prot · GM0943 · 1999-01-21 00:00:00 — Jag tror att varje vän av det europeiska samarbetethar anledning att var djupt besviken på hur socialde-mokraterna har förvaltat de möjligheter som EU-medlemskapet ger.Om vi går tillbaka till folkomröstningskampanjenår 1994 betonades att välståndet skulle öka och ar-betslösheten skulle minska. Så blev det inte. Menfelet är inte EU:s. Det beror på den politik som harförts de fyra gångna åren av en socialdemokratiskregering som inte förstått att utnyttja möjligheterna.Det här är väldigt intressant om man jämför medFinland som kom med som den1 i Europeiska unionen och ser hur detvå grannländerna utvecklats under de gångna fyraåren. har haft en stark tillväxt och god väl-ståndsutveckling. är nu rikare än Sverige.Arbetslösheten i har minskat kraftigt frånen hög nivå. är den sannolikt lägre än i Sverige.Finland och också haft låg inflation, litet budgetun-derskott och låg ränta och fullt ut kvalificerat sig föratt vara med i eurosamarbetet.I jämförelse med har haft en ly-sande utveckling när det gäller tillväxt, arbete ochekonomisk stabilisering. Detta trots att snara-re har haft sämre yttre förhållanden, framför allt ettstörre beroende av . Detta har naturligtvisberott på att man i för en annan politik än vadsom görs i Sverige.I sänker man skattetrycket målmedvetetned till . minskas de offentli-ga utgifterna med betydligt mer än vad skattetrycketsänks. drar till sig huvud-kontor bl.a. från Sverige.Finland driver en politik som vi moderater föror-dar för . Det intressanta är att den finska poli-tiken också fått lovord - det heter t.o.m. så i EU:segna dokument - av . Där betonar mansärskilt det förväntade sänkta skattetrycket, minskadinkomstskatt, att skatten på arbete sänks och att det ärmycket bra. Förmodligen har även finans-minister varit med att göra dessa lovord i Ekofin ävenom han kanske inte skulle vilja tillstå det.Sveriges väg har varit en annan. Den har skilt sigväldigt mycket från . Här går tillväxtenknackigt, och välståndet stagnerar. är nuNordens fattigaste land. Arbetslösheten minskade imitten av men började också att öka igenår 1996.Den gångna regeringsperioden kommer historisktatt vara den då arbetsmarknaden återreglerades ochmassarbetslösheten befästes. Vi har kanske200 000 som är arbetslösa i onödan beroende på eninkompetent politik.I är stabilisering det enda positiva resul-tatet. Inte minst statsministern brukar alltid betonadetta. I handlar det om att stabilisera finan-serna parallellt med en kraftig tillväxt och en snabbminskning av arbetslösheten.Var och en kan begripa att om man minskar ar-betslösheten hjälper man till att stabilisera statsfinan-serna. Det är faktiskt ganska smart att ha en låg ar-betslöshet om man skall se till att få balans i de of-fentliga utgifterna.I har det inte handlat om skattesänkningarutan om skattehöjningar och dubbelbeskattning. ISverige har inte arbetsmarknaden gjorts flexibel utanåterreglerats. I är det för få företag som star-tas, för få företag som växer och för många företagsom flyttar utomlands.Om man skulle betygssätta de fyra åren skulleman kunna säga om den politik som har förts underEU-medlemskapet att kanske skulle få enfyra eller femma och skulle hamna på en ettaeller tvåa.Det beror återigen på missade chanser och tappa-de sugar och inte på EU. EU:s inre marknad ochstabila gemensamma valuta ger nämligen de bästaförutsättningarna för en god välståndsökning och ensnabb minskning av arbetslösheten. Det går inte att fåbättre yttre villkor för att nå dessa goda mål än genomEU-medlemskapet.Herr talman! Misslyckandet i den inhemska poli-tiken - som ju är väldigt djupt och berör gemene manväldigt starkt och drabbar rätt in i det svenska sam-hället, från storstäderna till glesbygden - har delvisen motsvarighet i den agerandeinom själva EU.Jag såg en svensk journalist på TVsom konstaterade att är en trekvartsmedlem,en motvillig medlem som inte har något större infly-tande och som inte förmår utnyttja möjligheterna.Det absolut största problemet har varit regering-ens brist på åsikt om den gemensamma valutan. Dethar skadat roll i EU mer än någonting annat.Inom EU har man ofta skilda ståndpunkter, och mankan slåss för sina idéer så att stickor och strån ryker.En medlemsstat kan ha en avvikande uppfattning. Detär legitimt, och det väcker respekt. Men det som gerett löjets skimmer är när en regering flyr från sittansvar i en viktig fråga.Om man frågar socialdemokrater från andra län-der så ruskar de bara på huvudet när de talar om vadde tycker om den position närdet gäller den gemensamma valutan.Nu noterar vi dock att regeringspartiet möjligenskall få en ståndpunkt i denna fråga, men, om jagförstår det rätt, först . Finansmarknadentolkar dock detta som en omsvängning till förmån fören anslutning till euron. Till följd av detta stärktesdirekt den svenska kronans värde.Jag har därför en fråga till , som jagtror är den som företräder regeringspartiet. Gör fi-nansmarknaderna rätt bedömning? Är det korrekt attSocialdemokraterna och den socialdemokratiskaregeringen kommer att verka för att skallansluta sig till euron? Jag tror att det är viktigt attockså kammaren får ett besked i denna fråga.Om vi nu skall ansluta oss till euron gäller tvåförutsättningar, dels att vi är förberedda, dvs. att detmåste bedrivas ett förberedelsearbete, dels att vi fak-tiskt är välkomna. Vi skall då komma ihåg att Sverigeunderkändes för en anslutning till euron på grund avbristande valutastabilitet. Vi hade en skvalpvaluta.Kronan skvalpade upp och ned. Om vi skall gå med iEMU behövs det därför ett skyndsamt svenskt med-lemskap i 2 för att stabilisera kronan.En annan fråga har handlat om sysselsättningsu-nionen. Arbetslösheten är ju hög i och i åt-skilliga andra EU-länder, medan den är låg i vissaandra. Därför är det viktigt att man nationellt bedriveren politik för att snabbt få ned arbetslösheten. Detgörs i och vissa andra länder men inte i Sve-rige. Frågan är då: Skall man föra över den politiksom är avgörande för att få ned arbetslösheten tillEU-nivå? Nej, sägs det i Amsterdamfördraget. Detskulle kunna bli förödande. Även fortsättningsvisavgör det enskilda medlemslandet villkoren på ar-betsmarknaden, löneavtal, sociala förmåner, utbild-ningssystem, arbetsmarknadspolitiska åtgärder, bi-drag och skatter, allt detta som i allt väsentligt påver-kar villkoren på arbetsmarknaden. Det är inte EU:suppgift, utan det är nationalstatens uppgift. EU:suppgift är att bidra med den inre marknaden och engemensam stabil valuta. Dessutom har man krav påmedlemsländerna att de skall ha sunda och stabilastatsfinanser.Sysselsättningsunionen handlar egentligen om attfrämja institutionell konkurrens mellan länderna, såatt det skall bli svårare att vanstyra ett land. Man skallfå skämmas mer om man har hög arbetslöshet ochlåga reallöner. Det märkliga är dock att Socialdemo-kraterna, som säger att de är för sysselsättningsunio-nen, de facto struntar i att följa rekommendationerna.Anf. 239 () replik:Herr talman! är oftast en kon-struktiv debattör. Därför skorrade det lite illa när hanfick ägna hela sitt åttaminutersanförande åt ett slagseländesbeskrivning över den socialdemokratiskapolitiken. Jag förstår inte vilka källor som GöranLennmarker har använt sig av. Han tycks vara heltfrämmande för den ekonomiska situation som Sverigebefann sig i för bara och har tydligenglömt bort detta ränta, med gigantiskabudgetunderskott och en massarbetslöshet. Vad somhar hänt, vilket också står i dessa rapporter som harpresenterats i , är att har gjortstora förbättringar i sin ekonomi.Låt mig bara , när literaljerande talar om EMU, säga att när och hans parti var med och styrde , dåvar över huvud taget inte kvalificerat förmedlemskap i . Det är vi . Faktum talar sitttydliga språk.Anf. 240 () re-plik:Herr talman! Jag vill erinra om attsituationen i var väsentligt mycket värre änsituationen i . Finlandhar klarat av att stabilisera sin ekonomi, få en kraftigtillväxt och en kraftig minskning av arbetslöshetenfrån en väldigt hög nivå. Det är klokare att bedriva ensådan politik och ta fasta på det positiva som EU-medlemskapet ger än att bedriva en bromspolitik.Det är mycket svårt att förstå att man över huvudtaget kunde komma på idén att öka arbetslöshetenigen.Varför jag betonar detta så mycket är därför attdet är detta som EU-medlemskapet i så stor utsträck-ning handlar om, detta att faktiskt ge vanliga männi-skor tillträde till de förmåner som EU ger. Det hängermycket på hur det fungerar inom ett land. Därför ärdet så tragiskt att detta inte har utnyttjats.Det är klart att vi som var på ja-sidan och såg alladessa möjligheter känner oss besvikna över att Sveri-ge inte har haft denna utveckling utan har blivit Nor-dens fattigaste land under dessa år.Anf. 241 () replik:Herr talman! 1994 hade halkat ned or-dentligt i den här välståndsligan. Men om GöranLennmarker går hem och tittar i sina papper kan hankonstatera att nu klättrar uppåt i välståndsli-gan.Göran Lennmarker gör jämförelser med Finland.Men om vi håller oss till kan vi se att densvenska ekonomin har förbättrats påtagligt. Det storagigantiska budgetunderskottet har omvandlats till ettöverskott. Statsskulden börjar amorteras, arbetslös-heten pressas ned, och vi tillhör de EU-länder somhar den lägsta arbetslösheten. Men vi är inte nöjdamed det, utan vi vill naturligtvis gå vidare. Detta ärfaktum.Ett annat faktum, , är att soci-aldemokratin med kraft inför Amsterdamfördragethar drivit frågan om sysselsättningen. Vi blev hånadeav , men vi lyckades tillsammans medandra få in ett särskilt kapitel om sysselsättningen,vilket gör att den europeiska unionen numera fokuse-rar på åtgärder mot arbetslösheten. Det är att uträttanågot, . 242 () re-plik:Herr talman! Om vi börjar med sysselsättningsu-nionen är ju bekymret att är ökänt för att intefölja de rekommendationer som ges. Här har mansagt att man skall ha rekommendationer för att med-lemsländerna skall ta tag i den höga arbetslösheten.Och sedan när sådana rekommendationer görs strun-tar i att följa dem. Det är ju dettragiska att är mest känt för detta. Det sänksju minsann inga löneskatter här. Det blir ingen för-ändring av arbetsrätten. Tvärtom har det ju gått imotsatt riktning.När det gäller att stabilisera ekonomin så har jualla europeiska länder gjort det - minskat budgetun-derskotten, fått ned inflationen och har låga räntor.Det är ingenting specifikt för . När det gällerräntorna är väl räntorna något högre i Sverigeän vad de är i huvuddelen av EU:s medlemsländer.Detta hänger samman med att det i har fram-ställts som om det vore en prestation. Poängen är juatt kunna stabilisera sin ekonomi och hatillväxt och en snabb minskning av arbetslösheten. Vihar 200 000 som i onödan är arbetslösa till följdav den gångna tidens politik.Anf. 243 ESCH (kd) re-plik:Herr talman! Det framställdes lite grann som ommedlemskapet i EMU är en fråga om att vi skall få engemensam valuta med transparens och allt vad därtillhör och att finansmarknaden då skulle se positivt pånär det lutar åt att vi skulle gå med i . Men Sve-rige är nog det enda landet i unionen där man begrän-sar EMU till en fråga om gemensam valuta.EMU är så att säga förutsättningen för ett Europasförenta stater. EMU kan inte existera om detinte blir ett och ett Europasförenta stater kan heller inte existera utan en valutau-nion.Detta kommer inte fram, allra minst får våra med-borgare veta någonting om detta. Varför talar maninte om att det är detta som är syftet för dem somtycker att EMU är framtiden, att vi är på väg in i ettEuropas förenta stater. Det är det vi skall ta ställningtill, inte en isolerad företeelse som valutan.Anf. 244 () re-plik:Herr talman! Låt mig först säga att det inte bara ären gemensam valuta, det är en gemensam stabil va-luta. Vi har t.o.m. en penningpolitik som är fördrags-fäst för att säkra att vi inte har en gemensam valuta avlåg kvalitet. Det är den bittra erfarenheten av infla-tionsvalutor som ligger bakom det.Den andra huvudpunkten i von der Eschsreplik är att vi på något sätt skulle gå in i någon meromfattande politisk union. Vi vet faktiskt vad vi gårin i. Vi har ett Amsterdamfördrag som är under ratifi-cering. Det kommer säkert att träda i kraft . Vivet exakt vilka frågor som kommer att ligga inomEU:s beslutssfär och vilka som inte kommer att liggadär.Återigen: Vi har den inre marknaden, vi har dengemensamma stabila valutan, vi har kraven på sundastatsfinanser. Det ligger inom EU. Däremot liggerden ekonomiska politiken i andra avseenden heltnationellt. Skattepolitiken, skattetryckets storlek, helaarbetsmarknaden - denna oerhört vitala del - samtalla villkoren för företagande och företagsamhet ärnationella frågor. Jag ägnade mig i mitt inlägg åt attkraftfullt kritisera regeringen för att vansköta de härfrågorna. Men det är inte EU som har bestämt det.Det har bestämts här i den svenska riksdagen.Jag tror inte att vi skall utmåla att någonting annatär på gång. När Amsterdamfördraget har trätt i kraftlever vi med de fördragsändringar som Amsterdam-fördraget har givit. Därefter kommer möjligtvis enliten fördragsändring som avser röstreglerna i minis-terrådet och kommissionens sammansättning ocharbetsformer, för att förbereda den för utvidgningen.Det är vad som finns på agendan. 245 ESCH (kd) re-plik:Herr talman! Det är knappast omtänksamt omlandet att beteckna den svenska kronan som enskvalpvaluta. Dessutom har den här skvalpvalutanstigit i förhållande till euron . Såman kan väl lämna det därhän om det är en skvalp-valuta eller inte.Men att komma och säga att skattepolitiken kom-mer att vara en nationell fråga, när hela debattenmellan och , driven av bl.a. La-fontaine, handlar om att skattepolitiken skall bli över-nationell. Det är där de stora stridigheterna står. Detär jättebra om vi får behålla en egen skatte- och fi-nanspolitik, men det är det man inte får i ett Europasförenta stater.Om sedan rösträtten i ministerrådet eller något så-dant ändras är bisaker. Jag menar att man måste talaom för svenska folket vad det hela handlar om: Vill vigå med i ett eller inte?Anf. 246 () re-plik:Herr talman! Först till skvalpvalutan. Det är santatt kronan stärktes påtagligt gentemot den gemen-samma euron när statsministern gav besked om attregeringspartiet skulle ta ställning i frågan. Det tolka-de finansmarknaden som att nu skall gå med.Därför stärktes kronan alldeles påtagligt.Det är t.o.m. så att om statsministern hade kommitmed beskedet hade i medlems-avgift tjänat åtskilliga . Viförlorade ungefär 2 miljarder i medlemsavgift tillföljd av att vi hade en så låg valuta vid det tillfälle närmedlemsavgiften bestämdes.Det andra gäller skattefrågan. intog enmycket noggrann position inför Amsterdamförhand-lingarna. Där fanns från moderater, och socialdemo-krater skall jag säga, en alldeles bestämd vilja att allaskattefrågor skall kräva enhällighet. Det fanns frånåtskilliga partier krav på att man från EU:s sida ifråga om miljöskatter skulle kunna ta ställning medmajoritet. Men vi var i kammaren mycket noggrannanär vi fattade beslutet. Och det gäller. Det går inte attfatta ett federalt beslut om skattesatser i EU. Det harvi bl.a. från riksdag sett till.Anf. 247 () re-plik:Herr talman! När påstår att ettuttalande från om att socialdemokra-terna skall ta ställning i EMU-frågan kan ha en sådanpåtaglig effekt på börsen undrar jag vad GöranLennmarkers uttalande kan ha för effekt påbörsen och om uttalande i daginte är ett svek mot den svenska ekonomin och desvenska medborgarna.Jag tycker att man inte skall tala ned svensk eko-nomi på det sätt som gör bara föratt driva en politisk debatt. Jag anser att GöranLennmarker i sitt prat om EMU egentligen använderEMU som ett slagträ för att minska skattetrycket iSverige, för att minska den offentliga sektorn och föratt enkelt uttryckt genomdriva moderat politik.Det viktiga i EMU-frågan, det tog von derEsch upp, är att EMU inte är en ekonomisk fråga. Detär en politisk fråga. EMU är till för att öka integratio-nen i EU. Det säger i de flesta EU-länderna är syftet med EMU. Detta är en fråga somman måste ta ställning till i en folkomröstning. Dethoppas jag att kan ställa upp på.Anf. 248 () re-plik:Herr talman! Först och främst påverkas inte bör-sen, däremot den svenska kronans värde. Det var enalldeles påtaglig förändring av den svenska kronansvärde efter statsministerns annonsering av en omprö-vad position från regeringspartiets sida.Finansmarknaden tolkade det som att socialdemo-kraterna nu kommer att bestämma sig för att vilja gåmed i valutaunionen. Det var därför jag ställde enfråga till . Han har ett anförande senaredär han kan ge besked om detta.De är väl mycket viktigt att vi kritiserar densvenska ekonomin. Vi kan inte låta bli att tala om200 000 i onödan arbetslösa i talarstol pågrund av risken att det skulle påverka finansmarkna-den. Det har jag mycket svårt att förstå.Tillbaka till hela frågan om att det finns uttalan-den. Det finns många olika uttalanden. ,den tyske finansministern, uttalar sig i många olikariktningar. Jag delar sällan hans åsikter. Men det ärinte han som bestämmer EU:s utveckling. De finns där. De är under ratifikation. Det är de som gäller. Vi har inteminst från riksdag noggrant gått igenom hurSverige skall förhålla sig till de gemensamma spel-reglerna.Anf. 249 () re-plik:Herr talman! tog i lite om detjag sade. Jag försökte bara ironisera lite över att jaginte delar uppfattningen att uttalandevar det som påverkade den svenska valutans ställningi en sådan uttalad grad. Den psykologiska effektentror jag inte att det uttalandet hade på marknaden.Men när det gäller EMU anser jag att det är ettpolitiskt projekt. Det säger de flesta politiker i EU attdet är, även mina gröna systerpartier, som har enannan inställning än har. Man vill ha en merfederal riktning. De flesta anser att EMU bara kom-mer att fungera om man har en gemensam finanspoli-tik med gemensamma skatter och övrigt och att EMUså att säga har startats för att öka integrationen när detinte har lyckats den rent politiska vägen.Moderaterna i är väldigt ensamma i sinsyn på vad EMU innebär. Men det viktiga här i Sve-rige är att folket skall kunna ta ställning till EMU-frågan i en folkomröstning.Anf. 250 () re-plik:Herr talman! Man får noga hålla isär de föränd-ringar som kommer genom att man gemensamt be-slutar om att t.ex. ha gemensamma beslut i en vissfråga jämfört med det som kommer fram genom in-stitutionell konkurrens. Jag tog exemplet på arbets-marknadssidan. Det kommer att bli svårare att vansty-ra länder när man kan jämföra. Ett land som har högarbetslöshet och låga reallöner kommer naturligtvisatt få svårare att för sin egen befolkning motivera sinpolitik till följd av att det via gemensam valuta i eninre marknad blir lättare att jämföra och se. Det ärkanske den viktigaste framgången i europeisk politik,att statsmakter får svårare att vanstyra och vanskötasina fögderier.Men EU:s själva beslutsmakt ligger precis klar. Vivet exakt var den ligger. Vi har Amsterdamfördraget.Vi har två kompletterande saker som behövs införutvidgningen. Därutöver har vi inget av detta på bor-det.Anf. 251 ():Herr talman! har anslagit enton i debatten. Det är faktiskt en ganska tråkig ton.Det måste vara tråkigt att alltid vara så missnöjd ochalltid skylla regeringen för allt som skall debatteras ikammaren.Grunduppfattningen om var vi i de politiska parti-erna står i EU-frågan är känd. Det vore mer intressantom vi kunde diskutera i en mer proble-matiserande form, om vi kunde för en kritisk diskus-sion om EU-systemet. Det finns faktiska problemsom jag tror alla partier är överens om. det demokratiska underskottet. Det gäller bristenpå insyn, svällande byråkrati, korruption och fusk,brist på kontroll av lobbyister m.m. Det vore ocksåintressant att i kammaren ha en diskussion om vartEU är på väg. Vad vill vi i de olika partierna göra åtdet? Även de EU-positiva partierna måste inse och ståför en viss kritik av de brister som finns i systemet.Vi som tillhör de kritiska partierna har ett ansvar föratt också göra det bästa av den situation landet befin-ner sig i som medlem i EU och göra det vi kan för attförändra det som är dåligt.Vi befinner oss i en föränderlig tid. Det är oro-väckande att dagens politiska och ekonomiska makt-havare är så dåliga på att göra analyser av sam-hällsutvecklingen.Under det senaste decenniet har det hänt storaomvälvande förändringar i världen som ingen förut-såg förrän just när de hände. Där finns t.ex. Berlinmu-rens fall, apartheidsystemets upplösning och kollap-sen i . Det är tre exempel. Näraliggandefinns krisen i , som i dess förlängning ledertill problem med EU:s jordbrukspolitik och svinpro-duktion - ett exempel på en konkret fråga. Där finnsockså den ekonomiska krisen i . Alla teckenfinns där. Men de politiska och ekonomiska maktha-varna vill inte se och göra någonting åt det hela.I stället domineras perspektiven ofta av att manskriver fram den utveckling som sker just . Gårdet bra, kommer det att gå bra hur länge som helst.Går det dåligt, är allting fel. Den insikten är viktig attha med sig när man skall diskutera och EU.Vad är det som är möjligt eller tänkbart? Vad är enönskvärd utveckling i den europeiska unionen? Kanvi se den? Vill vi, och törs vi?Herr talman! Det finns ett stort behov av interna-tionellt samarbete mellan länder. Men det är inte detdet hela handlar om. Det gäller både mellan ländernai och i ett globalt perspektiv. Det behövs eninternationell samordning av de gemensamma resur-ser vi har. Vi lever alla på ett jordklot, och vi utnyttjarde biologiska resurserna nära kollapsens gräns i dag.Om vi skall få ordning på detta måste vi ha störresamordning, mera samarbete och en rättvis fördel-ning. Om EU skall spela en roll i den nödvändigaförändringen, måste man ändra på EU:s fördrag.EU måste bli en union som respekterar nationelltsjälvbestämmande och som utgår från demokratiskaprinciper. Det behövs ett nytt fördrag. Den utveck-lingen syns inte . Jag är pessimistisk till möjlig-heten att ändra på fördraget. Bland de ledande makt-havarna finns det snarare en utveckling mot enfederal förbundsstat som dominerar scenariot - precissom von der Esch tog upp i sin replik.Jag förutsätter att de flesta av er som sitter i kam-maren har läst redovisning avtyska ordförandeskapets program. Han var myckettydlig, och han säger att införandet av den gemen-samma valutaunionen innebär att det europeiska sam-arbetet har slagit in på en helt ny väg, rent av en re-volutionär väg. Det tyska ordförandeskapets mål äratt fortsätta denna process till det logiska slutet, näm-ligen en verklig politisk union. menar med enverklig politisk union att man skall reformera institu-tionerna i EU, majoritetsomröstningar bör vara nor-men och enhällighet bara användas i fördragsändring-ar. Han vill också förstärka unionens utrikespolitiskaprofil, öka skatteharmoniseringen - inte en nationellfråga -, stärka parlamentets befogenheter och geEuropol ökade befogenheter.Det går att fundera över om fortfa-rande har något förtroende kvar efter de senasteveckornas turbulens. Men han stödde ordförandeska-pets program fullt ut.Prioriteringarna av den politiska unionen och denfederala utvecklingen är ingenting som lyfts fram iden svenska debatten. Det måste vi göra. I Sverigepratar man mycket hellre om sysselsättningsunionenoch östutvidgningen. Det är i och för sig viktiga frå-gor, men jag tycker att en demokratisk debatt kräveratt alla frågor ges plats. Jag skulle vilja höra vad deandra partierna tycker om den tydliga utvecklingen.Vad säger om en federal utveckling? Vadsäger , och vad säger ? har varit tydligast i den frågan. Är detbra eller dåligt? Hur skall agera? Hur skallSverige kunna stärka sina möjligheter att påverkautvecklingen av en union som väldigt tydligt går motett ?Jag skall försöka göra en koppling över till riks-dagens arbete med EU-frågorna och möj-ligheter att påverka. är det i princip bara i som vi för en debatt om principfrågor. är rådgivande, och samrådet sker inomstängda dörrar.