prot · GM0953 · 1999-02-10 00:00:00 — Det arbetet kommer vi naturligtvis att fort-sätta.Frågorna kring Agenda 2000 har jag liksom minföreträdare ett antal gånger tagit upp i EU-nämnden.På fredag blir det en utfrågning kring alla Agenda2000-frågor, där det finns möjlighet att sätta sig in ialla detaljer i detta sammanhang. Jag tror att de leda-möter i som har velat få information omAgenda 2000-förhandlingarna har haft alla möjlighe-ter till detta.Jag vill återigen återvända till världen utanför Eu-ropa. tog i sitt första inlägg inteupp världen utanför med ett enda ord. I sittandra inlägg tog han upp världen utanför baraför att konstatera att det behövs mer marknad.Det är klart att marknad och frihandel är viktigt.Det förnekar jag inte, men det räcker inte som svar,. Det räcker inte som svar närflickor i förvägras rätten till en utbild-ning. Det räcker inte som svar till kurdiska pojkar iTurkiet som inte får lära sig läsa på sitt eget språk.Det räcker inte som svar till flickor i somstympas genom omskärelse. Det räcker inte som svartill småpojkar i som tvingas att arbeta tidigtför att klara sin familj.För att klara mänskliga rättigheter och en ekono-misk och social utveckling i hela världen, så att vi fåren rättvis värld, måste vi fortsätta vårt starka traditio-nella svenska arbete för att stärka FN. Vi måste verkaför att fler länder än och några få andra euro-peiska länder uppfyller biståndsmålen. Vi måste ock-så fortsätta att öka vårt eget bistånd. Vi måste stärkakampen för demokrati och mänskliga rättigheter, ochvi måste stärka det förebyggande arbetet.Jag tror egentligen att vi ser den bästa bilden avförebyggande arbete i vår egen region, Östersjöregio-nen, där vi kan se hur ett brett samarbete på alla om-råden - handel, miljö, utbildning och demokrati -också skapar en säker, trygg och fredlig region. Detvill vi skall prägla vår region. Det vill vi skall präglaEuropa. Det vill vi skall prägla världen.Anf. 16 ():Fru talman! Först vill jag säga att det faktiskt be-hövs mer marknad om man skall klara finanskrisen.Det stora bekymret är den korrupta statsmakten somvanstyr och förhindrar sitt folk att utvecklas. Det ärdet absolut största problemet i u-världen, och förres-ten också på åtskilliga andra håll.Avslutningsvis vill jag markera några punktersom är viktiga när man skall se skillnaderna i svenskutrikes- och säkerhetspolitik. Vi menar för det förstaatt inte kan stå likgiltigt inför angrepp på ettEU-land, ett nordiskt grannland eller ett kandidatland.Vi menar att neutraliteten är osannolik och snarastmissvisande som en beteckning på svensk utrikes-och säkerhetspolitik.Vi menar för det andra att fullt ut skalldelta i den europeiska säkerhetsordningen i alla delaroch inte stå vid sidan av.För det tredje välkomnar vi , ochUngerns Natomedlemskap. Det stärker säkerheten iEuropa.För det fjärde vill vi att skall stödja debaltiska ländernas strävan att komma med i Nato. Detstärker säkerheten i Östersjöområdet.För det femte menar vi att och Litauenmåste få börja förhandla om medlemskap i redani år. Det vore ett fiasko om inte så sker.För det sjätte menar vi att de första nya medlem-marna i EU skall kunna komma in kanske redan2003.För det sjunde menar vi att skall följaEU:s rekommendationer för att minska arbetslösheten- inte fuska.För det åttonde menar vi att skall gå med isamarbetet kring euron möjligt.För det nionde vill vi inom EU se en begränsadregeringskonferens som kan vara klar för deförsta nya länderna i att blimedlemmar.Som sista punkt menar vi att det är orimligt att ut-rikes- och säkerhetspolitiken och försvarspolitikenformas med partier som är emot EU, emot Nato ochemot ett försvar.Anf. 17 ():Fru talman! Jag har full förståelse för att utrikes-ministern inte kan svara på alla frågor som ställs i endebatt. Jag vill tacka för de svar jag ändå har fått.Men ibland är också tystnaden ett sorts svar.Jag frågade t.ex., mot bakgrund av utrikesminis-terns positiva beskrivning av Natos roll och närvaro i vår världsdel, om utrikesministernanser att närvaro i är positiv för fredenoch utvecklingen i . Det är en knepig fråga attsvara på, och jag kan förstå att det kanske inte är heltlätt att formulera ett svar på kort tid.Inte heller har jag fått svar på frågan om hur Sve-riges negativa inställning till väpnade konflikter ochrestriktiva inställning till vapenexport påverkar våregen roll som krigsmaterielexportör. Hur mångasvenska vapen har använts för att utrota det indone-siska och för att slå ned frihetssträ-vandena i ?Skall vi, mot bakgrund av utrikesministerns sannaoch pessimistiska bild av de på den afrikanska konti-nenten pågående krigen, konflikterna och kriserna,bidra till upprustning i regionen genom export avattackflygplan?K-G Biörsmark har svårt med argumentationenom biståndet eftersom tillsammans medandra partier har minskat biståndet, medan Vänster-partiet och är de enda partier som aldrighar medverkat till sådana beslut. Den blygsammaökning som sker är ändå ett trendbrott efter mångaårs nedskärningar.Lars sade att intebara är det mest EU-vänliga partiet i utanockså det mest Amerikavänliga. Det kanske är därförBiörsmark kritiserar mig och för att viså tydligt säger nej till roll som världspolis,medan Biörsmark själv inte säger någonting.Fru talman! Det finns också ljusa inslag i utveck-lingen. Det finns ett motstånd och en progressiv möj-lighet att skapa bättre förhållanden, och det är viktigtatt vi tillsammans tar den.Anf. 18 ():Fru talman! Jag skall i mitt sista inlägg ta upp yt-terligare några tankar när det gäller de mänskligarättigheterna. Det är bra att många har framhävt bety-delsen av att vi värnar de mänskliga rättigheterna. Jagfår nog hålla med K-G Biörsmark om att det är an-märkningsvärt att mycket flagranta övergreppinte nämndes i grundtalet - det vi har fått skriftligt -även om jag är glad för den klara markering somsenare gjordes.Det är faktiskt inte så att stora förbättringar harinträtt. Det hjälper inte att skriva på internationellakonventioner och avtal om man sedan inte imple-menterar dem och om utvecklingen i många avseen-den går stick i stäv med dem. Detta gäller både denfortsatta förföljelsen och trakasserierna av politiskadissidenter, företrädare för olika religioner, kristnasom inte är registrerade, muslimer - för att inte talaom buddhisterna i . Detta måste angripas meroffentligt gång på gång.Sedan vill jag också som allra hastigast i slut-klämmen säga att vi även inom måste bevakareligionsfriheten. Länder som och Belgiengör det faktiskt svårare för olika kyrkor att arbeta äntidigare, och det är inte det man förväntar sig av ettEuropa som står upp för demokratin. Det måste vibevaka inom Europa.Anf. 19 ():Fru talman! Jag förstår också att utrikesministerninte hinner svara på alla frågor, men jag är lite oroligöver att vi inte fick höra vilka positiva signaler detfinns när det gäller utvidgningen. Det får vi väl åter-komma till senare, och likaså till tidpunkten för folk-omröstningen.Jag skall säga någonting om biståndet, som jaginte har sagt något om förut. Det hör till vårt landsviktigaste och mest konkreta utrikespolitiska insatser.Vi i har större ambitioner när det gälleratt återta enprocentsmålet i biståndet än vad regering-en och samarbetspartierna har. Det skall inte ta 30 åratt komma tillbaka till , vilket det gör med nuva-rande takt.Till vill jag bara säga att den enda gångvi nådde enprocentsnivån faktiskt var under fyrklö-verregeringens tid.En debatt om det svenska biståndet handlar intebara om nivån, utan det handlar också om innehållet.Det är bra att vi nu skall få en utredning om biståndet.Och jag vill gärna peka på några frågor som vi tyckerär viktiga.Vi menar att det svenska biståndet måste bli merflexibelt och att nya angelägna projekt måste kunnastartas. måste andra projekt eller land-samarbeten kunna minska i omfattning eller heltavvecklas.En viktig fråga är skuldavskrivningen för de fatti-gaste länderna. Den måste intensifieras. HIPIC-initiativet är bra, men det räcker inte. Vi har hört attSverige nu stöder 2000. Det är bra.Men vad gör egentligen? Det skulle var in-tressant att få ett svar på den frågan. Det skulle varabra om skulle kunna ta initiativ i det avseen-det. Och jag föreslår att vi då skulle prioritera ett avvärldens fattigaste och mest skuldtyngda länder, somnu visar en positiv och demokratisk utveckling, näm-ligen Moçambique.Vi i prioriterar småskalighet i bi-ståndet. Vi vill se fokus på landsbygdsutveckling,hållbar utveckling och miljö, anpassad teknik, hjälptill självhjälp, kvinnor och mänskliga rättigheter. Detär också väldigt viktigt med en demokratisk upp-byggnad.Tack!Anf. 20 (fp):Fru talman! Utrikespolitik omfattar mycket, somvi har upplevt här . Den spänner över hela värl-den och över många områden.Jag har inte själv hunnit säga så mycket om sär-kerhetspolitiken. Jag menar att svensk säkerhetspoli-tik och Natos roll i måste kunna diskuterasutan övertoner och med realistiska framtidsbedöm-ningar. Erfarenheten från fredsarbetet i vittnar exempelvis om behovet av Natooch uppbackning från när det gäller akuta freds-skapande uppgifter samt nödvändigheten att maninvolverar i detta arbete.Nato har därmed utvecklats till att kunna bli detmilitära benet i en framtida alleuropeisk säkerhetspo-litik och säkerhetsstruktur där även kan varamedlem. I ett läge där exempelvis och debaltiska länderna är medlemmar i måste frågankunna aktualiseras även för svenskt vidkommande.Detta var kanske också något av ett svar till LarsOhly som har sagt att är mestUSA-vänliga parti.Det är klart att vi, med den bakgrund vi har i Eu-ropa, känner en stor tacksamhet mot som stop-pade kommunismens framfart i . Det är klartatt vi är många som känner en viss tacksamhetsskuldtill amerikanska soldater som fick oss att leva i ettfritt . Och kan vi kan skapa ett fredensEuropa genom EU.Jag vill slutligen ta upp det internationella ut-vecklingssamarbetet. Tystnad är också ett svar, sadeLars . berörde inte med ett ord sin rolli att man har hamnat på av BNI i biståndet. Detär skammens gräns.Anf. 21 ():Fru talman! Jag skall skicka över den gröna fede-rationens program för Europapolitiken till utrikesmi-nistern. Det har de gröna partierna i tillsam-mans antagit. Det är ett mycket bra program somvisar vad vi vill göra i . Utrikesministern kän-ner uppenbarligen en frustration över att vi har enparagraf i vårt program här hemma i där detstår att vi vill lämna EU. Den frustrationen kanskekan försvinna och hon kanske kan se att det finnsandra delar att samarbeta kring. Det finns kanske mergemensamt mellan gröna partier och socialdemokra-tiska partier i än vad det finns mellan mode-rata och socialdemokratiska partier. Det kan vara avvisst värde för utrikesministern att se den möjlighe-ten.Vi har, som sagt, antagit en politisk plattform förEU-valet tillsammans med de gröna partierna. Vi stårbakom den politiken. Det är mycket kring miljö ochinternationell solidaritet som är viktigt. Jag är gladöver att utrikesministern tog upp att man från svenskthåll tyckte att det var viktigt med en utvidgning avEU. Det senaste toppmötet hade en vinkling somgjorde mig väldigt orolig. Det lät som om man nuskulle satsa på den inre kärnan och bygga upp EMU-länderna, så att de blev starkare. Sedan skulle manlämna omvärlden åt sitt öde.Vi har inte sagt nej till att fler länder skall få gåmed. Vi har dock sagt att vi tycker att det är folket ide länderna som skall avgöra och att vi inte, så attsäga, skall putta in länder som medlemmar. Det härskall ske under demokratiska former.Till sist vill jag ta upp något som jag tycker äroerhört viktigt. Det gäller satsningen på att man skallbli av med en del av personminorna. Från svenskt hållhar det ju sagts att det här har högsta prioritet. Trotsdet har av det totala försvarsanslaget gåtttill detta. Jag tycker att det är dags att vi visar att dethär är oerhört angeläget, så att inte fler människoromkommer på grund av detta.Anf. 22 ():Fru talman! En sådan här dag kan det finnas an-ledning att erinra om att det är precis sedanSverige grundade sin slavhandelskoloni inuvarande . Där kan man fortfarande besökaden borg som med 250 slavar lät bygga.Fru talman! Fattigdomen är stor i världen. Enfemtedel av jordens befolkning somnar hungrande.Drygt en miljard lever i absolut fattigdom. Fattigdo-men är i själva verket det enda som är gemensamt föralla världens . Det är därför den skall utrotas.Och vi har i ett stort ansvar att bistå , de fattiga länderna, i deras viktigaste upp-gift, nämligen att utrota fattigdomen. Vi vet av erfa-renhet från många länder att detta, om man kommertill rätta med det på ett riktigt sätt, kan det ske underloppet av en generation, 20-30 år.Världsbanken har kommit med en rapport, Asses-sing Aid, som visar att en ökning av biståndet med1 % av bruttonationalprodukten i det aktuella landetger i tillväxt, om man har en bra och utveck-lingsinriktad regim. Men den visar också att tillväxtenmed samma tillförsel av biståndsmedel minskar med0,om landet är vanstyrt. Det här innebär att detfinns tecken både på att bistånd kan vara mycketeffektivt och på att det kan vara direkt skadligt. Där-för är biståndsdiskussionen oerhört grannlaga.Biståndsdebatten har haft tre faser. Den första vartake-off-fasen. skulle så snabbt som möj-ligt föras till i-landsnivå. Det resulterade i att somligablev rika; andra blev fattiga. Och man fick en fördel-ningsfas i biståndsdebatten, som sedan har gått övertill den nuvarande fasen, nämligen basalbehovsfasen.Man skall tillgodose basalbehoven i de fattiga länder-na.Det här innebär en påtaglig risk som man måstevara medveten om. Om man tillgodoser basalbeho-ven, som en regering normalt skall göra, och koncent-rerar insatserna så att vissa i-länder tar hand om vissau-länder är vi snart framme i någon form av neokolo-nialism.Jag tror att vi måste vara både illusionsfria ochfria från risken att bli desillusionerade när vi angriperde här problemen.Kyrkan driver nu 2000. Man fö-reslår skuldavskrivning, skuldsanering. För oss mode-rater är detta naturligtvis utomordentligt vällovligt,eftersom vi som enda parti hade en särskild post på803 miljoner för snabb skuldavskrivning i särskiltutsatta länder i Afrika.Man skall komma ihåg att det är ett lysande sättatt låta en ny regim, en ny utvecklingsorienteradregim, slippa dra på bördor som gamla korrupta re-gimer har ådragit landet. Men det skall inte användasså att en statsmakt, som grovt och systematiskt krän-ker mänskliga rättigheter, förtrycker medborgarnaoch främjar korruption, får ett ökat låneutrymme ochen möjlighet att sitta kvar längre än nödvändigt. Isådana fall kan en statsbankrutt och ett nytt styre varabetydligt viktigare för landet.MAI-avtalet sköt man på. Det tycker vi är bra.Men vi skall komma ihåg två saker när man diskute-rar de här frågorna vidare i WTO. Faktum är att problem inte är ett överskott på investe-ringskapital. Det kapital som skall investeras är denrika världens pensionssparares pengar. Det är någon-ting som faktiskt kräver noggranna avvägningar närman utformar regelsystemet, och det är viktigt att vikommer fram i det sammanhanget.Om man tittar på biståndet i övrigt kan man kon-statera att katastrofbistånd alltid behövs. Det är bra attvi nu satsar på de Mitch-drabbade ochNicaragua. Det innebär inte särskilt mycket nyapengar. I stället är det gamla pengar som finns i bud-geten, som specialinriktas på området. Men det ärbra och det behövs. Och det ger möjlighet att ocksåpåverka utvecklingen i länderna, inte bara reparerabroarna.Jag tror att det är viktigt att utnyttja erfarenheterfrån de länder som har tagit steget vidare. Treparts-samverkan har vi talat om . Jag tror att det ärviktigt att alltmer utveckla biståndet dithän att manockså kopplar in länder som har erfarenhet av hurman utrotar fattigdomen.I vårt samarbete tror jag att kunskapsöverföring ärdet viktigaste. Biståndet skall vara oljan i motorn, intebensinen i tanken. Men jag tror att det också är viktigtatt vi noga slår vakt om utvecklingen av mänskligarättigheter. Den redovisning nu har begärtav regeringen är ett viktigt inslag i detta. Det är vik-tigt att slå vakt om en utveckling av ett rättssamhälle,av marknadsekonomi. Det är viktigt att se till att manfår en utveckling av basal utbildning, basal hälsovård,jordbruk, småföretag - inte minst det senare gällerkvinnornas möjligheter att arbeta - liberalisering ochprivatisering. Det är också viktigt att man mäter re-sultatet av biståndet, inte de utbetalda kronorna.Jag tror att man skall minska egenregin. Man skallsatsa mycket mer via enskilda organisationer, dettaalldeles särskilt där det är den aktuella regimen somär själva hindret för landets utveckling.Vi skall inrikta oss alltmer mot . Det är därfattigdomen ökar. Det är där vi har de stora hiv- ochaidsproblemen. Det är där man har haft de tre konse-kutiva katastroferna, med slaveriet, kolonialismenoch socialismen. Jag tror att när vi inriktar oss påAfrika - och jag tror att vi särskilt skall titta på Zim-babwe, där utvecklingen är ganskaoroande - är det viktigt att finnas på plats och attbiståndet är en del i den samlade politiken.Jag tror att det är viktigt att satsa på världsbanken.Deras asiatiska ekonomers metod att byta bistånd motframsteg har visserligen lett till att de har fått skuldenför en rad nödvändiga reformer. Men de har varitframgångsrika, och de är duktiga på utvärdering.Alltmer av vårt multilaterala arbete bör inriktas påden vägen.Men, fru talman, det viktigaste är frihandeln. La-tinamerika visar så tydligt vart protektionism ochplanekonomi har kunnat föra. Det gäller att bekämpaförsök att skapa dolda handelshinder, och det gälleratt stimulera tillväxten i . Det är nämligensjälva basen för att fattigdomen över huvud tagetskall kunna avvecklas. Därför är det positivt att vi nuskall utreda biståndets framtida utveckling.Anf. 23 ()replik:Fru talman! Jag kan ställa upp nästan till hundraprocent på det som här för fram när detgäller biståndspolitiken. Det är konstruktiva, framåt-syftande förslag. Även det här med att vi nu skall fåen utredning stöder . Det är ett gammaltfolkpartiförslag, och det är vi glada för.Bertil säger ofta en sak från talarstolensom är en mycket talande bild: Olja i motorn, intebensin i tanken - så skall bistånd bedrivas.Jag håller helt med. Vi kan aldrig bedriva biståndså att vi så att säga tar över ett lands ruljangs ochpumpar in så mycket pengar att det driver landetframåt så som bensinen skulle göra.Men problem är att ni inte heller harråd att köpa olja till bilen. Ni stjäl så mycket i pengaratt det fattas pengar att köpa olja för. Det är det som är problem,och det är där ni måste ändra er politik.Anf. 24 () replik:Fru talman! Jag är glad över att vi är överens omutredningen. Vi har år stött reser-vation när det gäller utredning av målsättningen förbiståndet, och börjar vi nå resultat av ett långvarigtagerande. Det är bra.Det är ändå ganska märkligt att man kan säga attdet är ont om pengar till det bistånd vi bedriver när vihar en reservation på 3 miljarder som ligger och vän-tar, och som man nu dessutom sätter i gång att an-vända när man plötsligt får lite kris i kassan och stop-par utbetalningarna från Sida.Anf. 25 ()replik:Fru talman! Jag ser fram emot den utredning sombl.a. skall utvärdera våra sex biståndsmål. Vi från vårsida önskar att demokratimålet skall lyftas fram på ettannat sätt. Men den diskussionen återkommer vi till.Det är en konstig bild vi har, säger ,när det finns reservationer. Javisst, detta är ett pro-blem. Jag håller med om att det är ett organisatorisktproblem. Men det beror ju ofta på - precis som BertilPersson tidigare sade - att det finns korrupta regimer.Man startar en investering någonstans, och så skallman bygga en bro. Så blir det förhinder av olika slag- det kan även vara naturkatastrofer - och så byggsdet på så sätt upp en reservation.Å andra sidan finns det ett behov på andra håll,där vi kanske inte verkar så aktivt . sade t.ex. att det är bra med bistånd via NGO:er.Samtidigt finns det NGO:er som inte får tillräckligtmed pengar för att bedriva ett bra bistånd därför attdet är ebb i kassan, så resonemanget går inte riktigtihop.Anf. 26 () replik:Fru talman! År ökar vi våra förslag till an-slag till NGO:er . Det är ungefär vadNGO:erna har sagt till oss att man har en realistiskmöjlighet att använda på ett bra sätt i de länder därman verkar.Jag tror att man successivt måste gå över frånegen regi. Det är alldeles onödigt att bygga upp enstatlig apparat med pensionsutfästelser för att ha enegen biståndsorganisation.Sedan vill jag komma tillbaka till det här med ut-betalningsmål. Jag är väl medveten om att är den enda regering som har uppfyllt enpro-centsmålet. Det var med kristdemokrater på den aktu-ella ministerposten.Men man skall också komma ihåg att resultaten ärviktigare än frågan om hur många kronor man betalarut. Dessutom är kronan beroende av inflation och alltmöjligt annat. Det är viktigare att åstadkomma att ettvisst antal flickor får utbildning, att ett visst antalhushåll får rent vatten, än att man har betalat ut peng-arna.Anf. 27 ():Fru talman! återfinns bland världens le-dande nationer när det gäller internationell solidaritet,stödet till FN, utvecklingssamarbete och fredsfräm-jande insatser. Vårt land åtnjuter ett mycket gott in-ternationellt anseende, och vi kan med stolthet sägaatt svensk utrikespolitik, trots stora svårigheter, bidrartill att göra livet en smula lättare för många männi-skor i världen.Utrikesdeklarationen, som vi just har hört, speglarväl hur komplex utrikespolitiken är. Men den speglarockså en vilja hos regeringen att spela på samtliga deinstrument som utrikespolitiken förfogar över för attfå till stånd en så effektiv politik som möjligt, så attde olika delarna sammantaget och var och en för sigsamverkar för att uppfylla våra mål: att främja fred,frihet och säkerhet för vårt eget land, att bidra tillfred, frihet och säkerhet för andra länder, att utrotafattigdomen, att främja en materiell och demokratiskutveckling, att öka respekten för mänskliga rättighe-ter, att verka för en god miljö och ett hållbart utnytt-jande av naturresurser.Utvecklingssamarbete, handelspolitik och kon-fliktförebyggande arbete är viktiga redskap i vårsamlade utrikespolitik, sade utrikesministern i inled-ningen till deklarationen. Andra byggstenar somockså ingår är nedrustning, internationellt fredsfräm-jande samverkan, civil liksom militär, kamp motinternationell terrorism och brottslighet, miljösamar-bete, katastrofhjälp och humanitär hjälp samt efter-levnaden av internationella konventioner.Att få utrikespolitikens olika delar att dra åt sam-ma håll, så att politiken på ett område har sin själv-klara motsvarighet och konsekvens på ett annat, ärsäkert inte helt lätt, men det är viktigt att försöka fåen så hög samverkansgrad som möjligt. Genom och andra insatser har vi nått en bitpå väg. Men fortfarande finns det naturligtvis sådantsom skulle kunna bli mycket bättre. Jag skall ta någrakonkreta exempel på sådant som jag har snubblatöver och som kraftigtskulle bidra till att förbättra samverkan mellan olikapolitikområden och sammantaget göra oss mer effek-tiva.Jag börjar med utgångspunkt i biståndet.Minorna och den problematik som följer av de100 miljoner minor som finns utlagda i konfliktområ-den utgör ett av de allra viktigaste utvecklingshindreni världen. Ungefär 20 000 civila människor dör varjeår till följd av minor som exploderar, kanske 10, efter det att ett krig är slut.Sverige har aktivt verkat på utrikespolitikens om-råde för att få till stånd ett totalförbud mot minor. Vihar anslutit oss till Ottawadeklarationen, och ratificerades här i för kort tidsedan. Den träder i kraft om en månad ungefär.Vi har också tagit initiativ till ett tilläggsprotokolltill konventionen om särskilt inhumana vapen.Kort sagt, har drivit frågorna om ett total-förbud. Men det finns ingen motsvarighet på bi-ståndssidan. Vi plockar långsamt, långsamt upp mi-nor till höga kostnader.