prot · GM0971 · 1999-03-18 00:00:00 — menar att avvisar människor påosäkra grunder.För ett par veckor sedan var jag tillsammans medutskottet på besök på flyktingmottagning.Där besökte jag bl.a. ett grupphem för ensamkom-mande barn noll till . Noll till ?frågade jag. Det kommer alltså hit barn utan anhöriga. De här barnen skall ganska ge-nast motiveras att resa "hem".Barn som på det här sättet tvingas attförsöka planera sin framtid slutar att vara barn ochblir gamla i förtid.På det här barn- och ungdomshemmet hade manstora kunskaper om barn och barns behov. Det krävsatt vi som stiftar lagar lyssnar på sådan kunskap. Detbehövs också mycket mer kunskap om hur situatio-nen är för barnet här i och hur det är i detland som det förväntas bli tillbakasänt till.Så lite kort om gömda flyktingar. Jag har blivitförvånad över hur det uttrycks förakt för gömda flyk-tingar, precis som om de gömde sig på skoj. Mangömmer sig när fruktan för att återvända hem äroöverstiglig.Jag vill sluta med något som är bra. Jag tänker lä-sa innantill ur det som står på första sidan av betän-kandet: "Utskottet anser att det bör göras en utvärde-ring av de bestämmelser i utlänningslagen som regle-rar anhörigas invandring utanför kärnfamiljen ochsom trädde i kraft . Denna utred-ning bör ske skyndsamt. I utvärderingen bör upp-märksammas speciellt udda och ömmande fall liksomäven sista länken-fall och andra speciella anknytning-ar. "Jag hoppas att man kommer fram till att sista län-ken får vara kvar.Anf. 180 ():Fru talman! Grundläggande för den svenskamigrationspolitiken är respekten för de mänskligarättigheterna och att värna asylrätten. Så länge sommänniskor behöver skydd undan förföljelse och för-tryck, undan konflikter och katastrofer, skall Sverigeta sitt ansvar.Om vår asyllagstiftning skall kunna garanteramänniskor skydd, måste den vara tydlig och rättssä-ker. Människor som har behov av skydd och somsöker asyl här skall få veta att de får stanna här delsenligt vår egen lagstiftning, dels enligt de konventio-ner som vi har anslutit oss till.Människor som inte har behov av skydd skallockså veta varför de inte kan tas emot.Den nuvarande svenska migrationspolitiken an-togs av . be-slutade att vår migrationspolitik skall vara human,tydlig och konsekvent. I vår helhetssyn skall ingåförutom respekten för de mänskliga rättigheterna eninternationell och global samverkan, förebyggandeinsatser, en aktiv migrationspolitik i EU samt enåtervandringspolitik.Det finns i EU ännu ingen gemensam migrations-politik. skall fortsätta sitt arbete för att värnaasylpolitiken och respekten för de mänskliga rättig-heterna, som också skall utgöra grunden för denframtida gemensamma migrationspolitiken. Ingetland kan föra en helt egen migrationspolitik, utanländerna måste tillsammans arbeta fram en gemensamhuman och rättssäker politik, där de viktigaste mål-sättningarna måste vara att undanröja orsakerna tillflykt och påtvingad migration, att ge skydd till behö-vande i närregionen, att åstadkomma en ansvarsför-delning mellan länder och även att hitta effektivaåtgärder mot människosmugglare.Fru talman! Det betänkande som vi nu behandlargäller regeringens skrivelse till angåendemigration och asylpolitik samt ett antal motioner.Skrivelsen gäller 1997.Det finns i vårt betänkande tre tillkännagivandentill regeringen. Det första gäller anhöriginvandring,dvs. den invandring som inte gäller själva kärnfamil-jen.Den nuvarande lagen om anhöriginvandring träd-de i kraft , och där gjordes en av-gränsning av vilka anhöriga utöver kärnfamiljen somskulle ha en principiell rätt till uppehållstillstånd iSverige. Lagen har tillämpats under ,och utskottet tycker därför att det är dags att göra enutvärdering av lagen.Vi är säkert många som har fått samtal om gamlaoch sjuka föräldrar som lever ensamma långt bortafrån sina barn och om barnens oro över sina gamlaföräldrars situation. Det är inte svårt att förstå derasoro och vånda. I de många samtal och frågor som jagoch säkert många med mig har fått om gamla föräld-rars möjligheter att få komma till har mångaanhöriga sagt: Vi står för kostnaderna. Mammakommer inte att ligga samhället till last. Vi tar handom henne.Under arbetet i den flyktingpolitiska kommittén1995 diskuterade vi försörjningskravet, men av fleraskäl avvisade vi det. Jag tycker att frågan nu delvishar kommit i ett annat läge, framför allt av det skäletatt alltfler EU-länder inför krav på försörjningsansvarför anhöriga men också av det skälet att många villförsörja och ta hand om sina gamla föräldrar.Inför övriga EU-länder ett försörjningskrav -har redan gjort det - kan knappaststå utanför. Det är inte svårt att inse hurdana konsek-venserna skulle bli. Därför anser jag att vi måstediskutera den här frågan. Jag dristar mig till att före-slå statsrådet att tillsätta en parlamentarisk utredningvars uppdrag blir att förutsättningslöst utreda fråganom försörjningsansvar. Eftersom det är en svår ochkänslig fråga anser jag att det skulle vara en fördelmed en parlamentarisk utredning.Utskottet gör också ett tillkännagivande när detgäller människosmuggling. söker drygt hälftenav alla asylsökande asyl inne i landet och inte vidgränsen. De har alltså tagit sig in i landet illegalt, ochde flesta saknar också ID-handlingar. Vi vet att dethär handlar om människosmuggling och dessutom omstora pengar. Det påstås att det är mer lönsamtatt smuggla människor än narkotika. Straffet är dess-utom lindrigare än vid narkotikasmuggling.Den 1 januari 1997 skärptes straffet för männi-skosmuggling från två till fängelse. Utskottetvill nu veta om skärpningen haft någon effekt, hurmånga gripanden som gjorts, hur många som dömtsm.m.I dag gäller att för att straff skall utmätas skallmänniskosmuggling ha gjorts i vinstsyfte. Utskottetanser att ett sådant rekvisit kan innebära svårigheternär det gäller bevisföringen. Vi vill därför ha analyse-rat om det skulle förenkla bevisföringen att byta ut"vinstsyfte" mot orden "mot betalning". Den härutredningen skall dessutom gälla handel med kvinnor.Utskottets tredje tillkännagivande gäller asylsö-kande ungdomars möjlighet till gymnasieutbildning. gäller för asylsökande barn att de har samma rätttill grundskoleutbildning som barn som är bosatta iSverige. De är däremot inte skolpliktiga, eftersom deinte räknas som bosatta i landet, men kommunernahar skyldighet att erbjuda grundskoleutbildning.Ungdomar i gymnasieåldern, dvs. mellan 16 och18 år, skall enligt gällande regler beredas möjlighetatt delta i studieverksamhet som motsvarar gymnasie-skolan. har ansvaret för den verk-samheten. Den utbildningen kan anordnas på verketsförläggningar eller köpas in från gymnasieskolan ellerandra utbildningssamordnare.Precis som för svenska ungdomar är gymnasieun-dervisningen frivillig för de asylsökande. Det är na-turligtvis angeläget att de asylsökande ungdomarnafår en bra start i livet vare sig de får stanna i Sverigeeller ej. Men utskottet vet varken omfattningen aveller kostnaderna för detta, och därför vill vi vetabåde hur många ungdomar som utnyttjar gym-nasieundervisningen och även varför den inte utnytt-jas, om så är fallet. Vilka extra resurser kommer attkrävas för att de på bästa sätt skall kunna tillgodogörasig undervisningen, och hur stor blir kostnaden?Fru talman! Till utskottets betänkande finns 28 re-servationer och fyra särskilda yttranden. Vänsterpar-tiets reservation nr 3, som handlar om EU och flyk-tingpolitiken, har precis som sadeen mängd svepande formuleringar. Vänsterpartietpåstår att flyktingar avvisas från ett EU-land till ettannat och därifrån avvisas till sitt hemland. Första-asyllandsprincipen tillämpade redan föreDublinkonventionen. EU består ju som bekant av 15länder, där det finns olika praxis gentemot olika län-der. Så har t.ex. en annan praxis än Sverigenär det gäller Bosnien. geografiska läge iförhållande till övriga medlemsstater får också tillföljd att många asylsökande i har uppehållitsig i något annat medlemsland.Ett annat land kan därför vara ansvarigt för prövning-en av asylärendet, och den sökande kan återsändasdit.Under 1998 har 1 485 asylsökande övertagits avandra medlemsstater inom EU. Med stöd av har också ingått särskilda avtalmed och för att förenkla tillämp-ningen av konventionen. Det dansk-svenska avtaletträdde i kraft och har gett som re-sultat att har kunnat återsända ett stort antalasylsökande till . Det svensk-tyska avtaletträdde i kraft , så där är det förtidigt att ha någon uppfattning om betydelsen. Dub-linkonventionen och dessa avtal har till följd atthandläggningstiderna har kortats, och samhälletskostnader kommer att minskas på sikt.Vänsterpartiet säger också i sin reservation att pågrund av visumkrav och hårda sanktioner mot flyg-bolag är det nästan omöjligt att legalt ta sig till ettland för att begära asyl. Det finns ingenting som sägeratt den som flyr själv skall välja asylland. Det ingårdessutom i flygbolagens ansvar och arbete vid in-checkningsdiskarna att kolla att alla har pass, flyg-biljett och visumhandlingar om så behövs. Jag antarockså att måste visa pass och biljetternär hon reser utomlands.Vid incheckningsdiskarna kollas inte om passenär falska. Erfarenheten visar att alla som kliver om-bord på flygplan har biljett och pass, men när mansedan kliver av, t.ex. på , saknas både pass,biljett och ID-handlingar.Fru talman! Några av reservationerna rör barn.Miljöpartiet och anser att utlänningsla-gens portalparagraf inte är tillräcklig, utan begär attbarnkonventionen skall införlivas i vår utlänningslag-stiftning. Jag vill då hänvisa till den information somstatsrådet gav till den11 mars. Rapporten gällde vad FN:s barnrättskom-mitté sagt om efterlevnad av barnkonventio-nen. Frågan ställdes bl.a. om hur har hanteratfrågan om inkorporering av , ochden svenska delegationen redogjorde för riksdagsbe-slutet , då avvisade yrkandena ominkorporering och om barnkommitténs genomgångoch slutsatser. Statsrådet sade bl.a.: "Skälet till attinte inkorporera är bl.a. att kon-ventionen innehåller många relativt vaga formule-ringar och ett inte obetydligt inslag av målsättnings-artiklar som siktar till ett gradvist genomförande ochär svåra att direkt tolka av domstolar och myndighe-ter. "Vidare sade statsrådet att regeringen i likhet medbarnkommittén ansåg att tolkningen av barnkonven-tionen bör göras av för att rättigheterna ibarnkonventionen skulle slå igenom på bästa sätt.Däremot uttryckte statsrådet att regeringen är bekym-rad över situationen för de gömda barnen, och debekymren tror jag att vi alla delar. Vi får väl avvaktaden utredning av gömda barns situation som Social-styrelsen och skall redovisasenare i vår.I reservation 24, som handlar om familjesplittring,begär reservanterna att verkställandet av ett avvis-ningsbeslut skall inhiberas om det finns risk för fa-miljesplittring. Det som vanligtvis händer vid enavvisning av en barnfamilj är att en av föräldrarnaförsvinner, dvs. gömmer sig, för att inte verkställig-heten skall kunna ske. Om myndigheterna skullebesluta att inhibera beslut för varje risk för familjes-plittring så skulle det i praktiken innebära att barnfa-miljer inte kan avvisas.Från har huvudan-svaret för verkställigheten av avvisning och utvis-ning. En målsättning är att man skall kunna motiveradem som har fått avslag på sin asylansökan att frivil-ligt återvända hem och att avvisningen skall kunnaverkställas under värdiga former.Vänsterpartiet och har också en ge-mensam reservation, nr 7, och vill att Genèvekon-ventionens flyktingbegrepp skall vidgas så att denockså innehåller förföljelser på grund av kön ellerhomosexualitet. När antog den nya migra-tionspolitiken antogs också en utvidgad flyktingkon-vention, men det tillkom också en ny lagparagraf sombetyder att den som känner välgrundad fruktan förförföljelser på grund av sitt kön eller sin homosexua-litet skall betraktas som skyddsbehövande och där-med får uppehållstillstånd. Det finns inte heller inomEU:s länder någon enhetlig uppfattning om att perso-ner som förföljs på grund av kön eller homosexualitetskall ha flyktingkonventionsstatus.I dag är det så att de flesta kvinnor och homosex-uella som kan komma i fråga när det gäller den härparagrafen också kan falla under flyktingkonventio-nen och får då uppehållstillstånd som konventions-flykting. De får flyktingstatus och ett bättre skydd änom uppehåll beviljats endast enligt könsparagrafen,men därmed syns de inte i den statistiken. Man kansäga att kvinnor och homosexuella har två möjlighe-ter till skydd i vårt land, med andra ord ett dubbeltskyddsnät. Många kvinnor vill dessutom inte att envåldtäkt skall bli känd i familjen. Därför vill man inteheller att könsparagrafen skall ligga till grund föruppehållstillstånd.Reservation nr 13 handlar om uppskjuten invand-ringsprövning, där kravet från ochKristdemokraterna är att statsrådet skall lyfta ut dendelen ur . Det finns i flera viktiga och angelägna förslag, varavanknytning genom äktenskap eller samboförhållandeär en del. Som jag sade när utskottet behandlade be-tänkandet så har behandlat den härfrågan, och det finns till stora delar en enighet ikommittén om utredningens förslag. Men utredningenär överlämnad till statsrådet, och det vanliga med enutredning är att den skickas ut på remiss så att såmånga som möjligt får lämna synpunkter. Det är välockså rimligt att statsrådet får ta ställ-ning till hur betänkandet skall behandlas och vilkafrågor som eventuellt skall brytas ut ur utredningenoch snabbehandlas.Med det, fru talman, yrkar jag bifall till utskottetshemställan och avslag på samtliga reservationer.Anf. 181 () replik:Fru talman! Det är intressant att notera att Väns-terpartiet angrips av både och Socialde-mokraterna. Normalt brukar det ju finnas en höger-och en vänsterfalang, men det gör det tydligen inte idet här fallet.Jag vill uppehålla mig lite grann vid det somMaud Björnemalm slutade med, nämligen tvåårsre-geln. säger att ett normalt förfa-rande skulle vara att statsrådet själv fårta ställning till om frågan skall lyftas ur och snabbe-handlas. Jag kommer ju förstås att ställa den frågantill statsrådet sedan efter hans anförande. Men om detär så kan jag inte riktigt se hur ett utskott någonsinskall kunna göra några tillkännagivanden till en rege-ring, om det inte är så att skall kunna talaom att vi tycker att detta ärende är en viktig fråga ochdärför ber statsrådet att behandla det skyndsamt.Jag vill också fråga om hon pånågot sätt tog intryck av de tre kvinnorna som jagberättade om i mitt anförande. Hon satt på skolbänken, som vonEssen så populärt kallar det för, och lyssnade på detre kvinnorna och deras berättelser. De kommer inteatt omfattas av NIPU och den proposition som kom-mer därför att det kommer att dröja så länge innan viser en proposition. Det är den ena frågan till MaudBjörnemalm.Jag tar den andra frågan i nästa replik, eftersomjag ser den röda lampan blinka.Anf. 182 () re-plik:Fru talman! Det hörs faktiskt väldigt dåligt här.Det måste vara något fel på högtalaranläggningen påden sidan. Det var svårt att uppfatta riktigt vad UllaHoffmann sade.När det gäller den samling som en organisationhade i i går avstår jag från att kommenteraden.En parlamentarisk kommitté har gjort en utred-ning. Det betänkandet är överlämnat till statsrådetPierre . Det måste väl ändå vara rimligt att detär statsrådet som får ta ställning till hur betänkandetskall behandlas. Det kan inte vara sak atttala om för statsrådet vilka delar i ett betänkande somskall snabbutredas.Sedan kan det väl inte heller vara någon nyhet förUlla att det finns en samsyn mellan Cen-terpartiet, och Socialdemokraterna pådet stora hela taget när det gäller migrationspolitiken.Anf. 183 () replik:Fru talman! Jag är övertygad om att statsrådetSchori verkligen uppskattar loja-litet mot statsrådets befogenheter. Men jag tycker nogatt har en möjlighet att ge ett tillkännagi-vande, att tala om att vi tycker att denna fråga ärviktig.I varje fall är det fyra partier som har dristat sigtill detta, . Vi vågar säga att det ärviktigt att denna fråga får en skyndsam behandling.Vi har inte sagt någonting annat om vad som skallfinnas i propositionen. Vi vill bara att den skall be-handlas skyndsamt.Den andra frågan som berördeoch som jag inte hade tid att nämna i min förra replikär kvinnors och homosexuellas asylskäl. Vi har, somjag också sade i mitt anförande, motionerat ett antalgånger om att vi väldigt gärna skulle vilja se riktlinjerför personal när det gäller att mötaasylsökande kvinnor.Vi vet att regeringen genomför ett omfattandemainstreaming-arbete i men ocksåvad gäller olika myndigheter. Jag undrar hur MaudBjörnemalm ser på det mainstreaming-arbetet. Är detnågot som skulle vara tänkbart att genomföra på ?Anf. 184 () re-plik:Fru talman! Det är fortfarande svårt att uppfattavad säger.När det gäller finns det säkertmånga organisationer som arbetar för de asylsökande.Jag kan tänka mig att krav kan komma på att två-partsprocessen också skall lyftas ur betänkandet ochsnabbehandlas. Vi måste låta statsrådet avgöra det. Vikan inte från skriva statsråden på näsan vadde skall lyfta fram ur utredningar som är tillsatta avregeringen.Jag uppfattade tyvärr inte det sista . 185 ():Fru talman! Min fråga till varmed anledning av rätten till asyl för kvinnor ochhomosexuella. Vi i har motionerat ettantal gånger om att få riktlinjer för Invandrarverketspersonal just när det gäller att i intervjuer kunna mötaasylsökande kvinnor och även asylsökande homosex-uella.Eftersom det nu pågår och har pågåttett omfattande mainstreaming-arbete, dvs. jämställd-hetsutbildning, i och också för enhel del myndigheter undrar jag hur skulle se på att blev föremålför mainstreaming.Anf. 186 ():Fru talman! Det är säkert en bra idé. Jag föreslåratt själv framför det till Invandrarver-kets generaldirektör vid det förestående besök somUlla har sagt att hon skall göra hos Invand-rarverket.Anf. 187 (m) re-plik:Fru talman! Det kanske är så att vi behöver seöver plenisalens konstruktion. Gärna en ny plenisal,tack!Jag ville bara stödja förslaget från om en utredning om försörjningsansvar. Vi harfrån vårt håll en reservation i den riktningen, och vihar tidigare diskuterat detta i utredningar.Jag ser det som en möjlighet att öka generositetennär det gäller uppehållstillstånd om man kan införa ettförsörjningsansvar. Från vårt håll vill jag gärna sägaatt vi skulle välkomna en sådan utredning med ettöppet och förutsättningslöst sinnelag.Även vi inser att det finns problem men ocksåmöjligheter med ett försörjningsansvar. Vi skullegärna se att man fick en parlamentarisk kommitté föratt diskutera detta.Sedan konstaterar jag också att vi från vårt håll ärnöjda med tillkännagivandet om att man skall se överstraffsatser och liknande för människosmuggling.Människosmuggling har kommit att bli, som MaudBjörnemalm själv sade, en av de stora lukrativa svartaaffärsverksamheter som vi har i för närvaran-de.Anf. 188 () re-plik:Fru talman! Jag uppfattade att min uppfattning om utredningen.Anf. 189 (m) re-plik:Fru talman! När nu mikrofonen väl är inkoppladskall jag böla i den och säga att uppfattat mig alldeles riktigt.Anf. 190 BO () replik:Fru talman! Innehållsmässigt tror jag att jag kanleva upp till fru talmannens vädjan om tydlighet irepliken. Om jag kan klara det akustiskt vet jag inte.Hörs det just nu? Vad bra.Om jag förstod rätt menar honatt skälet till att inte vilja föra in de väsentliga skriv-ningarna i i vår lagstiftning utannöja sig med den nuvarande portalparagrafen skullevara - om jag förstod hänvisningen till statsrådetKlingvall rätt - att det var så vaga formuleringarm.m.Min fråga är närmast vad per-sonligen tror. Skulle det för barn och barnfamiljersom söker skydd i vårt land bli bättre eller sämre omman förde in det? Det tycker jag borde vara det allramest väsentliga. Självklart skall vi eftersträva enlagstiftning som är tydlig och allt detta. Men låt ossinte komma bort från huvudfrågan, nämligen vad somhänder med människorna.Den andra frågan rör det som varinne på. Det gäller hur vi behandlar dem som sökerskydd i vårt land mot förföljelse på grund av kön ellerpå grund av homosexuell läggning. Där uppfattadejag inställning som sådan att dekanske egentligen fick mer skydd med den nuvarandelagstiftningen.Jag skulle vilja veta om det verkligen var rätt upp-fattat av mig. Tycker att det ärbättre för dem som söker skydd på grund av kön ellerhomosexuell läggning med den nuvarande lagstift-ningen än med det som föreslås i reservationen?Anf. 191 () re-plik:Fru talman! När det gäller villjag säga att vi har portalparagrafen. Dessutom har juriksdagen avvisat inkor-poreringen. Jag har ingen annan uppfattning änvad jag hade 1995.När det gäller den s.k. könsparagrafen kan mansäga att de som är förföljda på grund av kön eller sinhomosexualitet har två möjligheter till skydd här iSverige. Den ena är flyktingkonventionen, och denandra är den här könsparagrafen. Det är faktiskt så,, att många kvinnor inte vill att familjenskall känna till våldtäkter. Därför tycker de att det ärbra att de får flyktingkonventionsstatus och inte fallerunder könsparagrafen. Det handlar alltså om denpersonliga integriteten.Anf. 192 BO () replik:Fru talman! Jag känner till att mycket väl insatt i svensk flyktingpolitik. Det harinte lett till att hon och jag har kommit till sammaslutsatser om det hela. deltar ju iden trepartisamverkan som vill ändra flyktingpolitiktill någon allmän migrationspolitik, och vi börjar välredan se konsekvenserna av detta.Men mina frågor gällde faktiskt inte det jag ficksvar på, . Min första fråga gälldeom trodde att det skulle bli bättreeller sämre för barnen och barnfamiljerna om vi änd-rar i lagstiftningen. Det handlade inte om någon all-män hänvisning till 1995. Tror hon personligen att detskulle bli bättre eller sämre?På den andra punkten gällde det samma sak. TrorMaud Björnemalm att det skulle bli bättre eller sämreför de människor det är frågan om om vi gjorde denhär ändringen. Jag vore tacksam om det inte blev merlagkrångleri utan svar på de frågor jag ställde.Anf. 193 () re-plik:Fru talman! Jag förstår inte riktigt Bo Könbergsfråga. Eftersom jag, som tillhör majoritetspartiet,också har ett ansvar för den lagstiftning som vi har , tycker jag att den fungerar bra.Anf. 194 Statsrådet ():Fru talman! Jag vill börja med att tacka alla deeldsjälar som deltar i debatten och finns i kammaren.Jag vet att vi alla styrs av FN-deklarationen ommänskliga rättigheter och dess 14 § som säger attenvar har rätt att i andra länder söka och åtnjuta fri-stad från förföljelse.Liksom asylrätten är en del av de mänskliga rät-tigheterna är asylpolitiken en del av vår politik förinternationell solidaritet. Flyktingfrågan angår ossalla. Vi har ett gemensamt europeiskt och globaltansvar. Därför behövs också samordning inom ochmellan länderna.Genom integrationen av asylpolitiken på Utrikes-departementet har sambandet blivit tydligt med arbe-tet för att förebygga och lösa konflikter, med bistån-det till återuppbyggnad av konflikthärjade länder,med stöd till frivillig återvandring för flyktingar ocharbetet för mänskliga rättigheter. av detsvenska biståndet går till flyktingrelaterade insatser.Så länge krig och konflikter tvingar människor påflykt och så länge förföljelse och förtryck gör detomöjligt för dem att leva i sina hemländer är asylrät-ten en absolut nödvändighet och en grundläggandemänsklig rättighet. Men asylrätten får därför inteheller urholkas eller förblandas med annan migration.Den måste hanteras med omsorg och allvar.Det kräver för det första en lag som tydligt angervad som ger rätt till skydd i . Det fick vi medförändringarna i utlänningslagen. Grundbulten måstevara respekt för den asylsökandes rättigheter och denasylsökandes respekt för lagen.För det andra kräver det en asylprocess som mot-svarar högt ställda krav på rättssäkerhet. I den nyautlänningslagen finns flera förbättringar. Dit hör t.ex.det ökade kravet på muntlig förhandling. För någraveckor sedan fick jag del av kommittébetänkandetfrån NIPU.