prot · GN0935 · 1999-11-29 00:00:00 — Jagskulle vilja fråga vilken grund statsrådet har för attsäga att jag skulle företräda kabelindustrin.Sedan säger statsrådet att marknätet är det endasom kan nå hela folket. Det är fel, vilket också kon-stateras i den rapport som hartagit fram. Jag läser på s. 99: Det innebär att så gottsom hela svenska befolkningen kan se på public ser-vice-kanaler digitalt även om ett marknät inte byggs.Därmed faller all retorik från statsrådet om attmarknätet skulle vara nödvändigt för att sprida TVoch public service till hela folket.Även Digital-TV-kommittén har konstaterat attuppbyggnaden är ett misslyckande. I sitt yttrande medanledningen av den senaste fördelningen av kanaleroch program skriver kommittén att man vill ha ändra-de reklamregler. Man menar reklambegreppet måsteändras. Man vill tillåta reklamavbrott för att få sam-ma villkor för TV-kanalerna oavsett om de sänderfrån eller från något annat land. Man menaratt sändningstillstånden är för korta. Man menar attlagreglerna för interaktivitet måste förändras ochtydliggöras. Man vill ge en dominans för ett fåtalaktörer, i det här fallet MTG - allt för att få fart påprojektet. Med den uppläggning projektet har är detnämligen ett misslyckande, vilket även kommitténkonstaterar.Jag förstår att statsrådet inte vill svara på fråganom stängning av analoga signaler, för det är lite be-svärligt och knepigt. Men i och med att kommittén nuhar skyfflat frågan om ändrade reklamregler vidareborde ju statsrådet kunna ge ett besked: Vilken inrikt-ning vill statsrådet se vad gäller ändrade reklamreg-ler? Jag kräver inte ett absolut detaljbesked på allapunkter, men en inriktning borde statsrådet kunna ge.I den expertrapport som Digital-TV-kommitténbeställde konstateras att en av de vitala knutpunkternai projektet är penetrationsnivån för digitala dekodrar.Vilken nivå är acceptabel för statsrådet? När kan mansäga att det digitala marknätet har börjat lyckas? Hurmånga procent av målgruppen, av Sverigeshushåll, ska ha skaffat dekoder för att projektet skasägas ha lyckats? Är det , är det eller är det10 %? Statsrådet borde kunna ge en inriktning.Statsrådet säger också i sitt svar: Med en snabbutbyggnad av digital marksänd TV kan det frigörasutrymme för bredband. Problemet är ju att vi inte harnågon snabb utbyggnad. Det händer nästan ingenting.Uthyrningen lyckades med 60 stycken på en vecka.Det är nästan ingenting. Risken är att utrymmet förinteraktiva bredbandstjänster nu blockeras.Anf. 10 Kulturminister ():Fru talman! favorituttryck när detgäller den digitala marksända televisionen är fiasko.Jag vill gärna påminna om att teknikskiften tar tid.Övergången från den gamla vanliga grammofonski-van till cd-skivor och cd-spelare tog . hardet här projektet hållit på . är uppenbarligen inte en politiker som bör sysslamed teknikskiftesfrågor, eftersom han är beredd attdöma ut det hela som fiasko efter åtta månader.När det gäller de boxar som man måste ha startadeuthyrningen till allhelgonahelgen. Efter tre veckorhar, enligt uppgift från företaget , 130 återför-säljare anslutit sig. inleds en gemen-sam kampanj mellan Boxer och , som innebärett paketpris för box och abonnemang på här är ju inte sådant som vi sysslar med iKulturdepartementet, utan det är tillgänglig informa-tion om vad ett företag gör för att boxarna ska finnastillgängliga.Alla andra former för distribution av televisionmedför också extra kostnader för hushållen om de skakunna ta del av de digitala utsändningarna. Det in-tressanta är att inte alls vill tala om vaddet kostar via t.ex. kabel eller satellit. Han vill baratala om de extrakostnader som kan uppstå, de 99kronor som man kan behöva betala för ensådan här box, när det gäller det digitala marknätet.Jag tycker att det är intressant med en sådan selektivdiskussion kring det teknikskifte som vi alla är intres-serade av att kunna åstadkomma, och då i den distri-butionsform som är bäst för public service, nämligendet marknät som gör att de allra flesta hushållen fak-tiskt kan få se television.Vill man hålla sig till andra distributionsformernår man ju dem som är kommersiellt intressanta, dvs.om man inte gör sina program baserat på licensav-gifter utan på reklamintäkter. Där ligger siffran på50-60 % för att man ska klara det. Man behöveralltså bara nå av publiken. Public servicehar ett annat uppdrag.Ola bollar med siffror och säger att detkostar en miljard hit och dit. Jag vet inte vilka siffrorhan håller på och adderar. Om företaget ,som har ett distributionsnät i nätet för marksänd ana-log television, väljer att göra investeringar för attmodernisera detta nät kan det inte sägas handla om attvi från politiskt håll eller från regeringen skulle havarit inne och styrt och ställt. Det är självklart attföretaget måste se om sin framtid.Det är likadant vad gäller har gjort några omfördelningarnär det gäller satsningarna på att pröva digital utsänd-ningsteknik. De har fått lite extra medel för utsänd-ningskostnaderna ur rundradiokontot. De är klokanog att se var de bör satsa och var de bör dra sig till-baka. Men de har också väldigt tydligt angett de för-ändringar de nu gör för att de regionala försöken meddigitala utsändningar inte ska påverka programinne-hållet.Jag tycker faktiskt att det är väldigt svårt att förståOla engagemang i den här frågan, om detinte är så att hans frågor är identiska medde frågor som kabelföretagen ställer.Anf. 11 ():Fru talman! Jag får börja med att konstatera att förkulturministern är engagemang i politiska frågorliktydigt med att man är ansluten till eller lejd avföreträdare för kommersiella intressen. Jag troddeinte att det var så i vare sig min politiska kultur eller iandra politiska kulturer.Vad gäller teknikskiften tror jag att vi går mot endigitalisering av TV-mediet. Det är självklart att infö-randet av den tekniken tar tid. När man har digitalise-rat kabel har man fått ut ungefär 40 000 de-kodrar. Samma sak gäller satellitsändningar, ungefär40 000 digitala dekodrar. I marknätet har man hittillslyckats med i runda slängar 700 stycken.Vi kan också lära av historien vad gäller teknik-skiften. Vi kan titta på videotekniken. Det tog tid attetablera videotekniken. Från början hade vi tre olikasystem för video. Men att det fanns tre system dåinnebär inte att det finns tre system . Det var ettav de tekniska systemen som överlevde kommersiellt.Likadant riskerar det att bli med marknätet för digitalTV, det överlever inte kommersiellt.Statsrådet säger att marknätet är till för hela lan-det. Men den expertrapport som kommittén har be-ställt konstaterar att målgruppen bara är avbefolkningen. Det är inte hela landet som är målgruppför marknätet. Expertrapporten konstaterar attmarknätet inte behövs för att nå hela svenska folketmed public service.Jag fick inte svar på frågan om reklamreglerna.Vilken är statsrådets inriktning?Anf. 12 Kulturminister ():Fru talman! Jag kan konstatera att att räkna upp alla sina önskemål om hur detska bli . Hans önskan är att vi ska släppaallt som sker på marknadens villkor fritt. Det somskulle vara bra för public service är han inte intresse-rad av.Jag försöker ta upp en diskussion om att det kan-ske ändå är bra att också ha en distribution via ettdigitalt marknät, för då får sådana som andra, som sitter i , en möjlighet attsätta upp vissa regler för att våra barn inte ska utsättasför vilket grovt våld som helst, vilka tider på dygnetsom helst. Det finns en möjlighet att ha viss lagstift-ning på det här området. Man kan även ha vissa am-bitioner som man framhåller för dem som ska sändatelevision i det marksända nätet, t.ex. att det ska fin-nas inslag i TV-utbudet som äger rum på svenskaspråket. Det kallar för statlig styrning.Vad det handlar om är att riksdagsledamöternaskulle ha en viss, om än begränsad, möjlighet att setill att inte vilken skit som helst forsar ut, riktat mott.ex. Det handlar om våld och det handlar iviss mån om svenska språket. Det gillar han inte, hanvill ha en utveckling på marknadens villkor. Jag haren helt annan uppfattning.Han tycker uppenbarligen att man kan strunta i32 % av befolkningen. Det är av befolkningensom i första hand är föremål för den digitala mark-sändningsutvecklingen. av befolkningen ärväldigt många människor, som inte skulle få se tele-vision på samma villkor som andra.Vad gäller reklamreglerna har jag inte fått in nå-got formellt material från , därOla sitter, så att vi från regeringens sida harkunnat börja föra en diskussion. Jag har inte självheller, så länge det inte finns en instämplad förfråganeller framställan från kommittén, valt att engageramig i dessa frågor. Jag kommer att göra det. Men jaggår ingens ärende, jag försöker hävda allmänintresset.Överläggningen var härmed avslutad.5 § Svar på interpellation 1999/2000:63 omÖstersjöcentrum för kvinnors företagandeAnf. 13 Statsrådet ():Fru talman! har frågat migvilka åtgärder jag avser att vidta för att stärka kvin-nors möjlighet att skapa ett Östersjöcentrum för kvin-nors företagande samt på vilket sätt Nationellt resur-scentrum genom kan verka för ett sådantÖstersjöcentrum.Jag delar uppfattning att detfinns mycket goda förutsättningar för att kommer att vara mest dy-namiska och expansiva tillväxtregion.Regeringen har till överlämnaten skrivelse angående politik för en ekono-misk utveckling och samarbete i . Iskrivelsen anges att målen för regeringens övergri-pande Östersjöstrategi är att främja demokrati, öp-penhet, ekonomisk och social utveckling samt ökatvälstånd och jämställdhet i alla länder i regionen.Sida utarbetade en strategi och handlingsplanför stöd till ökad jämställdhet i Central- och Östeuro-pa. I strategin har klart uttalats hur inriktningen av detsvenska stödet skall främja jämställdheten, och denstrategin gäller alltjämt.Riksdagen beslutade dessutom att an-slå för att utifrån ett svenskt intressestimulera näringslivsutveckling i och handel medländerna i , den sk. Östersjömiljar-den. Vid fördelningen av medlen ska särskild viktfästas vid små- och medelstora företags deltagande.Förslaget för är att anslå 100 miljo-ner kronor. Östersjöberedningens betänkande medförslag på prioriteringar, riktlinjer och berednings-ordning för stöd ur anslaget bereds för närvarande.Regionala och lokala initiativ för att stärka kon-takterna mellan småföretagare i ärmycket viktiga, och det är angeläget att sådana pro-jekt omfattar både manliga och kvinnliga företagare.Därutöver kan särskilda insatser riktade till kvinnorvara motiverade. Insatser till stöd för kvinnors ledar-skap och företagande genomförs bl.a. av regionalaoch lokala resurscentrum, Kvinnor kan och ALMI.Jag tror att det är de regionala och lokala initiati-ven som är den nödvändiga motorn i utvecklingen aven ökad samverkan mellan småföretagen inom Öster-sjöregionen och att formerna måste anpassas eftervarje gällande behov. Det är därför glädjande att seatt så många län i sina förslag till regionala tillväx-tavtal har uppmärksammat möjligheterna att ökasamarbetet med . Den kunskap ochkompetens som byggts upp i länen för stöd till kvin-nors företagande genom affärsrådgivarverksamhetoch resurscentrum bör förstås i det här sammanhangetbåde tas till vara och utvecklas vidare.Den verksamhet som bedrivs inom för kvinnor föreslås in-tegreras i ordinarie verksamhet. Avsiktenär att verksamheten ska ligga i linje med regeringenshela jämställdhetspolitik, vilket förstås innebär attjämställdhetsaspekter ska beaktas inom all verksam-het. Regeringen avser att ge i uppdrag att seöver hur detta bör ske, för att bäst ta till vara de erfa-renheter som har vunnits. Regeringen avser ävenfortsättningsvis att ge speciellaprojektmedel, som ska användas till att medfinansieraprojekt vid regionala och lokala resurscentrum.Mot denna bakgrund tycker jag inte att det finnsskäl att bygga upp en särskild central organisation tillstöd för kvinnors företagande i Östersjöregionen.Anf. 14 ():Fru talman! Jag vill börja med att tacka MonaSahlin för den positiva framtoningen i svaret på mininterpellation om ett Östersjöcentrum för kvinnorsföretagande. är på väg att bli endynamisk region för tillväxt. Men kan varamer pådrivande. Vi har också möjlighet att främjajämställdhetsarbetet bättre.Jag håller med om att lokala och re-gionala kontakter är viktiga. Mitt hemlän t.ex., VästraGötaland, har sådana kontakter och anser att dennytta kan ha eller bidra med ska varaavgörande för valet av samverkan. Det handlar omtransporter, livsmedel, fiske, primärvårdskontaktermed och , för del folkhälsamed inriktning mot barn och ungdom, folkhälsopro-jekt samt landsbygdsutveckling och entreprenörskap.Inom finns 16 vänortskommuner tillestländska kommuner, sex till lettländska, fem tilllitauiska och fyra till polska.Mötet i hade stor betydelse för ennärmare koppling till handlingspro-gram. Jag tror dock att ett fruktbart utbyte mellankvinnors företagande i kräver meraän ministern skisserat. Jag är också personligen räddför att integrationen av Nationellt resurscentrum inomNUTEK:s ordinarie verksamhet kan leda till enbacklash. Redan ryktas om att regionala och lokalaresurscentrum kan följa samma väg. Vi är inte ännuriktigt mogna för att med hjälp av mainstreamingklara jämställdhetsproblemen på bästa sätt. Riktadeåtgärder krävs parallellt. Det är därför jag frågar ommöjligheterna att skapa ett speciellt Östersjöcentrumför kvinnors företagande. Jag vänder mig mot denskandalöst orättvisa fördelningen av pengar till välgenomtänkta idéer utformade av kvinnor.Fru talman! Den mesta kunskap som finns samladom kvinnors företagande i de baltiska länderna ochPolen finns hos i Köpenhamn.Svaret därifrån är att det inte finnsnågra aktiviteter på gång runt företagande. Däremothar jämställdhetssektorn varit med om att finansieramånga konferenser i närområdena runt temat jäm-ställdhet. Här har också kvinnligt företagande kommitupp. I Nordiska ministerrådets närområdesprogram,där inte ingår, ingår för åren 1998 och 1999stöd till ett projekt om kvinnor i landsbygden ochmikrokredit. Detta kan ses som ett första steg i stödetför kvinnlig företagsamhet.I min interpellation har jag pekat på att vi kan tatill vara baltiska och polska kvinnor bosatta i särskilda resurspersoner. Detta har inte kom-menterats i ministerns svar. Jag har vidare pekat påden polska tekoindustrin som är på väg att försvinna.Här har vi erfarenheter i som vi direkt skullekunna stödja med. Det finns inte heller berört iministerns svar. Jag är tacksam för kommentarer.Erfarenheterna av tillväxtavtalen i har inteheller visat sig särskilt positiva för kvinnors verk-samhet.Statsminister ska inom en snarframtid besöka för att följa upp Sverige-Polen-året som fortfarande pågår. Jag vill också fråga stats-rådet vad detta år har inneburit.Hur kommer att behålla den kompetenssom byggts upp och som har stor betydelse för vida-reutveckling av kvinnors företagande? Hur bevakasatt kvinnor kan ta del av Östersjömiljarden och andrautlysta resurser?Anf. 15 Statsrådet ():Fru talman! Jag vill börja med att understryka vadUlla-Britt sade vid många tillfällen. Det ärviktigt att också kvinnor betraktas som människor idessa sammanhang, som företagare, som kreatörer,som uppfinnare och som tillväxtmotorer. Det är vik-tigt att markera att när det gäller kvinnors företagandemåste det ingå i arbetet för alla de myndigheter somhar ansvaret att försöka uppmuntra och se till attföretagandet växer. bör ha kommit så långtpå mognadens väg att det inte bara är särskilda anslagsom gör att myndigheter jobbar med kvinnor. Deordinarie medlen ska gå till både kvinnor och män.Regeringen har inte tagit bort resurser att jobbamed kvinnor från . Vi har markerat att detnumera måste ingå i övergripande roll ochansvar. Jag lovar att både jag ochregeringen kommer att mycket noga följa, samtalaoch diskutera med för att se hur man följerrollen. I regleringsbrev osv. kommer det ansvaret attföljas upp. Precis som tycker jagatt detta är väsentligt. I och med att kvinnors företa-gande i allmänhet har fått för liten del av de resurservi på olika nivåer har delat ut har också mis-sat i tillväxt. Kvinnorna måste ses som en resurs, somi dag inte tas till vara fullt ut.I arbetet med tillväxtavtalen kommer vi att försö-ka understryka detta. Vi har debatterat i kammarentidigare att alla län inte med samma ansvar och tyd-lighet har arbetat in kvinnliga aspekter i tillväxtavta-len. Vi har ögonen på detta, och vi för konstruktivadiskussioner med länen. Där kvarstår mycket arbete,och jag hoppas att vi kommer att få hjälp av mångakloka kvinnor i länen för att se till att tillväxtavtalenblir framåtsyftande för det kvinnliga företagandet.Jag har ännu ingen allmän bild av hur Polenåretsom helhet har varit. Den insyn jag har har visat attdetta sätt att arbeta har varit konstruktivt både förPolen och för . Det har knutits många kon-takter, både när det gäller småföretagande och andraorganisationer över mellan ochPolen. Jag hoppas att det kan vara en mall för hur vikan jobba med fler av våra grannländer runt Öster-sjön.Jag delar uppfattning om allvaret och oron somUlla-Britt ger uttryck för. Jag lovar attjobba mot myndigheterna på alla sätt som jag somminister kan göra för att se till att kvinnors företagan-de ska ses som en resurs och inte som en belastning.Anf. 16 ():Fru talman! Jag vill tacka statsrådet detta. Jag tror att menar vad honsäger, dvs. att vi kvinnor måste jobba tillsammans.Jag har studerat om mark-nadsintroduktion. Här finns ingen könsuppdelad sta-tistik. Jag har statistik för , , Lettlandoch . Jag vet inte riktigt hur vi ska bära oss åtför att främja kvinnors företagande. Därför är jag såangelägen med denna fråga. Det skulle vara ypperligtom statsrådet kan påverka idessa frågor.Vi har samma åsikter om att jämställdhetsarbetetmåste främjas. Stiftelsen , MälardalensKvinnolobby och det finska företagarcentrumet haraktiva kontakter med kvinnliga småföretagare i debaltiska länderna. De har en del goda idéer som skullekunna förverkligas om finansiering kan anskaffas.Många kvinnliga entreprenörer deltog iReykjavik på konferensen and Democracy.Den Nordiska investeringsbanken har tydligen reser-verat till lån för kvinnliga företagare inärområden. Men dessa måste först få hjälp med attstarta eget. Därför behöver vi hjälpa till med specifikakvinnoprojekt som skulle kunna leda till egna företag.I ministerns svar pekade ministern på deresurscentrum som finns. Jag undrar om det är möj-ligt att få veta hur stora resurser som används ellerplaneras som kan användas för en sådan finansiering.Den första Östersjömiljarden tycks ha gått till devanliga aktörerna, t.ex. , och storaföretag, inte till de företag som representeras av kvin-nor. Lokala och regionala resurscentrum har inte tagitdel av pengarna. Många har inte ens fått svar på sinaansökningar. Det finns också kritik från revisionen.Fru talman! har genom sin roll somminister på unika möjligheteratt skapa en sammanställning av kontakterna runtÖstersjön och presentera villkoren för kvinnors före-tagande i de olika länderna. Det skulle underlätta förregionala och lokala resurscentrum. Under Sverigesordförandeskap i EU ska bl.a. kvinnors före-tagande lyftas fram. Det skulle vara mycket positivtatt ha ett välutvecklat samarbete med de baltiskaländerna och för att visa att vi arbetar på allvarmed frågan om östutvidgningen.De kvinnor som bor i med språkkunska-per och kunskaper om sina länders kulturer är enresurs som vi inte tar till vara tillräckligt mycket. Viskulle kunna slå två flugor i en smäll, dels genom atthjälpa kvinnorna med integreringen i , delsgenom att dra nytta av deras kunskaper för export-verksamhet osv. Det handlar verkligen om demokra-tiutveckling. Alla möjligheter finns ju genom denexplosionsartade tekniska utveckling vi upplever. Dethandlar om att skapa personliga, kulturella och före-tagsmässiga nätverk. Det handlar om att på alla sättskapa mellanfolkliga kontakter och bygga upp enstark samhörighet i vårt närområde.Jag vill ställa ytterligare en fråga till statsrådetMona . Jag har bl.a. frågat om hur stor andel avÖstersjömiljarden som beräknas komma kvinnor tilldel. Hur tänker man sig att mainstreaming ska ge-nomsyra fördelningen av medel?När man ringer och skapar kontakter här verkarfaktiskt inte alla handläggare veta vad mainstreaminginnebär - de verkar inte själva ha den utbildningen.Anf. 17 Statsrådet ():Fru talman! En del av de mycket tydliga frågornakan jag inte ge fullt lika tydliga svar på här fråntalarstolen men jag ska ta upp en diskussion medhandelsministern. Jag ska också gå in och titta på ivilken mån det finns könsuppdelad statistik och vardet inte finns en sådan för att se vilka initiativ vi kanta där. Det här är ju ett allmänt arbete som jag imånga år varit engagerad i. Men om man ska studerahur resurser fördelas på män och kvinnor och inte hartillgång till könsuppdelad statistik är det lite svårt attse om fördelningen har varit lyckosam eller inte.I 18 av 22 län finns exempelvis s.k. exportcent-rum som är en samarbetsplattform för många av deaktörer som jobbar mot . Vi ska gå in däroch titta om sådan här statistik finns och hur fördel-ningen i så fall ser ut och även se om det finns möj-ligheter att göra ytterligare insatser för att försäkraoss om kunskapen om hur fördelningen ser ut och ominstrumenten för att se till att det blir enfördelning på både manligt och kvinnligt företagande.Jag ska alltså ta kontakt med handelsministern ochber att senare få återkomma till interpellanten.Anf. 18 ():Fru talman! Jag har inte väckt debatten i tron attallting var färdigt - jag vet att det inte är färdigt -utan jag har väckt debatten därför att jag vill att detverkligen ska bli en intensiv diskussion om de härviktiga frågorna. Bl.a. gäller det de speciella projekt-medlen till . Om kvinnor ska ta del av demmåste de också ha en egenfinansiering, en medfinan-siering. Men de kvinnor som inte krävt medfinansie-ring har inte kunnat ta del av Östersjömiljarden. Därhar det varit stora problem.De speciella projektmedlen till har ju ba-ra varit men såvitt jag vet har detkommit in ansökningar om det tredubbla. Det voreväldigt bra om vi kunde gå vidare där. Östersjömil-jarden måste alltså verkligen gälla också kvinnor. Detär ju inte alltid så lätt att först bygga upp ett egetföretag och sedan skapa medfinansieringen.Vi kommer att fortsätta att diskutera det här undertiden framöver. Det finns ju många sektorer där kvin-nor skulle kunna gå in. Det som redovisats mest, somdet nu har varit, är industri- och jordbrukssektorn.Men också tjänstesektorn ökar väldigt mycket så därborde vi få ett grepp om kvinnors möjligheter. IT- och telekommunikationssektorn har kvinnorstora möjligheter. Det skulle därför inte vara fel attskapa ett Östersjöcentrum för kvinnors företagandeför att komma i gång här. skulle kunna varamed och synliggöra kvinnors kompetens på ett speci-ellt sätt och man skulle kunna bygga upp en idé- ochkunskapsbank för Östersjöhandeln där kvinnors kom-petens mycket bättre synliggjordes. Mainstreaming-tanken har ju ännu inte har influerat våra regionalaresurscentrum. Jag tackar dock för diskussionen.Överläggningen var härmed avslutad.6 § Svar på interpellation 1999/2000:66 omarbetsmarknadenAnf. 19 Statsrådet ():Fru talman! har frågat mig om re-geringen avser att ta initiativ för att på bred frontsamordna och förändra insatserna för att få en förny-ad och vidgad arbetsmarknad främst inom service-och tjänstesektorn. Vidare har han frågat om rege-ringen avser att låta konsumentintresset dominera dåt.ex. villkoren för hushållsnära tjänster övervägs.Slutligen frågar om regeringen är be-redd att medverka till en förändring av tjänstesektornsvillkor innebärande att den s.k. svarta marknaden kanbli en arbetsmarknad som betecknas som vit.I bakgrunden till dessa frågor beskriver och kom-menterar utvecklingen på arbetsmark-naden. Låt mig först kortfattat kommentera detta. Detär riktigt att vi stod inför enmycket svår lågkonjunktur med en försämrad situa-tion på arbetsmarknaden. Men det viktiga är att dennautveckling nu har brutits. hardet varit en exceptionellt snabb sysselsättningsök-ning.