prot · GM0968 · 1999-03-12 00:00:00 — Ja, det är ju prat, kan mansäga.När det gäller de mindre företagen och entrepre-nörerna har vi startat de s.k. Nybyggarna,som leds av . Är det bra eller dåligt? Därförsöker vi att fånga upp vad företagare som verkli-gen lever som små företagare på olika områden harför krav, vad de tycker att man borde göra och vadstaten kan göra. Där kommer frågor upp som avregle-ring, regelförenkling och frågor som berör det somtogs upp av Per , dvs. Detta arbete har vi påbörjat och detfortsätter vi.Antalet genuint nya företag 1977 var 28 700.Motsvarande siffra , för att nu tala om andraregeringar, var 18 400. Antalet konkurser har mer änhalverats de senaste åren.Antalet studerande inom de tekniska och natur-vetenskapliga utbildningarna vid högskolorna harökat kraftigt . är det nästanen tredjedel av alla registrerade vid högskolorna somstuderar tekniska eller naturvetenskapliga ämnen.Även här har vi en väldigt stark expansion. Hur kanman då stå och säga att vi inte utbildar? Jag skall beatt få återkomma till detta i mitt nästa inlägg.Anf. 49 ():Fru talman! Utifrån detta kan man ju undra om vilever i samma land.Vad jag har tagit upp i min interpellation är detfaktum att vi i har en extremt hög arbetslös-het, sett i ett historiskt perspektiv. Vi ligger illa till.Detta förhållande håller på att ändras i någon mån,naturligtvis i stor utsträckning beroende på hur kon-junkturutvecklingen kommer att vara. Men vi sägeratt för att vi skall kunna hävda oss internationellt iframtiden behöver vi förändra villkoren i såatt fler företag startas, fler företag växer och fler fö-retag väljer att anställa.Det ställs mycket stora krav på en god jordmånför människor, för kapital och för företag i en globali-serad värld. Då kan man som ministern välja att sägaatt vad som bör göras redan är gjort. Jag tycker inteatt det räcker.När det gäller skattesamtalen säger ministern: en skattegrupp där ni kan lägga fram era förslag.Javisst, det gjorde vi på det första sammanträdet den27 januari. Därefter har det varit två möten till. Ettmöte äger rum och ytterligare ett islutet av april, som är det sista nu planerade mötet.Skattesamtalen har ju framstått som ettskattepolitiskt knytkalas där det är gästerna som stårför förningen, medan värdarna står för lokalen. Vi harfortfarande inte sett några förslag från Socialdemo-kraterna, medan andra partier har presente-rat sina förslag till åtgärder.Det talas om prat, och jag pratar gärna om detsjälv eftersom jag tycker att det nya superdeparte-mentet ägnar sig mycket åt just detta. Man har tidiga-re pratat om dubbelbeskattning. Man har tidigarepratat om åtgärder för att öppna tjänstesektorn. Menåtgärderna kommer ju inte.Men skall det pratas, tycker jag att det bästa voreom Socialdemokraterna pratade internt och kom framtill en egen linje för vad de vill i skattefrågorna, så attvi kan få en dialog om vad som är rätt och riktigt isammanhanget. Just nu förefaller det att vara mycketostrukturerat, och olika besked ges från olika depar-tement. Naturligtvis är det bra med en öppen debatt.När det gäller frågan om dubbelbeskattningen ärvi nu nästan ensamma i hela om att ha dub-belbeskattning, dvs. att avkastning av kapital sominvesteras i företag beskattas två gånger, medan av-kastning på riskfritt sparande beskattas en gång. Dub-belbeskattningen hindrar att pengar flyttas till företagoch branscher med goda framtidsutsikter, och de låsesfast i andra branscher och andra företag.Dubbelbeskattningen bidrar till att utarma vårtland när det gäller huvudkontor och därmed syssel-sättningstillfällen. Några färska exempel på effektenav dubbelbeskattningen är att flera företag har flyttathuvudkontoren från , däribland Merita-Nordbanken, och senast Tieto.Detta kan statsrådet rimligen inte vara tillfreds med.Anser statsrådet att dubbelbeskattningen bör av-skaffas? Jag skulle mycket uppskatta ett besked påden punkten. När tror statsrådet att vi kan se en in-komstskattereform?Nu diskuteras det, och kanske kommer det i vår-propositionen, ett förslag om sänkt skatt för utländskaexperter. Det skulle vara det ultimata beviset på ab-surditeter i skattesystemet att vi för de människormed ett annat ursprung som kommer hit måste habättre regler än vad vi har för oss som är boende ilandet tillbaka.Anf. 50 PER ():Fru talman! Först noterar jag att nyföretagarsiff-rorna som näringsministern använder är desammasom hans partikamrater använde vid justeringen avnäringsutskottets betänkande i går. Det var ju litetolyckligt i och med att vi i Dagens Indu-stri under rubriken i nyföretagande kun-de läsa att nyföretagandet minskade under1998. De siffror som har refererats av både närings-ministern och hans partikolleger i utskottet var äldre.Jag tror att man skall vara försiktig med den här typenav siffror och inte använda dem för mycket i debat-ten.Sedan vill jag säga till näringsministern att detinte är någon nattsvart bild vi målar upp. Jag vågarnästan säga: Byt manus. Vi är bekymrade inför fram-tiden och för hur vi kan förbättra nationellakonkurrenskraft. Vi måste vara utomordentligt kon-struktiva och seriösa i debatten. Det är ingen nattsvartbild, utan det handlar om en ekonomi med problemoch om hög arbetslöshet och otillräcklig tillväxt inäringslivet, även om den självfallet varierar mellanåren.Vi har en braindrain med mycket akademiskt ut-bildat folk som försvinner ur landet. Det har delvisfeltolkats som att det bara är unga det gäller, men detgäller både unga och gamla. Och det är folk i bristyr-ken, yrken där vi har brist på den här typen av högut-bildad arbetskraft, som försvinner ur landet.Vi har fortfarande hög arbetslöshet. Mycket av di-rektinvesteringarna går inte till nya anläggningar ellerexpansionsinvesteringar utan består i att svenskaföretag köps upp. Det är, kan man säga, en del avinternationaliseringen. Men det centrala i direktin-vesteringsdebatten är: Hur mycket direktinvesteringari det som skapar sysselsättningen för till ytterligarekunskap?Jag är ute efter att ta bort tillväxthindren. Dethandlar om att förbättra småföretagarklimatet, till-växtföretagens klimat. Där menar jag att delegatio-nens förslag till väldigt stora delar kan genomförasomgående och att hindret för att genomföra detta ärsocialdemokratin och dess röster här i kammaren.Anf. 51 Näringsminister ():Fru talman! När jag talar om att ni målar upp ensvart bild, likt andra dysterkvistar i denna kammare,så gör jag det för att jag tycker att det är viktigt har en rättvis bild. Vad är det som sker? Vad ärdet som händer just nu? Med detta har jag inte menatatt det inte kan bli bättre. Jag har all respekt för denoro som Per visar - all respekt. Jag ärockså orolig. Jag tycker att det ligger i sakens naturatt man visar olika trender och olika saker som skeren stor respekt.Jag delar uppfattningen att vi har en väldigtstor obalans, inte minst mellan storstadsregionernaoch skogslänen. Jag delar uppfattningen att vi har enför hög arbetslöshet . Men min poäng var att vi , om vi går tillbaka och tittar på det år vi har bak-om oss, har en tillväxt på och det senastekvartalet på 3,5 %.Min andra poäng var att vi har direktinvesteringarfrån andra länder på . Det är förstagången som vi har en balans mellan de in-vesteringar som svenska företag gör utomlands ochde investeringar som görs av utländska företag i Sve-rige. Det var den bilden jag ville ge.När det sedan gäller åtgärderna inom skatteområ-det vill jag än en gång hänvisa till det som är er arenadär ni har möjlighet att lägga fram era förslag. Skatte-förslaget från regeringen kommer kanske att kommatidigare än ni tror. Frågorna som handlar om Småfö-retagsdelegationen har vi börjat beta av. Det kommerockså att redovisas - kanske tidigare än ni tror.Detsamma gäller en hel del av de frågor som nihar tagit upp här. De kommer att presenteras i sam-band med vårpropositionen. Därmed menar jag att detinte är så att det bara pratas och att det står stilla. Minlilla, ödmjuka anmärkning var: Kan vi inte försöka geSverige en rättvis bild och med utgångspunkt från denförsöka göra än bättre?När det sedan gäller utbildningen sade interpel-lanten att ungdomarna inte är intresserade, det finnsinte så många sökande till högre utbildning. Jag villsäga att antalet nya sökande till universiteten ochhögskolorna har ökat från ca 90 000 nya sökandeinför till ca 120 000 nya sökandeinför . Faktum är ju att vi kraftigtökat intaget till högskolorna. Det kan inte ifrågasät-tas. Sedan kan man alltid säga att det inte har ökattillräckligt. Men den största utbildningsexpansionen imodern tid har vi haft . Detta kan inteförnekas.Nyanser är alltid bra var man än umgås, och inteminst i den politiska debatten. Det är bara det jagefterfrågar lite blygsamt.Anf. 52 ():Fru talman! Tack, och tack också till statsrådet!Först till det här med den svarta bilden. Det ärklart att det är oppositionens uppgift att peka på detsom vi upplever som problem, bekymmer och till-kortakommanden. Vi upplever ju att vi i imotioner lägger fram förslag som vi tror skulle ledatill en bättre utveckling för , till att fler företagstartades, till att fler människor fick jobb. Detta gör vinaturligtvis av omsorg om vårt land.Vi har sett dessa förslag röstas ned gång på gång.Många av dem är förslag som ledande statsråd talatsig varma för i andra sammanhang. Vad vi efterlyserär naturligtvis mer av åtgärder av omsorg om demänniskor som inte känner sig behövda, som inte seratt det finns någon plats för dem på arbetsmarknaden.Där tror jag att Socialdemokraterna är lite fast igammaldags tänkande om motsats mellan arbete ochkapital där man tänker att varje förbättring av villko-ren för företag och företagande leder till motsvarandeförsämring för löntagare. Sådan är ju inte verklighe-ten, men det är en bild som Socialdemokraterna gärnai valrörelser använder för att mobilisera.Socialdemokraterna hade enslogan i en valrörelse som löd: kan bättre!Och jag tycker att kan bättre än så här. Jagtror också att skulle bli bättre om statsrådethade kraft att genomföra en del av de saker han vidsidan av propositionsskrivandet driver.När det gäller skattesamtalen är det naturligtvissant att arenan är de samtal som sker mellan partier-na. Men vi har ju sett att partierna, alltså alla partierminus Socialdemokraterna, har presenterat sina för-slag. Och vi väntar på regeringens förslag. Vad villregeringen på det här området? Vi tror att det är vik-tigt, och detsamma gäller flera av de andra områdensom jag har velat få belysta i min interpellation. Mentack ändå för svaret!Överläggningen var härmed avslutad.10 § Svar på interpellation 1998/99:160 omEuropaväg 6 norr om . 53 Näringsminister ():Fru talman! har frågat mig vilka åt-gärder jag avser vidta för att väg E 6 norr om skall byggas om till motorvägsstandard.Jag vill först understryka att regeringen är väl in-förstådd med trafiksäkerhetsproblemen och den tidvisbristande framkomlighet som råder på genomnorra . Av den anledningen prioriteradesvägsträckan i propositionen Infrastrukturinriktningför framtida transporter, som beslutat omår 1997 samt i regeringens direktiv till Vägverketinför planeringsperioden 1998-2007.Det förslag till nationell väghållningsplan somVägverket sedermera presenterade omfattadeen omläggning av norr om till ens.k. Regeringen fastställde den 11 juni1998 väghållningsplanen med vissa ändringar ochnoterade då särskilt att beslutet inte innebar någotställningstagande till förslag till målstan-dard för de nationella stamvägarna eller till de olikaprojektens utformning eller exakta lokalisering.Varje vägbyggnadsprojekt skall prövas på sed-vanligt sätt före genomförande. Detta synsätt är ienlighet med infrastrukturbeslut ivilket fastslogs att varje del av stamvägnätet skallbyggas ut i den takt och ges den geometriska standardsom är motiverad utifrån trafikförhållandena på re-spektive del.De olika delsträckorna av norr om befinner sig i olika skeden av den fysiska plane-ringsprocessen. För varje delsträcka skall förutsätt-ningar och alternativa lösningar studeras och prövasnoggrant av i samråd med bl.a. länsstyrel-sen och de berörda kommunerna. Vägbyggnadspro-jektens omfattning innebär också att de kommer attunderställas regeringens tillåtlighetsprövning enligtmiljöbalken. Jag kan av detta skäl inte nu föregripaden proceduren.Anf. 54 ():Fru talman! Får jag börja med att ge näringsmi-nistern en eloge för att han, när det nu på grund avtidsbrist inte gick att besvara den här interpellationeninom stipulerad tid, ändå inte bara vände interpella-tionen utan återkom, så att vi kan få den här debatten.Det är jag glad över.Däremot är jag inte så väldigt glad över svaret påmin interpellation, som egentligen inte gav svar påmina frågor.E 6:an är faktiskt en som går mellanLissabon och , och det är egentligen endast de tiosista milen genom som inte håller måttet -och det är inte bara.En väg kan räknas vid en kedja. Om en del avkedjan är undermålig så brister den. En väg som är såundermålig som mellan och Svi-nesund blir trafikfarlig, oattraktiv och något som manhelst undviker om stora delar uppvisar sådana bristersom gör.Det är endast ett körfält åt vardera håll, ingamitträcken, ingen vägren, hårnålskurvor och åtskilligasamhällen som vägen går tvärs igenom. ,, , och - detär förtjusande samhällen som borde förskonas frångenomfartstrafik av långtradare, lastbilar, bussar,bilar och annan trafik.Att det är problem med är inte precis nå-gon nyhet. De senaste snart 40 åren har man diskute-rat olika lösningar - diskuterat och diskuterat. Det ärbara så att ord inte hjälper. Prat hjälper inte, inte härlika lite som i andra sammanhang.Riksdagen beslöt 1997 att skulle byggas uti sin helhet . Efter det harregeringen i sitt fastställelsebeslut uppdragit åt att koncentrera de riktade fysiska trafiksäker-hetsåtgärderna till . Detta drabbarE 6 såväl indirekt som direkt. Effekten av regeringensbeslut är nämligen att anger preli-minära verksamhetsplan att inga nystarter kommer attgöras på det nationella vägnätet. Under2000 och 2001 kommer det till mycket få nystartadevägobjekt.Detta innebär för del att byggnation förTorp-Håby och senareläggs till 2001och att förskjuts från2003 till 2004.Fru talman! beslöt alltså för mindre att skulle byggas ut i sin helhetfram till 2007. Kommer regeringen att kunna fullföljaplanerna i ljuset av att det endast ärtvå delprojket som pågår programenligt medan treprojekt förskjutits betydligt ?Anf. 55 ():Fru talman! Näringsministern har under höstensvarat på en skriftlig fråga från undertecknad medanledning av och väginvesteringar i norraBohuslän ända upp till norska gränsen. Ministern gavsvaret att det inte fanns någon fara för att väginveste-ringarna skulle förskjutas och inte kunna införlivas iplanperioden 2007.Det ställs dock stora frågetecken om detta är ge-nomförbart eftersom budgeten för väginvesteringarhar dragits ned. För att planen skall vara genomförbarkrävs i de kommande budgetarna ytterligare medel.Då är min fråga till näringsministern:Kommer det att föras över nya medel till vägin-vesteringar i vårbudgeten som anger inriktning för2002?Europaväg 6 är ingen lokalväg. Den är kanske enav de mest tydligt internationella vägförbindelser vihar i med annat land. Det är ett oerhört kraf-tigt tryck från norsk trafik som passerar genom helaSverige. Det gäller mycket tung yrkestrafik likavälsom kraftig persontrafik. I norra finns devägavsnitt som ligger i topp vad gäller allvarligatrafikolyckor. kan vi följa vägkartornasom presenteras i våra medier där man varnar som-marens biltrafikanter för de mest olycksdrabbadevägsträckorna.I dessa områden skall man skjuta på väginveste-ringarna framgent till förmån för nollvisionen, harnäringsministern också angett.Då är min fråga: Nollvisionen är att nå noll döda itrafiken. Ingår inte väginvesteringar i den nationellanollvisionsprioriteringen?Det som kommer att inträffa vid en förskjutningav väginvesteringarna är det som ständigtvarnar för. Det handlar om svårigheten att varva olikavägstandarder på en sträcka . Det kommeratt finnas motorvägsstandard och vanlig trettonme-tersväg. Det kommer att finnas slimmad motorväg föratt därmed övergå till en lägre standard.Det är alltså precis detta som varnarför. Vägtrafikanter klarar inte av att hantera olikavägstandarder.Dessutom ser jag att det är mycket norsk trafiksom på den andra sidan av den norska gränsen ävenhar en annan vägstandard. Här krävs alltså en samladsyn på den norsk-svenska sidan när det gäller åtgär-der.Jag skulle också vilja påminna näringsministernom, och jag hoppas att näringsministern har möjlighetatt tacka ja till den inbjudan som har lämnats till nä-ringsministern från Göteborg-Oslosamarbetet, somjust jobbar mycket med väginvesteringar och järn-vägsinvesteringar över den norsk-svenska gränsen.Då kan näringsministern på ort och plats följa brister-na på den vägsträcka som finns i norra . 56 ():Fru talman! Jag vill understryka just det som bådeInger och har lagt fram i denhär interpellationen.Själv kör jag denna vägsträcka väldigt ofta, bådevintertid och . är det del människor från övriga och även frånövriga som trafikerar denna väg. Under se-mestern kan man ta det lugnare. Under årets andradagar vet vi att människor som bor i norra får vara med om att köra dessa olycksdrab-bade vägsträckor.Fru talman! Skall jag kanske få se nä-ringsministern - och jag hoppas verkligen inte det -beklaga sig om det skulle hända en olycka? Vi harsett att det har funnits olyckor där man har sagt att omman hade haft delad väg hade inte dessa olyckorinträffat. Jag vill verkligen inte se att det skall hända iBohuslän.Det kanske inte bara är en händelse att vi är trekvinnor från som argumenterar för dennavägsträcka eftersom vi ser risken för just olyckor.Fru talman! Jag vill gärna ha svar på om närings-ministern beaktar den olycksrisk som kommer attfinnas.Anf. 57 Näringsminister ():Fru talman! Jag får börja med att säga att alla deproblem som ni tar upp känner jag väl till. Det är såatt säga inget nytt.Får jag också säga att är en av landets vik-tigaste vägar. Den har stor regional, nationell ochinternationell betydelse för pendlingstrafik, turisttra-fik och godstrafik. Den är också en av förbin-delselänkar med kontinenten och den ingår i det tran-seuropeiska hela är hårt belastad meden ovanligt stor andel långtradare. Svåra problemuppstår när den tunga och snabba långväga trafikenblandas med långsam lokaltrafik, fotgängare, cyklis-ter, traktorer m.m. På har tyvärr - som ocksåsägs här - många tragiska olyckor inträffat som föror-sakat ett ofattbart mänskligt lidande. Olyckorna inne-bär också omfattande kostnader för samhället. Vi äröverens om detta.Det har därför varit självklart att uppmärksammaoch prioritera i den nationella vägplaneringen.Under flera decennier har stora satsningar gjorts påE 6:an som har motorvägsstandard oavbrutetmellan och Lerbo, strax söder om . Detta är längsta motorväg, nästan 40mil lång.Men genom norra kvarstår problemen,eftersom ombyggnaden där ännu inte kunnat genom-föras. Det är dessa problem som vi här diskuterar.Regeringen har i flera sammanhang framhållit nöd-vändigheten av att förbättra även på denna del.Hela sträckan är därför prioriterad och finns upptageni den fastställda nationella väghållningsplanen förperioden 1998-2007.För närvarande byggs en ny motorväg utanförUddevalla mellan Lerbo och Torp. Den inkluderar enhögbro över Sunningesund och förkortar mednästan . Det byggs också en fyrfältsvägmellan och . Dessa två objektkommer att öppnas för trafik nästa år.Övriga delsträckor planeras bli åtgärdade . Regeringen har inte fast-ställt standarden för den fortsatta ombyggnaden norrom . I enlighet med beslutskall takten på ombyggnaden och den geometriskastandarden bestämmas utifrån trafikförhållandena påvarje delsträcka. Vi har övergett det gamla stråktän-kandet.Vägverket arbetar nu med att ta fram vägutred-ningar, miljökonsekvensbeskrivningar och arbetspla-ner för de återstående delsträckorna, och resultatet avdetta arbete kommer att visa vilken utformning sombedöms vara lämpligast för varje delsträcka. Jag kaninte nu - jag säger det än en gång - ingripa i dessaarbetsprocesser, men eftersom har trätt ikraft kommer vägobjekten att under-ställas regeringens tillåtlighetsprövning.Håller tidsplanen, och räcker pengarna? Målsätt-ningen att förbättra har inte ändrats. Alla åter-stående delsträckor av bedöms fortfarandekunna åtgärdas inom planeringsperioden.Anf. 58 ():Fru talman! Låt mig förtydliga näringsministernsbesked. Det är alltså så att vägen mellan Uddevallaoch kommer att vara utbyggd år 2007.Jag skulle vilja ta upp en annan fråga, som nä-ringsministern inte nämnde när det gällde vikten aven bra vägstandard. Den har med näringslivet attgöra. Ett undermåligt vägnät och en underhaltig in-frastruktur har stor effekt vad gäller tillväxten i enlandsända.Jag besökte för ett slag sedan ett företag i Ström-stad. Det hade på olika vägar fått kontakt med ettfinskt företag, som hade blivit intresserat av att in-vestera i Strömstadsföretaget, och finnarna körde ditför att prata om förutsättningarna. Det blev inga för-handlingar. Efter att ha kört på backade fin-narna ur. Att behöva frakta varor på den vägen varinte att tänka på.Hela skall leva, heter det i regeringsför-klaringen, men ord hjälper inte heller här. Det fordrasatt man lever upp till de stolta deviserna.Det finns några områden som jag menar är allde-les nödvändiga och helt avgörande för en en konkur-renskraftig utveckling. Jag skulle gissa att näringsmi-nistern och jag är överens om detta.Det första området är satsningar på utbildning ochkompetensutveckling, men det får vi ta upp en annangång. Det andra området är just infrastrukturen. har behov av en snabb koppling till åt-minstone europeiska transportflöden. Den attraktivaarbetskraften värderar möjligheterna att på ett rimligtsätt färdas i en region.Den underbaraste av naturer, som finns i nord-västra-västra , räcker inte när det gäller attlocka dit företag och arbetskraft. Det behövs också enfungerande infrastruktur, ett vägnät som gör länetmindre, rundare och säkrare. Är vi överens om denbilden, näringsministern?Olycksfallsrisken är naturligtvis det mest bärandeargumentet för att måste byggas ut. Detfinns, som jag sagt tidigare, varken avkörningsrampereller mitträcken. Olyckorna är alldeles för många ochtillbuden många fler. Under sportlovsveckorna ochunder sommarmånaderna är trafiken mycket intensiv.Häromdagen halkade en buss med sportresenärerav vägen ett litet stycke söder om . Detvar tur i oturen att bussen halkade i en vänstersvängoch inte kanade över vägen. Ingen vägren mellanvägbanorna och inget avbärarräcke hade i så fallstoppat bussen, utan den hade mött den norrifrånkommande trafiken.Skall nollvisionen uppnås, måste byggasom till trafiksäker standard, och det innebär motor-väg. Jag skulle när det gäller den här omgången avdebatten vilja få ett klarläggande. Kommer attbyggas ut och vara färdig , och delar närings-ministern min uppfattning om vikten av en bärandeoch effektiv infrastruktur för näringslivsutvecklingeni en landsända?Anf. 59 ():Fru talman! Jag tänker inte begära att näringsmi-nistern skall ingripa i processerna, men frågeställ-ningen gäller budgeten och budgetvolymen. Här gestydliga varningssignaler att med nuvarande inriktningav budgeten kan inte byggas ut. Jag skullebara vilja få en bekräftelse på ministerns inriktningoch tolkning av planperioden till 2007.Eftersom jag har förmånen att sitta som kommun-fullmäktigeledamot i , skulle det varamycket trevligt att när jag kommer hem till norraBohuslän kunna meddela direkta löften från närings-ministern om vägutbyggnadstakten.Näringsministern pekar ju ofta och i många sam-manhang på tillväxten i hela landet, och vi arbetar utei regionerna och i kommunerna med tillväxtavtal.