prot · GM0953 · 1999-02-10 00:00:00 — Så har det varit i histo-ria!Detta är faktiskt det första halvsekel under dettaårtusende som ingen västeuropeisk soldat har fåttsätta livet till i krig mellan länder i vår världsdel.Själv föddes jag i slutet av den tid som kallas förmellankrigstiden. kallar vi vår tid för efterkrigsti-den. Det låter ju förhoppningsfullt. Men tänk om vinu lever i en mellankrigstid?Freden är något bräckligt som måste vårdas, intenågot vi kan ta för givet. EU är det projekt som ska-pat denna fred. och fram till har inte,som sagt, någon människa dödats i något krig mellanländer som är medlemmar av EU. I ett längre histo-riskt perspektiv är detta unikt.EU är dock inte färdigbyggt. Precis som fredenmåste vi arbeta med att utveckla och förstärka EU. Vii har möjlighet att påverka föränd-ringarna när det gäller denna utveckling av EU. Denmöjligheten skall vi utnyttja!Jag blev lite beklämd när jag lyssnade till LarsOhlys anförande här, inte minst när han kom in justpå EU. Det var mycket av nej, nej, nej. Även hanssista ord i anförandet här från talarstolen var ett nej.Folkpartiet säger ja till utvidgningen av EU. EU-utvidgningen är en möjlighet, en historisk chans, attsäkra freden och demokratin för kommande genera-tioner i vår del av världen. Den möjligheten får integå oss förbi. Den möjligheten är vi satta att ta tillvara.Folkpartiet välkomnar därför - naturligtvis - attförhandlingarna om EU-medlemskap har påbörjatsmed länderna i . Demokratise-ringen i är hela angelägenhet.Samtidigt står några av ansökarländerna, bl.a.Lettland och , utanför den riktiga förhand-lingsprocessen. måste aktivt arbeta för attvåra grannländer i kan börja för-handla.När jag lyssnade på här tidigare ochfunderade på utvidgningen av EU - ochÖsteuropa - kom jag att tänka på vad Folkpartietstidigare partiledare för 16 år sedansade i sitt installationstal: Ingenting skulle mer gagnaen varaktig fred än om kommunistregimen i Sovjet-unionen ersattes av en demokratisk regim.När han sade det 1983 blev det ett visst rabalder.Han kritiserades för detta uttalande, - så där skulleman inte yttra sig om andra länder. Det var alltså1983. Men ingenting har väl skapat en större säkerheti vår del av världen än när blev demo-kratiskt.EU är, som sagt, ett projekt för freden.Folkpartiet säger också ja till gemensam valuta.Vi säger ja till att vidga unionens befogenheter ochförmåga i fråga om fred, miljö och brottsbekämpning.Vårt EU - medborgarnas EU - skall syssla medsådant som är viktigt och som inte kan lösas på någotannat sätt. Med medborgarnas EU menar vi först ochfrämst ett öppnare, mer demokratiskt men mindrebyråkratiskt EU fritt från korruption.Utrikesministerns deklaration talar mycket omvilka stora förändringar EU står inför - att regeringenvill arbeta för ett fördjupat samarbete och att utvidg-ningen av EU har högsta prioritet. Det är bra men jagskulle vilja fråga utrikesministern: syn påEMU och euron har utrikesministern? Vi får ju olikasignaler från regeringen när det gäller den saken. Jagskulle alltså vilja höra vad som är utrikesministernsegen syn på euron och EMU-medlemskapet.Fru talman! Slutligen: Väldigt många av de kon-flikter som äger rum är inte konflikter mellanländer utan inom länder. Detta gäller t.ex. ,och . FN kan inte vara bakbundetoch förhålla sig passivt utan måste kunna agera. Detär sannolikt att världen också under kommande årframför allt kommer att plågas av våldsbrott inomländer. För att kunna motverka detta måste FN:s rollstärkas och FN ges befogenheter att verka även vidandra konflikter än mellan länder.Jag har tagit upp detta tidigare. Det finns ett för-slag i boken grannskap skriven av bl.a.Carlsson-Ramphal. Man brukar tala om . Där finns förslag om ändringar iFN-stadgan för att försöka komma till rätta med dettamed att FN kan höja sin profil när det gäller konflik-ter inom länder som plågar så många männi-skor. Jag skulle alltså vilja höra om utrikesministernär beredd att arbeta för en ändring av såatt FN kan höja sin profil och få andra möjligheter atthantera konflikter inom länder.Anf. 7 ():Fru talman! Få saker gör väl oss så upprörda somnär vi läser om tillståndet i världen - om orättvisorna,de ekonomiska och sociala klyftorna, om krigen, omövergreppen och om barnens situation. Ja, i stort settallt gör oss upprörda. Men vad blir resultatet? Tar vikonsekvenserna av vår upprördhet? Försöker vi för-ändra så att det leder till en hållbar utveckling?Svensk utrikespolitik skall syfta till global eko-nomisk utjämning, fred och nedrustning, stöd fördemokratisk utveckling, spridning av demokrati ochmänskliga rättigheter och ett undanröjande av deglobala miljöhoten. Dessa mål måste vara överordna-de begränsande andra svenska intressen, som t.ex. attfrämja svensk export.Jag tycker att det är väldigt upprörande att läsa ommed vilken aggressivitet som man från svenskt hållhar försökt att sälja JAS-plan till länder som Sydafri-ka, m.fl. Jag tycker att det fläckar svensk aktivutrikespolitik byggd på de mål som vi har satt upp föratt främja en bättre utveckling i världen.För att det skall vara möjligt att främja dessa syf-ten måste kunna driva en självständig utri-kespolitik och vara oberoende av förpliktande allian-ser. skall ha oinskränkt rätt att tala med egenröst på världsarenan - naturligtvis i samverkan medandra länder och folk som tycker likadant, men utanbindningar.Vi i tycker inte som ochFolkpartiet, dvs. att skall gå med i Nato ochdärmed binda upp sig i en allians som gör att Sverigesröst i världen måste anpassa sig efter andra intressenoch andras önskemål. Vi anser att skall fort-sätta att driva en aktiv svensk utrikespolitik utifrånvåra grundvärderingar där den internationella solida-riteten, rättvisan och den hållbara miljön är vägledan-de.Fru talman! Ett av målen för världsmiljökonferen-sen i var att skapa ett historiskt uniktpartnerskap mellan nord och syd. Syftet var att hjälpavärldens fattigare länder att klara övergången till enhållbar utveckling. En grund för detta partnerskap varett löfte från industriländerna att öka sitt bidrag. Vikan konstatera att mycket lite av de utlovademedlen har synts till. Hotet mot klimatet liksom stormiljöförstörelse i form av översvämningar och orka-ner har vi däremot sett till.Vad vi kan konstatera är att internationella privatainvesteringar i form av lån och ökade investeringar iu-länderna har ökat. För miljön är kanske det mestoroande att vi genom flödet av kapital exporterarvästerländska konsumtionsmönster.Med tanke på den "slösaktiga" hastighet med vil-ken resurserna konsumeras i industriländerna ärspridningen av vårt konsumtionsmönster illavarslan-de. Vi kan konstatera att av världens resurserförbrukas av av dess befolkning. Skall alltsåresten av världens befolkning har samma konsum-tionsmönster som vi har, då måste vi förmodligen setill att vi får några jordklot till att leva på. Annars ärinte det här någon hållbar utveckling. Det är vi sommåste ändra vårt konsumtionsmönster så att övrigavärlden också får plats att leva och bo på vår jord.När en ökad konsumtion i världen överstigergränsen för vad naturen tål blir det startskottet för enrad olika förändringar. Händelseförloppet är likartat idet ena ekosystemet efter det andra. Fiske som kol-lapsar, skogar som försvinner och grundvattenkällorsom torkar ut börjar nu påverka framtidsutsikterna förvärldsekonomin.Det kan vara intressant att få en liten bild av hurregeringens aviserade Asienstrategi ser ut. Mer änhälften av världens befolkning lever i . Mångaav länderna har upplevt en snabb eko-nomisk tillväxt, med åtföljande förbättringar. Samti-digt är miljöförstöringen ett mycket snabbt växandeproblem i denna del av världen. Luftföroreningarna imånga större städer överstiger kraftigt WHO:s gräns-värden. rapporterade t.ex. na-tionella miljöbyrå det svindlande antalet 3 miljonerdöda i städerna på grund av kro-nisk bronkit som resultat av luftföroreningar i tätorter.Besökare i klagar om vintern över halsirrita-tion och hosta efter ankomsten.Floderna i är svårt förorenade, och en långtmindre andel av invånarna i har tillgång tillgodtagbart dricksvatten än någon annan del i världen.I har miljöproblemen antagit skrämmande pro-portioner och hotar den globala miljön. Under desenaste 30 åren har hälften av skogsbeståndet förlo-rats, och en tredjedel av jordbruksmarken försämrats.Skogsskövlingarna är omfattande i många länder iSyd- och . Omfattande skogsbränder iIndonesien har medfört luftföroreningar i hela regio-nen.Ett av de kanske mest underskattade problemen ivärlden nu när vi går in i det tredje årtusendet, är denalltmer utbredda bristen på vatten. Grundvattennivå-erna sjunker i alla kontinenter. En orsak till ökadebekymmer i många regioner är att bristen på vattenofta betraktas åtskild från knappheten på mat. Mer än70 % av allt vatten som pumpas upp och leds frånvattendrag används just för konstbevattning av mat.Om vi står inför vattenbrist kommer viockså att stå inför livsmedelsbrist i framtiden.Ett annat exempel på miljöpåverkan är Indienskrympande vattenförsörjning, som hotar landets för-måga att föda sitt folk. En rapport från visar att medan Indienberäknas öka sin folkmängd med 600 miljoner invå-nare riskerar landet att förlora av sinspannmålsproduktion.Världen rör sig mot ett okänt land på matfrontenoch ställs inför en rad problem som överskuggar allatidigare bekymmer. Det rör sig helt enkelt om ettsynligt tecken som pekar på behov av att stöpa omekonomin.Miljöpartiet de gröna arbetar för en generösvärldshandel. Frihandel får dock inte gå före mil-jökrav. Även om offentliga och privata investeringarhelt tydligt har en viktig roll för miljöinnehållet i deprivata investeringsströmmarna är det fortfaranderegeringarnas uppgift att bestämma efter vilka reglermarknaden och investeringarna skall fungera. Mendetta kommer inte av sig självt. Nyliberala idéer omtotal frånvaro av insyn och demokratisk kontroll avsnabbt växande globala marknader är inget annat änden starkes krav på att ostört få fortsätta att roffa åtsig. Varje marknad behöver spelregler.Det vore intressant att höra om regeringen tänkerjobba för att spelreglerna blir sådana att de leder hållbar utveckling. Har regeringen några planer påatt i de internationella förhandlingarna se till att vi fårin krav som gör att vi får en hållbar utveckling, därmiljön sätts i centrum så att vi inte förbrukar kom-mande generationers möjligheter att leva på vår jord?Det är precis det vi håller på med : vi tar av nästagenerations möjligheter att finnas på vår jord. Det ärhelt oacceptabelt. Det måste vi förändra. Därför är detså viktigt hur regeringen agerar i de internationellaförhandlingarna. har vi sett att det skall bli enoch annan förhandling, men vi har inte sett särskiltmycket av vad det kommer att innehålla.Jag tänkte fråga om Agenda 2000. Utrikesminis-tern poängterar vikten av den. Men innehållet i dentycker jag att vi har fått höra väldigt lite av i den härkammaren. Det berör flera viktiga frågor för svenskdel framöver. En gäller den kommande avgiften försvensk del. Där kunde man i nyheterna i går höra attden har stigit med ett par miljarder. Frågan är vartbarkar det här hän, och vilken kommer avgiften att bliför svensk del framöver. Kan utrikesministern tala omden närmaste kalkylen för detta? Det här är också enfråga om hur man fördelar resurser och vem somskall ha av vad.När det gäller fred och nedrustning, som jag tyck-er är en oerhört angelägen och viktig fråga för svenskdel att jobba med, har vi ett förslag som leder till attdet skall göras besparingar på det svenska försvaret.Det tycker vi är nödvändigt för att visa också interna-tionellt att vi strävar åt samma håll som många andraländer, nämligen att kraftigt skära i försvarsbudgeten.Men pengarna skall användas för att bygga upp ensäkerhet i världen. En del av de här pengarna bordekunna användas för att öka det internationella bistån-det.Vi har även för svensk del dragit ned på biståndetde för att spara pengar. Men som världenser ut måste vi för vår egen säkerhets skull setill att höja biståndsandelen och se till att vi satsarmer på det internationella biståndet för att få en håll-bar utveckling, en värld i balans och möjligheter tillvår egen säkerhet i form av att människor inte kom-mer att tvingas att fly från stora områden på grund avmiljöförstörelse eller av att vattnet försvinner så inte kan odla och leva där, eller av andra skälsom utgör ett framtida hot mot vår egen överlevnad.Där tycker jag att utrikesministern i sitt anförandeganska lite omnämnde vad ville och tänktegöra den närmaste tiden.(Applåder)Anf. 8 Utrikesminister ():Fru talman! Det är glädjande att som utrikesmi-nister kunna konstatera att det i huvudsak råder bredenighet kring de stora linjerna i svensk utrikespolitik.Det tror jag är en styrka för vårt land.Det finns också tydliga skillnader, och det är ock-så tur. Annars skulle vi få en tråkig debatt, och ävenutrikespolitiken skulle riskera att bli tråkigare om viinte hade något att debattera.Jag försöker nu att hinna ta upp så många frågorjag kan, men jag får också be alla debattörer om ur-säkt om jag inte hinner kommentera samtliga de frå-gor som har rests under debatten.Jag skulle vilja börja med det kanske mest aktu-ella exempel vi har , nämligen Kosovo. Det är ettväldigt bra exempel på varför det är nödvändigt meden gemensam europeisk säkerhets- och utrikespolitikoch på hur kan vara och är aktivt i det inter-nationella arbetet.Sverige har ju varit med och väldigt aktivt verkatför att parterna skall sätta sig vid förhandlingsbordet.Det finns ingen annan långsiktig lösning än att par-terna får en politisk förhandlingslösning vid förhand-lingsbordet. Vi har haft direkta kontakter både påtjänstemannanivån, dvs. diplomatnivån, och på denpolitiska nivån. Vi har också varit aktiva på platsgenom att ha en stor mission. Tanken är att vi skall ha80 personer på plats i OSSE-missioner. Men Sverigehar också deklarerat att vi är beredda att avdela enbetydligt större styrka, vår snabbinsatsstyrka, för eninsats i Kosovo om säkerhetsrådet eller såbeslutar.Sverige kommer också att stå värd för en interna-tionell konferens för att diskuterahur det civila samhället i Kosovo skall kunna styrkas.Jag tror att det civila samhället spelar en väldigt storroll för att vi skall få en långsiktig, fredlig lösning.Det leder mig till det som är kanske mest grund-läggande för det långsiktiga fredsbyggandet: demo-krati och mänskliga rättigheter. Jag tycker att det ärglädjande att det är så många som har tagit upp de-mokrati och mänskliga rättigheter och det breda en-gagemang man kan se i för mänskliga rät-tigheter. Det är viktigt att vi framför kritiken motolika länder där det finns skäl att kritisera hur manuppfyller de mänskliga rättigheterna. Jag hade tänktta ett antal exempel här i repliker, men bl.a. LarsOhly och K-G Biörsmark har redan tagit exemplen,så jag tänker inte upprepa dem.Jag vill bara säga till K-G Biörsmark om attdet är självklart att det som sker där inte är accepta-belt. Det är en väldigt upprörande försämring som vihar kunnat se . Både från den svenskaregeringen och från andra EU-länder kommer vinaturligtvis att fortsätta ta upp de brott mot mänskligarättigheter som vi kan se bl.a. i . Vi tror att det ärbäst att vi gör det i en dialog, men det skall vara ens.k. kritisk dialog, och vi tror också att det behövsdirekta insatser för att försöka stärka de mänskligarättigheterna på plats. Vid sidan av att vi tar uppmänskliga rättigheter i våra bilaterala kontakter är detockså viktigt att vi i alla globala organisationer - t.ex.EU och FN men också i WTO och i -tar upp mänskliga rättigheter.I samband med WTO vill jag också ta upp fråganom vad som sker efter . I de fortsatta förhand-lingar som äger rum skall man naturligtvis utgåfrån en social och ekonomisk utveckling och miljö-frågorna - flera talare har berört miljöfrågorna, ochjag är ju själv oerhört engagerad i dem som tidigaremiljöminister och tycker att har alla skäl attspela en ledande roll när det gäller de globala miljö-frågorna - men också frihandel och mänskliga rättig-heter skall naturligtvis finnas med i det fortsatta han-delssamarbetet och WTO-diskussionen. Det här får nien chans att återkomma till i när handels-ministern presenterar sin skrivelse senare under vå-ren.För att garantera mänskliga rättigheter är det ock-så viktigt att vi fortsätter att garantera bistånd ochekonomiskt stöd till tredje världen. upp Jubel 2000, skuldavskrivningen för tredjevärlden. Regeringen arbetar här med ett åtgärdspaket,men man skall komma ihåg att vi har få egna ford-ringar eftersom vi redan har skrivit av de flesta gamlabiståndskrediter. Men vi fortsätter att se vad vi kangöra i det här arbetet, och jag vill gärna ge en elogetill kyrkan som har drivit på och pekat på detta vikti-ga område.Jag vill också när det gäller de globala frågornainstämma med och andra somhar tagit upp FN-frågorna. De är ju väldigt centralaför svensk utrikespolitik, och jag tycker att det ärglädjande att se att , vår FN-ambassadör, nu som vice ordförande i den grupp somskall leda arbetet med att reformera säkerhetsrådet fåren väldigt framträdande plats.K-G Biörsmark tog också upp . Vi tycker också att det är en väldigt intres-sant rapport med många intressanta förslag, och vikommer att arbeta så att vi tar fram rapporten igentillsammans med de erfarenheter som vi har fått undervår tid i säkerhetsrådet för att se just vilka frågor somvi från svensk sida nu bör lyfta fram och driva aktivt.Den fråga som restes i rapporten om ett petitionsråd iFN för att på det sättet kunna lyfta in och ge ett störreutrymme för de mänskliga rättigheterna och överträ-delser i de enskilda länderna är en sådan väldigt in-tressant tanke i som vitänker arbeta vidare med.Jag vill återkomma till skillnaderna här. Först harjag några kommentarer till . Detvar ett mycket högt tonläge, men det påminde mig litegrann om att man höjer rösten ifall innehållet tryter!Göran Lennmarker undrade vad regeringen anser omden gemensamma europeiska säkerhets- och utrikes-politiken. Läser man utrikesdeklarationen framgår detklart att och tog initiativ till att skrivain krishantering i Amsterdamfördraget. Därmed är vinaturligtvis positiva till att också utveckla krishante-ringen. Vi har varit positiva till det brittisk-franskainitiativet, och vi är också väldigt aktiva när det gälleratt utveckla det gemensamma europeiska säkerhets-och utrikespolitiska initiativet. Några konkreta förslaghar däremot inte lagts fram från något land ännu, utandet finns olika uppslag vad gäller de institutionellalösningarna. Glädjande nog verkar det råda bredenighet om att man skall ha en klar åtskillnad mellankrishantering och territorialförsvar.Göran Lennmarker vill också ha klarspråk om vadvi anser om Nato. talar han inte klarspråkom uppfattning. Förordar Moderaternamedlemskap eller inte? Militär alliansfrihet låter somen black om foten för , men påvilket sätt skulle säkerheten i norra öka omSverige blev Natomedlem? Det har varken GöranLennmarker eller någon annan kunnat presentera. Attden militära alliansfriheten dessutom har gjort Sveri-ge mer aktivt när det gäller folkrätten och möjliggjorten mycket aktiv kamp mot massförstörelsevapen, inteminst ett aktivt kärnvapennedrustningsarbete, talarGöran Lennmarker tyst om. Det enda riktigt tydligt talar om är hur andra länder ivårt närområde bör göra. Regeringen anser att andraländer själva skall avgöra sitt val, precis som vi villavgöra vårt val i Sverige.Göran Lennmarker tycker också att det är fel attEuropas regeringar nu gemensamt försöker bekämpaarbetslösheten. Jag tycker att det är mycket positivtatt regeringar nu försöker lösa de problemsom tidigare nyliberala regeringar ställde till. Det ärockså tydligt att inte har ett ord -inte ett ord - till övers för FN eller för världen utanförEuropa, och det tycker jag är en föråldrad världssyn.Lika föråldrad tycker jag att Vänsterns och Miljö-partiets uppfattning att vi skall träda ut ur EU är. I entid när globaliseringen kräver att demokrati och poli-tik skall stärkas för att kunna möta människorsgrundläggande behov för framtiden förordar Vänsternoch att vi skall träda ur den politiskagemenskap som ju kan motverka globaliseringensnegativa sidor. Länderna i öst, som har återerövratdemokratin, vill vara med - ni vill gå ur. Visst finnsdet allvarliga brister i EU, men det är ju de bristernavi nu åtgärdar. Först står utvidgningen så att vi fårmed och enar . och har varitmest aktiva i arbetet kring utvidgningen, och ver-kar vi få alltmer stöd. Dessutom skall vi driva frågorsom är viktiga för medborgarna: jobb till de arbetslö-sa, bättre miljö, bättre jämställdhet och ett moderntoch öppet . Var med i det här arbetet i ställetför att ställa er utanför!Marianne tog upp frågorna om ordför-andeskapet och om hur hela det svenska samhälletskall kunna vara med inför ordförandeskapet. Jag kansvara ja på alla hennes tre frågor, dock utan att viljaredan nu binda mig för just . Vice statsmi-nistern kommer senare att i och riksdaginformera om hur det svenska ordförandearbetet ochförberedelserna bedrivs.Anf. 9 ():Fru talman! Utrikesministern gav något svar på defrågor jag ställde inledningsvis, kanske inte så myck-et, men i varje fall på någon punkt. Jag uppfattade attregeringen är positiv till förslaget vid mötet i och därmed kan vidareutveckla EU:s krishante-ringspolitik. Det är ett ganska betydande steg somkommer att tas om det brittisk-franska förslagetskulle förverkligas.När det sedan gäller de frågor som utrikesminis-tern ställde till mig kan jag mycket lätt besvara dem.Moderata samlingspartiet anser att skall fulltut delta i den europeiska säkerhetsordningen. Vi skallinte stå vid sidan av, utan fullt ut delta. Mycket tyderpå att den kommer att innehålla både EU och Nato,och för övrigt också och . Detviktiga är att vi inte isolerar oss, att ställer sidan av de nordiska och baltiska länderna, vilketregeringens politik implicerar.Jag kommer just från och som har haft gemensamt sammanträde i Hel-singfors. Där ställde alla frågor om säker-hetspolitiska linje, och ingen kunde svara. Det ärläget i vår omvärld. Ingen vet vad avser.Man vet inte vad har för uppfattning i cent-rala säkerhetspolitiska frågor. Det är klart att Sverigedå framstår som en tyst röst, som en dvärg i utrikes-politiken.Låt mig också säga något om arbetslösheten. Densocialdemokratiska regeringen struntar i EU:s re-kommendationer och drar sig undan det som mangemensamt kommit fram till att man bör göra för attfå ned arbetslösheten. Vi har en bestående massar-betslöshet i Sverige.Fru talman! Jag skulle vilja beröra en annan viktigsak. Det gäller frihandel, fria kapitalrörelser och detsom kallas för globalisering. Den öppning som harkommit är en stor chans för . Vi har lång erfarenhet av protektionism.Större delen av u-världen har varit utestängd ellersnarare utestängt sig själv från handel. Världsmark-naden har i allt väsentligt varit , Västeu-ropa och några länder i västra , och större delen av Asi-en inte har deltagit. Vi vet konsekvenserna av brist påhandel och brist på investeringar. Det har varit enförödande fattigdom och en långsam standardutveck-ling.Den kris vi har sett i , och Bra-silien ställer krav på mer marknad, inte mindre mark-nad. De bekymmer som vi där ser är när statsmakten,ofta i kombination med banker eller storföretag, reg-lerar, eller snarare genom en brist på reglering, agerarsjälv och skapar stora bekymmer, hög skuldsättningoch stora underskott som leder till kriserna. måsteman separera statsmakt och marknad. Staten skall hasin roll som reglerare eller som kontrollant och intevara aktör på de finansiella marknaderna. Det är denviktigaste lärdomen vi har av Asienkrisen, Ryssland-skrisen och Brasilienkrisen. Staten skall sköta sin rolloch inte vara en del i marknaden.Skall vi få en fortsatt god utveckling i u-världenkrävs det betydande investeringar, framför allt ut-ländska direktinvesteringar. De har erfarenhetsmäs-sigt kanske den högsta kvaliteten av alla insatser frånomvärlden.