prot · GM0949 · 1999-02-03 00:00:00 — Vore det någonordning i skulle deras situation nu handla omatt klara av en omställning in i nya verksamheter somkan ge oss alla högre standard. Men vi vet ju att duk-tiga människors kraft kommer att förspillas och attskattepengar går åt till att betala passivt stöd till män-niskor som ingenting hellre vill än att försörja sigsjälva.Göran snackade under valrörelsen om attdet skulle bli så bra och att lillgrabben kunde få en nycykel och mamma en ny vinterkappa. Jag kan säga attdet handlar i stället om att mamma vill ha jobb, attmamma vill ha rättvis lön och att mamma själv villkunna bestämma vad hon skall göra med den. Därförbehöver vi jobb och tillväxt, både för kvinnor ochmän, överallt i , så att människor kan be-stämma mer själva.Anf. 13 ():Fru talman! Det är beklagligt att vara ett slutet system. Trots mitt anförande, därjag gav flera konkreta åtgärdsförslag för ökad tillväxtmed stöd i modern forskning, upprepar han den mo-derata myten om tillväxtfientlighet.Ännu mer beklagligt är väl att , som ärbetydligt färskare i den här församlingen, också upp-repade den myten, som om jag inte hade sagt någon-ting i mitt inlägg om tillväxt.Sedan måste jag ägna åt ytterligare ettantal moderata myter. förfasade sigöver flytten av huvudkontor till utlandet, det ökadeutländska ägandet, exemplifierat genom ochFord, och den välutbildade arbetskraftens massflyktfrån Sverige.Tobisson ser dessa faktorer som ett bevis på dåligtföretagsklimat. Men det här har väl ingenting medföretagsklimat att göra. Det har väl snarare med glo-balisering att göra, en globalisering som Tobissonsjälv och hans kompisar har varit de främsta tillskyn-darna av.Angående flytten av huvudkontor nämner inteTobisson det faktum att också utländska företag flyt-tar huvudkontor till , och inte bara huvud-kontor. Det finns en mängd företag av alla de slagsom flyttar in i , framför allt kunskapsindustri.Kapital lämnar , sa , trots atttrenden faktiskt är den motsatta. Enligt statistik frånISA, Invest in , var nettoinflödet avinvesteringar negativt , minus228 miljarder. Men varnettoflödet positivt, plus 18 miljarder. Kapital flödarinte ut ur , till Ford-Volvo-affären, en fullkomligt naturligaffär. Jag skulle gärna vilja referera till DN:s bör-skrönikör, . Han skriver så här:Fords köp av är en del avkonsolideringen i en mogen bransch. Att desperatapolitiker ljuger om att just detta skulle vara ett bevispå dåligt företagsklimat i är bara patetiskt.Och så till den påstådda massflykten av välutbil-dade från . Det är inte fråga om någon mass-flykt. De senaste siffrorna visar att det är av denyutexaminerade akademikerna och avde forskarutbildade som söker jobb utomlands. Unge-fär hälften kommer tillbaka. Jag tycker inte att det ärnågon massflykt.Vad har det med företagsklimatet att göra, LarsTobisson? Det har väl mer med EU att göra. Det varett av era huvudargument inför EU-valet att våraungdomar skulle få hela som arbetsfält, mennu klagar ni över att de flyttar. Vilka var det sommoderaterna tänkte sig skulle söka jobb utomlands?Var det de outbildade?Karin tycker att säger nej tillså mycket. Vi säger nej till sådant som är dåligt, sominte är förenligt med en långsiktigt hållbar utvecklingsocialt, demokratiskt och ekologiskt. Det är en själv-klarhet för oss att göra det.Anf. 14 Näringsminister ():Fru talman! Apropå återvinning måste jag säga attjag har hört hålla sina tal i ungefär , och det är samma tal.När det gäller tidningsartikeln måste jag också sä-ga att den gav kammaren chansen att mer noggrantbeskåda de olika, samlade förslag som vi lägger framoch också möjligheten att lägga fram egna förslag.Jag har saknat dem i denna debatt.Fru talman! Skattekritikerna hävdar att högaskatter alltid är negativt för tillväxten. Jag vill påståatt detta inte är riktigt sant. Forskningen visar ingasäkra samband mellan skattenivå och tillväxtnivå.Hög tillväxt kan återfinnas i både länder med högskatt och länder med låg skatt. Låg tillväxt kan finnasi både lågskatte- och högskatteländer. Det avgörandeär hur skatterna tas ut och vad de används till.Höga marginalskatter är t.ex. inte bra för tillväx-ten, eftersom de hämmar incitamenten att utbilda sigoch eftersom de också tenderar att driva upp lönekra-ven. Att minska marginaleffekterna i olika avgifts-,skatte- och bidragssystem är därför viktigt för till-växtpolitiken. Väl använda skattepengar, som går tillsådant som forskning och utbildning, rättsväsendeoch effektiv infrastruktur gynnar däremot tillväxt.Om skattesänkningar leder till att det blir mindreresurser för t.ex. utbildning eller allmänna kommuni-kationer försämras villkoren för företagsamheten ochdärmed också långsiktigt för tillväxten.Det är också förvånande att så få tycks ställa frå-gan vilka nya kostnader som kan uppstå om skatternasänks och man alltså måste betala ett antal tidigareskattefinansierade nyttigheter på ett annat sätt. Ar-betsmarknadsforskningen visar att sänkta arbetsgivar-avgifter genomgående leder till att lönekraven ökar,vartefter de anställda står inför nödvändigheten attbetala mer av pensions- och sjukförsäkringar ur egenplånbok.Vi skall självfallet inte ta ut högre skatter än vadsom behövs för att betala välfärden, dvs. vård, skola,omsorg och ekonomisk trygghet. Skatterna skall tasut efter bärkraft. Mer skall betalas av dem med högainkomster, och mindre skall betalas av dem med lågainkomster. Det finns särskild anledning att göra juste-ringar i skattesystemet för att ytterligare förbättraföretagens växtkraft.Jag uppmanar alla er som pläderar för storaskattesänkningar och för fram dessa förslag i skatte-överläggningarna att berätta ärligt och öppet hurfördelningsprofilen ser ut, att berätta ärligt och öppethur det skall finansieras, och inte låtsas som om jätte-lika skattelättnader går att genomföra utan att detmärks i välfärden.Fru talman! Vi har hört flera debattörer säga attdet inte har hänt någonting genom bildandet av detnya . Jag vill då fråga minameddebattörer:Har ni glömt den viktiga sjöfartsuppgörelsen somsäkrar den svenska sjöfartens konkurrenskraft?Har ni glömt det stora förenklingspaketet för små-företagarna som presenterades ?Har ni glömt att volymmålet inom arbetsmark-nadspolitiken har slopats?Har ni glömt utförsäljningen av statens aktier iPharmacia & och fusionen mellan ochTelenor? Det är den största affär som någonsin harägt rum här i Sverige.Har ni glömt initiativ för att nå samsyn mellan ar-betsmarknadens parter om lönebildningen?Har ni glömt det arbete som regeringen nu harigångsatt mellan , facket ochnäringslivet för att göra till en framståendeoch än en gång ledande industrination?Har ni glömt att vi meddeladekammaren att vi tillsatt en småföretagarpanel, där viständigt för en dialog med småföretagen?Har ni glömt att vi genom bildandet av det nyaNäringsdepartementet har gjort den största omorgani-sationen i historia på bara några fåmånader?Listan kan göras mycket lång.Mona och jag har varit ministrar i drygt100 dagar, och det återstår nu tillsväljarna skall utvärdera oss.Anf. 15 ():Fru talman! Det där för-svarstalet var mer än lovligt svagt.Sverige faller tillbaka i de internationella jämfö-relser som görs av länders konkurrenskraft och till-växtförmåga. Vi får goda betyg för bl.a. svenskaföretagsledningar, men helheten dras ned av den storaoffentliga sektorn, de höga skatterna och stelheten påarbetsmarknaden.OECD, IMF och EU har rekommenderatSverige att minska de offentliga utgifterna, sänkaskattetrycket och införa mer flexibla regler på ar-betsmarknaden. Det är inte bara jag som har gjort detoch inte bara övriga partier i tillväxtalliansen somförordar detta för att få fler jobb och ökat välstånd.Näringsministern slår dövörat till, eller ocksåpratar han så mycket att han inget hör. Han kanskehör och förstår men vågar inget göra för de bådastödpartierna här i kammaren. Ändå är det just han,som är chef för det stora tillväxtdepartementet, somär ansvarig för att något görs åt strukturfelen i svenskekonomi.Det är inte så att näringsministern och regeringeninte skulle kunna få majoritet för en tillväxtfrämjandepolitik i . Vi moderater ställer gärna upp förett snabbt införande av euron. Vi släpper igenom deskattelättnader som regeringen kan föreslå, även omvi förmodligen vill gå längre. Vi har redan lagt för-slag om att avreglera marknader, inte minst arbets-marknaden. Vi vill fortsätta att använda kärnkraftenså länge det är förenligt med god ekonomi och säker-het.Det är bara för näringsministern att välja: god till-växt, fler jobb och ökat välstånd med ,eller stagnation, arbetslöshet och utflyttning tillsam-mans med de båda vänsterpartierna.Den här riksdagsdebatten är strax slut. Det harinte varit någon debatt. Näringsministern har valt attläsa upp en artikel och hålla allmänna, fridsammaföreläsningar om hur bra det är i och vad hanhar åstadkommit . Men det som saknas är vadhan skall göra i fortsättningen - det har vi inte fåtthöra. Så som den politiska situationen är, är jag räddför att vi ingenting får veta under den här våren hel-ler.Anf. 16 HANS ():Fru talman! Nej, det blev ingen debatt. svarar inte på frågor, inte ens de frågor sommoderaterna själva har rest när de tidigare begärde ettinitiativ med den undermåliga motionen. Varken LarsTobisson eller har svarat på frågor ochuttalat sig någorlunda professionellt om de struktur-problem som vi har.Kristdemokraterna vill inte vara så bundna till detkristna längre, men att de så till den milda grad förli-tar sig på och kraft när det gälleratt sänka skatter, öka klyftorna, beröva löntagarnaarbetsrätten och försämra tryggheten i a-kassan för-vånar mig.Till vill jag säga att det var jag som förstnämnde jordbrukspolitiken. Jag driver de frågorna,men inte hur som helst. Det är statsfinansiella frågornär det gäller skatteintäkter och miljöfrågor. Vi görallt för att försöka lätta på den börda som Sverigesbönder har och som spelar så stor roll i regionalpoli-tiken. Vad lyckades med vad gäller regional-politik under sina stödår skall vi nog begrava i ettmörker, Lennart.Till vill jag säga att vi visst tycker attarbetslöshetskassan skall vara en omställningsförsäk-ring, men den skall vara effektiv och hjälpa männi-skor till jobb. Den skall inte innehålla en bortre pa-rentes som bara slänger ut dem i ett ingenting.Det riktigt stora problemet är de varsel som i dagsker och att sysselsättningen inte ökar mer. Dethandlar om att de demokratiska organen - det politis-ka systemet - och fackföreningsrörelsen har alltmindre kraft och allt färre instrument att sätta in närmarknadskrafterna verkar. Då förvånar det mig att desom gråter krokodiltårar över utflyttning och struktur-förändringar alltid motarbetar förstärkt arbetsrätt,alltid motarbetar statligt ägande, alltid motarbetarlöntagarägande och alltid motarbetar initiativ sombåde nationellt och internationellt faktiskt skulleverka för en bättre utveckling i Sverige.Ökad tillväxt i meningen ökad utvecklingskraftöver hela har en politik för.Anf. 17 ():Fru talman! Jag vet inte vilken ideologi som HansAndersson numera bekänner sig till, men det mullrarkraftigt uti rättens krater varje gång han kommer uppi talarstolen. Vad som finns bakom är lite mer odefi-nierat, tycker jag.Han verkar, tillsammans med , i alla fall nöjd, och näringsministern är stoltöver utvecklingen. Det man glömmer bort mitt i allasiffror i artiklarna och talen är att arbetslösheten fak-tiskt kostar de offentliga budgetarna i ca 150miljarder kronor . Det är de verkliga Perssonpeng-arna, fru talman. Ingenting görs åt detta.Nu räknar upp ett stort antal sa-ker som har hänt. hade förhalatssedan våren 1997. Det kom ett pressmeddelande omföretagarpaketet, men när kommer besluten och för-slagen? Volymmålen finns kvar i de beslut som ärfattade i . När kommer ett förslag som änd-rar på detta? Jag kan tyvärr gå igenom hela dennalista på samma sätt.Fru talman! Det vi kristdemokrater vill skapa ärett så bra företagarklimat att landets företagare vågarbörja satsa och nyanställa igen. Detta vill vi åstad-komma genom regelförenklingar, minskad byråkratioch stabila villkor i kombination med strukturellaåtgärder som förbättrar ekonomins funktionssätt. Mendet krävs också mindre skattebelastning på arbete, påsparande och på företagande om det verkligen skallhända något. Det handlar om ett helt batteri av åtgär-der, som vi har varit inne på tidigare här, som kanskapa förtroende och framtidstro både hos arbetsgiva-re och arbetstagare. När detta sker - när förtroendetmellan politiker och företagare kan börja återupprät-tas så att skapandet av de nya jobben tar fart - fårSverige också råd med en bättre och tryggare omsorg.Anf. 18 ():Fru talman! Om vi skall kunna åstadkomma ettföretagarklimat som är bättre än och om vi skallkunna åstadkomma tillväxt måste vi också låta före-tagaren - entreprenören, som väl är det riktiga ordet -stå i centrum. Det måste vara tillåtet att vara hårtarbetande och riskvillig som företagare och att kunnatjäna pengar och bli rik på sina affärsidéer. Det är detklimatet vi måste skapa för att öppna möjligheter förnya investeringar och nya jobb. Man kan säga att flermåste få chansen att förverkliga sina drömmar. Före-tagande och kreativitet måste få möjlighet att blomst-ra.Detta har vi arbetat med. Vi har från Centerparti-ets sida kommit med förslag när det gäller skatterna,när det gäller lagstiftningen på arbetsmarknaden ochöver huvud taget när det gäller att skapa ett bra före-tagarklimat. Det gäller naturligtvis också regionalpo-litiken.Det går inte att redovisa alla förslag, fru talman, ien kort debatt i denna kammare, som en del försökerlåta påskina. Däremot är debatter till för att man skallkunna bryta åsikter och få svar - i dessa särskildadebatter från de statsråd som har ansvaret för de frå-gor vi diskuterar. I den meningen har denna debattmisslyckats, fru talman.Nu förstår jag att vi kommer att fåmöjlighet att läsa de kommande statsrådens debattin-lägg i artiklar. Man bävar för hur det blir när budget-propositionen kommer som bilaga till . Det blir kanske lite stökigt att hänga med förtidningsutbärarna.Det får inte vara på det sättet. Det är rimligt att deansvariga ministrarna kommer till en debatt, deltar idebatten och svarar på frågor. Det har inte BjörnRosengren gjort när det gäller t.ex. infrastrukturenoch den digitala allemansrätten. Han har inte svaratpå frågan om hur arbetet med energipolitiken skall gåtill i fortsättningen. Följer man gjorda uppgörelseroch fattade beslut, eller är det något nytt som signale-ras i denna debatt?Anf. 19 ():Fru talman! Det blir mycket prat om vår lokaltid-ning. Det måste verka lite konstigt för dem som läserMetro eller sade att man skrivit som mangjort därför att vi skulle kunna skåda förslagen och fåmöjlighet att lägga fram egna. Då kan jag informeraom att inte har någon konstitutionellställning i detta land . Att vi alls har denna debattberor nämligen på att fru talman gjorde följande be-dömning när hon skulle förklara varför Moderaternainte fick väcka sin motion: Någon proposition medförslag om tillväxtbefrämjande åtgärder har inte avi-serats, och det har inte framkommit att det i annatsammanhang i skulle ha utlovats någonsådan proposition.Dagens Nyheter har ingen konstitutionell ställ-ning, och jag tycker att det är bättre att vi för debattenhär och lägger fram konkreta förslag till riksdagen.Vi fick höra att mycket skall handla om statlig in-dustripolitik. Det kom både från Vänstern och frånnäringsministern. Jag tycker att det låter väldigtmycket 1960-tal. Att mergers mellan svenska storastatliga företag och utländska skulle vara något somskapar dynamik tror jag absolut inte. Det befästerbara Telias monopol.Jag är inte mot strukturomvandling. På Vänsternlåter det som om den skall hejdas. Jag tycker att denskall bejakas. Vi skall bejaka en utveckling, men dåmåste vi öppna det nya och riva hinder i denya sektorerna så att vi kan släppa fram astronauter,bagel-bagare och cykelbud. Då måste vi sänka skat-ten på arbete, ta bort regler, förbättra utbildningenoch se till att lånemöjligheterna fungerar för de små.Det måste fungera för kvinnor. Det måste fungera förunga människor. Det måste fungera i glesbygd. Detmåste fungera för invandrare och för moderna män.Vi har i skatteöverläggningarna lagt fram förslagpå breda ändringar. Vi talar om vad vi vill och hur detskall betalas. Det är inte bara roliga besparingar -tvärtom - men vi tycker att det är viktigt. Vi skallutgå från den gamla skatteöverenskommelsen, somjag vet att var mycket förtjust i. Viskall ha sänkt skatt på arbete och bättre villkor försparande och risktagande. Jo, därför att vimåste vårda de välståndsbildande krafterna.Anf. 20 ():Herr talman! Mycket av det som framförts somtecken på ett dåligt företagsklimat i har ing-enting med företagsklimat att göra, utan är snarare ennaturlig följd av den ökade globaliseringen. Merpar-ten av de åtgärder som föreslår utifrånsin felaktiga analys kommer inte att leda till någonbärkraftig tillväxt.Nej, , jag är inte alls nöjd. Vill vi hatillväxt - det vill alltså så länge den hål-ler sig inom de ramar som vår livsmiljö sätter - måstevi satsa mer på villkoren för små och medelstoraföretag, gärna med utgångspunkt i de 71 förslag somlagts fram av Småföretagardelegationen. Då måste visatsa på nätverk och kreativ samverkan mellan regio-nala högskolor och regionalt näringsliv. Då måste visatsa på det sociala kapitalet.Miljöpartiet anser att det behövs fler företag medsocial hemvist, företagsägare med ansikten. Därförvill vi stimulera företag där ägandet är synligt. Detkan vara självägda företag, kooperativa företag, före-tag som ägs av dem som arbetar i dem eller som bor idet samhälle där företagen finns.Vi är övertygade om att människor som äger fö-retag och bor eller arbetar där företagenfinns tar större ansvar. Då är det inte bara viktigt medavkastning i företaget. Då är det också viktigt attföretaget är en del av ett fungerande socialt samhällemed jobb, barnomsorg, skola, sjukvård och god miljö.Detta ansvar och denna delaktighet skapar friktionoch stabilitet, ökar det sociala kapitalet och leder tillökad miljömedvetenhet, ökad kreativitet och ökadtillväxt.Anf. 21 Näringsminister ():Herr talman! Vi har hört flera debattörer sägaatt regeringen måste gå från ord till handling. Deefterlyser propositioner med tillväxtförslag från rege-ringen.Jag vill då i all enkelhet meddela att det kommeren vårbudget . Därefter kommeren budgetproposition . Jag vill också i allenkelhet meddela att det kommer en vårbudget i mit-ten av april även . Därefter kommer en bud-getproposition . Jag vill också, bara för attpåminna, meddela att regeringen avser att kommamed en vårbudget även , liksom med en bud-getproposition samma höst. Jag vill även göra tydligtatt regeringen avser att lägga fram en vårbudget , liksom en budgetproposition.Tillväxtarbetet är ett fortlöpande arbete, och rege-ringen kommer att lägga fram många propositionermed många förslag . På dennapunkt kan , och känna sig helt lugna.Herr talman! Jag vill avslutningsvis tacka minameddebattörer för dagens debatt. Ytterst handlar denhär debatten om de hundratusentals svenskar som intehar ett jobb att gå till. Det handlar om deras vardagoch verklighet, om deras möjlighet att få göra eninsats, om deras vilja att vara med och bygga Sverigestarkt, om deras önskan att försörja sig och sin familj.Ofta glömmer vi detta. Vi förlorar oss i retorik, siffroroch tabeller. Vi glömmer vad kampen mot arbetslös-heten ytterst handlar om, nämligen något så stort ochfint som människovärdet.Alla vill ha och har rätt till ett arbete. Alla vill ochhar rätt att kunna försörja sig och sin familj. Alla villoch har rätt att kunna utvecklas på en arbetsplats ochväxa med uppgiften. Detta, herr talman, får vi aldrigglömma bort.Jag tycker att debatten tydligt visar på behovet aven hel politik för att man skall kunna öka tillväxtenoch sysselsättningen. förmåga att klara sys-selsättningen bestäms av möjligheten till konstruktivtsamarbete mellan politik, näringsliv och fackföre-ningar. förmåga avgörs av vår möjlighet attbättre utnyttja vårt lands möjligheter och resurser.Sveriges förmåga avgörs av vår kraft att se helheten,att föra en samlad, inte splittrad, politik för fler jobb.Därför hoppas jag på ett fortsatt starkt engagemangför tillväxten och sysselsättningen i denna kammare.Jag hoppas att alla konstruktiva krafter i politiken ochpå arbetsmarknaden ser till bästa, inte till detegna partiets, den egna plånbokens eller den egnaorganisationens bästa. Det har faktiskt hela svenskafolket, och då inte minst de arbetslösa, rätt att krävaav oss.Överläggningen var härmed avslutad.2 § Justering av protokollJusterades protokollet för den 28 januari.3 § Anmälan om uteblivet svar på interpella-tionTill hade inkommit följande skrivelse:Interpellation 1998/99:107Till riksdagenInterpellation 1998/99:107 av omgymnasieskolan.Interpellationen kommer inte att besvaras.Skälet till detta är att i sin interpella-tion tar upp frågeställningar som hör samman medriksdagens beredning av prop. 1997/98:169, Gymna-sieskola i utveckling - kvalitet och likvärdighet. Jagvill inte under pågående beredning gå in och ha syn-punkter på enskilda frågor då propositionen är underbehandling. Propositionen kommer att behandlas ikammaren . I samband därvid är jagberedd att diskutera de frågor som tarupp.Stockholm den 27 januari 1999Ingegerd Wärnersson4 § Anmälan om fördröjt svar på interpella-tionTill hade inkommit följande skrivelse:Interpellation 1998/99:106Till riksdagenInterpellation 1998/99:106 av omreformerat trygghetssystem.Interpellationen kommer att besvaras torsdagenden 11 februari 1999.Skälet till dröjsmålet är att interpellanten fått för-hinder.Stockholm den 1 februari 1999SocialdepartementetEnligt uppdragBjörn ReuterstrandRättschef5 § Anmälan om inkommen faktapromemoriaom förslag från Europeiska kommissionenFörste vice talmannen anmälde att följande fak-tapromemoria om förslag från Europeiska kommis-sionen inkommit och delats ut till kammarens leda-möter:Förslag till strategi för ett bättre ömsesidigt biståndvid indrivning m.m. KOM (98) 3646 § Säkerhetskontrollen vid sammanträde medriksdagens kammare och utskott m.m.FöredrogsKonstitutionsutskottets betänkande 1998/99:KU7Säkerhetskontrollen vid sammanträde med riksdagenskammare och utskott m.m. (förs. 1997/98:RFK3)Förste vice talmannen konstaterade att ingen tala-re var anmäld. (Beslut fattades efter 8 §. )7 § Granskning av statsrådens tjänsteutövningoch regeringsärendenas handläggningFöredrogsKonstitutionsutskottets betänkande 1998/99:KU10Granskning av statsrådens tjänsteutövning och rege-ringsärendenas handläggningAnf. 22 ():Herr talman! Regeringsformen föreskriver attkonstitutionsutskottet bl.a. skall granska statsrådenstjänsteutövning och regeringsärendenas handlägg-ning. Den administrativt inriktade granskningen pre-senteras i ett särskilt betänkande.Det är detta betänkande som föreligger till be-handling här i kammaren. Resultatet av övrig gransk-ning tas upp i ett annat betänkande som framläggs imaj.När det gäller det nu föreliggande betänkandet ärutskottet enhälligt, men det föranleder mig ändå attgöra några kommentarer när det gäller frågan om jävför departementstjänstemän som har uppdrag i styrel-ser för statliga bolag och affärsverk. Eftersom betän-kandet innehåller en utförlig redogörelse för vad somkonkret framkommit under själva granskningen skalljag i huvudsak framföra några synpunkter av princi-piell natur.När man ser tillbaka på hur det var i äldre tiderkan man konstatera att det inte fanns några skarpagränser mellan rättskipning och förvaltning ellermellan förvaltning och olika former av affärsverk-samhet. Domsverksamhet och förvaltningsverksam-het utövades ofta i samma former, av samma myn-digheter, och de ansågs i många avseenden inte varaartskilda.