prot · GM0941 · 1999-01-19 00:00:00 — Men naturligtvis ser jag det som en strävansom vi från svensk sida bör ha att så långt som möj-ligt också i internationella handelsavtal tillämpa detsynsätt som vi har nationellt och i EU-sammanhang.Anf. 5 ():Fru talman! Jag saknar svar på mina frågor mende kanske kommer i nästa inlägg.Jag måste säga att jag närmast uppfattar det somen skymf om finansministern tror att mitt parti slösarmed pengarna. Jag kan garantera att det gäller att haen helhetssyn i fråga om upphandling och miljö. Detman förlorar på det ena stället vinner man på detandra. Eller rättare sagt: Om man inte är noga medmiljön vid upphandling får man ofta miljöproblemsom kostar mycket pengar någon annanstans.Naturligtvis kan man ha en fragmentiserad syn närdet gäller kommun, stat och landsting och försökaflytta över kostnader någon annanstans än just hit. Jaganser dock att det är en mycket dålig politik. Det ären mycket bättre politik att försöka ta ansvaret direktnär man kan ta det och att se till att man upphandlarpå ett sådant sätt att man inte lämnar över kostnadervare sig till stat eller till kommande generationer. Jaganser att man därför skall vara mycket noggrann vidupphandling.Dessutom, finansministern: ut och titta på pri-slapparna! Det är inte så att det är billigare attköpa dåligt, utan det är faktiskt så att miljömärktaprodukter också prismässigt står sig väl i konkurren-sen. De är nämligen inte dyrare. Det handlar alltså omeftertanke före. Detta tycker jag är mycket viktigt.Det finns ett tydligt exempel på när kommunalupphandling varit oerhört väsentlig. Det gäller dåklorblekt papper. Kommuner och landsting såg ge-nom att konsekvent efterfråga och köpa klorblektpapper till att den processen kom i gång vid svenskapappersbruk. Det har också visat sig att det håller förframtiden. Det ger också nya exportintäkter. Vidareslipper vi en massa miljöproblem som det kostar att tahand om. Jag anser att detta är en god sammanhållenpolitik och något som är mycket viktigt för framtiden.Det handlar alltså inte på något sätt om att förslö-sa skattebetalarnas pengar. Jag blir bekymrad när jaghör att finansministern i en socialdemokratisk rege-ring har synpunkten att man, om man ser till miljön,slösar med pengar. Jag hoppas att det inte skall upp-fattas så, men så kunde det uppfattas. Jag anser att detär både effektivt och resurssnålt att upphandla miljö-mässigt riktigt, både kortsiktigt och långsiktigt.När det gäller det offentliga är det alldeles själv-klart att både kommuner och landsting genom attköpa stora volymer är oerhört viktiga kunder förpappersbruk, kemikalieindustrier osv. och att de där-med kommer att ha en mycket stor styrande inverkanpå vilka produkter som tas fram. Att inte använda sigav den möjligheten - om man nu vill ha enekologiskt hållbar inriktning på samhällsutvecklingen- tycker jag närmast är märkligt, eller kortsiktigt.Naturligtvis skall det offentliga på alla sätt försö-ka påverka de produkter som tas fram. Är vi medvet-na om att vi vill ha ett samhälle som har miljömässigtbättre produkter är det väl konstigt om vi inte utnytt-jar möjligheterna vid upphandling. Jag anser att dettaär ett viktigt sätt att påverka. Det är ett så pass viktigtsätt att påverka att här skall gå före. Mångaav de produkter som vi talar om tillverkas ju här. Ochde miljöproblem som vi kan få får vi här. Därför kanman säga att det här är problem som till en del flyttaröver gränserna. Men vi kan också se till att vi genomupphandling inte importerar en massa problem, somvi faktiskt inte behöver ha, genom att vi får produktersom när de skall destrueras eller tas om hand i slutetav sin livscykel orsakar miljöproblem. Där kan vialltså stoppa en del av problemen vid gränsen om vikan vara konsekventa och noggranna vid upphand-lingen.En fråga som också berörs i min interpellationhandlar om krav vid upphandling av livsmedel. Jagskulle fortfarande vilja ha en liten diskussion om det.Anser finansministern att kommuner och lands-ting kan ställa krav vid upphandling av livsme-del? Kan man med de upphandlingsdirektiv som finnsi EU ställa krav på att produkter som man köper skallvara ekologiskt odlade? Går det eller går det inte?Detta diskuteras nämligen mycket i kommuner ochlandsting. Är det möjligt att säga att produktionsme-toden skall vara på ett visst sätt för att jag skall köpalivsmedel eller anses det inte förenligt med gällanderegler?Anf. 6 ():Fru talman! Jag läser i svar:"Kommissionen skall i etttolkningsmeddelande förtydliga under vilka förutsätt-ningar miljökrav får ställas vid offentlig upphandling.Meddelandet diskuteras nu i EU:s rådgivande kom-mitté för offentlig upphandling. hari en skrivelse till kommissionen bl.a. framfört att detär angeläget att skapa klarhet på det här området. Detskall vara möjligt att ställa krav på att produkter somköps in uppfyller kriterier för miljömärkning. "Jag skulle gärna vilja ha klarhet i vilken miljö-märkning det är man talar om. Under vilka förutsätt-ningar kommer detta att verka? Är det de miljömärk-ningar som vi ser på produkterna ute i handeln i dagär alla dessa märkningar redan nu mycket förvirrande.Det är bra att de finns, men vi vet att vi saknar ensamordning, någonting som skulle ge konsumententydliga riktlinjer. Jag vill veta vilka miljömärkningardet är man talar om.Dessutom vill jag gärna än en gång understrykahur viktigt det är att det finns en samordning mellande olika politiska nivåerna. Jag vet att de ekonomiskaintressena är en mycket stor motkraft. De har inteintresse av att långsiktigt värna om ekonomin, vilketär detsamma som att värna om miljön. De har ettkortsiktigare ekonomiskt vinningssyfte.Jag tycker att man kan lyfta fram 1992 ochtillkomsten av Agenda 21-programmet. Efter det harFN:s kontor för upphandling startat ett green office-initiativ. Man kan säga att det är ett miljökontorspro-gram. Det övergripande målet för detta program är attoptimera en effektiv användning av naturresursernamed start inom UNDP. Där tar man upp fyra princip-er: omvärdera behovet för att minska miljöpåverkan,minska konsumtionen av material, återanvända mate-rial och avfall samt minska energikonsumtionen. Manhar jobbat med att ta fram olika kriterier för kontors-material osv.Jag tycker att det är mycket bra att ett FN-organtar på sig detta ansvar. Vi har jobbat aktivt med Rio-frågorna på andra plan. Det är klart att det här ocksåmåste hänga ihop med upphandlingen. Jag hoppas attErik har lite mer att ge till svar på det områ-det.Anf. 7 Finansminister ():Fru talman! Både och CarinaHäggs frågor är av den karaktären att jag intekan ge ett fullständigt och klargörande svar. Jag har imitt första svar hänvisat till den pågående processeninom EU, där vi har ställt en rad frågor. Vi begärklargörande, och vi kommer också, om det behövs,att kräva ändringar för att tillgodose högre miljökrav.Den processen måste ha sin gång, därför kan jag intenu ge ett definitivt svar på exempelvis frågan om deekologiskt hållbara livsmedlen.Jag har pekat på att om det finns ett direkt sam-band mellan miljökrav och föremålet för upphandlinggår det helt klart att väga in miljöfaktorer vid offent-lig upphandling. Men den möjligheten föreligger intevid mera indirekta samband, dvs. om miljöaspekternakommer in vid transport eller i produktionsprocessen.Det är det vi vill ha klarlagt, och om vi inte får etttillfredsställande svar kommer vi att vara beredda attverka för ändringar i det här avseendet. Det är detsvar jag kan ge och jag hoppas, som sagt, att vi kom-mer att få en ökad klarhet under loppet av det häråret.Sedan vill jag säga till , som tog iganska mycket i början av sitt förra inlägg, att det jagsade inte på något sätt skall uppfattas som att jaganklagar för att vara slösaktigt. Jag harmycket goda erfarenheter av samarbetet med Miljö-partiet . Jag kan gärna säga offentligt attMiljöpartiet har visat utomordentligt stor förmåga atthushålla inte bara med miljön utan också med pengaroch att långtifrån slösa med skattebetalarnas pengar.Om det finns någon som slösar har jag i varje fall intesett det i nämnvärd utsträckning hos Miljöpartiet.Jag skulle beskriva saken så här: Till mycket stordel går hushållning med naturresurser och hushåll-ning med ekonomiska resurser hand i hand. Man kansäga att ekonomi och ekologi inte bara låter lika närman uttalar orden, det handlar i stor utsträckningockså om samma synsätt, att hushålla med knapparesurser. Därför tror jag inte att det är särskilt svårt attförena ett ekonomiskt och ett ekologiskt synsätt. Jagskall inte påstå att de i livets alla skiften är identiska.Det vore väl att ta i. Men mycket långt är det ändåfråga om ett gemensamt synsätt.Jag håller också helt med om det , att det inte är billigt att köpa dåliga produkter.Det skulle kunna bli dyrare. De kan vara av mycketsämre kvalitet. Det är inte heller så att miljövänligaprodukter är sämre eller dyrare i andra avseenden. Jagtror att vi i stor utsträckning bärs fram av sammasynsätt.Jag vill gärna fortsätta att arbeta i den riktningsom den här debatten ger uttryck för. Men som jagsade förut, i internationellt samarbete går det iblandlite långsammare än man skulle önska. Men det finnsinget annat alternativ än att gå vidare med detta. Detskall vi göra i EU-sammanhang och även i andrainternationella forum.Anf. 8 ():Fru talman! Jag hoppas att jag missförstod fi-nansministern, därför att jag är fullkomligt övertygadom att de upphandlare i kommuner och landsting somställer miljökrav är mycket angelägna om att skatte-betalarnas pengar på alla nivåer skall hanteras på ettså fördelaktigt, bra och effektivt sätt som möjligt.Det finns många problem i EU som handlar omvaror men också om kemikalier. Vi kan se att om envara med kemikalier tas fram i ett land i EU så skallvaran ha fri rörlighet, vilket innebär att den kan inne-hålla kemikalier som vi egentligen inte alls vill ha ilandet. Det här är ett stort problem och egentligen endiskussion som jag har fört när vihar diskuterat kemikaliepolitiken. Men kemikaliepo-litik och varor hänger intimt samman . Vi kan se atten stor del av miljöproblematiken i världen är justinnehållet i varor.Ett sätt att komma till rätta med detta skulle varaatt man i kommuner och landsting skall kunna sägaatt produkter som man skall köpa inte får innehållakemikalier som vi gör allt för att slippa här i Sverige.Man kan säga att det skulle vara ett alternativt sätt attförsöka styra kemikaliepolitiken i EU. Men det finnsen stor risk att det av EU uppfattas som ett sätt attförhindra den fria rörligheten.Detta är en problematik som vi inte kan hitta nå-gon lösning på här. är det egentligen här vihar klon. Skall vi i kunna säga nej till kemi-kalier i varor som vi inte vill ha utan att det kolliderarmed den fria rörligheten? Det här är en fråga som jagtycker är mycket intressant och som regeringen måsteta tag i.När det gäller kemikaliepolitiken har vi lyckatsbehålla en del av de undantag vi hade när Sverigegick in i EU 1994. Men vi kan säga att kemikaliear-betet går mycket långsamt i EU och ofta kolliderarmed just det krav som finns på den fria rörligheten.Jag skulle i ministerns slutreplik vilja höra: Finnssådana här tankar i regeringen?Anf. 9 Finansminister ():Fru talman! Vi är nog överens i grunden om syn-sättet på miljömässiga hänsyn även i samband medoffentlig upphandling. Men jag vill ändå lägga till ensynpunkt.Vi har sådana här regler både på kommunnivå ochpå nationell nivå, på goda grunder. Vi skall inte idea-lisera tillvaron. Det är klart att det finns en påtagligrisk, och det är inte bara en risk, det är en realitet, i upphandlingen ofta styrs av intressen som haratt göra med att man i en kommun vill gynna detlokala näringslivet. Det är mänskligt och naturligt.Man har mänskliga kontakter och starka band. Manvill på nationell nivå gynna svensk produktion fram-för utländsk produktion.Men detta är inte alla gånger liktydigt med också vill ta fram de bästa och billigaste pro-dukterna. Det blir som sagt andra hänsyn som tas. Detkan med ett annat ord kallas för protektionism. Att vinu inom EU, som vi tillhör, utsträcker synsättet påoffentlig upphandling till att inte bara gälla på natio-nell nivå utan också på EU-nivå kan i förlängningen,när detta fungerar - vi är långt ifrån det - innebäramycket stora vinster för människorna och skattebeta-larna.Jag tror inte att är det land som syndarmest på området. Det finns betydligt värre exempelpå andra håll. Men detta är ett starkt skäl att ha dennatyp av regler. Det är därför principen om icke-diskriminering är viktig. Visst skall vi kunna tillämpahårda miljökrav, bl.a. på kemikalieområdet. Men viskall inte använda det som täckmantel för att gynnasvenska produkter framför utländska, och vi skall inteanvända det som täckmantel för att gynna lokal pro-duktion framför produktion någon annanstans i lan-det.Precis som med icke-diskriminering måste mil-jökraven vara lika hårda oavsett var produkten till-verkas. Om vi är överens om det synsättet kan vi gålängre än när det gäller att även ställa mil-jökrav vid offentlig upphandling.Överläggningen var härmed avslutad.9 § Svar på interpellation 1998/99:80 om kul-turmoms för nöjesparkerAnf. 10 Finansminister ():Fru talman! har frågat om jaghar för avsikt att vidta några åtgärder så att nöjespar-ker kan konkurrera med övriga kulturaktiviteter pålika villkor. Den åtgärd därviduppmärksammar är en sänkning av nuvarande skatte-sats vid inträde till nöjesparker.Den svenska momslagstiftningen bygger på prin-cipen om generell skatteplikt, dvs. att yrkesmässigomsättning av varor och tjänster skall beskattas omdet inte i lagen finns ett särskilt undantag från be-skattning. Moms skall därvid som regel tas ut med25 %. Denna skattesats gäller bl.a. för inträdesavgif-ter till nöjesparker. I finns förutom denna s.k.normalskattesats två lägre skattesatser, och 6 %.De reducerade skattesatserna skall dock enbart till-lämpas när detta särskilt anges. Den 6-procentigaskattesatsen tillämpas bl.a. på inträdesavgifter tillkonserter, cirkus, biografer, opera och balett samt vidvissa överlåtelser av upphovsrättigheter.Såsom konstaterar medgerEG:s sjätte direktiv att medlemsstaterna kan tillämpaen lägre skattesats för vissa uppräknade verksamhe-ter, däribland inträde till nöjesparker. EG-reglernahindrar således inte från att tillämpa en lägreskattesats för dessa verksamheter om efterbeaktande av det statsfinansiella läget och de svenskamomsreglerna i övrigt anser att detta är lämpligt.I proposition 1996/97:10 (s. 34), Mervärdesskat-ten inom kultur-, utbildnings- och idrottsområdet,uppmärksammades frågan om vilken skattesats somskall tillämpas för bl.a. nöjesparker. Regeringen ut-talade att den inte var beredd att utvidga tillämpning-en av den reducerade skattesatsen till olika verksam-heter inom nöjesbranschen. Tillämpningsområdet förden reducerade skattesatsen skulle i stället förbehållasverksamheter som tydligt utgör en del av kulturområ-det.Detta uttalande äger enligt min mening alltjämtgiltighet. Eftersom momslagstiftningen skall varatydlig, konsekvent och innehålla så få särbestämmel-ser som möjligt måste en bedömning av att införareducerad skattesats för fler verksamheter och områ-den ske restriktivt. Försiktighet med förändringar börsärskilt iakttas i de fall en utvidgning av tillämp-ningsområdet för en reducerad skattesats kan antasmedföra nya avgränsningsproblem. I nöjesparkernasverksamhet ingår många typer av aktiviteter som kanförekomma i andra sammanhang. En förändring avmomsreglerna för nöjesparker medför därför en upp-enbar risk för att nya avgränsningsproblem kankomma att uppstå.Mot denna bakgrund samt med beaktande av atten sänkning av skattesatsen för nöjesparker och när-liggande områden medför ett icke obetydligt skatte-bortfall anser jag att det inte finns skäl att vidta någonåtgärd i momslagstiftningen med den inriktning anger.Anf. 11 ():Fru talman! Jag ber att få tacka finansministernför svaret på min interpellation.Bakgrunden till min interpellation är utvecklingeninom turismen i . Det sker en etablering av nyabesöksmål på många platser i olika länder. Nöjespar-ker och liknande anläggningar utgör en av grundernaför en utveckling av resandet och därmed skapandetav en växande besöksnäring.Momsbeskattningen av besöksattraktioner är i fle-ra av länder utformade så att nöjesparkertillsammans med museer, teatrar och zoologiska träd-gårdar beskattas enligt den lägsta momstariffen. Den-na tariff för nöjesparker infördes nu senast i Holland.I samband med att nöjesparkerna blevmomspliktiga 1991 slog dessa skattehöjningar kraf-tigt igenom på priserna. Införandet av den 25-procentiga momsen ledde till en kraftig besöksreduk-tion för samtliga anläggningar. Besökstalet sjönk medmer än . Näringen harännu inte återhämtat sig efter detta.Det är av yttersta vikt att nöjesparker kan konkur-rera med det övriga kulturutbudet på lika villkor.Minst lika viktigt är att turistnäringen och nöjespar-kerna får samma konkurrensvillkor som omvärlden.Liseberg och sysselsätter sammanlagt ca3 000 personer, och båda generar många fler arbets-tillfällen inom resenäringen totalt på orterna.Finansministern hänvisar i svaret till proposition1996/97:10, där det framgår att frågan om vilkenskattesats som skall tillämpas för bl.a. nöjesparker haruppmärksammats. Regeringen uttalade då att tillämp-ningsområdet för reducerade skattesatser skulle för-behållas verksamheter som utgör en tydlig del avkulturområdet.Konserter, shower, cirkusar och teaterföreställ-ningar beskattas olika beroende på om de ägerrum i en nöjespark eller i en annan lokal. Flera muse-er utvecklas mer och mer till upplevelseattraktioneroch har verksamheter som är typiska för nöjesparker.På vilket sätt kan finansministern medverka till attparker i , som är en viktig motor för svenskturistnäring, kan bibehålla och utöka konkurrensför-mågan såväl i som gentemot parkerna i övri-ga och inte minst fortsätta att vara till glädjeför många besökare?Anf. 12 Finansminister ():Fru talman! Den här diskussionen visar på svårig-heterna när man börjar tillämpa olika skattesatserinom ett och samma system - i det här fallet mervär-desskatten. Det är ingen hemlighet att jag är skeptiskmot den typen av differentiering som vi redan har.Det är lätt att finna gränsdragningsproblem. Detta ärett exempel. Man kan naturligtvis hävda att det ärorättvist att nöjesparker har en annan skattesats äncirkusar eller konserter. Men de problemen upphörinte om vi flyttar nöjesparkerna från den ena skatte-satsen till den andra. Mängder av andra gränsdrag-ningsproblem kommer att pekas ut. Det går säkert attför ett antal nöjesinrättningar hävda att det är förfär-ligt orättvist att nöjesparkerna får betala endast 6 %moms medan de andra får betala 25 %.Detta leder mig till slutsatsen att vi skall vara ut-omordentligt återhållsamma med den typen av diffe-rentiering. Den skapar gränsdragningsproblem, denskapar orättvisor, den skapar möjligheter till fusk.Med flera skattesatser att välja mellan finns det alltidstarka strävanden att definiera sin verksamhet på ettsådant sätt att den åtnjuter en lägre skattesats. Det isin tur leder till större krav på kontroll och administ-ration, dvs. mer byråkrati och kostnader att kontrolle-ra och administrera ett sådant system.Det som gör att jag inte vill medverka till en så-dan förändring är ju att det handlar om skattebortfallsom vi inte har råd med eller har någon finansieringtill. Det är riktigt att anläggningarna sysselsätterganska många människor. Man kan möjligen vändapå steken och säga att det tyder på att verksamhetentrots allt inte fungerar så förfärligt uselt trots denhögre momssatsen.Vi har inlett skatteöverläggningar med övrigapartier i . Överläggningarna är öppna i denmeningen att det inte finns någon skattefråga som påförhand är förbjuden att diskuteras. Om denna frågakommer upp till diskussion vet jag inte. Den har integjort det . Men det finns en möjlighet att diskute-ra allt som rör sig inom skattepolitikens domäner.Sedan får vi se om det går att nå fram till en uppgö-relse, dvs. vad den skall innehålla och väga alla dekrav som reses på sänkta skatter mot varandra - de ärmånga kan jag försäkra. Sedan får vi prioritera hårtoch ta det som vi har råd med, dvs. kan finansiera,och det som förhoppningsvis ger mest positiva ef-fekter på tillväxt och sysselsättning.Anf. 13 ():Fru talman! Ja, det är nog inte lätt att vara finans-minister. Det ställs många anspråk på vad som skullekunna göras, om man sänker momsen eller andraskatter. Vi har moms och andra skatter för att styraverksamheter. Turism och annan näringsverksamhetär viktiga i . Som finansministern påpe-kar besöks nöjesparkerna i hela av 6 till 7miljoner människor, men deras potential skulle kunnaökas. Näringen säger själv att en sänkning av mom-sen skulle kunna beröra 6 000 arbetstillfällen.Finansministern anför att det i regeringen pågår enöversyn av möjligheterna att sänka momsen ellerandra skatter, och det är ett viktigt arbete. Jag villskicka med honom den synpunkten att denna näringstimulerar ungdomar till sommarjobb och givetvisockså ger vinterjobb. Det är en näring som skullekunna anställa flera. En eventuell sänkning av skattenskapar inte större otydlighet.Anf. 14 Finansminister ():Fru talman! Jag tvivlar inte på att nöjesparksnä-ringen skulle uppskatta en lägre momssats. Allraroligast är det väl att över huvud taget inte betalanågon skatt. Det är möjligt att man isolerat i densektorn skulle få vissa positiva sysselsättningseffek-ter, men det är trots allt inte den avgörande frågan.Det avgörande är hur vi totalt sett kan öka sysselsätt-ningen i Sverige.Om jag har en summa pengar till mitt förfogandeär det inte givet att jag får det största utbytet av attsänka momsen just på nöjesparker. Jag får kanskestörre effekt på något annat område. Det går att åbe-ropa exakt samma resonemang på alla möjliga andraområden.Vi tar ut full moms, , på de flesta delar avden privata konsumtionen. Det tar vi också ut påtransporter. Det dagliga resandet till och från arbetetkan naturligtvis sägas vara väl så viktigt som möjlig-heterna att gå på nöjespark. Vi tar ut full moms ocksåpå kläder. Det kan hävdas att det är väl så viktigt attmänniskor skall ha möjlighet att skaffa sig kläder tillrimliga kostnader som det är att gynna nöjesparkerna.Också klädesbranschen sysselsätter dessutom männi-skor.Vi hamnar här alltså i oändliga diskussioner. Minslutsats är nog att vi skall eftersträva en så långt möj-ligt enhetlig skatt, som vi tar ut över hela området.Sedan får varje näring hävda sig på sina egna meriterunder konkurrens på lika villkor. Jag tycker att det ären bra grundprincip att statsmakterna tar ut sammaskatt överallt. Jag är den förste att erkänna att vi intelever upp till den principen fullt ut, men jag tycker attvi skall vara väldigt återhållsamma med att göra av-steg från den.Anf. 15 ():Fru talman! Jag tycker att det är viktigt att mannär man tittar på vilka momssatser vi skall ha ocksåbelyser turistskatten och tar med synpunkten att tu-rismen bidrar till att hela kan leva.Överläggningen var härmed avslutad.10 § Svar på interpellation 1998/99:62 om JAS-export till . 16 Statsrådet ():Fru talman! har frågat utrikes-ministern om JAS-export till . Arbetet inomregeringen är så fördelat att det är jag som skall svarapå interpellationen.Berit Jóhannesson kopplar en eventuell försälj-ning av JAS Gripen till till bl.a. det svenskautvecklingssamarbetet med , ar-bete för nedrustning och arbete för fred ochsäkerhet i södra . tycks me-na att det råder ett motsatsförhållande mellan eneventuell försäljning av Gripen och vår politik inomnämnda områden. Låt mig inleda med några fakta:- försvarsmaterielinköp ingår inte somett led i en upprustning. Det handlar om en mo-dernisering av det sydafrikanska försvaret. I självaverket genomgår det sydafrikanska försvaret enradikal omvandling med utgångspunkt i en kraftigbantning av försvarsbudgeten.