prot · GN0923 · 1999-11-02 00:00:00 — Vidare frågar vad jag avser att göra för att komma tillrätta med långtidsarbetslösheten och för att de arbets-handikappade inte ska drabbas.Ragnwi Marcelind påstår att jag inte har satt migin i konsekvenserna av de indragna medlen för ar-betsmarknadspolitiken. Jag ska därför upprepa det jagsagt i tidigare svar. Jag följer utvecklingen mycketnoga, och jag är djupt oroad av de rapporter somkommer från vissa län om att medlen är slut och attmänniskor riskerar att fara illa.Orsaken till att regeringen minskade åtgärdsanslag var att den totala arbetslös-heten i har sjunkit kraftigt under det senasteåret. Jag vet också att den starka tillväxt som Sverigeför närvarande upplever inte kommer alla regioneroch individer till del, som fortfarandehar en hög arbetslöshet är ett sådant exempel.De arbetsmarknadspolitiska medlen fördelas avAMS mellan länen. Vid fördelningen tar AMS hän-syn till de regionala arbetsmarknadernas förutsätt-ningar. Förutsättningarna mellan länen beaktas alltsånoga då AMS och länsarbetsnämnderna fördelar dearbetsmarknadspolitiska medlen. Samma hänsyn tillde olika länens arbetsmarknadssituation görs själv-klart då det är fråga om ett indrag.Ett antal län har haft mycket svårt att anpassa sigtill de nya förutsättningarna, däribland Gävleborgslän. av budget-året, hade förbrukat av sinamedel. Denna kraftiga medelsförbrukning kan omöj-ligt förklaras av regeringens indrag.Regeringen har dock sett allvaret i denna situationoch har därför beslutat att AMS fåren höjd anslagskredit med attfördela till länen. Detta innebär att AMS ekonomiskabeslutsutrymme för åtgärder är större än de ut-gifter AMS hade . är ett avde län som fått en utökad anslagskredit. Länet har fåttden höjning av anslagskrediten som man har begärt,bl.a. för att klara utförsäkringarna.Jag har sagt att antalet utförsäkrade inte ska få ökapå grund av medelsbrist. genom den förhöjda krediten möjlighet att för-hindra att antalet utförsäkrade ökar. underdetta budgetår är antalet utförsäkrade klart lägre änföregående budgetår. Detta gäller även för Gävle-borgs län.Vad gäller långtidsarbetslösa vill jag säga att detär viktigt att de nu får del av konjunkturuppgångenoch får riktiga jobb. Det gäller främst de som varitinskrivna långa tider vid arbetsförmedlingarna. Detantalet minskar , även i . Det ärglädjande, och minskningen bör kunna bli ännu kraf-tigare med det förhöjda anställningsstödet.Jag vill nu också tydligt klargöra för RagnwiMarcelind att regeringen inte har minskat anslaget försärskilda åtgärder för arbetshandikappade med 200miljoner kronor. Anslaget har förstärkts med 90 mil-joner kronor under innevarande budgetår och kommeratt förstärkas med ytterligare 30 miljoner nästa år.Det som har hänt är att över-skred budgeten med ca förraåret. Det betyder att AMV de kommande budgetårenmåste minska sina utgifter med ca 210 miljoner kro-nor för att komma i balans. Hur denna minskning skafördelas tidsmässigt och geografiskt är en fråga förAMS.Jag vill också tillägga att AMS har i uppdrag attutveckla metoder, kompetens samt uppföljnings- ochutvärderingsinsatser för hanteringen av åtgärdenlönebidrag.Mot denna bakgrund finner jag inte någon anled-ning att nu vidta några ytterligare åtgärder med an-ledning av interpellation.Anf. 13 ():Fru talman! Jag vill börja med att tacka för svaret, även om jag tvingas inse att vi inteser på arbetsmarknadsproblemen i påsamma sätt. Jag förstår inte heller allt i Rosengrensresonemang.I början av oktober fanns det 12 662 arbetssökan-de i , varav 4 319 i . Antalet anmäldaplatser i länet var 230, varav 72fanns i . Det är inte svårt att förstå att dennaekvation inte går ihop. Antalet nyanmälda platserunder september var färre jämfört med för ett årsedan. Av de nyanmälda platserna har 142 en varak-tighet på mindre än . färre personerfick jobb jämfört med för ett årsedan. De riktiga jobben lyser alltså med sin frånvaroi Gävleborg.Antalet långtidsarbetslösa var 36,8 %fler än . Ändå säger näringsministern isitt svar att antalet långtidsarbetslösa i länminskar.I frågesvaret från sade näringsmi-nistern att besparingen inte får leda till att antaletutförsäkrade ökar, och han försäkrade att han följdeutvecklingen, vilket han också har sagt här . Deträcker inte längre som svar till de 30 personer - ochdå har jag inte räknat in de senaste veckornas händel-ser - som fick anmäla sig som sökande till socialbi-drag på grund av de hade blivit utstämplade.Sedan vill näringsministern tydligt förklara förmig att regeringen inte har minskat anslagen för dearbetshandikappade. Tydligt eller inte, men för migfår det inte ihop. Först har man dragit in 300 miljoner- det går klart att avläsa ur propositionen. I vårpropo-sitionen satsar man 90 miljoner, men fortfarandeinnebär det ett minus jämfört med utgångsläget på210 miljoner.Sedan säger man att man ska tillföra ytterligare 30miljoner. Men för mig blir det fortfarande ett minuspå 180 miljoner. Då skriver näringsministern i svaretatt ska minska sina utgiftermed 210 miljoner för att komma i balans. Verklighe-ten är den att i infördes anställnings-stopp för arbetshandikappade,och det stoppet har inte upphävts på grund av bristan-de resurser från AMV, eftersom man hade överskriditsin budget med 300 miljoner. Ska då de arbetshandi-kappade straffas för att intekan sköta sin budget? Kan ministern svara mig på denfrågan!För bara någon timme sedan hölls en hearing iandrakammarsalen. Där påpekade man också effektenav att lönebidraget har dragits in . Och vadär det som händer nu? Jo, drabbas. Man kanalltså inte slussa ut de arbetshandikappade i s.k. rikti-ga jobb därför att det inte finns lönebidrag till dessapersoner.Jag tycker att det är nödvändigt att tillförsäkra ar-betshandikappade möjligheten till ett fortsatt aktivtliv. Besparingar i AMS-åtgärder har bevisligen fåttarbetslösheten att öka. Och jag vill då fråga: Är detrimligt att detta drabbar de arbetshandikappade?Anf. 14 Näringsminister ():Fru talman! Jag ska börja med att informeraRagnwi Marcelind om att förslagtill budget innebär en minskning av medel till arbets-marknadspolitikens utgiftsområde som motsvararnästan . Eftersom Kristdemokra-terna inte redovisar hur denna minskning ska fördelaspå anslag eller län tar jag mig friheten att räkna uti-från regeringens anslagsfördelning och AMS nuva-rande länsfördelning.För innebär Kristdemokraternasförslag en minskning med drygt 50 miljoner kronorför arbetsmarknadspolitiska åtgärder och en minsk-ning med nästan för särskildainsatser för arbetshandikappade. Det är rimligt att jagutgår ifrån era motioner och era ställningstagandennär det gäller arbetsmarknadspolitiken. Därmed är detsom jag säger överlägset bäst för både arbetshandi-kappade och arbetslösa, eftersom vi fördelar merpengar än vad ni hade gjort om ni hade hanterat ar-betsmarknadspolitiken på ert sätt.Sedan vill jag ta upp frågan om långtidsinskrivna,och då har jag veckostatistiken framför mig. Enligtstatistiken för har antalet långtidsin-skrivna minskat med 202 personer under den senasteveckan. Antalet utförsäkrade har minskat i förhållan-de till föregående år. Så är det. Men låt mig ändåansluta mig till det som säger, attdet är självfallet oacceptabelt att människor utförsäk-ras. Om det bara är en enda arbetshandikappad indi-vid som vi inte kan hantera är det oacceptabelt.Jag har mycket noga följt utvecklingen i och i några andra län där det finns problem,och jag har också meddelat AMS att man nu får gåigenom dessa län och försöka tillföra dem mer peng-ar, eftersom AMS har mer pengar att fördela.Sammanfattningsvis driver vi nu en arbetsmark-nadspolitik som leder till att alltfler får jobb. Vi ökarsysselsättningen kraftigt. Vi minskar åtgärderna medca 50 000. Däremot har den öppna arbetslöshetenökat något totalt sett överlandet. Men sysselsättningen har ökat kraftigt. Antaletsysselsatta timmar har ökat, och antalet s.k. konjunk-turberoende åtgärder har minskat kraftigt. Men - ochdet är min poäng - antalet utförsäkrade har inte ökat,inte någonstans och inte heller i län.Skulle det visa sig att antalet utförsäkrade ökar kraf-tigt kommer vi - och det har jag sagt tidigare här ikammaren - att vidta åtgärder för detta.Det vore intressant om jag kunde få en förklaringtill förslag. Var ska de 2,5 mil-jarderna tas ifrån? Skulle det bli bättre för Gävleborgslän om man tog bort 2,5 miljarder?Anf. 15 ():Fru talman! När det gäller historieskrivning kan visjälvklart ge olika bilder utifrån vilket utgångsläge vihar. Angående vårt motionsalternativ vet jag att vihade 30 miljoner utöver vad regeringen anslog justtill arbetshandikappade eller lönebidragstjänster.Vi vet att är ett oerhört drabbatlän, inte minst av utflyttning och en hög arbetslöshet.Det som har skett - om BjörnRosengren ser på statistiken - är att äldre i högre gradhar blivit arbetslösa. Antalet arbetslösa personermellan 45 och har ökat. Det är en grupp som harväldigt svårt att komma tillbaka till arbetslivet igen.Arbetsmarknadens sysselsättningsåtgärder harminskat tack vare att vi inte har de resurser som vibehöver i för att sätta människor i arbete.Det har gjort att man införde ett anställnings-stopp för arbetshandikappade.Jag kan inte åka hem och försvara mig inför dearbetshandikappade i kommun och Gävleborgslän att vi inte kan skapa möjligheter för att de skakomma ut i arbete. Det borde också på.Man kan ha två sätt att handskas med detta att inte har kunnat hantera sin bud-get. Antingen låter man det gå ut över t.ex. arbets-handikappade eller också sätter man in resurser så attArbetsmarknadsverket kan hantera de pengar ochresurser som man har fått till sitt förfogande. Det stårockså i svaret från att ska utreda, utvärdera och komma tillbakamed förslag om hur man ska hantera pengarna.En annan sak som hände i vårt län var att de fri-länspengar som ställdes till vårt förfogande, 162 mil-joner kronor, tydligen inte gick till åtgärder för dearbetslösa. Eller också gjorde de det, och det var ettså stort behov att de gick åt. innebär det att närregeringen tog tillbaka , som mangjorde när man drog tillbaka de här pengarna, drab-bade det ytterst de människor som är i behov av ar-bete, framför allt arbetshandikappade. Enligt denhearing som vi hade i andrakammarsalenskulle de arbetshandikappade efter rehabiliteringbehöva slussas ut från till riktiga jobb i sam-hället. De hindras på grund av det beslut som harfattats av regeringen.Jag ser på människan och på hur det här har slagiti , och jag är djupt oroad, , för konsekvenserna för den lilla grupp isamhället som kanske inte alltid häver upp sin röstoch ropar på stöd. Jag tänker då på de arbetshandi-kappade.Anf. 16 ():Fru talman! Jag har tagit fasta på två olika saker iBjörn svar till , och detär att näringsministern följer utvecklingen och att hanär djupt oroad.Om följer utvecklingen vet hanatt tillhör de län som har den absoluthögsta arbetslösheten i ; den är näst högstbland de länen. Han vet också att haren förändring i arbetslöshet, så att det är en ökadarbetslöshet i länet. Jag hoppas att näringsministernkänner till det.Det är mycket bekymmersamt i ,som både och jag lever i. Att nä-ringsministern är oroad har jag full förståelse för,men är han oroad kan han som näringsminister försö-ka göra något åt det. Det här är kritiken mot närings-ministern: näringsministern gör ingenting för att detska bli ett bättre förhållande för sysselsättningen iGävleborgs län.Gävleborgs län är ett län som har mogna arbets-marknader. De har låg tillväxt. De är dåligt anpassadetill kompetens och tjänster. Vi har i länet få företagsom har som målsättning att växa. Företagandet harblivit mera levebrödsföretag. Det beror naturligtvis påföretagsklimatet i länet och i landet. Här är BjörnRosengrens roll att se till att få ett bättre företagskli-mat. Det skulle kunna göra att vi fick en ökad syssel-sättning.Ragnwi Marcelind har tagit upp de handikappadesoch de arbetshandikappades situation. Vi har också enannan situation i länet. I min hemort, som är en litenort som heter i , finns det ettföretag med drygt 20 anställda som eventuelltkommer att tappa hela sin tillverkning på grund av attSamhall utkonkurrerar företaget. I detta lilla samhäl-le, med ungefär 1 500 invånare som är djupt drabbadeav arbetslöshet, kan vi tappa ytterligare 20 arbetstill-fällen på grund av att kan lämna bättre of-ferter och dumpar priserna.Jag skulle vilja höra näringsministerns inställningtill att tar över arbetstillfällen för företag idrabbade orter. Jag vore tacksam om jag kunde få enkommentar till det.Anf. 17 Näringsminister ():Fru talman! Får jag börja med konstaterandet attvi får gå tillbaka för att se en så bra till-växt som vi har i . Det har kommit drygt100 000 nya jobb . Vi har en tillväxtsom få länder i kan skryta med. Vi har enföretagsutveckling när det gäller både att starta nyaföretag och att minska konkurser som få länder kanskryta med. Vi har väldigt svårt att se något liknandeunder modern tid i . Därmed vill jag konstate-ra att det går bra för Sverige.Det finns län som historiskt och på andra sätt harvarit beroende av de s.k. basnäringarna. Dit hör ävenmitt eget län, , som har högre arbetslöshetän . Jag tror mig alltså förstå vad som hän-der.Jag vill än en gång säga att jag har tittat på . där har begärt extrapengar och har fått de pengar som de har begärt. Omde begär mer pengar och kan visa att de behöver demför åtgärder därför att folk blir utförsäkrade ska de fådet. De pengarna finns på AMS.Därmed menar jag att det är lite magstarkt att ståhär mastodont och tala om för mig att jag inte görnågot. Är det någon som har gjort något på arbets-marknaden är det denna rege-ring. Vi har ju vänt från hög arbetslöshet till tillväxt . Det har också sina nackdelar, bl.a. regionalaobalanser.Jag vill alltså konstatera detta: jag tittar på statis-tiken och kan se att den öppna arbetslösheten, somjag sade tidigare, nu ökar något över hela landet. Dekonjunkturberoende åtgärderna har minskat medungefär 50 000. Det finns alltså medel att öka dekonjunkturpolitiska åtgärderna. Det saknas inte peng-ar, utan pengarna finns. Men länsarbetsnämndernafår, liksom läns länsarbetsnämnd, hem-ställa om att få mer pengar om det visar sig att det blirökade utförsäkringar, om det är som ni säger.Däremot ökar sysselsättningen kraftigt fortfaran-de. Det är det som är poängen. Det är det som är detnya med arbetsmarknadspolitiken. Det gäller att drivaen arbetsmarknadspolitik där sysselsättningen ökar.När det sedan gäller roll vet jag inte vil-ken uppfattning har. Låt mig ändåkonstatera att spelar en väldigt viktig roll.Samhall är nog det viktigaste instrument vi har förarbetshandikappade, och därför ska vi värna omSamhall. Det är ett av de viktigaste instrumenten. Jagvill också påstå att inget land i världen har lyckats såväl med att bygga upp den organisationen som vi hargjort.Jag kan inte svara på ett enkelt påstående att konkurrerar ut andra företag. Jag tror inte att detär sant. Själva ingången är att man inte gör det, menskulle det visa sig att man gör det någonstans får vi taupp en diskussion. Jag kan alltså inte säga att det är såbara efter ett enkelt påstående, men om det skulle visasig att det är så får vi självfallet titta på det.Anf. 18 ():Fru talman! Min syn på kan jag gärna re-dogöra för. Jag tycker också att är en oerhörtviktig del i samhället. Problemet med harvarit att sedan man måste se till att ta fram lönsamhethar det lett till - jag har också motionerat om det ihöst - att de som är verkligt arbetshandikappade intehar platsat på . De har inte kunnat leva upptill trycket att hålla produktionen uppe på den nivåsom man har önskat för att uppnå sina lönsamhetsre-sultat. Jag tycker att det är fel. När man nu har ar-betshandikappade på , som man har lyckatsrehabilitera för att de ska kunna gå ut i riktiga arbe-ten, får det inte stoppa på att det inte finns pengar såatt de kan få lönebidrag och komma ut i verksamhe-ten.Ja, vi kan se att det inte har varit en sådan tillväxtsedan 60-talet. Men tillväxt är inte bara att det blirfler jobb. Vi kan se på tillväxten i ,som handlar om att de stora företagen effektiviserar.Samtidigt har de också rationaliserat bort människor-na. Det innebär att vi behöver ännu fler jobb.Tittar man på när det gäller före-tagande ser man att länet ligger nästan sist också påden listan, i fråga om att få människor stimulerade.Klimatet är inte sådant att de vill starta nya företagdär.Sedan vill jag säga till att jagkanske har låtit väldigt bitsk här . Men jag ärväldigt tacksam för hälsningen som jag ska ta med tilllänsarbetsnämnden, att kan man tala om vad manbehöver mer pengar till - och jag vet att människorfaktiskt blir utstämplade - så ska manockså få det, har sagt. Det tackar jagför och tar med mig hälsningen hem till länsarbets-nämnden.Anf. 19 ():Fru talman! Låt mig slå fast att jag delar BjörnRosengrens uppfattning att är oerhört viktig.Vi behöver , det är min grundinställningockså. Men jag tycker inte att det är rätt att Samhalltar över riktiga arbetsuppgifter i fungerande företaggenom att priskonkurrera ut dem.Statsrådet sade "är inte sant" och "tror inte". Detfinns ett annat uttryck för "inte sant" och det är"ljuga". Är det vad statsrådet påstår att jag gör? Jagska i så fall be att få tala om att det här hotet är enverklighet. Det går att läsa om i tidningarna. Jag för-står att kanske inte läser Ljusnan,men det gör jag. Dessutom har jag företaget mycketnära mig, så jag vet vad det handlar om. Det här är enverklighet. Det är tydligt att det finns anledning att taen debatt senare om roll.Tyvärr fortsätter näringsministern här med att gö-ra en förskönande bild av verkligheten. Sysselsätt-ningen är på en mycket låg nivå. Den är stigande, detär helt rätt. Men den är mycket lite stigande från enmycket, mycket låg nivå. Det borde ha varit enmycket, mycket högre sysselsättningsgrad i Sverige.Jag tror att det var ordet mastodont som närings-ministern använde. Själv skulle jag vilja säga att detär rätt magstarkt att påstå att regeringen gör någon-ting. Berätta vad man gör t.ex. för att förenkla regel-verket för företagare. Vad gör man för att sänkaskatter? Vad gör man för en flexiblare arbetsrätt? Vadgör man för att få en bättre företagsamhetssfär? Inteett dyft!De små, små förändringar som man försöker görahar inte visat sig verkningsfulla. Det är en handlings-förlamad regering vi har, och där är ministern ansva-rig.Anf. 20 Näringsminister ():Fru talman! Det är magstarkt, tycker jag, att ståoch säga att detta är en handlingsförlamad regering.Det har visat sig att vi har haft den snabbaste tillväx-ten . Det har visat sig att vi inte har haften så stor ökning av sysselsättningen sedan 80-talet.Det har visat sig att vi, enligt de bedömningar somOECD gör om den ekonomiska politiken, bara fårberöm. Det har visat sig att vi har utländska investera-re som investerar i detta land ungefär 200 miljarderper år. Att då stå och säga att denna regering inte görnågonting - ja, vad är då sant och vad är lögn?Jag får sedan säga att det är tur att vi har dennabegåvade regering. Det är tur att vi har en regeringsom kan driva en arbetsmarknadspolitik. Det är tur attvi har en regering som fördelar resurser för detta, förhade fått bestämma hade vi haft2,5 miljarder mindre till arbetsmarknadspolitiken.Detta är ju ett faktum. Frågan är var vi då hade tagitpengarna ifrån, från vägbyggen eller från andra åtgär-der för att klara av det som anses vara rättmätigt iGävleborg.Avslutningsvis vill jag säga att ingen regering, hurbegåvad den än är - kanske så högt begåvad somdenna regering - klarar av att öka sysselsättningengenom att fatta lagbeslut eller fördela en mängdpengar till en region. Det krävs en egen kraft i regio-nen. Det krävs att man också deltar kraftfullt i regio-nen för detta. Det vet jag att man gör i läni de s.k. tillväxtavtalen. Dem sitter vi nu och skaförhandla om. Möjligheten att klara av detta är att detfinns ett starkt engagemang i tillsam-mans med denna mycket goda regering. Tack.Överläggningen var härmed avslutad.6 § Svar på interpellation 1999/2000:33 omAralsjönAnf. 21 Statsrådet ():Fru talman! har frågat utri-kesministern vad regeringen gjort och avser göra närdet gäller svåra situation och miljökatastro-fen i anslutning till denna. Arbetet inom regeringen ärså fördelat att det är jag som ska svara på interpella-tionen.För 30 år sedan var i värl-dens fjärde största insjö. finns där kilometervisav torr sand runt en gång blomstrande fiskebyar. Ivissa delar har kustlinjen dragit sig tillbaka 120 kmfrån den ursprungliga, och vattenvolymen är mindreän en tredjedel av vad den var 1961.Där kustlinjen har dragit sig tillbaka är markeninte bara täckt av ett saltlager, den är också starktförorenad av jordbruks- och industrikemiska restpro-dukter. Dessa föroreningar har förts och förs av starkavindar till kringliggande områden, där de orsakarstora hälsoproblem, inte minst för barnen, och om-fattande markförstöring. De problem som regionenoch dess befolkning står inför är enorma, och dedrabbade länderna , ochUzbekistan förmår inte att ensamma tackla dem.Från svensk sida är vi medvetna om problemenoch omfattningen av dem och stöder flera projektmed anknytning till den ekologiska katastrofen iregionen.I hölls våren l998 en konferens anord-nad av , Rädda Bar-nen och - - för att sprida kunskap om och dessproblem, speciellt med inriktning på kvinnors ochbarns situation. I konferensen, som ekonomiskt stöd-des av Sida, deltog företrädare för många länder.År 1997 anslog Sida för attutvärdera dammsäkerheten i Aralsjöbäckenet. Förl998 och l999 har Sida sammanlagt anslagit 7,2 mil-joner kronor för ytterligare dammundersökningar ochutbildning av lokala dammexperter.Insatserna görs inom ramen för ett program för ef-fektiv hushållning med de knappa vattenresursernaoch de sker i samarbete med , andragivare och de berörda länderna.Med stöder också etthälsoprogram med inriktning på regionen i samt näraliggande område iTurkmenistan. Projektet inriktar sig på att förbättrahälsotillståndet för dem som drabbats av katastrofen.Sida har också, inom ramen för stöd till FN:skonvention för ökenbekämpning, anslagit 900 000kronor till NGO:er - non-governmental organizations- i de centralasiatiska republikerna för information,opinionsbildning och planering av insatser kringAralsjön.För att komma till rätta med en katastrof av dennadimension är det väsentligt att världssamfundet upp-märksammar den och bidrar med resurser.Från svensk sida kommer vi självfallet att följautvecklingen i och kring och också fortsätt-ningsvis bidra med insatser i regionen.Anf. 22 ():Fru talman! Jag ber att få tacka för svaret på in-terpellationen.Aralsjön är kanske den största ekologiska kata-strofen någonsin orsakad av människor. Läkare utangränser, som ska få , har bl.a.insett sjöns stora betydelse, tidigare som en hälso-faktor för att bevara hälsan och som en sjuk-domsfaktor för både människor och natur. Den harockså blivit en krisfaktor för olika länder som är ochhar varit beroende av för sina liv och sinexistens.Omkring fem miljoner människor bor i sjöns när-het. De bor i olika stater, i olika städer och byar somalla andra människor. är det svårt att tänka sigatt människorna ska kunna bo kvar om läget inteförbättras.Egentligen är det ganska konstigt att det har varitså tyst om eller att den information som hargått ut om tillståndet för regionen kring hargått så spårlöst förbi. Har möjligen biståndsministernnågon förklaring till det?Fru talman! Bomull upptar av värl-dens åkerareal, men av de jordbrukskemikaliersom säljs i världen används just inom bomullsodling-en. av de insektsmedel som försäljs årligenanvänds på bomull.Uzbekistan, som är ett av länderna vid ,svarar för nära två tredjedelar av f.d. Sovjetunionensbomullsproduktion. F.d. ligger somnummer två i världen när det gäller produktion avbomull. Floder som tidigare rann ut i haravletts för att bevattna det som skulle bli världensstörsta bomullsproducerande område. ytahar minskat till nära hälften, och vattennivån har,precis som vi hörde alldeles , sjunkit 14 metersedan 1970.