prot · GM09102 · 1999-05-28 00:00:00 — Väntetiden påutlåtanden kan överstiga sex månaderoch mer, vilket naturligtvis fördröjer handläggnings-tiden i onödan.Mot denna bakgrund är det angeläget att klarläggabakgrunden till de stora regionala skillnaderna. Ut-skottet anser därför att skall ge regeringentill känna hur arbetet med att redovisa de regionalaskillnaderna mellan försäkringskassorna fortgår.Fru talman! har i motion Sf2 fram-fört att med hänsyn till utvecklingen inom data- ochtelekommunikationsområdena krävs det en djupgåen-de organisationsförändring. Enligt skulleett stort antal lokalkontor kunna minskas genom in-rättande av call-center dit man kan ringa och få upp-lysningar. Motionärerna kräver en strategi för föränd-ring och att socialförsäkringens administration utreds.Vidare krävs i motion Sf223 att socialförsäkrings-nämnnderna avskaffas.Utskottet har 1997 antagit riktlinjer för föränd-ringar av socialförsäkringsadministrationen och åretefter fattade beslut som innebar att kassor-nas och RFV:s olika roller skulle göras tydligare.Utskottet anser att organisationen inom socialför-säkringsadministrationen skall tillgodose kravet pålikformig och rättssäker tillämpning av socialförsäk-ringen. Detta kräver ett tydligt ledningsansvar och ettstarkt regionalt och lokalt inflytande. Försäkringskas-sorna har aldrig varit främmande för organisatoriskaförändringar, utan detta har närmast varit en nödvän-dighet för att klara de åtaganden som beslutats avriksdagen.Utskottet anser att det är nödvändigt att socialför-säkringsadministrationen har ett bra datastöd somunderlättar arbetet och kan öka kvaliteten i ärende-hanteringen.De anställdas insatser, kunskap och engagemanggår inte att ersätta med datorer, men tekniken skallkunna användas som ett viktigt handläggarstöd. Detär trots allt människor som arbetar på kassorna ochsom arbetar med människor som har olika besvär ochproblem.Herr talman! När det gäller socialförsäkrings-nämnderna har många kassor bl.a. av besparingsskälminskat antalet nämnder. Utskottet anser att det ärviktigt med förtroendemannainflytande inom social-försäkringen av flera skäl. De kunskaper och erfaren-heter som en förtroendevald har om regionala ochlokala förhållanden finns det alla skäl att ta till vara,men även för att ge allmänheten en ökad insyn i för-säkringskassornas verksamhet och beslutsprocess.Jag yrkar än en gång bifall till hemställan i betän-kandet och avslag på reservationen och motioner.Anf. 102 () replik:Herr talman! Jag vill börja med att ta upp det somLennart Klockare sade i slutet av sitt anförande, attdet är viktigt att allmänheten har inflytande. Hur kandå förklara det som jag relateradetill i tidningsartikeln, att det i en undersökning avhälften av landets kassor visade sig att nio av elvakassor utser sig själva till socialförsäkringsnämnder-na? Då blir det ingen spridning och inget inflytandefrån allmänheten, utan det blir samma personer somhar makten och som sitter på olika stolar. Hur förkla-rar detta?Sedan tar upp detta med likfor-migheten och säger att det är svårt att få det likfor-migt eftersom förhållandena och kostnaderna är olikahär och där i landet. Men, , det är jufaktiskt på det viset att det är resultatet som skall varalikformigt. Människan, medborgaren, skall vara säkerpå att han får samma bedömning i som i ,och det kan man inte vara i dag.Sedan kan det vara så att det kostar mer att admi-nistrera en kassa än en annan, men då får man jufördela pengarna så att de hamnar där de behövs. har man inte en aning om det, är för mig häpnadsväckande att inte socialdemo-kraterna och majoriteten i övrigt vill ställa sig bakomförslaget om en utredning, så att vi vet varför det ärsom det är när det är så dåligt.Anf. 103 () re-plik:Herr talman! , när det gäller soci-alförsäkringsnämnderna är det de politiska partiernasom nominerar till socialförsäkringsnämnderna runtom i landet. De som sitter där är nominerade av sinapartier. Då kan det vara så att en som redan sitter ikassastyrelsen med den erfarenheten blir nomineradtill en socialförsäkringsnämnd.Sedan sade jag inte att det var svårt att få det lik-formigt. Vad jag säger är att människor som bor påolika ställen kan ha olika förutsättningar och besvär.Naturligtvis är min uppfattning att varje ärende skallhandläggas utifrån den enskilda människans behovoch att det enskilda ärendet skall behandlas riktigt.Man kan aldrig jämföra ett ärende som ser ut på ettsätt på ett ställe med ett annat ärende som ser ut på ettannat sätt. Det är självklart att för individen är detviktigt att rätt beslut fattas i den specifika situationen,och det skall naturligtvis grunda sig på den lagstift-ning som finns.Anf. 104 () replik:Herr talman! Det sista som sadekan vi nog vara alldeles överens om, att det skall varalika möjligheter för den enskilde, att det skall varalikformighet. Men varför då inte dra konsekvensernaav det, , och bejaka en utredning?JO har ju år påpekat att den här likformighe-ten inte gäller, att folk blir olika behandlade. Det ärinte alls fråga om att jämföra ett visst ärende med ettannat ärende, utan om att samma ärende behandlasolika av olika kassor. Om detta har JO varit alldelesentydig.När det sedan gäller utseende av personer i social-försäkringsnämnderna är det partierna som nomine-rar, och visst skall det vara så. Men såvitt jag vet ärdet ju inte självklart att man blir vald och utsedd baraför att man är nominerad till ett uppdrag. Här vill jagställa en tydlig fråga till : TyckerLennart Klockare att det är rimligt att ha en sådanmaktkoncentration att man, som i de undersökta kas-sorna, sitter på båda stolarna, att uppdragen har sam-lats till samma personer?Anf. 105 () re-plik:Herr talman! Jag vet inte hur stor andel av demsom sitter i styrelse som sitter i ensocialförsäkringsnämnd.Som säger har det funnits sju so-cialförsäkringsnämnder i . Alla dessa ledamöter kan ju inte sitta i försäk-ringskassans styrelse. Nomineringarna till olika upp-drag är en politisk demokratisk process. Sedan finnsdet också beslutat vem som skall utse dem, och dethar denna riksdag gjort.När det gäller likformigheten är det självklart attgrunden för alla beslut skall vara att de har fattats påett rätt och riktigt sätt. Människors förutsättningar kanju variera. Att man har ont i ryggen kan ju bero påolika faktorer. Men att man bemöts på olika sätt av deolika försäkringskassorna är inte någonting som jagkan ställa mig bakom. Man skall ha ett värdigt be-mötande och behandlas på ett korrekt och riktigt sätt.Anf. 106 ():Herr talman! revisorer har granskatutvecklingen av socialförsäkringens administrations-kostnader. Granskningen har visat på brister i försäk-ringskassornas handläggning av försäkringsärenden,vidare att styckkostnaderna för ett antal ärendetyperökat och att det finns stora regionala skillnader ikostnader, kvalitet och prestationer.Revisorerna föreslår att gör tillkännagi-vanden om vad revisorerna anfört om försäkringskas-sornas handläggning av försäkringsärenden och omregionala skillnader.Under allmänna motionstiden lämnade vii in en kommittémotion, Sf212, somberör samma frågor men med mer betoning på denenskilde medborgarens trygghet och rättssäkerhet.Utifrån att försäkringskassorna har fåttkännas vid stora besparingar och trots att nya pengar ibudgeten tillförts, såg vi farhågor eftersomförsäkringskassorna står inför nya uppgifter.Försäkringskassornas hittillsvarande stora arbets-belastning grundar sig på en lång rad regeländringarsom gjorts . I flera fall har också tidenmellan det att beslut har fattats i fram tillikraftträdandet varit alldeles för kort. Det har medförtatt försäkringskassorna inte getts tillräckligt utrymmeför inlärning av nya arbetsuppgifter och för utbild-ning. Att då ändå kunna hålla en god service till med-borgarna är förstås svårt. Detta kan väl ses som enförklaring till det som revisorerna sätter tummen på iRR4.Mot bakgrund av vår argumentation i motionenSf212 menar vi att regeländringar bör göras sparsamtkommande år. Sker regeländringar måste det vara enväl tilltagen tid mellan beslut och ikraftträdande.Detta är för att målsättningen att välfärdsfrågornahela tiden skall kunna utvecklas och förbättras just förden enskildes trygghet och rättssäkerhet och interiskera att, även om det kan vara för ,åsidosättas.En mycket viktig del i den enskildes trygghet ochrättssäkerhet är ett bra bemötande från försäkrings-kassornas sida.Precis som för andra offentliga serviceorganmåste sätta ett bra bemötandefrämst i alla lägen. Den försäkrade är ändå alltid iunderläge, men det kan vägas upp lite grann av ett brabemötande.Nu finns den paragrafen i kassornas reglemente,och detta var faktiskt också ett tillkännagivande av enmotion från oss vid en tidigare behandling.Riksdagens revisorers förslag om tillkännagivan-den om vad revisorerna anfört just om försäkrings-kassornas handläggning av försäkringsärenden ochregionala skillnader stöder vi helt. delade vi iVänsterpartiet inte upp vår kommittémotion i olikadelar, som exempelvis granskning av regionala skill-nader och en del andra specifika områden, utan vimenar att allt detta mycket väl ryms i vårt motto attden enskildes trygghet och rättssäkerhet skall varavägledande.Vi måste också ge lite beröm till utskottet. Detgäller i första hand utskottets bedömning av försäk-ringskassornas handläggning av försäkringsärenden.Utifrån vad utskottet anför och även med anled-ning av revisorernas förslag och motionerna - jagsyftar då i första hand på kommitté-motion Sf212 - anser utskottet att regeringen bör geRiksförsäkringsverket i uppdrag att fördjupa ochkonkretisera utvecklingsarbetet. Vidare bör regering-en återkomma till med en redovisning avhur arbetet med att höja kvaliteten i handläggningenutvecklas. Utskottet föreslår således att gerett tillkännagivande till regeringen i detta avseende.Då kan jag fundera på hur vår motion behandlades,och det gick ju som sagt bra. Avslutningsvis kan mansäga att det inte är var dag som har enmotion som förelås leda till ett tillkännagivande.Herr talman! Jag yrkar bifall till hemställan i helabetänkandet SfU 7.Anf. 107 ():Herr talman! betän-kande nr 7, som behandlar revisorersförslag om socialförsäkringens administration, börvara en mycket intressant läsning för berörda parter. Istort sett berörs samtliga i boende och arbe-tande eftersom alla under livetkommer i nära kontakt med socialförsäkringen ochdess administration. Det innebär att närhet och effek-tivitet borde vara en självklar service för samtligaförsäkrade.Kristdemokraterna anser det vara en självklarhetmed en socialförsäkring som har kapacitet att klara aven ärendeström som visserligen kan skifta över tiden,men som år skiljer sig ganska lite. Noterasskall den ökning av både antalet sjukskrivningar ochlängden på dessa som rapporterats . Den person som av en eller annan anledninghar behov av försäkringssystemet går i de flesta fallinte till av sociala skäl utan för attfå en adekvat hjälp. anser därför ienlighet med revisorernas förslag att handläggningenav försäkringsärendena måste förbättras.En förutsättning för att sänka kostnaderna måstevara ett ännu mer stabilt regelverk. Som det varitunder har förändringarna i regelverketskapat både oro och merarbete för de anställda. Det ärinte önskvärt med alla dessa förändrade lagar om-kring en så allmän försäkring som det sociala försäk-ringsskyddet skall utgöra. Regeringen måste medvetetarbeta på en mer långsiktig lagstiftning där båda par-ter, försäkringstagare och försäkringsförmedlare,känner sig väl förtrogna med regelverket.Det är mycket arbetskrävande att regelbundet be-höva förklara de senaste reglerna för de försäkrade.Regelförändringarna har i allmänhet lett till att det ärde svåraste ärendena som åsidosatts. Därmed är detdessa som finns kvar i kassornas balanser . Dettahar speciellt drabbat förmånsslaget sjukpenning.Personalen har också drabbats av krav på bespa-ringar genom att den förväntas prestera samma re-sultat med färre människor. Även om vissa reglerblivit enklare kräver förklaringar och ändringar iärendena större arbetsinsatser, insatser som inte står iproportion till förväntade resursindragningar ochbesparingar.Herr talman! Detta med kostnaderna i relation tillkvaliteten är en intressant fråga att fördjupa sig i. En ihögsta grad relevant frågeställning är om höga kost-nader är lika med hög kvalitet. Beklagligt nog finnerjag inga bevis i varken revisorernas skrivelse ellerandra dokument som behandlar kassans verksamhetför att så är fallet. Det måste vara ett resultat av ut-bildning som leder fram till högre kvalitet och effek-tivare handläggning.Nu får det inte heller vara ett egenvärde i sig attöka genomströmningen av ärenden. Det höjer visser-ligen hastigheten och minskar balansen. Men vad ärdet värt för den försäkrade, som dessutom har rätt korrekt handläggning, om denne inte är nöjd medresultatet? krav på korrekthandläggning är en mycket lovvärd målsättning. Menär den egentligen realistisk i dagens läge?Det viktigaste i administrationen är kanske att so-cialförsäkringsnämnderna, som vi har berört här tidi-gare , skall vara mer effektiva i sitt arbete. Dessärenden skall handläggas och bedömas på ett profes-sionellt sätt. Därför har jag med tacksamhet noteratatt kraven på föredragande och handläggare i minegen kassa i har höjts betydligt. Här tror jag attvi kommer att få god kritik från de försäkrade omdetta moment i handläggningen blir snabbare och omdet blir högre träffsäkerhet i besluten.Den långa handläggningen av ärendetiden är inteacceptabel. Vid läsning av revisorernas rapport fram-kommer det med all önskvärd tydlighet att ärendeti-den är för lång. Detta drabbar ofta personer som re-dan har det besvärligt på ett eller annat sätt. Eftersomvi betalar skatt, och därmed också avgifter till försäk-ringssystemet, borde servicen också vara värd namnet- speciellt när man inte kan välja mellan privata al-ternativ och den offentliga, statliga socialförsäkrings-givaren.Vi skall ha klart för oss att behovet av och efter-frågan på ett försäkringsskydd ökar allteftersom kra-ven på arbetskraften tilltar. Vi har , ochflera är på gång, försäkringsbolag som erbjuderkundkretsen ett sjuk- och vårdförsäkringsskydd somär både effektivt och rationellt i såväl utbetalningarsom handläggning av ärendena.Nu skall jag inte svartmåla försäkringskassorna ilandet, men och regeringenborde kunna ge tydliga signaler och även spelreglersom tillåter och ger möjlighet för våra regionala för-säkringskassor att ta ett fortsatt och större eget an-svar. Därmed får de också ett större incitament för enbättre ärendehantering.Vi kan inte skylla på att vi saknar hjälpme-del. Våra arbetsplatser har varit utrus-tade med så mycket tekniska hjälpmedel. Utbild-ningsnivån på arbetskraften är glädjande nog hög.Ambitionen från personalen är föredömlig, men mo-tivation och erkännande från ledningen kanske intealltid är av allra bästa slag. Därför räcker det inte attdatorkapaciteten ökas och att telefonservicen ochöppettiderna förbättras och utökas. Nej, det viktigasteför en försäkringsgivare borde vara närheten till kun-derna. Man borde ha ett lyssnande öra när det gällervad kunden eller den försäkrade har för behov ochönskemål.Riksförsäkringsverket och regeringen bör tillåtade lokala försäkringskassorna att i ännu högre gradarbeta vidare med sin lokala profil. Då är jag överty-gad om att vi också får ett effektivare arbete och enbättre handläggning av ärendena.Herr talman! Uppmuntran till effektivare använd-ning av resurserna skall komma respektive kassa tillgodo. Lägre lokalkostnader borde resultera i möjlig-heten att använda ett eventuellt överskott till fleranställda som utför arbetet och att därmed ytterligarehöja kvaliteten i handläggningen.En annan tanke som skullevilja aktualisera är fördelningen av medel. Målfor-mulering i all ära, men mycket styrs av de ekonomis-ka förutsättningarna. fördelas ej pengarna perärende eller efter befolkningstalet utan enligt en för-delningsmodell som är svår att få riktigt rättvis. Densaknar också stimuli för den regionala kassan attrationalisera och förbättra sin verksamhet. Alla skulletjäna på en förändring där eventuella besparingarinom regionens försäkringskassa internt skulle över-föras till annan verksamhet, t.ex. högre personaltät-het. Detta skulle i så fall komma den försäkrade tillgodo genom högre träffsäkerhet och kortare hand-läggningstider.Herr talman! Frågan om varför det finns regionalaskillnader mellan kassorna i är inte så enkelatt besvara. Det kan säkerligen bero på dels skillnaderi ärendeslag, dels olika nivåer på utbildning av perso-nal. Jag anser det likväl vara synnerligen viktigt att ennågorlunda jämn kvalitet erbjuds lika bland landetsförsäkrade inom försäkringskassan.Det är rätt och riktigt med krav på bättre kontroll-verksamhet. Styckkostnaderna blir av naturliga skälhögre när förväntningarna är större på ökad kontrolloch noggrannare handläggning. Det borde dock interåda någon som helst tvekan om att man över tidenkommer att uppnå en bättre ärendebehandling, ochdenna förbättring skall också ge en kostnadsbespa-ring.Regeringen måste emellertid skapa förutsättningarsom möjliggör uttalade kostnadsminskningar försocialförsäkringssystemet. Detta är endast möjligtgenom en tryggare och fastare lagstiftning och färreändringar i regelverket.Sammanfattningsvis, herr talman: Det är önskvärt,om inte ett krav, att och rege-ringen i samverkan med försäkringskassorna snarastutvecklar analysmetoder så att mätningar kan utförasmed syfte att jämföra handläggningen av olika för-måner. Det måste bli möjligt att få kunskap om skill-naderna mellan landets olika regioner. Det måsteäven finnas en möjlighet att se förändringar övertiden.Det finns möjlighet till produktionsförbättringar.Det bästa sättet borde vara utvecklande av arbetsme-toder, kompetenshöjande åtgärder och bättre teknik-stöd. Personalen, som gör enastående och osjäl-viska insatser, skall också värderas på ett sådant sättatt man tar vara på den kapacitet som alla arbetsplat-ser kan tillgodogöra sig när uppmuntran och tydligledning är en självklarhet.Anf. 108 () re-plik:Herr talman! Jag tänkte ställa en fråga till Ken-neth . Han säger att man skulle behöva se överfördelningen mellan försäkringskassorna. Jag kanbara informera om att utskottet avden förra mandatperioden begärde att Riksdagensrevisorer skulle titta på fördelningsmodellen och omden var rätt och riktig. Man genomförde dessutom enförstudie. Men sedan tyckte man inte att det fannsskäl att gå vidare i fråga om detta. i sitt anförande att man inte beaktar antaletärenden, men den delen finns ju i och för sig med ifördelningsmodellen. Men om man bara skall utgåfrån antalet ärenden ser det kanske lite olika ut bero-ende på var man bor, om man bor i en glesbygd, i ettinvandrartätt område, i ett område med mycket ar-betslöshet, osv. Det finns så många faktorer somspelar in när det gäller hur handläggningen avett ärende tar. Dit hör också det underlag som manbehöver för att fatta beslut.Min enkla fråga till är: Vad hadedu för modell?Anf. 109 () replik:Herr talman! Till vill jag anföraen fördelningsmodell där man helt sonika går påantalet boende inom regionen. Jag har undersöktmöjligheterna till detta, och det finns försäkringskas-sor som har undersökt och forskat i ämnet, och dehävdar bestämt att det skulle ge en jämnare och tryg-gare arbetsmodell och visshet om hur mycket pengarsom finns till förfogande om man helt sonika beräk-nade bidraget eller anslaget per boende i regionen.Anf. 110 () re-plik:Herr talman! Det var en enkel modell, KennethLantz. Menar du på fullt allvar att försäkringskassanpå och ute i Skärholmeneller i något annat invandrartätt område skall ha likamycket resurser i förhållande till de boende? Ser intedu att det kan föreligga en viss skillnad i förhållandetill antalet sjukdagar, förtidspensioneringar, arbets-skador och andra svårigheter som uppkommer? Detmåste väl ändå också beaktas?Anf. 111 () replik:Herr talman! Jag har inte sagt att det skall vara ettexakt jämnt antal kronor per boende oavsett om debor i eller ute på utan att man skulleberäkna det baserat på de boende. Och över tiden vetman då exakt hur mycket pengar som denna regionfår. Det bör alltså inte skifta eller övertiden. Man lär sig genom erfarenhet hur många ären-defall man har. Och jag tror att vi är ungefär jämntsjuka över tiden i de här olika grupperna.Anf. 112 ():Herr talman! Det är ett nästan enigt utskott somstår bakom detta betänkande, SfU7. Vi i Centerpartiettycker att det är viktigt med återkommande kontrollav både statlig verksamhet och annan verksamhet.Här gäller det revisorers kontroll av soci-alförsäkringsadministrationen. Det som har kommitfram vid denna granskning är inte tillfredsställande.Det är mycket som har fått kritik, och det känns intebra. Vi utgår från att nödvändiga åtgärder vidtas påalla nivåer för att rätta till det som inte har fungerat.Vid ett studiebesök vid i minkommun diskuterade vi dessa frågor ganska ingåen-de. Det som man där lyfte fram var de stora föränd-ringar som har skett inom detta område.Vi har i motioner tidigare tagit upp försäkrings-kassornas situation. Och det råder ingen tvekan omatt det är ett område där det har varit många nya re-former. Tillsammans är det inte mindre än 340. Dessa förändringar har påverkatförsäkringskassornas administration på olika sätt.Arbetsbelastningen är mycket hög, ochdessa förändringar har inneburit ett ökat behov avinformation gentemot allmänheten, nya ansökningaroch nya bidragsberäkningar. harfortfarande inte ett fullgott datorstöd. Men vi vet attdet är under uppbyggnad.Regeländringar som har gjorts i försäkringskas-sorna har ju gjorts som de har haft bespa-ringskrav på sig. var det11 %. Det har bevisats att försäkringskassorna intehar klarat av detta. När man ser denna massiva kritikfår man en viss känsla för den personal som ändåjobbar med allt detta. utgår vi från att man kom-mer att ta denna kritik som har riktats på fullt allvar.En annan fråga som togs upp här tidigare är detbemötande som den försäkrade får hos försäkrings-kassorna. Det är oerhört viktigt att den försäkradebemöts med respekt och värdighet. Den försäkrade äralltid i någon form av beroendeställning till persona-len. Det ligger i sakens natur. Många människor kän-ner inte att de har mod eller tillräcklig kunskap för attkunna ifrågasätta eller signalera att de är missnöjda.De röststarka vågar ifrågasätta. Men det finns mångamänniskor som inte har det modet eller den förmå-gan. Det är viktigt att människor känner att de blirrättvist behandlade och att de inte blir kränkta utankänner att de får ett korrekt bemötande.Till sist, herr talman, vill jag yrka bifall till hem-ställan i socialförsäkringsutskottets betänkande 7.Anf. 113 BO ():Herr talman! En av viktigaste uppgif-ter är kontrollmakten. En del av den ägnade vi gårda-gen åt i kammaren när vi diskuterade konstitutionsut-skottets granskning av statsråd. har vi en rapportfrån en annan del av kontrollmakten, nämligen Riks-dagens revisorer, att ta ställning till.Nyligen har det utkommit en doktorsavhandlingsom handlar om revisionsverksamheten i vårt land,både den som bedrivs av och densom bedrivs av revisorer. Enligt avhand-lingen får revisorer gott betyg, får manväl säga. Det framkommer kanske lite mer kritik motRiksrevisionsverket. Men på en punkt kan man frånavhandlingen utläsa kritik mot det sätt som vi i riks-dagen hanterar det arbete som bedrivs av Riksdagensrevisorer. Det handlar enligt författaren om att ut-skotten, och därmed , inte i tillräckligt storutsträckning tar hänsyn till de saker som Riksdagensrevisorer kommer fram till. Detta finns det förståsanledning för oss alla att fundera på.Dagens ärende rör ett stort problem, nämligen denmånga gånger bristande handläggningen på våraförsäkringskassor. Det handlar om bristande kostnad-seffektivitet, ökade kostnader, skillnader i hantering-en mellan olika delar av vårt land och också om renabrister i hanteringen.Justitieombudsmannen har påsenare år pekat på dessa brister.