringen efter remissbehandling-en - inom de ramar som EG-direktiven uppställer -genomför de förändringar som krävs för att motverkade problem med personuppgiftslagens utformningsom regeringsuppdraget avsåg att komma till rättamed. Det gäller förändringar som kan behöva gålängre än vad Datainspektionen har föreslagit. Det ärbra att detta är angivet så tydligt i betänkandet.Det som är viktigt att uppmärksamma är vad sommenas med harmlösa uppgifter. Enligt min meninghandlar inte yttrandefriheten i första hand om harmlö-sa påståenden. Det är när påståenden blir kontroversi-ella och potentiellt kränkande som yttrandefrihetensprinciper prövas. Statsrådet har via pressmeddelandemeddelat att statsrådet är nöjd med vad Datainspek-tionen har gjort. Men jag vill förtydliga att Center-partiet inte kommer att nöja sig med undantag somger en uttunnad yttrandefrihet på nätet. När det gällerdenna fråga avser jag dock att återkomma direkt tillministern.Jag avslutar med att säga att yrkarbifall till hemställan i betänkandet KU15.Anf. 70 ():Fru talman! EG-direktivet om personuppgifter ochden därav föranledda svenska personuppgiftslagen(PUL) är synnerligen olyckliga. Redan i valet avlagstiftningsmodell, den s.k. hanteringsmodellen, harlagstiftarna hamnat fel.