prot · GM0988 · 1999-04-29 00:00:00 — Det blir allt färre befattningar i statlig regi, ar-betsplatser försvinner, centraliseringen och avståndenökar.Min fråga blir då till regeringen: Kommer man attta initiativ för att statens ansvar för sin egen kärn-verksamhet skall kunna värnas och säkras?Anf. 91 Statsrådet ():Fru talman! Det här är en fråga som berör, precissom säger, många av regeringens ar-betsområden, både regionalpolitik och statlig förvalt-ningspolitik, bara för att nämna ett par exempel.Visst, staten har ett oerhört stort ansvar för atthela skall leva och för att vi skall kunna upp-rätthålla en service och närhet till medborgarna ochföretagen i , oavsett var i man befin-ner sig. måste vi utföra detta ansvar förvåra kärnverksamheter på ett sätt som innebär att viockså kan utföra de åligganden vi har med tillräckligthög grad av kvalitet.Det har varit en period då vi har haft anledning attskära ned i statens utgifter. Det har naturligtvis på-verkat närhetsgraden.Vad som är viktigast från fall till fall är väl omöj-ligt att ge något generellt svar på. Men i valet mellanatt upprätthålla tillräcklig kvalitet i de statliga verk-samheterna kontra en närhet är det nog ibland så att vimåste låta kvalitetskravet gå före andra hänsyn.Anf. 92 ():Fru talman! Statsrådet hemfaller till att tala omkvalitet, men det kan ju knappast vara kvalitet när vi,statsmakten, låter det ske i administrativ ordning, föratt inte säga oordning, utan politiska beslut.När det gäller t.ex. tingsrätternas verksamhet harju parlamentarikerna sagt att det finns anledning atthålla igen. Jag fick justitieministerns löfte här i dennakammare att man noga skulle överväga det, och jagförutsätter att regeringen har gjort det. Men när maninte förnyar hyreskontrakt eller återbesätter vakantatjänster upphör plötsligen verksamheten. Den dörtvinsoten.Det är ju detta som är så allvarligt för Dalslandoch många andra landskap. Statsmakten har ett ansvarhär, och jag har pekat på flera myndigheter som harförsvunnit. Den närhet och omsorg om medborgarnasom jag delar statsrådet uppfattning om kan viju inte upprätthålla om det i stället för kilometer blir10, 15 eller till elementär statlig kärnverksam-het och service.Eftersom det berör så många områden skulle jagvilja vädja till regeringen om att ta ett samtal omsamordning, så att den vänstra handen vet vad denhögra gör.Anf. 93 Statsrådet ():Fru talman! Vi för sådana samtal, det kan jag för-säkra frågeställaren om. Verkligheten är nu sådan attdet inte alltid går att förena alla ambitioner och mål-sättningar. Men vägledande för regeringens arbete,under hela den tid som vi har haft att hantera dessanedskärningar men också nu när vi ser att vi har merresurser för de statliga verksamheterna, är ju omsor-gen om kvalitet och också ansvaret för att hela Sveri-ge skall leva.Visst kan man diskutera enskilda händelser, ochjag är den första att bejaka bilden av att vi har pro-blem på grund av att vi inte har haft tillräckligtmed pengar i de statliga verksamheterna. Men de ärinte oöverstigliga, och vi ser nu ljuset i tunneln. Jag ärövertygad om att vi har en mycket ljusare tid framföross än vad vi har haft bakom oss.Men din uppmaning är någonting som vi tar all-varligt på. Visst, vi har självklart ett ansvar för dessafrågor.Funktionshindrade barn i skolanAnf. 94 ():Fru talman! Han är blind, svårthörselskadad, autistisk och gravt rörelsehindrad. Hanär svårligen kontaktbar för dem som inte kan tyda justhans signaler. Han är också omtyckt och helt accepte-rad precis som han är i den skola han går i.Den skola han går i har kanske världsledandekunnande och kompetens när det gäller att förstå,hjälpa och utveckla barn i just hans situation. Dennaskola har skolministern velat lägga ned. Skolminis-tern har mot barnens och föräldrarnas vilja velattvångsintegrera dessa barn i kommunala skolor, somoftast saknar det kunnande som krävs. Det rör sig omså få barn med så speciella behov att också skolmi-nistern borde kunna acceptera deras statliga special-skola för att ge dessa barn bästa tänkbara start i livet.Jag vill fråga skolministern om hon funderar påhur dag i en skola skulle se ut.Anf. 95 Statsrådet ():Fru talman! Jag kan tala om för attmitt dagliga arbete just består i att fundera över huralla skolbarn har det i , barn som ochalla andra barn också. Det är min uppgift som skol-minister att se till att vi kan möta alla dessa barnsolika behov. Det får vi göra på olika nivåer. Iblandräcker det med ett möte med en lärare som har kom-petens att undervisa i vanlig grundskola, ibland behö-ver vi specialpedagoger och ibland behöver vi speci-alpedagoger med ytterligare spetskompetenser. Vibehöver ytterligare forskning om de elever som harde största behoven. Därför är det viktigt att vi i vårtland kan möta barnen på de olika nivåerna i våraolika organisationsmodeller.Vi kommer därför att här i riksdagenpresentera en proposition som just kommer att gällaalla funktionshindrade elever i . Proposi-tionen rör tiotusentals elever.Anf. 96 ():Fru talman! Enligt min uppfattning har alla rätt attgå integrerade i den kommunala skolan, men det ärinte en skyldighet för barn att integreras i den kom-munala skolan. Ett barn med särskilda förut-sättningar är inte integrerat för att han vistas i sammalokal, under samma tak som andra barn, om han intekan accepteras, delta i det sociala livet, i lekar, i denvanliga undervisningen, i fritidsaktiviteter och i skol-resor.För barnen på har den tidigare integra-tionen inneburit att de har suttit i en skrubb med enassistent, helt vid sidan av alla de andra barnens liv.Barnen på , kan jag hälsa skolministern,är rädda för att deras skola skall läggas ned. Så längehotet om detta finns, blir deras liv skakigt. De känneratt deras tillvaro riskerar att slås i spillror av politikersom hellre hävdar principer, t.ex. om kommunalise-ring av skolan och enhetliga system, än kvaliteten ideras undervisning.Jag tycker att skolministern skall ge de här barnenbesked . Hon har undvikit att ta någon som helstpublik debatt , och det är ur demo-kratisk synpunkt fullständigt oacceptabelt.Anf. 97 Statsrådet ():Fru talman! Det här kan nog bli en roman efter detsätt på vilket har hanterat en utredning.Jag var ordförande i en utredning. Så länge dennautredning pågick deltog jag i debatten. När jag läm-nade utredningen ifrån mig deltog jag i debatten.Därefter har jag blivit skolminister. är min uppgiftatt se kritiskt på de remissyttranden som kommit inefter utredningen. Efter det kommer jag att avlämnaen proposition.Sten Tolgfors har på alla sätt försökt att få mig attföregå vad jag kommer att lägga fram i propositionen.Jag kommer inte att svara på det . ställt en interpellation med samma frågeställning-ar som jag skall besvara . Jag kommer inteatt svara då heller. Svaret får tillsam-mans med ledamöter den 11 maj.KosovoAnf. 98 ():Fru talman! Jag har två frågor till utrikesministerAnna Lindh.Det är oerhört viktigt att försöka få stopp på denserbiska nationalistiska regimens etniska rensning iKosovo, men det finns ju olika tillvägagångssätt.Oavsett synen på behovet av militärt våld finns det enganska bred samsyn när det gäller inställningen tillflygbombningar, en samsyn som spänner från CarlBildt till , professor i freds- ochkonfliktforskning. Mig veterligt har flygbombningarinte i ett enda fall i historien lett till de mål som manvelat uppnå - med ett enda undantag, nämligen atom-bomberna över och Nagasaki.Min fråga till utrikesministern är: Varför har rege-ringen inte tagit avstånd från flygbombningarna somett väldigt dåligt instrument för att nå ett mål?Anf. 99 Utrikesminister ():Fru talman! Det gäller här väldigt kompliceradefrågor. Vår principiella syn är den att alla beslut omaktioner skall beslutas i . Att så intehar skett i det här fallet kan ställas mot att vi har kun-nat se väldigt allvarliga övergrepp på de mänskligarättigheterna och en påbörjad etnisk rensning i Ko-sovo.När det sedan gäller den militära aktionen harSverige i likhet med många andra länder valt att intekommentera enskilda delar av denna. Frågan har restsi , och den fick då stöd bara av Kinaoch , som fördömde bombningarna. Skäletär att alla andra länder vill visa att det ärden jugoslaviska regimen som har nyckeln till attfå ett slut på kriget och att uppmärksamheten därförbör riktas mot den jugoslaviska regimen. Det är densom måste se till att få ett slut på kriget.Anf. 100 ():Fru talman! Jag håller med om att man måste riktakritiken mot den serbiska regimen och den politiksom den bedriver. Jag kan också förstå att regeringenkan se ett behov av militär styrka och även att deninte utvecklas i FN:s regi. Men min konkreta och merprecisa fråga gällde just luftbombningar. Mot bak-grund av att det inte finns några fall i historien därluftbombningar har lett till konkreta resultat, medundantag av atombomberna över 1945, ter detsig naturligt att kritisera och ta avstånd från den me-toden. Man har sett att den inte leder någonstans.Jag skulle också vilja ställa en kort fråga om ifallregeringen accepterar Natos användning av s.k. ura-nammunition i kriget mot infrastrukturella mål i Ko-sovo och Serbien.Anf. 101 Utrikesminister ():Fru talman! Regeringen har valt att inte gå in idiskussionen om exakt vilka militära medel somanvänds. Det beror helt enkelt på att jag är övertygadom att om vi ägnar tiden åt att här i kammaren och iandra sammanhang diskutera de olika militära aktio-nerna var för sig, riktas inte uppmärksamheten åt dethåll där man faktiskt har nyckeln till freden i det härsammanhanget, och det är den jugoslaviska regimen.Vi har därför valt att som kriget på-går inte kommentera enskildheterna i kriget. ärdet den jugoslaviska regimen som har nyckeln ochsom måste upphöra med aggressionen mot kosovoal-banerna. Den måste acceptera att flyktingarna fåråtervända till sina hem och att vi får en internationellmilitär närvaro som kan garantera att flyktingarna kanåtervända i säkerhet.Vi hoppas nu att denna fråga kommer tillbaka ochdiskuteras och behandlas i FN och att vi därmed ock-så kan få en fredlig utgång.Ämnesprov i årskurs 9Anf. 102 ():Fru talman! Jag har en fråga till skolministerIngegerd Wärnersson.Jag har i tidningarna sett att när man samlar in re-sultaten från de ämnesprov som genomförs samtidigtruntom i vårt land i årskurs 9 visar det sig att det ärett stort bortfall av elever. Dessa elever har alltså integjort de här proven. Jag tycker att det är illavarslande,och skolministern kan knappast vara nöjd med detresultatet.Jag undrar om man har undersökt vad som är or-saken till det inträffade. När man förhoppningsvis fårreda på det, vad ämnar skolministern då göra för attdet inte skall upprepas?Anf. 103 Statsrådet ():Fru talman! Den redovisning av ämnesprovensom hänvisar till gäller resultatet år1998. Tyvärr var det ett stort bortfall. aveleverna hade fallit bort i dessa ämnesprov.Jag har fått en första analys och skall i slutet avmaj få en andra, fullständig, analys. Det visar sig attorsaken i mycket hänför sig till läraransvaret. avbortfallet är ett gruppbortfall. Dessa prov, som görs isvenska, matematik och engelska, består av fleradelprov i varje ämne. I matematiken är det upp tillfem delprov.Det är helt enkelt så att lärarna inte har genomförtdet sista muntliga delprovet och därmed inte hellerhar skickat in resultaten.I av fallen har lärarna inte skickat in resulta-ten av den anledningen att man har tyckt att elevernainte hade tillräckliga läs- och skrivkunskaper eller varinvandrare.Detta är fullständigt oacceptabelt. Lärarna ärskyldiga att redovisa även om en elev inte deltar i dehär proven. har tagit kontakt med deaktuella skolorna, frågat om anledningen till det in-träffade och uppmärksammat lärarna på deras brister.Anf. 104 ():Fru talman! Jag tolkar svaret så att nuhar i uppgift att se till att lärarna får den informationoch de möjligheter som krävs för att vi 1999 skall fåett bättre resultat.Anf. 105 Statsrådet ():Fru talman! Staten har givetvis ansvaret via . Vi har dessa prov för att få en likvärdig skolaoch för att eleverna skall ha en möjlighet att jämförasina resultat mot varandra och för att få ett bra un-derlag vid betygssättningen.Vi följer nu också upp vad som sker vårterminen1999 och kommer sedan att ytterligare gå ut tillkommunerna med bättre information. Eventuelltkommer vi också att förändra proven, så att det inteblir fem utan kanske fyra delprov. Med fem delprovblir det lätt ett bortfall om helt enkelt pågrund av tidaspekten.Men när detta nu är uppmärksammat är det enskyldighet för alla kommunpolitiker, alla skolledareoch lärare att ta sitt eget ansvar. Jag ser det som an-geläget att man ute i kommunerna diskuterar de härresultaten, så att de inte bara blir en nationell angelä-genhet.Skatt på biobränsleAnf. 106 ():Fru talman! Jag har en fråga till miljöministerKjell . I gårdagens riksdagsdebatt om miljö-politiken fokuserades rätt mycket av diskussionen påministerns tidigare utspel att biobränslen skall be-skattas . Vi fick inget riktigt besked i denfrågan. Det är inte bara här i som vi undraröver detta. Också de kommuner som just nu planerarstora investeringar på miljöområdet och som byggtsina beräkningar på avkastningen från en icke be-skattad biogas undrar förstås över detta.Kommer det en beskattning? Hur stor kommerden att bli? Kommer den att gälla alla biobränslen,även biogas för fordonsdrift? Det finns många fråge-tecken.Anf. 107 Miljöminister ():Fru talman! Frågan är väldigt tydligt besvarad ivårpropositionen. Vi garanterar nu skattefrihet företanol och liknande biobränslen - det här är inte enfråga om biogas som fordonsbränsle - fram t.o.m. år2003. kan vi dock inte ta ansvar för att garanteraen längre utdragen skattebefrielse.Därmed är inte sagt att det kommer att bli fullenergiskatt eller koldioxidskatt fullt ut fr.o.m. 2004.Det kan mycket väl tänkas bli skattebefrielse ävenefter det datumet. Det kan också tänkas bli en reduce-rad skatt efter det datumet.Anf. 108 ():Fru talman! Jag tycker att det är olyckligt när manaviserar eventuella skattehöjningar som får så storaoch genomgripande konsekvenser. Sådana avisering-ar kommer att lägga en död hand över väldigt mycketav de investeringar som skulle skapa ett uthålligtsamhälle. Vi har varit ganska överens om att vi skallgå från fossila bränslen mot biobränslen.I planeras t.ex. en investe-ring om för en sopsorteringsan-läggning för hushållsavfall, en rötningsprocess och ettraffinaderi för omvandling av rötgas till fordonsgas.Kalkylen förutsätter dock att skatt inte införs på bio-gasen. Man marknadsför just nu detta till presumtivakunder.Det är svårt att genomföra de här investeringarnamed den osäkerhet som råder . Sådana härinvesteringar, som görs inte bara i kom-mun utan också på många andra ställen, riskerar attläggas på is med tanke på den osäkerhet som i dagråder.Anf. 109 Miljöminister ():Fru talman! Som jag tidigare sade gäller det intebiogas som bränsle. Jag tror att de viktiga, intressantainvesteringar som talar om är finansie-rade av de lokala investeringsprogrammen. De är ettled i vårt försök att på detta sätt engagera kommuner-na och alla de eldsjälar som finns ute i kommunernaför att hitta bra insvesteringar som för oss ytterligare iriktning mot det uthålliga samhället.BostadsbidragetAnf. 110 ():Fru talman! Jag har en fråga till . Innan frågestunden har bostadsutskottet debette-rat betänkandet Eftergift vid återbetalning av bo-stadsbidrag, m.m. Ca 200 000 hushåll som fick bo-stadsbidrag har stora återbetalningskrav,många familjer med tiotusentals kronor.Den här debatten verkar inte intressera ministern,eftersom ministern inte har deltagit i den. Jag ställerfrågan: Varför deltar inte ministern i en sådan viktigdebatt som berör så många människor? Jag vill ocksåställa frågan: När det gäller den eftergift som rege-ringen har föreslagit, hur många av de 200 000 hus-hållen kommer att beröras av den möjligheten?Anf. 111 Statsrådet ():Fru talman! Precis som säger ärdetta en fråga som har betydelse för väldigt mångamänniskor. Det gäller inte bara dem som har blivitåterbetalningsskyldiga utan också dem som faktisktfick för litet bostadsbidrag år 1997.Vi har haft anledning att diskutera frågan i kam-maren. Framför allt har jag fått många frågor underfrågestunder. Men det har naturligtvis också diskute-rats i samband med den proposition som ni nu harbehandlat här i kammaren . Det visar på fråganvikt och det intresse som regeringen har lagt vid attlägga fram ett förslag som skall öka möjligheterna tilleftergift för dem som saknar betalningsförmåga.Det är omöjligt att uppskatta hur många personerdet är, som jag har sagt i tidigare sammanhang. Detkommer att bli en fråga för försäkringskassorna atthandlägga utifrån de beslut som fattar medanledning av propositionen.Anf. 112 ():Fru talman! Jag tror att ministern slirar lite på sva-ret. Jag har gjort egna undersökningar. Enligt de för-säkringskassor jag talat med handlar det om ett väl-digt litet fåtal människor.Vänsterpartier har lagt fram ett eget förslag i enmotion där vi vill införa en godtrosparagraf i efter-giftsregeln som säger att de som har lämnat korrektauppgifter och de som inte själva har förorsakat felak-tiga utbetalningar skulle kunna få möjlighet till efter-gift. Det har avvisats i debatten. Det kommer inteheller att ge något resultat i omröstningen så små-ningom, och det beklagar jag.Det beror väldigt mycket på att förslaget i motio-nen inte har kunnat undersökas och utredas på rättsätt på grund av tidsbrist. Det är faktiskt någontingsom regeringen bör ta till sig. Det finns förslag attutreda innan man kommer med en proposition.Anf. 113 Statsrådet ():Fru talman! Det har varit viktigt att försöka att tafram den här propositionen så snabbt som möjligt.Det handlar om att öka möjligheterna till eftergift förde hushåll som saknar betalningsförmåga. Detta ärärenden som skall hanteras iår av försäkringskassorna. Det fanns inte möjlighet attvänta. Det var i varje fall regeringens bestämda upp-fattning att vi här var tvungna att agera snabbt.Däremot kommer den här frågan att ha fortsattaktualitet, inte minst mot bakgrund av att nu gör en stor utvärdering och analys avreformen. Resultatet av helheten skall presenteras förregeringen före . Först då kommer viatt få svar på väldigt många frågor som jag tycker har anledning att ställa sig om effekterna avreformen. I det sammanhanget skall man naturligtivsockså ta ställning till om det behöver göras ytterligarejusteringar.EU-myndigheterAnf. 114 ():Fru talman! Jag har en fråga till utrikesministerAnna . Inom EU finns vissa gemenskaphetsin-stitut utlokaliserade till flera av EU:s medlemsländer.Av vad som framgått av uttalanden i medierna verkardet som att frågan om någon av de tilltänkta nya EU-myndigheterna skall lokaliseras till åtminsto-ne diskuteras i regeringskretsen.Jämställdhets- och jordbruksministern verkar en-ligt ett TT-meddelande ha sin uppfattning klar, näm-ligen att ett europeiskt jämställdhetsinstitut skallförläggas till . Andra områden såsom folkhäl-sa, IT och telereglering har också nämnts.Jag skulle vilja ställa följande frågor till utrikes-ministern. Är regeringen av samma uppfattning somCenterpartiet, nämligen att vi med kraft skall arbetaför att skall komma i fråga som värdland förnågot eller några av tilltänkta EU-myndigheter? Omsvaret är ja: Har regeringen någon gemensam upp-fattning om vilka områden som kan vara aktuella?Anf. 115 Utrikesminister ():Fru talman! Vi vill självfallet ha ett tillSverige. Därom är vi helt överens. Naturligtvis är detockså viktigt för att få ett institut som hand-har för viktiga frågor, som kan vara bra förSverige när det gäller lokalisering och liknande.IT-frågorna är därmed något som har pri-oriterat mycket högt. Vi har också sagt att jämställd-hetsfrågor och telemyndigheten är viktiga. det i sista hand kommer att bli fråga om måsteavgöras av när EU fattar beslut om att inrätta institutoch vilket institut vi därmed tror oss ha den störstamöjligheten att kunna få till Sverige.Anf. 116 ():Fru talman! Det är bra att vi är överens om bety-delsen av att lokalisera EU-verksamheter i alla EU-länder så att inte allt hamnar i . Jag delar ock-så uppfattningen som utrikesministern framför att detär väldigt viktigt att ta till vara de specifika förutsätt-ningar som länder ger.Det som jag tycker känns angeläget är att det finnsen gemensam bild så att det inte blir spridda skurarmed olika uppfattningar i olika uttalanden. Jag tror attdet motverkar sitt syfte. Det är bra att vi är eniga iden delen. Min följdfråga är: Kan utrikesministern genågon bild av tidsplan och den process som lederfram till ett ställningstagande i sakfrågan?Anf. 117 Utrikesminister ():Fru talman! Det är svårt att ge en exakt tidsplan eftersom den beror på och när manfår beslut om olika institutioner i EU. Den svenskaregeringen har en samlad syn. Vi diskuterar naturligt-vis gemensamt vilka möjligheter vi har attfå olika institut.Som jag sade är IT, jämställdhet, telefrågor tre avde viktigaste exemplen som också nämnts av densvenska regeringen. Tidsplanen vågar jag inte geinnan vi har fått en tydligare tidsplan från EU. Menjag kan försäkra att vi kommer att göra allt för att fåett av dessa viktiga institut till Sverige.Utflyttning av högutbildade från SverigeAnf. 118 ():Fru talman! Jag har en fråga till näringsministerBjörn . får vi nya bevis på attinte bara ägandet av svenska företag flyttar ut frånSverige utan också att avancerad arbetskraft ochkreativa entreprenörer flyttar ut i en takt som måsteoroa även näringsministern. Frågan är: Varför dröjerdet med konkreta förslag från regeringen som skallhindra denna ensidiga utflyttning?Näringsministern sade i går i en TV-intervju attdet finns många tillfällen under den här mandatperio-den att återkomma med förslag i den riktningen. Menför som går skördar utländskt kapital fruk-terna av svensk teknologi och kompetens. Min frågatill näringsministern är därför: Vad väntar regeringenpå?Anf. 119 Näringsminister ():Fru talman! Låt mig först göra ett konstaterandesom börjar bli tjatigt, nämligen att det går bra förSverige. Det är väldigt svårt att övertyga många här ikammaren om det, trots att det finns så mycket statis-tik om det.Låt mig redovisa några fakta. på25 år har vi lika stora inkomnadirektinvesteringar till som från . Detinnebär att många företag i utlandet investerar i Sve-rige, eftersom man tycker att har ett bra fö-retagsklimat. Här kan man driva företag. Senast vardet verkställande direktören för som framför-de detta. Här kommer man att investera när det gällerforskning och utveckling.Det är också så att 25 av världens 100 största fö-retag har etablerat regionala huvudkontor i vi sedan tittar på sysselsättningen och till-växten kan vi se att är ett av de länder i Euro-pa som har den högsta tillväxten. är detland där arbetslösheten minskar snabbast. ärdet land där tillväxten ökar snabbast. Varför talar inteoppositionen om detta? Varför talar ni inte om att detgår så bra i som det gör?Anf. 120 ():Fru talman! Det jag speciellt tänker på är utflytt-ningen av de mycket högkompetenta personerna. Detär ju inte synd om dem som flyttar, utan det är syndom dem som blir kvar. Jag tror att tillväxtmöjlighe-terna i blir sämre om det är de mestkompetenta och mest driftiga personerna som flyttar.Det är de som skall göra att vi får tillväxt även pålång sikt.För närvarande har vi en tillväxtprocent i Sverigesom är relativt bra. Men jag är orolig för den möjligatillväxten på lång sikt när alla våra duktiga civilin-genjörer, ekonomer och snart också läkare och sjuk-sköterskor kommer att flytta i mycket högre utsträck-ning än vad vi har sett.Man har ju hört otroligt många uttala sig om detdåliga näringslivsklimatet i . Även om nä-ringsministern anser att det är bra, finns det välmycket som kan göras bättre? Det har ju näringsmi-nistern själv sagt. Jag undrar därför vad näringsmi-nistern väntar på när det gäller förslag i den här rikt-ningen. Eller kommer det inga förslag?Anf. 121 Näringsminister ():Fru talman!