prot · GN0925 · 1999-11-04 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1999/2000:25Torsdagen den 4 novemberKl. 12.00 - 17.23Det justerade protokollet beräknas utkomma -----------------------------------------------------------------------1 § Utökning av antalet extra suppleanter ivissa utskottValberedningen hade på begäran av Socialdemo-kraternas riksdagsgrupp tillstyrkt att antalet supple-anter skulle utökas enligt följande:från 23 till 24 i finansutskottetfrån 19 till 21 i skatteutskottetfrån 24 till 25 i utrikesutskottetfrån 21 till 22 i försvarsutskottetfrån 21 till 22 i socialförsäkringsutskottetfrån 22 till 23 i socialutskottetfrån 22 till 24 i utbildningsutskottetfrån 20 till 22 i trafikutskottetfrån 22 till 24 i näringsutskottetfrån 20 till 22 i arbetsmarknadsutskottetKammaren medgav dessa utökningar.2 § Val av extra suppleanter i vissa utskottFöretogs val av extra suppleanter i vissa utskott.Kammaren medgav att valen fick ske i ett sam-manhang.Kammaren valde i enlighet med valberedningensförslag tillsuppleant i finansutskottetAnders ()suppleant i skatteutskottetKaj ()()suppleant i utrikesutskottetHåkan Juholt (s)suppleant i försvarsutskottetLennart Klockare (s)suppleant i socialförsäkringsutskottetSiw ()suppleant i socialutskottetMajléne ()suppleant i utbildningsutskottetMargareta ()()suppleant i trafikutskottetNils-Erik ()()suppleant i näringsutskottetLaila ()()suppleant i arbetsmarknadsutskottetClaes-Göran ()()3 § Aktuell debatt: och dessroll i beslutsprocessen vad gäller asylärendenAnf. 1 TREDJE VICE TALMANNEN:Jag vill erinra debattdeltagarna om att kammarensöverläggningar inte får handla om domstolars ellerandra rättstillämpande myndigheters avgöranden ienskilda fall.Företrädaren för det parti som har begärt debatten,Per , inleder och statsrådet avslutar debatten.Det förekommer inga repliker.Anf. 2 PER ():Fru talman, statsrådet, ledamöter, ni på läktarenoch ni där hemma vid TV-apparaterna! Först ochfrämst vill jag uttrycka min tacksamhet för att den härdebatten, som har begärt, kommit tillstånd. Det är en principiellt viktig debatt, men den ärännu viktigare för de enskilda utsatta och jagademänniskor som har sökt i , särskilt förde ca 800 barn som finns gömda eller på förläggning-arna.Debatten ska inte, precis som fru talmannen sade,handla om enskilda fall, men ändå är det just de en-skilda fallen som ger oss anledning att ta upp barn-konventionens roll i asylärenden och i förhållande tillandra konventioner.Det är i det enskilda fallet, med mentalt pressadeoch rädda barn, som vi upplever hur barnkonventio-nens innehåll urholkas och dess betydelse devalverasi förhållande till andra konventioner och åtaganden.Det är just i ögonkontakten med det utsatta barnetsom vi känner hur samhället hårdnat, hur det harblivit frostigare. Detta är en oacceptabel utveckling,och det är väldigt svåra frågor.Fru talman! Jag hoppas att vi , halv-annan timme, som vi har till förfogande kan finnanågot av en gemensam nämnare för ett mänskligareoch generösare förhållningssätt till de minsta ochsvagaste, de utsatta barnen, och att vi kan kommaöverens om att i alla sammanhang med skärpa ochansvar leva upp till våra åtaganden i barnkonventio-nen.Jag förväntar mig att statsrådet här bl.a. kommeratt berätta om hur regeringen har tänkt följa uppstatsministerns klara budskap i regeringsförklaringen,nämligen att alla barn har rätt till en bra start i livet.FN:s barnkonvention ska efterlevas.Anf. 3 Statsrådet ():Fru talman! har begärt en riksdagsde-batt om och dess roll i beslutspro-cessen vad gäller asylärenden. Jag tycker att det ärbra att vi får möjlighet att diskutera denna fråga på ettprincipiellt plan. Jag kan dock, som talmannen klar-gjort, inte kommentera enskilda fall där folkvalda ochdomare i fattat beslut om avvis-ning eller uppehållstillstånd.Barn har särskilda behov och utsätts ofta för svårapåfrestningar i pressade situationer. Detta gäller inteminst i asylprocessen. Ett barn som har lämnat sitthemland har ofta inte valt det själv. Hon eller han kanheller inte överblicka konsekvenserna på samma sättsom en vuxen kan.Alltsedan ratificerade ijuni 1990 har den svenska lagstiftningen på olikaområden successivt anpassats till barnkonventionensbestämmelser och språkbruk. har som första- och såvitt jag vet ännu så länge - enda land i värl-den fört in en portalparagraf om barnets bästa i utlän-ningslagen. Med artikel 3 ombarnets bästa som förebild gjordes ett tillägg 1997 iutlänningslagen som lyder: "I fall som rör ett barnskall särskilt beaktas vad hänsynen till barnets hälsaoch utveckling samt barnets bästa i övrigt kräver. "Detta betyder att barnets bästa ska vägas in i allaled av asylprocessen, i mottagandet av flyktingar ochpersoner som söker uppehållstillstånd, i utredningar-na, i bedömningar av humanitära skäl och vid eneventuell avvisning. förde vi också inbarnkonventionens artikel 12, som handlar om barnsrätt att komma till tals, i utlänningslagen. Likasåförändrades reglerna för förvarstagande.Lagstiftningen har alltså anpassats till barnkon-ventionens formuleringar, och jag ska ge några ex-empel på hur detta har påverkat tillämpningen. och har genom-fört utbildningar om och barnetsbästa. Nya råd för arbetet med ensamkommande barnhar antagits, och utredningsrutinerna för barn i familjhar utvecklats. UNHCR:s utredningsmall ligger i dagtill grund för utredningarna av barn. Det ger ett gedi-get underlag för bedömning av varje familjemedlemseventuella skäl till asyl eller uppehållstillstånd avandra skäl och för bedömning av vad som är barnetsbästa.Av stor vikt är också att den bedömning som görsav barnets bästa redovisas. Enligt ska beslutsmotiveringarna särskilt belysavilka bedömningar av barnets bästa som har gjorts.Metodutveckling och ett pågående förändringsarbetepräglar således mottagandet och handläggningen avbarn i dag.Jag vågar nog påstå att vi har den mest långtgåen-de tillämpningen av i Europa.Fru talman! Portalparagrafen i utlänningslagenhar fått genomslag. De utvärderingar som har gjortsvisar att barn i asylprocessen är mycket mersynliga, både i utredningarna och i besluten, vilketockså bekräftas i mina kontakter med myndigheterna.Tidigare sågs barn mera som bihang till sina för-äldrar. utreds barns egna skäl och situation mergrundligt. De hörs i betydligt större utsträckning, ochi den samlade bedömning som görs vägs alltid barnetsbästa in.Att medvetenheten om barn och barns rättigheterhar ökat innebär dock inte att alla problem och svå-righeter därmed är lösta. Vad som är barnets bästa iolika situationer är inte entydigt eller självklart, varesig i policyfrågor eller i praktiskt vardagsarbete medbarn. Både politiker och beslutsfattare ställs inför enrad dilemman och avvägningsproblem när det gälleratt bedöma vad som faktiskt är barnets bästa. Mångagånger måste en avvägning göras mellan alternativsom kan få både positiva och negativa konsekvenserför barnet.Hur tungt väger sedan barnets bästa i besluten omuppehållstillstånd i ? För det första är detviktigt att framhålla att barn som ensamma eller till-sammans med sina föräldrar har flytt undan krig ochförföljelse har rätt till skydd i på sammagrunder som vuxna. Grundbulten i svensk flykting-politik är asylrätten som stadgas i Genèvekonventio-nen. Portalbestämmelsen om barnets bästa får framförallt betydelse i bedömningen av om det finns huma-nitära skäl för uppehållstillstånd. I dessa beslut tast.ex. hänsyn till barnets anknytning till ochbarnets behov av vård och omsorg, vilket vägs intillsammans med en rad andra omständigheter.De utvärderingar av portalparagrafen som hargjorts visar att i s.k. vågskålsärenden, där vare sighumanitära skäl eller anknytningsskäl är fullt till-räckliga, är ofta barnets bästa den faktor som vägeröver för uppehållstillstånd. I den utredning om gömdabarn som och hargjort i samarbete med en rad frivilligorganisationergörs en bedömning av praxis på området. Utredning-en skriver bl.a.: "I praxis har i de fall när barnfamiljerbeviljats uppehållstillstånd av humanitära skäl ensammanvägning skett av faktorer för barnet sompsykiskt hälsotillstånd, upplevelser i hemlandet, samtanknytning och vistelsetid i , men också för-äldrarnas psykiska tillstånd och om verkställighetenfördröjs på grund av omständig-heter som utlänningen inte har kunnat råda över. Denomständigheten att barn gått i skola under längre tidväger tungt i bedömningen såväl för icke gömda somgömda barn som vistas här illegalt. "Barnets bästa ska alltså vägas in i besluten. Por-talparagrafen betyder dock inte att alla barn som villkan få stanna i . Att vara barn är således inte isig en grund för uppehållstillstånd. På utlänningslag-stiftningens område vägs också andra intressen in.Behovet av en reglerad invandring är ett sådant. Dettaär förenligt med barnkonventionen.Hur vi reglerar vår invandring har tagitställning till vid ett flertal tillfällen. harriksdagen uttalat att "det finns starka skäl att ta sär-skild hänsyn till barn i asylprocessen". Detta uttalan-de, att särskild hänsyn ska tas till barn, innebär ocksåett dilemma som vi inte kan blunda för. Risken finnsatt barn utnyttjas i asylprocessen av förtvivlade för-äldrar som har en stark önskan att stanna i landet utanatt ha klara asylskäl. En börda av förhoppningar ochansvar läggs då på barnet, vilket inte kan ses somförenligt med barnets bästa.Mot den bakgrunden är det viktigt att de beslutsom fattas och de insatser som görs också långsiktigtgagnar barn. En politik som får till följd att familjermed barn går under jorden kan skada barn. Socialsty-relsens och om gömda barnvisar att det innebär stora risker för barns hälsotill-stånd att leva gömda. Dessbättre har portalparagrafenfått till följd att färre barn nu lever gömda.Det är sammanfattningsvis av stor vikt att barnetsbästa ska vara tungt vägande i varje enskilt beslutsom rör barn och att det görs en rimlig avvägning moten långsiktig och trovärdig flyktingpolitik.Fru talman! Det är viktigt att inte ställa olika in-ternationella överenskommelser, som t.ex. och , i motsatsför-hållande till varandra. principerom ett första asylland syftar till en gemensam an-svarsfördelning i . Syftet är att garantera enasylsökande rätten att få sin ansökan prövad i ett EU-land. Vi vill också komma bort från det olyckligafaktum att människor söker sig mellan olika EU-länder för att få en asylansökan prövad på nytt efterett avslag i det första medlemsland man kom till.Ett problem i sammanhanget är dock att vi uppen-barligen inom EU gör olika bedömningar av barn-konventionens ställning i flyktingrätten. Att ett asylä-rende som rör barn kan pågå så länge som över-ensstämmer t.ex. inte med vår syn på barnkonventio-nen. En sådan utdragen process innebär att barn berö-vas sina möjligheter till trygghet och utveckling.Flera fall i visar på vikten avatt vi harmoniserar reglerna inom EU. Ett viktigt stegtogs i då handlingsplanen för genom-förande av Amsterdamfördraget antogs. fickdå gehör för att särskild hänsyn ska tas till barn ikommande förhandlingar om gemensamma asylregleroch en gemensam asylprocess. Efter de positiva ton-gångarna från går harmoniseringen avden europeiska migrationspolitiken in i ett aktivareskede. I det arbetet kommer att vara pådri-vande för att skrivningar om bar-nets bästa förs in i EU:s gemensamma migrations-och flyktingpolitik.Anf. 4 PER ():Fru talman! Det här låter ju bra. Det låter som omSverige arbetar väldigt aktivt med frågorna. Men vikommer inte ifrån att vi har en rad problem här påhemmaplan.Under 90-talet har vi sett en alltmer restriktivasyl- och migrationspolitik växa fram, såväl här iSverige som inom EU. Det är inte underligt att vårtområde för många asylsökande upplevs som"Fästning ". När högerextremismen och främ-lingshatet vinner framgångar här hemma och i våromvärld är det viktigt att politiker står upp för dehumanistiska idealen och varje människas lika värdeoch att vi står upp för konventionen om mänskligarättigheter och barnkonventionen.Efter 1996 kom Dublinkonven-tionen 1997, där EU:s medlemsstater var överens omden s.k. förstalandsprincipen, vilken betyder att fly-ende människor eller familjer bara får söka asyl i enav EU:s medlemsstater. Det stämmer väldigt illaöverens med intentioner omalla flyktingars rätt till asyl. Därför är det intressantmed den här passusen i , artikel3.3, som säger att en ansökan ska prövas i enlighetmed den nationella lagstiftningen och statens interna-tionella åtaganden. Dessutom står det i den proposi-tion som följde på att en stat äroförhindrad att pröva asylansökan även om den inteär skyldig att göra det enligt konventionen, underförutsättning att den asylsökande går med på det.På i härförleden har med-lemsländerna inom EU beslutat om en gemensamasyl- och flyktingpolitik med ett lika förfaran-de och lika kriterier. är det stora skillnader inomEU, och risken är att länder med generösare flykting-politik, t.ex. , kan tvingas skärpa sina krav föratt nå en harmoniserad nivå.Därför vill jag fråga statsrådet: vi förväntaoss en sådan harmoniserad försämring i förhållandetill nuvarande svensk asyl- och flyktingpolitik?Kommer den då att vara förenlig med vår syn påbarnkonventionen?Vid det här mötet har man också kommit överensom en s.k. Därför vill jag ocksåställa en fråga om den till ministern. Kommer rege-ringen att ta upp ställning gente-mot i den s.k. som ska pröva just varje fråga rörandetillämpningen och tolkningen av Dublinkonventio-nen?Sveriges riksdag ratificerade ju FN:s barnkonven-tion 1990. I och med det har vi iklätt oss en interna-tionell folkrättslig förpliktelse att följa konventionensbestämmelser.Det innebär emellertid inte att konventionen är ju-ridiskt bindande. Det vet vi. Det är något som Miljö-partiet anser att den bör vara. Men konventioneninnebär självklart definitivt ett moraliskt ansvar föross, och det har vi hört att ministern poängterat. Förövrigt anser vi i att skaskrivas in i svensk lagstiftning.Fru talman! Även om det är ett huvudansvar förföräldrar att värna om barnens hälsa finns det situa-tioner där det i första hand är fråga om hur samhälletska skydda, skapa säkerhet och trygghet för barnenoch hur samhället ska leva upp till barnkonventionenskrav. De frågorna är väldigt svåra. Men samhälletsansvar för barnens hälsa oavsett vilka barn det ärfråga om får aldrig svikta. När det gäller barn måstehumanitära, generösa bedömningar gälla. Man kaninte driva asylpolitik med barnens hälsa som pris.Jag blir mycket orolig när jag hör ministern ta uppandra skäl, nämligen den reglerade invandringspoliti-ken. Hur förklarar man för ett barn som är utsatt,skrämt och känner sig kränkt: Tyvärr, det är vår reg-lerade invandringspolitik som gör att vi får skicka dignågon annanstans där du inte vill? Det går inte ihop.Det är där kommer in och måstevara just en stark påtryckning som innebär att när ettbarn mår väldigt dåligt ska ingenting annat gälla änbarnkonventionen.Jag skulle också vilja fråga ministern om portalpa-ragrafen i utlänningslagen. Där står: "I fall som rör ettbarn skall särskilt beaktas vad hänsynen till barnetshälsa och utveckling samt barnets bästa i övrigt krä-ver". Vad har det haft för betydelse för våra myndig-heter och institutioner? När kommer regeringen attgöra en bedömning av genomslaget av portalparagra-fen?Anf. 5 (m):Fru talman och fru minister! Jag kan börja med attsäga att jag i stora drag kan skippa en hel del av detjag skrivit ned, eftersom jag kan ansluta mig till stats-rådets beskrivning av situationen. Jag har som riks-dagsledamot också uppdraget - jag kan inte kalla detför förmånen - att sitta i . Jag harväldigt ofta fått vara med om att göra mycket svåraavvägningar. Jag vet också vilket noggrant arbetesom nämnden gör och hur pass mycket som barnkon-ventionen vägs in i beslutsfattandet.Jag har sett verkligheten bakom många svåra fallsom också har kommit att bli massmediala. Därförblir jag faktiskt rätt så upprörd när riksdagspolitiker,och t.o.m. partiledare, inte drar sig för att utöva på-tryckningar på i enskilda ären-den. Efter att kanske ha läst ett reportage i någontidning tvekar man inte att rycka ut utan att veta hel-heten och alla aspekter i det enskilda ärendet.Jag och anser att respekten för rätts-samhällets principer måste upprätthållas. Accepteraatt det finns en lagstiftning som en bred riksdagsma-joritet har antagit. Det är dålig stil att använda som spottkopp. Ska vi kanske snart fåbörja uppleva uttalanden från ledande politiker omskuldfrågor i brottmål?Fru talman! När asylskäl inte finns åberopas oftahumanitära skäl och då särskilt barnkonventionen.Enligt advokater och en hel del frivilligorganisatio-ner, och för all del också en hel del politiker, är dettydligen alltid så att barnets bästa alltid är att få stan-na i . Det finns, fru talman, ingen grund för ensådan maximalistisk tolkning.Det måste slås fast att det generellt sett i allmän-het inte är skadligt för barnets psykosociala utveck-ling att följa med sina föräldrar till ett annat land, isynnerhet när det gäller hemlandet. Barnets bästa kanmycket ofta vara, och är kanske normalt, att få leva isitt hemland med sin familj, sitt nätverk, sitt språkoch i sitt hemlands kulturella miljö.Man måste skilja på traumat barn utsätts för närdet göms - vilket barnet inte själv väljer - och andraomständigheter kring en avvisning, och om barnetriskerar att få en bestående skada av en flyttning tillhemlandet. Barnets situation måste alltid vägas in,och med ökad tyngd ju längre barnet vistats här ochju tyngre humanitära skäl som finns.Fru talman! Det vi sett är att desom fått sina ansökningar prövade och avslagna intenöjer sig utan går under jorden. Då blir det intressantom man kan uppbåda massmedierna och diverseföreträdare för den moraliska eliten att engagera sig iärendet och i största allmänhet stressa och mobbaUtlänningsnämnden. används sombräckjärn och en gisslanliknande situation uppstår.Ett slags chicken race uppstår där barnen oförskyllthamnar som brickor i ett spel. Föräldrarna kanskesjälva försvinner i förhoppning om att barnen så attsäga ska göra jobbet åt dem.Om de som är mest högljudda i debatten anseratt det förhållandet att föräldrar överger sina barn skavara grund för uppehållstillstånd för hela familjen, dåska de kräva en sådan regeländring i utlänningslag-stiftningen. Vill exempelvis Per att vi i prakti-ken ska ha en fri invandring för barnfamiljer i Sveri-ge? Finns det förresten inte någon barnkonventionsom skyddar barn mot föräldrar som överger sinabarn och låter präster och andra ta ansvaret?De som gömmer i hem och skyddar i kyrkor gördet säkerligen med hedervärda avsikter. Men kan vialltid vara säkra på att de handlar utifrån barnensbästa? Lever de själva i sin gärning upp till barnkon-ventionens innehåll och anda? Det kan man fråga sig.Sverige är med i Europeiska unionen och har ilikhet med övriga EU-länder undertecknat . Den har som syfte att garantera attasylsökande alltid har rätt att få sin ansökan prövad inågon av medlemsstaterna. Vidare är syftet att undvi-ka s.k. asylshopping, dvs. att om avslag ges i ett landska man inte kunna åka till nästa och pröva.Alla Dublinländer har skrivit på både Genèvekon-ventionen och . Alla är demokratis-ka rättsstater och har i stort sett liknande utlänning-slagstiftning. Vi har ingått avtal med de andra EU-länderna därför att vi litar på dem och de på oss. Viska vara med tillsammans med andra länder att stegför steg utveckla en EU-gemensam flykting- ochinvandringspolitik. Det får ta sin tid. Det arbetet på-går och har påbörjats på ett bra sätt i Tammerfors.Fru talman! Vi moderater anser att humanism ochrealism ska prägla vår asylpolitik. Barnets bästa skavägas in som en av flera viktiga inslag i myndighe-ternas bedömning. Barn ska inte behöva utnyttjas föratt få uppehållstillstånd när skyddsbehov inte förelig-ger. Tack, fru talman.Anf. 6 ():Fru talman! Denna särskilda debatt om barnkon-ventionens tillämpning i asylärenden är bra. Deninnebär att vi nu kan få en samlad dokumentation omvar olika partier står i denna fråga.Vänsterpartiet anser att ska in-korporeras i svensk lagstiftning, dvs. att barnkonven-tionen ska göras om till svensk lag. Då kan den direktåberopas och tillämpas hos våra domstolar och myn-digheter. Majoriteten i anser dock intedetta. I stället infördes en portalparagraf om barnetsbästa i utlänningslagen, som majoriteten iriksdagen säger att barnets bästa generellt inte får taöver samhällsintresset att reglera invandringen.I artikel 2, punkt 2, i står det attkonventionsstaterna ska vidta alla lämpliga åtgärderför att säkerställa att barnet skyddas mot alla formerav diskriminering eller bestraffning på grund av för-äldrars, vårdnadshavares eller familjemedlemmarsställning, verksamhet, uttryckta åsikter eller tro.För innebär denna artikel i barn-konventionen att gömda barn inte kan bestraffas föratt föräldrarna anser att det bästa för barnen är att inteåka tillbaka till det land som de en gång, och då ocksåförmodligen för barnens bästa, tvingats fly från. Menvad gäller gömda barn skriver regeringen i den pro-position som är upphovet till dagens debatt att den tidbarnet levt gömt inte ska tillgodoräknas om inte - jagciterar direkt ur propositionen:"- - - risken bedöms vara synnerligen betydandeför självdestruktiva handlingar av utomordentligtallvarlig natur från barnets sida - - -".Lagstiftaren säger med andra ord till ett barn attförutsättningen för att det ska få stanna i äratt det försöker begå självmord - den mest själv-destruktiva handling av utomordentligt allvarlig natursom ett barn, eller för den delen en vuxen, kan göra.I artikel 10 i står att konven-tionsstaterna ska behandla ansökningar från ett barnom återförening med föräldrarna positivt, humant ochsnabbt.Jag besökte ett hem för flyktingbarn som kommithit som ensamma barn. Deras högsta önskan var att fåträffa sina föräldrar. De hade ansökt om att föräldrar-na skulle få komma hit, men samtliga hade fått av-slag. En 14-årig flicka från med uppehållstill-stånd i berättade på TV att hon hade ansöktom att få återförenas med sina föräldrar här i Sverige.Hon fick avslag på sin ansökan med motiveringen atthon kan resa till om hon vill leva tillsammansmed mamma och pappa. Att inte avvi-sar människor till har tydligen ingen betydelse isammanhanget. Barnet som längtar efter mamma ochpappa uppmanas att återvända till det land vi inteanser vara säkert.Det förekommer inte sällan att ett barn sänds hitensamt av föräldrarna för att, sedan uppehållstillståndbeviljats, fungera som anknytning för den övrigafamiljen, säger regeringen i propositionen om den nyautlänningslagstiftningen. Jag skulle inte rekommen-dera någon förälder att skicka sitt barn hit till ,men jag ifrågasätter inte dessa föräldrars bevekelse-grunder eller att de inte skulle ha sitt barns bästa förögonen. säger: Barnen ska intestraffas för föräldrarnas missgärningar.Dublinkonventionen syftar till att lösa problemetmed första asyllandsprincipen. Den förhindrar dockinte någon stat att själv pröva en ansökan om asyltrots att prövningsskyldigheten ligger på ett annatEU-land. Denna ventil var en av anledningarna till attriksdagsmajoriteten inte motsatte sig godkännandetav Dublinkonventionen.Tyskland har i en del uppmärksammade fall be-slutat att skicka tillbaka människor till länder som avandra länder inte betraktas som säkra. En del av dessafamiljer har då flytt till och sökt asyl här. Vigömmer oss bakom och hävdaratt första asyllandsprincipen gäller. De svenska myn-digheterna bortser då från den skyldighet som gällerbåde enligt utlänningslagen och Genèvekonventio-nen, nämligen att man i det enskilda fallet ska varaförvissad om att den asylsökande inte skickas vidaretill hemlandet om han eller hon där riskerar förföljel-se. Vi får med andra ord inte skicka tillbaka någon tillTyskland om vi inte först utrett om familjen antingenfår skydd i eller i vart fall inte riskerar för-följelse vid vidaresändning till hemlandet.