prot · GM0957 · 1999-02-17 00:00:00 — De skulle kunnabli det lok som drar med sig det nödvändiga tillskottav eget kapital som både privata och offentliga fas-tighetsbolag med några undantag saknar och som de inte kan attrahera på grund av gällande regler -det gäller bl.a. dubbelbeskattningen. Just genom attfastighetsinvesteringsbolagen ger direktinvestering-ens fördelar i utdelning och värdestegring utan attmedföra dess nackdelar när det gäller odelbarhet ochlikviditet skulle denna placeringsform sannolikt bliattraktiv. I nuvarande läge är det viktigt, eftersomlikviditeten på fastighetsmarknaden kan komma attöka och resultera i en effektiv prisbildning på fastig-heter.Att få en motsvarande likviditet i direktinveste-ringar är ju inte alls lika önskvärt, eftersom det kanleda till dålig förvaltning och större osäkerhet förhyresgäster, som då kanske skulle få nya fastighets-ägare ganska ofta medan fastighetsinvesteringsbolag isig innebär en stabilitet.Fastighetsinvesteringsbolag löser problemen medfinansiering och prisbildning utan att störa långsiktig-heten i förvaltningen. Vi skulle också få en stimulanstill ökad långsiktighet och klar målinriktning i fastig-hetsinvesteringar.Man kan också tänka sig att fastighetsinveste-ringsbolag innebär att en ny struktur växer fram medolika typer av specialiserade fastighetsbolag. Detskulle också ge möjligheter till förbättring av dentotala portföljplaneringen hos försäkringsbolag, fon-der och andra kapitalförvaltare som ju med nödvän-dighet bör ha en del av sin portfölj i fastigheter, mendär det föreligger svårigheter på grund av dagensbeskattningsregler och den ovilja som naturligenfinns hos många institutioner att involvera sig i ettdirektägande av fastigheter och förvaltningen av dem.Jag vill också uttryckligen peka på att fastig-hetsinvesteringsbolag skulle ge alla vanliga männi-skor möjligheter att spara i fastigheter, att de småkapitalplacerarna skulle ges de möjligheter som deriktigt stora kapitalplacerarna har.Dessutom skulle fastighetsinvesteringsbolag kun-na fylla en viktig funktion på marknaden i sambandmed att staten med all säker-het kommer att sälja ut sina kommersiella fastigheteri t.ex. . Då har man möjlighet att åstad-komma ett brett folkligt ägande av fastigheter.Särskilt för de förändringar som måste till i dekommunala bostadsbolagen skulle fastighetsinveste-ringsbolag bli av stor betydelse. Det öppnar för möj-ligheter att få ett lokalt ägande och ett engagemang iortens hyreslägenheter. Grundproblemet med allmän-nyttan är ju att varken fastigheterna eller lägenheternahar enskilda ägare. Det finns alltså ingen med egnaekonomiska intressen som bevakar lönsamhet ochvårdar husen. Det är mycket av den anledningen somdet ser ut som det gör i vissa av de kommunala bo-stadsbolagen. Olika typer av fastighetsinvesterings-bolag skulle även här kunna bli av stort intresse närden helt nödvändiga omstruktureringen av de kom-munala bostadsbolagen tar fart.Herr talman! Jag har uppehållit mig lite grannkring detta ärende just av den anledningen att jag troratt den här lagstiftningen kommer att visa sig nöd-vändig för att åstadkomma den vitalisering av densvenska fastighetsmarknaden som är av största vikt,särskilt med beaktande av det stora kommunala ägan-det av bostäder. Det är naturligtvis mot den bakgrun-den något förvånande att socialdemokraterna tycksvara fullständigt i avsaknad av uppfattning eller vär-dering av de argument som även tidigare - och kan-ske även nuvarande - socialdemokrater framför iskrivelser till regeringen.Men, som sagt, jag hoppas att avsaknaden av des-sa argument i utskottets betänkande är ett tecken påatt man i utskottsgruppen inser att man så småningomkanske kommer att vara transportkompani för attgenomföra denna lagstiftning.Anf. 41 ():Herr talman! bildades 1993och förvaltar stora landområden som ägs av staten.Det gäller främst markområden väster om odlings-gränsen i , renbeteslanden i , Här-jedalen och norra samt kronoholmarna utmedhela den svenska kusten. Till området hör också destatsägda delarna av de skyddade Norrlandsälvarnamed biflöden. I förvaltningsansvaret ingår mark kringslott och kungsgårdar. Det handlar sammanlagt omdrygt , varav ärbrukningsbar skog. Det gör tillSveriges största markförvaltare.När ombildades gjordes en uppdel-ning i fyra kategorier av de områden som hade sär-skilda naturvärden: nationalparker, naturreservat,domänreservat och s.k. oskyddad domänmark. förvaltar nationalparker och de områdensom skall ombildas till natur-reservat. förvaltar övrig skogsom kvarstår i statens ägo.Vid sammanslagningen och senare utförsäljningenav statens aktier i framförde miljö-organisationer och m.fl.synpunkter på behov av att undanta ytterligare markför naturvårdens behov. Man krävde också att allmark skulle inventeras för att man skulle kunna un-danta särskild skyddsvärd mark innan utförsäljninggjordes. revisorer har i rapport /97:4påtalat att inventering inte gjordes. Fastighetsverketövertog skogsareal från 1996.I och mo-tion framkommer en seriös kritik mot att har gjort för stora avverkningar i svårföryng-rad skog med höga naturvärden i södra . Enliknande kritik finns i en motion som har skrivit. De skriver att de storaavverkningarna är till nackdel för naturvård och ren-näring. Båda motionerna utmynnar i krav på att skall utföra en naturvärdesinventeringoch nyckelbiotopsinventering.Vid utskottsutfrågningen framkom att har påbörjat ett sådant arbete. Utskottet under-stryker vikten av att denna inventering blir klar i godtid före den utsatta tidsfristen, dvs. Dessutomsägs att strävar mot att uppfyllagällande kriterier för certifiering av skogsbruket un-der innevarande år. Och det är bra.Herr talman! Vi kan konstatera att kartläggnings-arbetet har påbörjats. Vi anser att det är svårt att vetahur aktsam man skall vara vid avverkning när natur-värdesinventeringen inte är genomförd fullt ut. Vitycker ändå att arbetet med inventeringen är påbörjadoch kan nöja oss med detta och yrkar därförbifall till utskottets ställningstagande i detta avseende.Vi kommer att bevaka att inventeringen sker på detsätt som utskottet utgår ifrån.Herr talman! Däremot har jag en avvikande me-ning när det gäller synen på avkastningskravet förFastighetsverket. Det är inte fullständigt klarlagt attde gjorda avverkningarna inte har ett samband medställda avkastningskrav. hävdade vidutfrågningen att man inte hade haft några svårighetermed att uppnå fastställda avkastningskrav. klarat dem med ett litet överskott. Samtidigtkan vi konstatera att det finns en seriös kritik motalltför stor avverkning av svårföryngrad skog. Minbedömning är att orsakerna till de stora avverkning-arna av svårföryngrad skog med höga naturvärden isödra torde vara de avkastningskrav somstaten har ålagt och som innebär att halva tillväxtenskall avverkas. Det kan inte vara rimligt att ha av-kastningskrav som kan leda till att skogsvårdslagensmiljömål riskerar att överträdas. Därför yrkar jagbifall till reservation nr 1 som går ut på att regeringenbör ompröva avkastningskravet så, att ambitionen attuppfylla miljömålen på ett föredömligt sätt inteäventyras.Tack!Anf. 42 PER ():Herr talman! Vi har en gemensam reservation,och har med all önskvärd tydlighet isitt tidigare inlägg gett en saklig bakgrund till ochmotiverat fastighetsinvesteringsbolagens kommandeexistens i . Jag yrkar därför bifall till vår ge-mensamma reservation nr 2 under mom. 4 om fastig-hetsinvesteringsbolag.Sven-Erik m.fl.! Tänk om villkoren för ägandet avfastigheter har en mycket stor samhällsekonomiskbetydelse. Tänk om kapitalförsörjningen behöverförbättras inom fastighetssektorn. Tänk om ägarbasenbehöver breddas. Tänk om det finns en rad hinder försåväl stora som små placerares möjligheter att i indi-rekt form, via aktier, placera i fastigheter. Tänk omdet finns ett betydande latent intresse för sådana ka-pitalplaceringar.Jag räknade ihop 17 argument i den gemensammareservationen; jag tänker inte trötta kammaren medatt räkna upp dem. har jag ställt upp dem somvillkorssatser. Men man kan lika gärna ha dem sompremisser som i kraft av sin tyngd så småningomrimligtvis leder fram till en slutsats. Så är det i bästafall på andra områden i samhället. Som ny riksdags-ledamot är jag ibland lite förvånad över att den härinduktiva kraften i ett logiskt resonemang kanske interiktigt infrias här.Jag skulle vilja att och kanske någonannan i majoritetskonstellationen talar om vad sommotiverar ett sådant här nej-sägande. Det är faktisktkontraproduktivt.Lennart var optimistisk. Han tror att detförebådas en proposition, att en sådan kommer attkomma . Det är ju bra, men jag tyckeratt en motivering här och till den här avvisandeoch sterila attityden är fullt motiverad. Det gällerSven-Erik och andra företrädare för majo-riteten.Tack, herr talman!Anf. 43 ():Herr talman! redogjorde för historia i sitt inlägg, så jag behöverinte upprepa den. Men jag vill, liksom hon, fästariksdagens uppmärksamhet på den kritik som i höstasriktades från flera håll mot förstora avverkningar i svårföryngrad skog med höganaturvärden i södra sida tycker vi också att det ärett problem att inte isomras, 1998, har påbörjat inventeringen av naturvär-den i dessa områden. Det är anmärkningsvärt attnaturvärdesinventeringen har kommit i gång först femår efter det att verket bildades och efter ikraft-trädandet av den nya skogsvårdslagen.Jag delar uppfattning att en av orsa-kerna till de här avverkningarna torde vara det av-kastningskrav som staten har ålagt . Det innebär alltså att man måste avverka halvatillväxten. Det kan inte vara rimligt att ålägga ettstatligt verk avkastningskrav som leder till attskogsvårdslagens miljömål och framför allt det all-männa miljömålet att spara ur miljösynpunkt värde-full skogsmark måste åsidosättas. Därför anser vi frånMiljöpartiets sida att bör ge regeringen iuppdrag att ompröva Statens fastighetsverks avkast-ningskrav.Det är nödvändigt att staten på sina egna markom-råden är ett föredöme när det gäller miljöhänsyn.Därför anser vi dessutom att regeringen skall ge så-dana instruktioner till att in-venteringen av naturvärden och skyddsvärda biotoperskyndsamt genomförs och att skogsinnehavet certifie-ras.När det gäller inventering och certifiering är vinöjda med utskottets skrivning, eftersom den går påvår linje. Däremot, herr talman, yrkar jag bifall tillreservation nr 1 av , ochBirger , eftersom jag inte delar utskottetsövertygelse om att det inte finns någon konflikt mel-lan miljömål och avkastningskrav.Ett av problemen, enligt min mening, är att manlikställer miljö- och produktionsmål men med tystnadförbigår hur man skall hantera en eventuell konfliktmellan de här målen. Hur gör man om man måsteåsidosätta miljömålen för att kunna uppnå produk-tionsmål och leva upp till avkastningskrav? Tyvärrhar de ekonomiska målen tillskansat sig en särställ-ning som gör att miljömålen vid sådana här konflikteroftast får dra det kortaste strået. I just detta fall tror viatt det går att lösa konflikter genom att sänka avkast-ningskravet på , vilket skulle göra detmöjligt att freda mer värdefull skog från avverkning.Men generellt, herr talman, anser jag att det behövsett politiskt beslut om att miljömålen vid en målkon-flikt skall vara överordnade.Anf. 44 ():Herr talman! Staten äger en ansenlig mängd olikafastigheter. De allra flesta används av olika hyres-gäster som har sin verksamhet i dessa lokaler. Statensfastighetsinnehav har varit föremål för många olikapolitiska diskussioner . Det systemsom gäller nu har sin grund i lokalförsörjningsrefor-men och ombildande i början av1990-talet.Jag anser att det är viktigt att svenska folket stårsom ägare till ett antal fastigheter inom det egna lan-det, men ägandet får, enligt min mening, aldrig blirett mål i sig utan måste noga omges av en effektivoch ekonomiskt inriktad hantering. Visst fastighetsin-nehav kan det naturligtvis alltid föras en diskussionomkring. När det däremot gäller värdefulla kultur-byggnader i form av museer, slott osv. är det i deflesta fall närmast en självklarhet att staten står somägare och garant för att dessa intressen vårdas och attde kulturella värdena säkras åt eftervärlden.Ibland smyger det sig in i debatten, även i dennakammare, att en effektiv och ekonomiskt förd fastig-hetspolitik bör stå tillbaka för att i högre grad gynnade verksamheter som en del av hyresgästerna verkarför. Jag förutsätter naturligtvis att staten uppträdersom en juste fastighetsvärd och tar sitt ansvar gente-mot hyresgästen, vilken denne än må vara. Men detkan aldrig vara riktigt, enligt min mening, att statensom fastighetsägare skall subventionera vissa verk-samheter som anses som mer behjärtansvärda änandra. Jag tror att vi är ute på en farlig väg då. Dess-utom är jag ganska säker på att en hyressättning vi-lande på andra grunder än nu gällande för t.ex. muse-er, opera, teater ganska raskt skulle resultera i att deekonomiska anslagen anpassades efter hyresnivåerna.Min bestämda åsikt är att statlig fastighetsförvalt-ning skall vara effektiv och tåla en jämförelse medden öppna marknaden. Det är också mycket viktigt attdet finns givna och klara spelregler för hur detta skallfungera vid olika situationer som kan uppstå, så attingen sammanblandning sker mellan förvaltare ochbrukare, vilket reglerades i fastighetsombildningen ibörjan av 90-talet.Efter ombildning tillsatte regeringen en särskild utreda-re som fick till uppgift att göra en utvärdering avByggnadsstyrelsens ombildning. Utredaren lämnadevid ett antal tillfällen delbetänkanden från sitt upp-drag. I en proposition, 1997/98:137, ansåg regeringenmot bakgrund av vad som kommit fram i utredningenatt ombildandet hade gått bra samt att principerna förstatlig fastighetsförvaltning bör ligga kvar. Man pe-kade dock på ett antal effektiviseringar som mantyckte kunde vara rimliga att göra. Bakom proposi-tionen ställde sig sedan finansutskottets majoritet iFiU25 /98.Vad jag vill säga med detta är att statlig fastig-hetsförvaltning har varit före-mål för en mycket intensiv diskussion. Frågeställ-ningarna har prövats vid en rad olika tillfällen. Fråganhar utretts och följts upp i syfte att nå de mål som äruppsatta, en bra och effektiv fastighetsförvaltning,men också att staten som fastighetsägare är en brahyresvärd gentemot sina kunder. Det tycker jag ocksåär i allra högsta grad eftersträvansvärt.Om vi går över till , alltså den del av statens skogar som iprincip ligger ovan odlingsgränsen - det finns ytterli-gare marker som redogjorde för - kommervi in på en uppgift som naturligtvis är mycket svår.Det skall man ha klart för sig. Skogen skall brukas,men det skall också tas stor hänsyn till alla de intres-sen som omgärdar dessa marker, från samernas synpå dessa marker som renbetesland till bevarande avkänsliga biotoper i form av växter och djur.Jag tycker ändå att den bedömningen måste görasatt genom sin skogsförvaltning harklarat denna uppgift väl. Såvitt vi har kunnat erfarafinns inga anmälningar som vunnit gehör när de prö-vats. Avverkningarna har skett på ett sätt som följt deregler som utfärdats av och fleraandra myndigheter.Det finns naturligtvis s.k. allmänna uppfattningar,som grundar sig på känslomässigt engagemang. Mananser att det allmänt avverkas för mycket i dessatrakter. Det är åsikter som vi naturligtvis skall harespekt för, tycker jag, åtminstone så länge de rymsinom lagens ram. Men denna diskussion och dessaåsikter kanske inte skall riktas till eller ställas motstaten som skogsförvaltare, så länge man verkar uti-från gällande regelsystem. Jag anser att dessa diskus-sioner får föras i annat forum, när man diskuteraravverkningsfrågor i allmänhet och inte när avverk-ningar sker enligt gällande regler.Fastighetsverket har här inte heller ansett att mil-jömålet är oförenligt med uppsatt avkastningskrav.Det framkom bl.a. vid en hearing som genomfördes ibörjan av året. Det är en synpunkt som jag tyckerväger tungt i de fall där verket självt tycker att manhar klarat detta på ett rimligt sätt. Inte heller när manhör efter runt omkring kan man peka på att det skettnågra överträdelser.En särskild fråga i betänkandet rör fastighetsin-vesteringsbolag. redogjorde ganskaflödigt för sin ståndpunkt. Jag tänker inte ägna såmycket tid åt detta i mitt huvudanförande. Jag får välåterkomma i repliker. Frågan har varit föremål förbehandling vid olika tillfällen tidigare då det funnitsmotioner som har berört det här området. I hantering-en anser vi från utskottsmajoritetens sidainte att det har framkommit några skäl som har för-anlett oss att ändra tidigare inställning. Vi står fast viddetta och tycker inte att det finns något läge nu för attinfria de påtryckningar som harstått för när det gäller bildande av fastighetsinveste-ringsbolag. Därför avstyrker vi den ansökan.Fru talman! vill jag yrka bifall till utskot-tets hemställan i dess helhet och avslag på samtligareservationer.Anf. 45 () re-plik:Fru talman! Den här debatten är en illustration avhur olämpligt det är att blanda två helt avskilda ären-den. Här handlar vartannat inlägg om fjällnära skogaroch avkastningskrav på statliga fastigheter och vart-annat inlägg om fastighetsinvesteringsbolag. har valt att ducka beträffande fastig-hetsinvesteringsbolagen, liksom utskottsmajoriteten ibetänkandet.Mot bakgrund av vad som står som redogörelseför vad fastighetsinvesteringsbolag är, mot bakgrundav den forskning som har presenterat medjämförelser mellan fastighetsinvesteringsbolag i andraländer, mot bakgrund av hur en socialdemokratisktledd regering i har infört den här lagstiftning-en, mot bakgrund av vad Aktiefrämjandet i sitt för-slag till regeringen har redovisat säger nu socialde-mokraterna i utskottet att någon avgörande informa-tion inte har inkommit som föranleder s-gruppen iutskottet att ändra ställningstagande. Min fråga tillSven-Erik är: Vilken avgörande informa-tion väntar ni på? Är det signalen från ellerär det något annat?Anf. 46 () re-plik:Fru talman! Vi kan utveckla detta lite grann. NärLennart kritiserar själva handläggandet avbetänkandet må det stå för . Det ärinte någon ovanlighet i att betänkandeninnehåller ganska vitt spridda ämnesområden. Det göräven detta betänkande, även om man bortser frånfastighetsinvesteringsbolag.I själva sakfrågan får man väl ta upp vad det ärsom föranleder förslaget. Det är klart att det finns ettantal fördelar med ett fastighetsinvesteringsbolag. Jagkan också ansluta mig till några av dem. Men det manivrar mest för och de punkter som har berörts är attdet skulle lösa problem som finns i de kommunalabostadsbolagen. Men det visar sig att när det finns eninvestering, som man naturligtvis vill ha en avkast-ning på, så kommer inte de kommunala bostadsbolagsom har de största bekymren att vara de som står försti kön och får sina problem lösta den här vägen.Intresset kommer naturligtvis att falna även för ettsådant här fastighetsinvesteringsbolag, beroende på ivilket skick bolaget är. Den frågan tror jag att manhar kvar bortsett från det som är aktuellt. Det löserinte den problematiken. Men det har varit ett viktigtargument, som nämnde och som LennartHedquist har ställt sig bakom. Jag tycker att det faller.En annan sak är också att det krävs skattesänk-ningar. Det kommer att kosta att införa dessa bolag.Där kan man hänvisa lite till att det förs en bredskattediskussion just , där man vill lägga allt påbordet. Och vi är väl lite tveksamma till att gå in ochvidta åtgärder innan de diskussionerna är slutförda.Det finns en möjlighet för och hanspartikamrater att ta upp och föra fram frågorna i enskattediskussion om man tycker det är viktigt.Den andra frågan man kan fundera på är när hansäger - och det framkom vid den hearing som vihade, som minns - att man anser attfastighetsbestånden i framför allt tätortsområdena ärundervärderade. Genom det här förslaget skulle devärderas högre. Självklart skulle ett högre värde, sågott jag kan räkna ut, också medföra att avkastnings-kravet blir högre. Det kommer att medföra högrehyror, såvitt jag kan förstå.Anf. 47 () re-plik:Fru talman! De frågor som tar upp visar egentligen hur nödvändigt det är attåstadkomma en avreglering på fastighetsmarknadenoch ge möjligheter till sunda investeringar på den.Det gör sig till talesman för äregentligen att man skall behålla de höga hyresnivåer-na på de orter där man har konstlade värden påde allmännyttiga bostadsbolagen. Ju längre man fort-sätter med den politiken, desto högre blir ju kostna-derna när de berörda kommunerna så småningommåste lösa ut sig ur den sitsen.Jag tror att det även för en social-demokratisk regering kommer att gå upp att manmåste göra någonting åt fastighetsmarknaden. I detsammanhanget måste många små investerare attrahe-ras att gå in på den marknaden, och de skall ha möj-lighet att göra det på sådana villkor att de inte självabehöver engagera sig i fastighetsförvaltning. Det kangöras av professionella fastighetsinvesteringsbolagdär man som investerare äger andelar.Alla de skäl som finns uppräknade i vår reserva-tion talar entydigt för detta. Det är symtomatiskt attregeringen ännu inte har reagerat på Aktiefrämjandetsutförliga lagförslag. Det är också symtomatiskt att s-gruppen i finansutskottet inte tar till sig de argumen-ten. Man duckar i avvaktan på att man får en signalfrån . Jag hoppas att den signalen såsmåningom blir att det är klart att det skall finnasfastighetsinvesteringsbolag i vårt land.Anf. 48 () re-plik:Fru talman! Jag är glad att be-kymrar sig för de kommunala fastighetsbolagen ochhur man kommer till rätta med de snedsitsar somfinns . Däremot tror jag att haren övertro på att fastighetsinvesteringsbolagen kanlösa de problemen.Låt oss vara ärliga, . Problemetmed de kommunala bostadsbolagen är oftast att det ärdåligt med sysselsättning, dvs. det finns dåliga för-sörjningsmöjligheter för människorna. Då bor de inteheller i de fastigheter som finns.Det har gjorts försök att t.ex. sänka hyror, för attpå så sätt locka till sig hyresgäster. De försöken harinte utfallit positivt vid uppföljningen. Så det är intehuvudorsaken. Om flexibla hyror vore lösningen - pådet sätt har beskrivit det - måste detändå ske en ekonomisk sanering innan det går attkomma i gång. Det kan ske i ett fastighetsinveste-ringsbolag. Men någon måste skriva av skulderna påfastigheten innan det går att komma i gång på det nyasättet. Det finns möjlighet att göra så med befintligalösningar. Den utpekade lösningen i den frågan äröverdriven i fråga om fastighetsinvesteringsbolag.Vi anser inte att allt skulle vara av ondo, LennartHedquist. Det är fråga om en total bedömning av hurläget ser ut - som jag också redogjorde för i min förrareplik. Det är klart att det finns positiva saker. Mångaav de stora bostadsinstituten placerar pengar där detinte finns någon risk alls. Därför blir många områdenointressanta att satsa pengar på. Då får lokala bankerta större risker än de stora bostadsinstituten. Härskulle ett sådant bolag göra en viss nytta.Jag vill inte mörka. Det finns naturligtvis positivasaker. Detta var en sådan sak. Vi får väl se vad fram-tiden utvisar i frågan.Anf. 49 PER () replik:Fru talman! går oss till mö-tes. Det för positivt efterarbete. Men jag villändå fråga följande. har självnämnt fördelar med fastighetsinvesteringsbolag. Närdet nu går att använda sig av marknadsekonominsfördelar, vad är det exakt som skulle få s-gruppen avvända? kan se på den argumen-tering som finns i reservationen. Vad är det somskulle få s-gruppen att vända?Anf. 50 () re-plik:Fru talman! Lite skämtsamt går det att säga att ar-gumentationen är kort. Det finns ingen nytta tillförd.Jag hittar inget svar där.Man skall inte göra en övertolkning. Jag skall varaärlig och säga att allt inte är dåligt. Det finns ävenfördelar.Men det hela faller tillbaka på min första replikmot . Det finns en sammanvägning.Ni mörkar att det hela inte är gratis. Igångsättandet avhela systemet kostar ett antal miljarder. Det skallprioriteras mot andra saker som t.ex. Per Landgrensparti tycker är behjärtansvärda - sjukvård osv.