prot · GN0931 · 1999-11-23 00:00:00 — För mig handlar det omatt de bästa möjligheterna för att förverkliga dennakunskapsskola finns lokalt, där man känner till ele-vernas behov, och där man kan ta till vara lärarnasprofessionalism. För att nå målet att ingen elev ska bliunderkänd måste skolsystemet utvecklas till att blimer flexibelt, mer lokalt utformat och mer målstyrt.Genom att främja den lokala friheten, lokal maktöver resurser och möjlighet att lokalt välja undervis-ningsmetoder och lokal flexibilitet, uppföljning ochutvärdering, tror jag att lokal utvecklingskraft kanfrigöras så att målet kan uppnås - godkända kunska-per för eleverna.Fru talman! Ett ökat självstyre bör gälla för allaskolor, för hela skolan. En ökad decentralisering gördet då enklare för skolorna. Och i stället för att rackaned på de friskolor som finns, som klarar sig väl ochsom drar många elever till sig, så måste vi våga släp-pa tömmarna för de kommunala skolorna. Då ökar juutrymmet för dem som är aktiva i skolan att användahela sin kraft för att utveckla den. De offentligt drivnaskolorna blir ju inte bättre för att vi motarbetar ellerlägger ned de fria skolorna - tvärtom. Låt oss i ställetta efter friskolorna, så att vi tillåter lärare, elever ochföräldrar att vara kreativa och skapa bra skolor, precissom man har gjort på många ställen ute i landsbygdendär just detta lokala engagemang har skapats, där manhar gått samman och fått en skola på landsbygdensom är ett lokalt centrum för den lilla byn, där det bliren levande skola där inte bara grundskoleelevernasamlas , utan där föräldrar ochelever samlas för att t.ex. ha datautbild-ningar och gemensamma aktiviteter. Låt oss se till attden möjligheten ska finnas. Menar vi allvar med atthela ska leva måste möjligheten för att startaskolor i kooperativ eller som friskolor finnas.Jag tycker att det är bra att skolministern tar tag ifrågan och börjar diskutera den och se positivt på den.Hon säger i sitt svar att friskolorna är här för att stan-na. Det tycker jag är bra, det är de. Och jag tänkerfortsätta att arbeta för deras möjligheter.Men det som är synd är det som regeringen ochSocialdemokraterna gjorde för sedan, nämligenatt dra tillbaka möjligheterna för de fasta kostnadernaför skolorna. Det tycker jag är synd. Det var ju enöverenskommelse som och Socialde-mokraterna gjorde. Jag vill stärka det i stället.Sedan blir jag lite fundersam när jag hör t.ex.Kalle och andra talare som är mycket negati-va till friskolor och som talar om en likvärdig skola.Enligt deras sätt att diskutera handlar det ju inte omen likvärdig skola och om att ge bra kunskaper tillalla elever. I mina öron låter det klart och tydligt somen skola som är likadan överallt, en homogen skolasom verkar för att alla elever lär på samma sätt. Detär inte en skola som jag och vill arbetaför. Jag vill arbeta för en flexibel skola där elevensätts i centrum, där kunskaperna är det viktigaste, ochdär eleverna kan få framtidstro, bra kunskaper ochbra möjligheter för framtiden.Anf. 49 Statsrådet ():Fru talman! Det har varit intressant att lyssna tilldebatten här. Jag tänkte gå tillbaka till den tid då jagsjälv blev ledamot av denna kammare, 1988, då jagpersonligen kom i kontakt med depå s.k. privata skolorna.Då befann vi oss i situationen att ett antal wal-dorfskolor gick i konkurs. De hade väldigt lite bidragpå . Det fanns helt enkelt inga möjligheterför dem att överleva på de villkor som gällde. Såledesstod vi i utskottet inför frågan - varskolminister - hur vi skulle hantera dessas.k. Vi kom fram till att vi rimligenmåste hitta en form av bidrag - frånstaten - för att skolorna skulle ha en rimlig chans attöverleva. Vi befann oss i läget att någon annan vartvungen att ta över ansvaret när det inte fanns pengartill att driva skolan vidare, och så började diskussio-nen och debatten om de privata eller, som vi i dagsäger, de fristående skolorna.Sedan har vi under de år jag har suttit i riksdagenoch varit ur , för att sedan komma tillbaka,haft olika uppfattningar om hur stor del av pengarnasom de fristående skolorna ska ha. Jag kallar de härskolorna för fristående skolor. För mig är privat nå-gonting som inte har med kommunala eller statligamedel att göra. finansierar vi de fristående sko-lorna ur kommunala medel. Då är de för mig inteprivata, utan de är fristående. De har sitt sätt att varamen det är kommunala medel som de försörjs med.Nivån för hur mycket pengar som ska gå till dehär skolorna har det varit en ständig debatt om. Där-för blev jag väldigt glad när fram till sitt slutbetänkande och vi kunde följaupp hur det blivit. I slutbetänkandet visar det sig attdet faktiskt bara handlar om promillegränser i för-hållande till merkostnaden för kommunerna i stortsett när det gäller de fristående skolorna. Vi har alltsåhittat en nivå för detta och på den nivån tycker jag attdet ska ligga.För mig är det viktiga att vi har en bra skola föralla elever. Det ska inte vara någon skillnad mellanom man går i skola eller om man går ifristående skola. Eleven ska vara i centrum. Allaelever ska ha lika värde, och var och en ska mätasutifrån sina behov. Det ena skolan ska alltså inte hamer än den andra, utan det är elevernas behov som vihela tiden ska utgå från.När vi tittade närmare på , som alltsåSven-Åke har gjort, beaktade vi just deelever som har större behov än andra. Det visar sig attde i de fristående skolorna har fått mer resurser änvad andra får - precis som sker i de kommunala sko-lorna. Det var alltså lika där och det resultatet tyckerjag är bra.Nu ser vi över gymnasierna, för det har skett enförändring. Det gäller då dem som först startade defristående grundskolorna. Det fanns de som ville göradet av pedagogiska skäl. En del hade blivit stoppade isina kommuner när de ville driva en montessoriskola.Då var enda möjligheten att bilda en fristående skola.Där var den kommunala organisationen för fyrkantig,så då fick man bryta sig ur. Sedan var det föräldrarsom hade intresse för att driva sin skola. Vidare vardet fråga om olika grupper - det gällde t.ex. vårafinska fristående skolor - som hade sina skäl.Nu är vi i ett nytt läge. Plötsligt är det bolagensom kommer in på arenan. Det vänder jag mig mot.Jag vänder mig alltså helt mot tanken på att skolan pånågot vis ska kunna gå med vinst.Jag har erfarenhet av skolan. Det har jag ialla roller - som politiker och som tjänsteman. Menjag har aldrig någonsin under de här 30 åren haft enkrona för mycket så att säga inom skolans verksam-het. Jag tror heller aldrig att skolan kommer att kunnafå för mycket av pengar. Vi vet att lönerna ska gåupp, och det tycker vi är viktigt. Vi vet att undervis-ningsmaterialet kostar mer och mer. Vem kan då angegränsen för när man kan börja plocka ut en vinst?Den gränsen kan ju vara oerhört godtycklig. Jag äralltså fullständigt mot att någon utifrån privata intres-sen ska ta ut vinster. Vi får nu pröva hur vi i så fallkan åstadkomma en formulering eller stoppa denutvecklingen. Jag vet också att det är många inomorganisationerna för de fristående skolorna som inteheller vill ha människor med vinstintressen där.Anf. 50 ():Fru talman! Detta med kooperativa former ochkomplement som talade om kanjag helt instämma i. Jag har inte hört någon i den härdebatten ta avstånd från de s.k. fristående skolorna.Skolministern säger i sitt svar att de fristående sko-lorna har kommit för att stanna. Jag kan inse det ochäven instämma i det.Den viktiga följdfrågan blir dock: På vilka grun-der och utifrån vilka kriterier, och vilka ekonomiskabidragsregler ska gälla? Jag vill att skolministernpreciserar sig där. har vi nämligen en flora avfriskolor. Det finns fundamentalistiska friskolor,drivna av exempelvis Livets ord. Den typen avfriskolor vill jag definitivt inte att vi ska ha i ett sam-hälle som bygger på allas rätt till en bra utbildning.Det är alltså oerhört viktigt att vi får en preciseringvad gäller den frågeställningen och att skolministern inästa replik är vänlig och svarar på frågan om grann-skapsskolan, den gemensamma skolan, ska utgörafundamentet och de fristående skolorna vara ett kom-plement. Det är viktigt att vi får det klart för oss.Trots allt tror jag att det finns ett gemensamt synsättinom den politiska vänstern.Nej, utvecklingen har definitivt inte gått migspårlöst förbi, ! Skillnaden mellan oss äratt jag har sett spåren av en utveckling mot en upp-spaltning, en skiktning, av barn med olika ekonomis-ka villkor, med olika etnisk bakgrund och med olikareligiös bakgrund. En viktig fråga till de borgerligaföreträdarna är då: Tycker ni att barn redan från bör-jan i skolan ska vara tillsammans, oavsett bakgrund,härkomst, religion osv., eller tycker ni att de i ökadutsträckning - det är ju en utveckling som vi nu kanse - ska skiktas, delas upp, redan från början?I lördags gjorde socialdemokratiska parti-distrikt på sin kongress ett klart och entydigt ställ-ningstagande i friskoledebatten. Regelsystemet är ibehov av en genomgripande översyn. Bidragssystem-et är orättvist utformat. Det är ett ingrepp i den kom-munala självstyrelsen. Detta har satt djupa spår i denkommunala ekonomin och det har påtagligt försvåraten integration av etniska och religiösa minoriteter idet svenska samhället.Jag vill understryka detta med ett dagsfärskt ex-empel, som jag antydde i mitt förra inlägg. Det gällerLimhamn-Bunkeflo kommundel i kommun.Där har kommunen satsat på en ny skola som enhelhetslösning för hela staden. De första lokalernatogs, efter en byggtid , i bruk . Sam-tidigt har ett aktiebolag fått tillstånd attstarta en privatskola i området. Konsekvenserna avdenna etablering är att den kommunala skolan får ståmed tomma lokaler och att nybyggda specialsalar förslöjd, musik, bild och drama samt en sporthall intekommer att kunna utnyttjas vare sig kostnads- ellerverksamhetseffektivt.Jag är fullt medveten om att skolministern intekan kommentera enskilda fall. Det här är alltså etttypfall - en utveckling som så att säga kan mångfal-digas. Är det den utvecklingen vi ska ha, eller ska vi,som sagt, fortsätta att bygga ut den gemensammagrannskapsskolan? Det vore värdefullt att under de-battens gång få svar från debattörerna på de olikasidorna här.Anf. 51 ():Fru talman! Det talas här om en likvärdig skolamed hög kvalitet. Javisst, det ställer vi alla självklartupp på; det är vårt uppdrag. Men problemet är ju hurdet ser ut runtom i vårt land. talarhär om segregation. Hur ser det ut på denpunkten?I skolan i grannkommunen är praktiskttaget av eleverna av icke-svenskt ursprung, såredan i dag har vi ett problem. Det förändras inte medatt friskolorna kommer in, snarare tvärtom. Medfriskolan har även de här eleverna goda möjligheteratt söka sig till någonting annat.Debatten är intressant såtillvida att skolmi-nistern står på den ena sidan. Hon har en relativthygglig syn på de fria skolornas verksamhet. Vänner-na på den vänstra kanten - ochkommunisten - däremot har en helt annansyn. Det är det som är det knepiga. Signalen till defria skolorna ute i landet blir nu väldigt frustrerande.Vad har vi egentligen att rätta oss efter?Jag skulle vilja höra hur skolministern svarar påmin fråga: Är de fria skolorna till fördel för detsvenska skolväsendet eller inte? Hur bemöter skolmi-nistern sätt att föreslå att skolorna ska få etthelt annat utrymme för att verka än de har ?Ställer skolministern upp på sätt att tolkadetta?Anf. 52 ():Fru talman! Det var glädjande att skolministerntog avstånd från att man ska kunna bedriva friskolormed vinstintresse. Jag är alldeles övertygad om attIngegerd också ställer upp på mycket avdet som bl.a. har anfört vad gällerlikvärdig skola och värdet av att barnen går i sammaslags skola.Jag undrar ändå lite grann över svaret på inter-pellationen, nämligen att man först ska titta närmarepå följderna av privata vinstintressen, och därefter skaman om det finns behov göra en genomgripandeöversyn. Jag tror att detta borde handläggas ganskaskyndsamt.En fråga jag måste ställa, som jag inte har kun-skap om, är: Finns det några hinder för att be-driva en friskola med vinstintresse? Om det inte finnsdet måste vi skynda på lite grann. Om man skulle taställning mot vinstdrivande friskolor kan man kanskeinte göra det retroaktivt, så att säga. Då kan det varaför sent. Det kan ha runnit ut mycket pengar denvägen.När det gäller privata vinstintressen inom sjuk-vården förbereds redan nu en proposition, och en nylag om förbud mot privata vinstdrivande sjukhus kanbörja gälla . Varför kan man inte ageralika snabbt i den här frågan? Det undrar jag lite grannöver.Jag har en fråga till om den utveckling vi nu ser:Har vi råd med två parallella skolsystem?Anf. 53 ():Fru talman! I kundeman läsa följande: "Offentliga resurser förs över tillprivata bolag och de bästa eleverna försvinner i enojämlik tävlan. De privata bolagen kan nämligengenom offentlighetsprincipen få fram vilka eleversom är på väg in i gymnasiet och deras betyg. (Självaär de privata skolorna inte besvärade av någon of-fentlighetsprincip. )"Jag läser vidare: "Ifall 'fel' elev söker kan detacka nej. Eller som det står i skollagens kap 9par 8:2: 'Friskolan står öppen för alla elever som intemedför betydande organisatoriska eller ekonomiskasvårigheter...'"Självklart finns det både bra och dåliga friskolor,precis som det finns både bra och dåliga kommunalaskolor. Men den pågående utvecklingen leder inte positiv utveckling av den kommunala skolan.Risken är stor att vi får en ojämlik och segregeradskola.Skollagen kräver att också privata skolor ska hautbildade lärare, men enligt statistiksaknar av de privata gymnasieskolornas lärarepedagogisk utbildning. Motsvarande siffra för denkommunala skolan är 16 %.Det ingår inte i uppdrag att kontrolle-ra att friskolan har ändamålsenliga lokaler, ekono-miska resurser och pedagogiskt utbildad personal. Inuläget sker inte den kontroll av ansökningar omverksamhet som är nödvändig ur ett elevperspektivoch ur ett samhällsperspektiv.Ett exempel från : Ett cybergymnasiumansöker om att få starta ett gymnasium i Stockholm.Gymnasiet uppges komma att ha 1 500 elever. EnligtPatent- och registreringsverkets registreringsbevis harstyrelsen en ledamot och en suppleant. Aktiekapitaletär , och några lokaler har man inte, enligtansökan. Rektor och lärare ska enligt ansökan hapedagogisk förmåga. Målsättningen för detta storagymnasium är att eleverna ska få studera i sin egentakt och få del av IT-undervisning.På så lösa grunder ska alltså 1 500 elever ge sig ini sin gymnasieutbildning.Jag har en fråga till ministern. Kan brist på resur-ser i den lokala skolbudgeten vara en möjlighet attsäga nej till en friskola? Dessutom undrar jag om hurmånga friskolor som helst kan få starta.Anf. 54 ():Fru talman! Att man skulle få säga nej till vissaelever har jag ett bestämt minne av att vi moderaterhar sagt nej till. Om den frågan får med sina partivänner. Vi vill absolut inte att enfriskola ska säga nej till vissa elever. Den ska varaöppen på samma sätt som den kommunala skolan.Segregering har flera stycken pratat om. Det är förskolans del beroende av var man bor. Segregeringenminskar om man får fler alternativ än bara ett.Jag hör talas om friskolor som inte existerar ipraktiken. Jag känner till två friskolor från det områ-de där jag bor. Den ena är en grundskola i . Föräldrarna tog hand om den när kommu-nen ville lägga ned skolan. Det är ett enormt engage-mang från föräldrar, elever och lärare. Jag tror att dekänner sig lite tveksamma om de lyssnar till den härdebatten och hör vad ni säger om friskolorna.Den andra friskolan, som jag känner väl, är Vol-vogymnasiet i . Alla får jobb efter den utbild-ning de får där. Det är en mycket bra grund för eleversom kommer från studieovana hem, därför att denförbereder för högre studier, även högskolestudier.Jag tycker att man ska sätta in den här frågan i ettstörre sammanhang: förskola, grundskola, gymnasie-skola, högskola, forskning och folkhögskola, som jagtalade om . Vi accepterar alla att det bedrivsforskning i t.ex. regi, som verkligen bedrivsi bolagsform med klara vinstintressen vid sidan avoffentlig verksamhet. Det är väl utmärkt att vi harmånga utbildningar och forskningsenheter med olikainriktningar och med olika huvudmän. Vi bör medtillfredsställelse hälsa den mångfald som är grundenför en god kvalitet i utbildningen och en verksamhetsom står öppen för alla.Anf. 55 ():Fru talman! Skolor, fristående eller kommunala,är till för barnen. Alla barn har rätt att gå i en braskola. När man upplevt att inte möjligheterna finnsinom den kommunala skolan är det en självklarhet attvi behöver friskolor, och vi behöver många av dem.Som Hem och skola-ordförande upplev-de jag just hur statiskt systemet faktiskt var. Därförblir friskolorna en demokratisk och medborgerligsjälvklarhet.Likvärdighet har och hans anhänga-re haft som argument för att förhindra friskolor. Detär också förvånansvärt. Det är i så fall ett begreppsom vi inte har utrett betydelsen av. För mig är det ettbegrepp som egentligen är ett argument för friskolor.Likvärdighet är att varje barn får samma möjligheteratt utvecklas utifrån sina behov.Varför vara så rädda för att erkänna olikheter ilivsvillkor, i begåvning, i fallenhet osv.? Det är ju visom lägger värdet i de olikheterna. Det kan naturligt-vis finnas skillnader, men dem måste vi själva bejaka.Vad är det då för nackdelar med den kommunalaskolan som man är så rädd för? Jag är rädd för attity-den som finns här. Det är ni själva som talar om A-och B-lag. Jag kan inte se det så. Jag kommer från enkommun med rätt många friskolor, kom-mun. Jag har också erfarenhet från båda. Ett av minabarn har valt skola och det andra barnetvalde en friskola. Varför inte se tydligheten i detta?Mig veterligt finns det ingen som har utestängts pågrund av socioekonomiska problem. Låt mångablommor få blomma!Anf. 56 ():Fru talman! Låt mig börja med att säga till skol-ministern att några fler frågor kommer jag inte atttynga henne med. Jag tror att det redan finns tillräck-ligt många att svara på i den här debatten.Däremot ska jag vända mig lite till dem som härhar argumenterat för att den situation som harinträffat, den explosion av fristående skolor vi fått,faktiskt är någonting väldigt positivt.Till högermannen kan jag väl sä-ga att han får mig att fundera lite grann när han talarom att segregationen finns . Fru talman!Skälet till att segregationen finns känner vi till: ar-betslöshet, bostadsproblem, m.m., framför allt i deutsatta bostadsområdena runt våra storstäder. Men dåär det märkligt, fru talman, att ochandra högerpartister så entydigt säger nej till allasatsningar som syftar till att vända den utvecklingen.Det är när vi satsar på utveckling i de områden detgäller som vi kan göra någonting åt segregationen,inte när vi säger att de som har kulturellt kapital i destadsdelarna lika gärna kan flytta sina barn till inner-stadsskolorna. När det gäller segregation tror jag attAnders får ha mer på fötterna och bättreförslag innan han återkommer i debatten.Sofia gör det lätt för sig i debatten i dagoch litar till sina öron. Det borde hon nog inte hagjort, för i dem lät det tydligen som om vi som i dagkritiserar explosionen av fristående skolor vill ha detlikadant överallt. Så är det förstås inte. Det är ettbilligt argument. Vi välkomnar självfallet de pedago-giska nytillskott som de fristående skolorna har bi-dragit med. De behövs i den gemensamma offentligaskolan för att vi ska kunna fånga en pedagogisk mo-dell som alla barn ska kunna ta till sig.Yvonne talar om att likvärdighet förfriskolor skulle skapa likvärdighet. Låt mig konstate-ra att resultatet snarare blir det rakt motsatta. Detskapar en segregation, en uppsplittring och en upp-delning mellan barn som har allt att vinna på att mö-tas.Anf. 57 ():Fru talman! Statsministern säger att frågan omSverige ska vara med eller inte vara med i ärden största politiska fråga som vi som är politisktverksamma och de som har rösträtt som medborgarehar att ta ställning till. Jag håller med honom om det.Men därefter, fru talman, tror jag att den här frågankommer. Jag gratulerar skolministern till att ha be-redningsansvaret för denna fråga, som handlar om hurvårt land ska se ut inte och inte året därpåmen om 15-20 år.Jag påstår att det är ett maktpåliggande ansvarsom skolministern har, och jag vidhåller min tidigareuppfattning att ingen fråga är viktigare för hur framti-dens ska se ut än den här.För några veckor sedan gjorde den amerikanskebasketspelaren " ett bejublat framträ-dande i M 7. M 7 står för - och kanske förMagic - och 7 står för . Därmed harjag sagt att M 7 kommer från . I anslutning tilldetta bejublade framträdande gjordes en lång intervjumed "Magic" i Television.Det slog mig som en blixt från klar himmel närhan talade om att han var i skolåldern när man i USAbörjade med bussning. Man bussade svarta elever tillvita områden och vita elever till svarta områden. Detvar president som drev den frågan. Varförgjorde man det? Jo, för att motverka segregationen.Vad som slog mig var att vi nu gör precis tvärtom.Vi delar upp barn, och det tycker jag är fel. Påkort sikt kan vi leva med det, men på lång sikt kom-mer det att bli oerhörda problem för vårt land och fördem som har ansvaret om 15-20 år.Anf. 58 ():Fru talman! Jag tror att vi är överens om att vi villskapa en skola där barnen vill vara tillsammans, menvi skiljer oss åt på en punkt: Jag tycker i motsats tillmånga från vänsterpartierna att man aldrig kan tvingabarn och ungdomar att välja en viss skola, om detfinns alternativ.Kennedy hade lovvärda avsikter med sin buss-ning, men det slog inte särskilt väl ut, och det blevaldrig någon riktig lojalitet bakom det försöket. Vadsom däremot har lyckats bättre är satsningen på mag-netskolor i med hög kvalitet i skolor medstora upptagningsområden. Också människor frånandra bostadsområden väljer de skolorna. Mer avsådant ska vi ha som ett alternativ till den kommunalaskolpolitiken i Sverige.Vi är i på väg mot min vision omfriskolor, och jag hoppas att den utvecklingen fårfortsätta. En friskola ska vara öppen för alla, den skaha hög kvalitet, den ska följa läroplanen och den skainte ha rätt att ta ut avgifter om den finansieras medskattemedel.Skolministern har här sagt mycket positivt omfriskolorna, vilket jag uppskattar, men som en efter-gift åt kritikerna för skolministern in begreppetvinstintresse. Det är en eftergift för ochför vissa inom Socialdemokraterna. Ordet vinstintres-se låter naturligtvis skrämmande. Det låter som omnågon stjäl pengar från någon, men i verklighetenfinns det massor av samhällsnyttiga bolag som gårmed vinstintresse: ambulansföretag, alkoholisthem,hemtjänstbolag, fotvårdare, tillverkare av mobiltele-foner osv.Om man är marxist, som t.ex. , ärnaturligtvis all vinst stöld, men det tycker väl intesocialdemokraterna . Därför blir min fråga omministern verkligen förbereder en lag av den typ somhar diskuterats för privata sjukhem och som gör att enfungerande skola som inte kostar kommunen mer ände kommunala skolorna skulle bli tvingad till ned-läggning bara därför att den drivs i bolagsform.Anf. 59 ():Fru talman! Jag tycker att det är bra med mång-fald och valfrihet och att vi arbetar för att stärka sko-lan. Från den utgångspunkten blir jag lite förvånadnär jag hör argumenten från motståndarna här i dag.De pratar till att börja med om att det inte är bra att videlar upp barnen. Barnen ska vara tillsammans, ochde ska ha precis likadan utbildning. Visst är det braatt barnen får gå i en bra skola, men vad är man räddför?Jag kan i och för sig förstå att är literädd för att föräldrarna och eleverna får bestämmasjälva, eftersom det inte ingår i hans ideologi, mendet handlar ju om att bygga upp en skola för barn, enskola som ger godkända kunskaper. Jag är för detta.Jag blir också lite förvånad över en del av argu-menten här. Jag vill inte stänga dörren för friskolorna.Jag tycker att det är viktigt att vi stärker dem.