prot · GN0943 · 1999-12-09 00:00:00 — 170 Statsrådet ():Herr talman! Jag kommer att ha en ödmjuk attitydframöver och kritiskt och självkritiskt pröva vad visjälva kunde ha gjort annorlunda för att få detta att blibättre. Man jag kan för dagen inte riktigt se någraelement i detta som anmäler sig somkandidater till omprövning i den svenska politiken.Vi har från början drivit en linje att vi ska för-handla generöst gentemot och att vi inteska utesluta någon enda förhandlingsfråga från dag-ordningen. Vill någon förhandla om någonting skainte EU från start säga att man inte vill vara med omdet. Det är en öppen och flexibel attityd. Därutöverhar vi velat se tydliga signaler till utvecklingsländer-na om total tullfrihet på de allra fattigaste ländernasexport till EU och den rika världen som en förtroen-deskapande åtgärd.Jag tycker att den strategin står sig. Den skullekanske ha blivit mer framgångsrik om den hade sjö-satts tidigare och med större kraft. Men jag vill intelåta självokritisk, och därför avstår jag från att draden slutsatsen för dagen. Inriktningen är nog att full-följa den politik vi har slagit in på, men jag lovar detinte.Anf. 171 ():Herr talman! Med anledning av att en del av defrågor som jag hade tänkt ställa redan har kommitupp, tänkte jag fråga om organisationens öppenhet.Det har varit ganska mycket diskussion under degångna åren om att WTO är en av de mer slutna glo-bala organisationer vi har. Det skulle i sin tur vara enorsak till ett svagt folkligt stöd. FN har ju ett relativtsett starkt folkligt stöd. Det ger naturligtvis regering-arna en starkare position.Jag vill fråga : Vad kan man göraför att öka öppenheten i WTO och därmed dess folk-liga acceptans och stöd?Anf. 172 Statsrådet ():Herr talman! Jag delar bedöm-ning att organisationens slutenhet är en delförklaring,ett bidrag, till den brist på legitimitet och respekt somorganisationen lider av i dag.Jag tror att organisationen är beslutsamt inriktadpå att öka öppenheten radikalt och att man är bereddatt gå så långt som medlemsländerna tillåter den attgå. Vissa medlemsländer vill ännu inte att alla doku-ment i samband med tvistlösning ska bli offentliga,och det kan inte organisationen ensam ändra på. Menvad gäller organisationen tror jag inte att det är någraproblem. Möjligen är det problem för ett och annatmedlemsland. Tendensen är dock solklar. Den går iden riktningen, och den kommer att gå längre.Jag tror också att det underlättas av att allmänhe-tens och mediernas intresse är mycket större, så attdet är lättare att få ut den bild som redovisas. När detgäller den bild som är hemlig kommer den ju inte utom ingen journalist är intresserad av att skriva omden. Och intresset från medierna var enormt mycketstörre nu än vid något tidigare ministermöte i WTO:shägn.Anf. 173 ():Herr talman! En av de viktigare punkterna när detgäller öppenheten är väl det som vi tidigare var innepå här under frågestunden, nämligen parlamentari-kernas roll och organisation. Vi har faktiskt ocksåsnuddat vid frivilligorganisationernas roll. Det harkanske framstått som om de är något negativt i han-delsprocessen. Och visst finns det väl sådana inslag,det ska medges. Men i huvudsak ser jag det somnågot positivt att vi har fått ett starkt engagemangfrån frivilligorganisationernas sida.Då är min nästa fråga: Hur kan man inom ramenför en öppenhetsprocess på ett bättre sätt ta vara påfrivilligorganisationernas potential? Om man nu skatala om att organisera, hur ska man komma in påvägar som gör att man kan få glädje av frivilligorga-nisationernas enorma kunskap? Kanske kan det skegenom bättre förberedelse inför de här mötena, osv.Anf. 174 Statsrådet ():Herr talman! Vi har ju under förberedelseproces-sen inför det här mötet och även under själva mötethaft en ny öppenhet i våra relationer till enskildaorganisationer. Vi har haft kontinuerlig kontakt, ochdet har varit en vidgad krets av organisationer somhar deltagit i våra möten till vilka vi har kunnat geinformation. I gengäld har vi fått synpunkter, kom-mentarer och kunskaper som har gjort att vi har fåttbättre positioner och en bättre politik.Det här är ett ömsesidigt givande och tagande idet avseendet, som jag tror är till ömsesidig nytta. Detär inte tal om en enkelriktad information och sedan ärdet färdigt. Det handlar ju om en dialog som ger enbättre politik och på köpet också en bättre förankradpolitik.De enskilda organisationerna har också varit re-presenterade av en gemensam representant i delega-tionen i , som har följt allt arbete och haft fullinsyn i stort sett i allting vi har gjort - i alla diskus-sioner, i delegationen när vi har förberett våra posi-tioner, osv. Det är en väg som vi ska fortsätta på. Detvågar jag lova . Det har varit väldigt bra, ochvi ska se hur vi kan utveckla det ytterligare.Anf. 175 HANS ():Herr talman! Det har varit uppe många frågor,men jag har en direkt enkel fråga: Inverkade de pro-tester vi såg på TV och det slagsmål som förekom iSeattle på utfallet? Eller var det dåliga förberedelseroch dålig vilja?Sedan till institutionella frågor. Som säger är det en sluten organisation. EU-förslagetom att ha något slags samråd mellan WTO och ILOär en sak. Men finns det någonting som hardrivit av institutionell karaktär för att förbättra situa-tionen?Och sedan rent allmänna frågor. Det finns natur-ligtvis en konflikt mellan öppen handel och rättvisa,som det ofta ser ut , även om öppen handel ocksåär en källa till tillväxt och bättre levnadsvillkor förmånga. Och det är väl vad många i NGO:er yttrar. Desäger att det är den starkes frihet som organiseras,dels genom protektionism när det passar de rika, delsgenom att man vill ha frihet när det gäller patent,teknologi, finanser, osv., för att få ett utomordentligtstort inflytande på de nya marknader som uppkom-mer i utvecklingsländer. Det finns naturligtvis enkonflikt mellan kapitalets frihet och nya nationerssjälvständighet och demokratiska utveckling.Vad finns det för konstruktiv strategi för att brytadetta? Det tror jag är den helt fundamentala frågan.Det kan också göra att frågan blir politiskt mer för-ankrad i svensk demokrati och folkrörelse.Anf. 176 Statsrådet ():Herr talman! Påverkade demonstrationerna för-handlingarna, eller var det dåliga förberedelser ochbristande vilja?Min åsikt är nog att demonstrationerna säkert på-verkade mycket i amerikansk opinionsbildning och iopinionsbildningen i världen. Men själva förhand-lingsförloppet tror jag inte påverkades av demonstra-tionerna. Det är min bild av detta, inte minst av detskälet att demonstranterna inbördes var väldigt olika.Å ena sidan drev man krav på att organisationen skaavvecklas och läggas ned därför att den är för mäktig,å andra sidan hävdades att organisationen är tandlösoch att den måste göra väldigt mycket mer på olikaangelägna områden, t.ex. när det gäller arbetsrätt ochatt skydda amerikanska jobb. Demonstrationerna var idet avseendet bara ett samlat uttryck för missnöje,men man var missnöjd från helt olika utgångspunkter.Jag tror inte att de påverkade förhandlingarnasförlopp. Jag tror inte att jordbruksförhandlingarnaeller förhandlingarna om mänskliga rättigheter i ar-betslivet hade fått ett annat förlopp utan demonstra-tioner.Vad gäller strategier för att få frihandel och rättvi-sa att bli mer förenliga menar jag att det var precis detsom vår skrivelse till tog sikte på.Den tog sikte på att beskriva en strategi för detta. Minsyn, som jag också menar fick stöd i , är atträttvisa i handelssystemet bygger vi genom att ha braregelsystem där alla, stor och liten, rik och fattig,behandlas enligt samma måttstock och samma regler.Alternativet är ju den starkes rätt.Vi behöver fler regler. De regler vi har behövertäcka fler områden, och det behövs bättre kapacitetför de svaga att hävda sin rätt enligt de regler somfinns i dag.Otillräcklig rättvisa har vi därför att de fattigaländernas produkter inte är föremål för samma fri-handel som de utvecklade ländernas produkter ochindustrivaror. Det är orättvist. Det ville vi göra någotåt i . Det vill vi fortsätta att göra något åt pålängre sikt. Se det gärna som en strategi. Det tyckerjag är viktigt.Anf. 177 HANS ():Herr talman! Jag kan väl instämma i en del. Mendet är naturligtvis inte alldeles enkelt när man sägeratt vi måste ha samma regelverk för att gynna bådestarka och svaga.Vi har lärt oss i den svenska demokratin och densvenska fördelningspolitiken att man ofta måste hasärskilda insatser för att de svaga ska kunna utvecklasig och också bli starka. Förment objektiva och neu-trala regler brukar faktiskt ofta favorisera den starka.Jag tror att det finns utrymme för både självkritikoch ett konstruktivt samarbete. Det ligger mycket i attdet fanns många bra saker i skrivelsen. Men det gälleratt verkligen göra reda för vad som var utslag avprotektionism från och EU, vad som var uttryckför sunda principer om fackliga rättigheter och miljö-hänsyn och vad som mera var ett allmänt missnöjesom resulterade i att man ville riva hela klabbet.Vi ser fram emot en analys men därefter en rejälstrategi för att kombinera rättvisa och handel, som jagtror kan gynna alla parter.Anf. 178 Statsrådet ():Herr talman! Regler ska tillämpas lika för alla.Det är en grundläggande rättvisefråga. När EU ochBangladesh möts för att slita en rättstvist ska man halika rätt till prövning av sina argument.Däremot behöver ju inte reglerna vara exakt lik-formiga på alla områden. Men problemet är juatt olikformigheten i reglerna missgynnar de fattigaländerna, eftersom jag har åsikten att de låga tullar vihar på industrivaror gynnar industriländerna och dehöga tullar vi har på jordbruksvaror och tekovarormissgynnar de länder som producerar sådana varor iu-länderna.Detta är ett uttryck för att vi faktiskt inte har likaregler över hela fältet. Förhandlingarna har lett olikalångt och gett olika resultat. Vad gäller det förhållan-det att reglerna inte är uttryck för att rik och fattig harexakt samma regler kan man generellt säga att fattigaländer har mycket högre skyddsåtgärder runt sinaekonomier än vad rika länder har. Jag är inte säker påatt det t.ex. i fallet har varit till fördel förutvecklingen under de senaste 50 åren.Anf. 179 ():Herr talman! Jag delar besvikelseöver att havererade. När Clinton så klartkrävde att arbetsvillkor skulle ingå i gjorde han det i direkt konfrontation medu-länderna.Jag är inte säker på att EU:s förslag skulle varamindre provocerande. Jag är inte säker på att inteäven detta skulle upplevas som protektionism.Inför en förhandling om frihandeln är det viktigtatt inte bara allmänheten utan även kännerförtroende för det arbete som görs. harsjälv sagt att man borde bereda bättre möjligheter fördem att exportera de varor de är bra på, nämligen matoch kläder.Därför frågar jag : I EU skulle manmycket väl kunna snabbavveckla de restriktioner påtekovaror som vi har snabbare än till 2005. Jag tyckeratt det är en viktig uppgift för att iEU påverka att detta sker. Kommer attta något initiativ i den vägen?Anf. 180 Statsrådet ():Herr talman! Svaret på frågan är: Ja, det är möjligtför EU att snabbavveckla sådana tullar. Vi behöverinte fråga någon om lov om vi vill sänka tullarnaensidigt. Som bekant hade inga sådana tullaralls på plats när vi blev medlemmar i , och Sverigeär inte någon stark anhängare av just den här tullpoli-tiken på kläder.Jag tror emellertid att vi måste konstatera att omdet är i stort sett omöjligt att få EU att sänka de tul-larna ens i utbyte mot annat i en stor förhandling, trorjag att det skulle uppfattas som ren demonstrations-politik att försöka förmå EU:s länder att gå med på attgöra detta helt frivilligt ensidigt.Det är ett förslag som det vore helt orealistiskt attfå stöd för. Därför är det inte meningsfullt för mig attbland mina kolleger provocera med detta krav, ävenom jag skulle tycka att det vore en bra sak att genom-föra. Det vore bra för konsumenter, inteminst för barnfamiljer, men också en viktig gest motde länder som lever på att producera denna typ avvaror.Anf. 181 ():Herr talman! Jag är nog något mer optimistisk närdet gäller EU. Jag tycker att även EU borde inse bör stärka förtroendet bland efter detsom har skett i . Diskussionen om hur viktigtdet är att få till stånd en ny förhandlingsrunda och fåupp de här frågorna igen kräver att man visar godvilja gentemot . Med den diskussionentycker jag att det borde gå att försöka få upp frågornaoch få förståelse inom EU för en snabbare avvecklingav tekohindren.Anf. 182 Statsrådet ():Herr talman! Om jag skulle drista mig till att gede tekoexporterande länderna ett råd - det är inte såofta jag gör sådant, och jag kanske inte ska göra det heller - skulle det vara att erbjuda EU att öppnamarknaderna i båda riktningarna.I de länder som vill exportera mer till EU har manju normalt sett väldigt stängda egna marknader sam-tidigt som man har en väldigt stark konkurrenskraftpå de här områdena. Jag tror att det skulle vara lättareatt förmå dem i EU som vill ha tullbarriärer kringEuropas tekoindustri till kompromissande om tull-sänkningarna kunde bli ömsesidiga. Jag tror inte attitalienska och andra högförädladetekoprodukter som vi gör i skulle konkurreraut trikåindustrin i , men det vore en ömse-sidighet i detta som skulle göra hela förhandlingssitu-ationen annorlunda som jag är övertygadom att detta skulle vara till ordentlig fördel också föru-länderna.Jag tycker att det är svårt att förstå hur länder somKina och kräver frihandel av EU, men inteerbjuder ett uns av egna marknadsöppningar på exaktsamma område där de själva hävdar att de har enöverlägsen konkurrensförmåga.Anf. 183 FÖRSTE VICE TALMANNEN:Därmed är informationen om iSeattle avslutad, och jag tackar handelsministern föratt han har velat komma hit och besvara kammarensfrågor.Överläggningen var härmed avslutad.9 § (forts.) Utgiftsområde 23 Jord- och skogs-bruk m.m. (forts. MJU2)Anf. 184 () re-plik:Herr talman! Jordbruket hänger ihop med WTO såövergången känns logisk. Jordbrukssektorn är verkli-gen en sektor där det finns anledning att se över be-stämmelserna i olika länder för att öka möjlighetentill handel.Jag har i mitt anförande talat ganska mycket omden satsning som görs på ekologiskt lantbruk. Jagär glad över att Socialdemokraterna, har kunnat enas i den skrivelse somär en av grunderna för betänkandet . skaha som mål att av den odlade arealen ska varaekologiskt odlad , och att av antaletmjölkkor och slaktdjur av nöt och lamm ska varaekologiska.Jag har också beskrivit vilken satsning man gör iDanmark, och också att man gör en satsning i Frank-rike. I satsar man alltså under de kommandeåren ca 500 miljoner på forskning och utveckling.Man satsar också stort på marknadsföring av ekolo-giska livsmedel.Delar jordbruksministern min uppfattning att vimåste fundera på hur satsningen på forskning ochutveckling inom den ekologiska sektorn ska kunna blibättre för att vi ska kunna nå de mål vi själva har sattupp, och för att det svenska lantbruket i en omställ-ning som jag ser framför mig ska kunna marknadsfö-ra sina produkter på ett så effektivt sätt som möjligt?Anf. 185 Jordbruksminister ():Herr talman! Det är klart att också forskningsfrå-gor och marknadsföringsfrågor i anslutning till eko-logisk produktion är viktiga. Men jag tror att detockså är angeläget att skilja på vem som gör vad.När det gäller forskningen är det inga konstighe-ter. Där har ju samhället ett ansvar, kanske inte attstyra forskningen, men att se till att det också finnsresurser som går in på de här områdena. Det blir enfråga i den forskningspolitiska proposition som vihåller på att förbereda, och där jordbruket har sin del.Eftersom vi har ett eget universitet och ett forsknings-råd finns det också anledning att ta in de här frågornai det sammanhanget.När det gäller marknadsföring är det primärt nä-ringens eget ansvar. Det tycker jag är en princip atthålla på. Dock har vi i nästa års budget avsatt 10miljoner från mitt departement och från Näringsde-partementet 10 miljoner för marknadsföring avsvensk produktion framför allt på andra marknader änSverige.Jag har för dagen inga andra pengar som jag kanbedriva marknadsföringsinsatser med.Anf. 186 () re-plik:Herr talman! Från anser vi att densatsning på ekologiskt lantbruk som ska följa ochsom dels handlar om målen dels om miljöstöden,måste kompletteras med rejäla satsningar på forsk-ning, utveckling och information. Här börjar Sverigeligga efter. Jag vill hävda att det faktiskt är rätt såbråttom.Vi kan se att under 1997-1999 anslogs från rege-ringens sida till ekologisk forsk-ning, men är det inte många dagar kvar av.Det blir ett glapp mellan slutet av och denforskningsproposition som ska tas.Risken är uppenbar att de forskare som funnitsunder inte har någon möjlighet att fortsättasin forskning , och att de helt enkeltär tvungna att sluta och börja med annat.Det kommer ett ramprogram för forskning förekologisk produktion som lant-bruk på SLU, CUL, håller på att ta fram. Man påpe-kar just att det måste fram pengar . Detfinns många forskningsobjekt där pengarna försvin-ner eller den 1 juni.Hur tänker jordbruksministern lösa den proble-matiken?Jag delar också jordbruksministerns uppfattningatt det är bra att jordbruket jämställs skattemässigtmed annan verksamhet. Det är också därför vi har setttill tillsammans i propositionen att jordbrukets el- ocholjeskatter för den enskilde lantbrukaren jämställsmed annan produktion. Men det innebär också att ensådan sak som dieselskatten måste vara gemensamoch lika för alla verksamheter.Jordbruksministern antydde att man i ärpå väg att höja några miljöskatter. Vad är det?Anf. 187 Jordbruksminister ():Herr talman! Jag har när det gäller forskningeninget annat besked att ge än det som jag tidigare sadeom den forskningspolitiska propositionen.Vad sedan beträffar de skatter och annat som vi sålänge har diskuterat har vi sagt att vi ska jämställajordbruket med andra näringar. Om vi ska hålla påden principen ska vi inte särbehandla jordbruket närdet gäller dieselskatten. Andra näringar får ju enhöjning av dieselskatten. Frågan är om jordbruket närdet passar jordbruket ska jämföras på något annat sätt- inte med andra näringar utan kanske med andraländer. Det är en principdiskussion som måste föras.Det har här också sagts att vissa partierskulle vilja sänka avgifterna på andra insatsvaror. Jagvill helt klart deklarera att jag inte är beredd att göradet. Man kan säkert se över om t.ex. handelsgöd-selavgiften uppfyller de mål som vi har satt upp ellerom den kan konstrueras på ett annat sätt. Jag är villigatt undersöka det, men det skulle aldrig falla mig reducera avgifter rakt av bara för att lätta det eko-nomiska trycket på jordbruket. Något sådant förslagkommer jag inte att lägga fram.Anf. 188 ():Herr talman! Det har förts en jord-brukspolitisk debatt som har berört både det ena ochandra. Den har varit intressant och naturligtvis myck-et viktig. Det som jag tänkte ta upp berör bara en delav detta men en del som är nog så viktig för mångaenskilda.Jag tänker uppehålla mig vid den del i detta be-tänkande som rör landsbygdsprogram för hållbarutveckling. Regeringen lade fram enskrivelse som skulle presentera inriktningen avsvensk landsbygd för . Denskrivningen har behandlats i miljö- och jordbruksut-skottet och finns med i detta betänkande.En del gäller vad som kallas"kompensationsbidrag i mindre gynnade områden".Det är ett stöd för aktivt utnyttjade arealer av vall ochbetesmark inom de mindre gynnade områdena i norraoch södra utskottstexten står det att detta kompensations-bidrag behövs även i fortsättningen för att säkerställaatt de ekonomiska förutsättningarna för jordbruks-produktion ska finnas kvar trots de nackdelar somfinns i många områden vad gäller klimat, nordligtläge, höjd över havet, dålig arrondering osv. Manbetonar vidare vikten av att skapa förutsättningar föratt bevara biologisk mångfald och kulturmiljövärden.Detta stöd ska i första hand riktas till aktiva jordbru-kare med mjölk- och animalieproduktion.Utskottsmajoriteten skriver att gränserna för dessaområden i princip ska förbli oförändrade. Dock finnsdet ett område där man föreslår att gränserna ändras.Det gäller stödområde 4 och södra . Om detförslaget går igenom här kommer hela södraVärmlands jordbruk att flyttas så att det får kraftigtlägre ersättningsnivåer.I Jordbrukets utredning om de regionala stöden,som ligger bakom det förslag till förändring somutskottsmajoriteten står för, sägs att stödområde 4 harheterogen karaktär. Det finns en skillnad mellan desämre regionerna i norra delen och områden kringVänerkusten, där förutsättningarna mer liknar detmindre gynnade område som omfattar de sydsvenskaskogs- och mellanbygderna.I delar av det södra området är det främst förut-sättningarna för spannmål som kan vara jämförbara.Återväxten när det gäller vall och betesmark är sämrei dessa områden. Att försämra ersättningsnivåerna fördessa områden löser inte några problem.Den besparing som utskottet nu vill göra genomatt försämra ersättningarna i södra kan intepåstås vara stor. Däremot kan effekterna för den en-skilde lantbruksföretagaren vara av mycket störremått. Det här förslaget kommer att slå mot lantbruka-re med animalieproduktion vilka inte bor på den di-rekta slätten vid Vänerkusten och inte har så mycketspannmålsodling. Jag tycker inte att de effekter som idetta fall kan drabba den enskilde är acceptabla. Detmåste finnas en långsiktighet i de förutsättningar somges för lantbruksföretagare. Det är förutsättningen föratt investeringar ska göras och för att nya generatio-ner ska våga satsa på en framtid inom lantbruksnä-ringen.Jordbruket är en av de viktiga näringarna i Värm-land. Landsbygdens framtid är beroende av hur lant-bruksföretagen kan överleva och utvecklas. Man kaninte nog betona vikten av lönsamma lantbruksföretagför möjligheterna att upprätthålla öppna landskap, enbra miljö och ett levande kulturlandskap. De gersysselsättning för de lantbrukare och anställda somfinns på gårdarna, för företag som servar maskiner,för verkstäder och för byggfirmor, och de ger under-lag för affärer och skolor. Även turistnäringen påver-kas om landskapet växer igen och lantbruk läggs ned.I dag är en stor del av landsbygden i fara. Lön-samheten är svag inom svin-, mjölk-, kött- ochspannmålsproduktion. Grunderna för en levandelandsbygd är att det på gårdarna finns djur som pro-ducerar mjölk och kött och håller markerna öppna.Mjölkgårdar läggs nu ned i accelererande fart iVärmland. Vi tycker att detta är mycket oroande.Som jag här har beskrivit kan jordbrukets betydel-se inte nog betonas för ett län som , speci-ellt i de områden som kommer att drabbas av denförsämring som förslaget till ersättningsnivåer inne-bär. Vänerbygdens lantbruk är motorn för hela länetslantbruk. Försörjningen när det gäller transporter,veterinärer, rådgivning och service är avpassad förhela länet. En neddragning av ersättningarna i dettaområde, med sänkt konkurrenskraft som följd, kom-mer även att drabba övriga delar av länet.Jag vill avslutningsvis, herr talman, säga att jaginte har något yrkande, men jag stöder naturligtvis dereservationer som Moderata samlingspartiet har avgi-vit i detta betänkande.Anf. 189 () re-plik:Herr talman! har för variten mycket viktig fråga. Vi skulle inte kunna tänka ossatt minska möjligheterna för lantbruket i södraVärmland. Där finns ett lantbruk som vi från Miljö-partiets sida tycker är bra. Man har där både spann-målsodling och djurdrift. Det finns mycket djur iområdet, och många marker påminner mycket ommina hemmamarker i Sörmland.Vi blev väldigt glada när vi fick på gårdsnivåframtagna siffror som visar att gränsen för 20 korförsvinner. Också flera andra saker gör att de enskildagårdarna trots att man sänker stödet i de här område-na kommer att tjäna på reformen. Det var för ossoerhört viktigt att de reformer som genomförs inte pånågot vis missgynnar de enskilda lantbruken i södraVärmland, snarare tvärtom.Om man räknar på gårdsnivå kan man se att dehär gårdarna kommer väl ut och faktiskt, jämfört medtidigare förslag, tjänar på reformen.