prot · GM0943 · 1999-01-21 00:00:00 — Med kommunerna menar och kommunstyrelse. Jagmenar de många medborgarna i kommunerna. Detskulle bli en helt annan debatt och ett helt annat sam-hällsklimat i kommunerna om familjerna fick möjlig-het att välja på ett annat sätt. Jag tror att vi skulle fåmånga insändare i tidningarna och ett helt artilleri avdebatter, som vi saknar, med många föräldraroch många elever.Anf. 379 () replik:Fru talman! Det tror jag också, därför att manskulle snabbt upptäcka de orättvisor som ligger i enskolpeng. Det skulle nog leda till en väldig debatt.Det som inledningsvis var bekymradöver var just att kommunstyrelserna, som är de somfördelar medel ute i kommunerna, i så liten utsträck-ning ägnar sig åt att diskutera skolans mål och medel.Den nationella skolpengen skulle definitivt inte ledatill att den kommunala debatten ökade. Det är, somsagt var, ett centraliseringsprojekt av gigantiska mått.Anf. 380 () replik:Fru talman! Kommunerna, och även kommunpo-litiker, skulle säkert inte diskutera skolan i mindreutsträckning med en nationell skolpeng. Det är meddet nuvarande systemet som man inte diskuterar. Medvårt system skulle säkert kommunpolitiker, som ock-så är föräldrar, eller far- och morföräldrar om de ärlite äldre, diskutera mycket intensivt hur skolan fun-gerar. Det skulle också öka rättvisan om många enga-gerar sig.Anf. 381 () replik:Fru talman! pratade i sitt anförandehär om att vi behöver höja ambitionsnivån och kom-petensen i skolan, att vi skall använda oss av nyaarbetssätt och att det annars finns risk för en utbild-ningsklyfta. Är det då inte väldigt förvånande att LarsHjertén och i sitt förslag vad gällergymnasieskolan säger att i vissa skolor skall målensättas lägre och att de kurserna inte skall ge behörig-het till den högre utbildningen?Hur går den ekvationen ihop, ?Anf. 382 () replik:Fru talman! Vi menar att varje individ själv måsteha möjlighet att avgöra vilka studier man skall bedri-va, särskilt om man är vuxen. Vi vet, bl.a. av denrapport som vi i utskottet fick från debåda skolfacken, att väldigt många elever inte klararav att få godkända betyg, att de alltså lämnar gymna-sieskolan utan godkända betyg. Då måste man göranågonting åt det. Vi menar att man skall ge dem ex-empelvis vad skolfacken säger, nämligen möjlighetatt studera etappvis eller på annat sätt tillgodogöra sigundervisningen. Sedan är inte loppet kört om mantrots allt inte får godkända betyg, utan då kan manfortsätta efteråt med komvux eller något liknande.Vi vill gärna diskutera det här vidare, här i riksda-gen och i utbildningsutskottet, hur man skall göramed de elever som inte klarar gymnasiet. Det ärdet som är det stora problemet. Jag tror inte att detfinns en enda regel som löser de problemen.Anf. 383 () replik:Fru talman! Javisst måste man göra någonting åtde elever som inte klarar gymnasieskolan och att gåut med godkända betyg. Men det skall väl inte varaså, , att vi sänker kraven för de eleverna?Det skall väl snarare vara så att vi ser till att skolananpassar sig, att vi får en ny pedagogik, att vi t.ex.inför ett nytt lärlingssystem eller att vi inför en ut-bildningsgaranti, för att alla elever skall ha lika möj-ligheter på gymnasieskolan och lika möjligheter tillfortsatt utbildning och till arbete. Är det så att LarsHjertén med sina diskussioner är för en utbildnings-garanti?Anf. 384 () replik:Fru talman! nämnde ett lärlings-system. Vi är mycket intresserade av att genomföraett lärlingssystem värt namnet för de elever som öns-kar detta och som är lämpade för detta.Jag kan inte stå här och tala om exakt hur gymna-sieskolan skall utformas , men jag ärmycket oroad över att det på vissa program är såmånga som som inte får godkända betyg. Jaghar sett vissa skolor där inte får godkändabetyg i de kärnämnen som behövs för att få behörig-het. Då är det något fel - kanske inte på eleverna ellerskolan, men kanske på hela politiken bakom system-et.Därför är vi mycket öppna för en debatt och ettsamtal för att lösa dessa problem och sätta eleverna icentrum. Det är ju för deras skull som skolan är till.Anf. 385 ():Fru talman! Veckorna pågick en diskus-sion i facktidskrifterna , som rörde vilka benämningar som är de medlagar och förordningar mest överensstämmande. Skalldet heta förskola eller barnomsorg? Den aktuelladebatten hade sin upprinnelse i samband med enintervju i med skolminister . Såväl minister som reporter i dennaintervju levde i tron att begreppet barnomsorg togsbort när verksamheten fördes över från Socialstyrel-sen till , från socialtjänstlag till skollag ochfrån socialminister till skolminister.Enligt artikeln i berörda tidning uttryckte skolmi-nistern förvåning när hon fick se att regeringen i sinbudgetproposition fortfarande använde benämningenbarnomsorg.Debatten om vilka benämningar som skall gällainom barn-, fritids- och omsorgsverksamheten lärfortsätta, eftersom det i denna diskussion också liggertraditioner, värderingar och attityder, men också kun-skaper. Språkbruk är ofta avslöjande, och budskapetblir alltmer luddigt. Vid den utbildningspolitiskadebatten gjorde vi kristdemo-krater uppmärksam på den, som vi avläserdet, känslomässiga kluvenhet som avtecknar sig idenna diskussion.Det är bra att vi har fått en läroplan för förskolansom tydligt utgör ett viktigt dokument för personalenoch också har stor betydelse för föräldrar som harsina barn i den kommunala förskolan när det gäller attkunna se den pedagogiska målsättningen med verk-samheten.Jag är dock kritisk till det faktum att föräldrar somföredrar någon annan barnomsorgsform inte kanuppfatta beslutet som något annat än ytterligare styr-ning mot en enda omsorgsform. Man skall så tidigtsom möjligt placera sitt barn i kommunens förskola,annars är risken att det kommer efter i utvecklingenoch klarar sig sämre i skolan.Det som stärker bilden av att det är enhetlighetoch inte mångfald som eftersträvas är just att familje-daghem, öppna förskolan och enskilda förskolor inteomfattas av läroplanen. Var tryggas föräldrarnassjälvklara rätt till valfrihet?Fru talman! Den nuvarande läroplanen för för-skolan andas att det är bäst för alla barn att omfattasav den kommunala förskolan med sin utbildningsin-riktning. Det här är en kollektivistisk samhällssyn,och den hör inte hemma . Detta har vikristdemokrater gång på gång upprepat.Det är inte självklart att heldagsomsorg utanförhemmet är bäst för precis alla barns utveckling deförsta åren. Tvärtom visar internationell forskning påatt föräldrakontakten är mycketviktig för barnets neurologiska utveckling och där-med också för barnets kapacitet att lära. är det just närheten och anknytningen till föräld-rarna som är det viktiga. Till detta kommer att grupp-storleken inom förskolan gör att det inte är möjligt atterbjuda en nära personlig social relation med varjebarn, eftersom vi vet att av tvååringarna i daggår i grupper med mer än 16 barn. Det är enligt helt oacceptabelt.Vad vi politiker skall göra är att skapa förutsätt-ningar för att valen skall kunna göras. Alternativmåste finnas och erbjudas. Detta synsätt delas i dagav en stor andel småbarnsföräldrar. Det är först närman åstadkommit en reell valmöjlighet också förföräldrar som det blir intressant att mäta och jämförasiffror som rör efterfrågan.Fru talman! Jag vill också här i kammaren ta till-fället i akt att säga något om öppna förskolan. Denöppna förskolan är speciellt betydelsefull just förnyblivna föräldrar som vill ha hjälp och stöd i områ-den där barnfamiljers sociala nätverk är svagt, därarbetslösheten är hög och där barn och föräldrar harlångt till grannar och umgänge. Den är ett komple-ment till förskolan för barn med hemmavarande för-äldrar och kan även vara ett komplement till familje-daghemmen. Den utgör ett stöd till föräldrar när detgäller att kunna vara just föräldrar. Dagens familjer ärsmå enheter, och de skall fylla många funktioner.Det är lite häpnadsväckande att man inte någon-stans i propositionen kunde avläsa att socialdemo-kraterna ser den öppna förskolans viktiga verksamhet.Detta faktum torde ligga till grund för att mångakommuner väljer att lägga ned den öppna för-skolan. - - har varfjärde öppen förskola lagts ned. Dessa nedläggningarär på lång sikt förödande. Det är en verksamhet somför en relativt låg kostnad kommer många till godooch där man samarbetar med mödrahälsovård. Mansamarbetar med andra instanser ute i samhället ochvisar därmed på en mycket bra förebyggande verk-samhet.Skolverket har uttryckt att det saknas kunskap pånationell nivå om just denna verksamhet. Det uttryck-er man i en rapport som har lämnats tillregeringen. har också uttryckt att man serdet som angeläget att följa upp och utvärdera denöppna verksamheten. Vi kristdemokrater kommernogsamt att följa denna utvärdering och uppföljning.Fru talman! Skolministern har i ett press-meddelande meddelat att regeringen strävar efter attuppfylla löftet om rätten till barnomsorg vid arbets-löshet. Jag har inget emot att den rätten finns ute ilandets kommuner, men däremot menar jag att dennarättighet inte skall lagstadgas. Beslutet bör ligga hoskommunen. Om socialdemokraterna menar allvarmed rätten till barnomsorg vid arbetslöshet borde detleda till att samtliga socialdemokratiskt ledda kom-muner i landet tillsammans kommer överens om attden rätten skall finnas i den egna kommunen. Detpolitiska initiativet borde vara en självklarhet för atttrovärdighet skall uppnås.I gårdagens partiledardebatt sade statsministern attbarn till arbetslösa skall få rätt att gå på dagis närekonomin tillåter. Min fråga till socialdemokraternablir då: Gäller inte den rätten föräldrar som har sinabarn placerade i familjedaghem? Jag tror att det vorevärdefullt med ett klarläggande.Vilka signaler sänder socialdemokraterna ut tillalla barnfamiljer som valt andra former för sin barn-omsorg eller som bor i en glesbygd där daghemsplatsinte finns att tillgå? I mitt hemlän, , harvi många små orter där daghem inte finns eller därman tvingats lägga ned daghem i besparingssyfte.Det kan väl inte vara så att vi nu är på väg att ut-öka antalet barnfamiljer som står utanför statens sub-ventioner till barnomsorgen? Vi har redan ett antalbarnfamiljer i den gruppen. Jag tror att det vore vär-defullt för landets barnfamiljer att få ett tydligt be-sked på denna punkt.Fru talman! vill jag säga några ord omvårdnadsbidraget. Vi kristdemokrater har tidigarevelat att kommunerna skall ges möjlighet att ge desmåbarnsföräldrar som hellre vill ha det kontant stöd istället för barnomsorgsplats. Svaret till dessa föräld-rar har varit att barnomsorgen är utbyggd till i detnärmaste full behovstäckning. Det kan väl knappastvara svaret på frågan.Sverige behöver en ny familjepolitik där barnetsätts i centrum och ett samhälle där föräldrarna gesden absolut självklara rätten att så långt möjligt väljavilken omsorgsform de önskar.Fru talman! Varför visar socialdemokraterna ensådan ovilja att arbeta för att föräldrarna skall ha denvalfrihet de har rätt till? Med stödpartierna Vänsternoch vid Socialdemokraternas sida ter sigmålet om valfrihet långt borta.Anf. 386 (m) replik:Fru talman! Jag håller med om mycket av det somGunilla Tjernberg framförde om det olyckliga i att deöppna förskolorna går i graven och att vi får en lik-riktning när det gäller förskolan och barnomsorgen.Men jag måste i alla fall ställa en fråga. Jag har näm-ligen inte riktigt begripit det här. Anser kristdemo-kraterna på fullt allvar att en dagmamma skall tvingasfölja en statlig läroplan?Jag tycker att det ligger en fara i att man går in påverksamheten på det sättet. För mig och moderaternaär det självklart att det kan finnas statliga anvisningarför en offentlig verksamhet, men man kan inte gå hurnära familjers och människors integritet som helst.När det gäller den dagliga verksamheten bör det rim-ligen vara föräldrar, barn och personal på den enskil-da barnstugan eller det egna familjedaghemmet sombestämmer hur det skall vara.Jag tycker att det är petigt om man på fullt allvarföreslår att läroplanen också skall gälla dagmammor-na.Anf. 387 () re-plik:Fru talman! Det finns flera saker, ,som vi i det fallet måste reda ut. Vi kristdemokraterhar sagt att vi vill se såväl förskolan - då talar jag omdaghemmen - som familjedaghemmen och den öppnaförskolan inom läroplanen. Sedan får man sätta signed och titta på hur läroplanen skall skrivas. Vi villatt det skall anges mål och riktlinjer för dessa treverksamheter utifrån hur dessa verksamheter ser ut.Då får man mer en detaljnivå. Det skall handla myck-et mer om de verksamheter som efterfrågas.Nu har vi en läroplan där enbart förskolan är be-aktad. Det gör att vi indirekt skapar en A-barnomsorgoch en B-barnomsorg. Det tycker jag att den här de-batten och även debatten har visat tydli-ga tecken på.Anf. 388 (m) replik:Fru talman! Då får man naturligtvis diskutera vadsom bli A och vad som blir B. Men det är ändå märk-ligt att man tänker sig att det skall finnas statligaanvisningar för exempelvis familjedaghem. Skall detäven finnas anvisningar för privata eller friståendebarnstugor som kanske kommer på en pedagogik sominte riktigt är anpassad? Det tycker jag verkar steltoch otympligt. Tvärtom måste närheten till barnet ochden professionella kvaliteten vara avgörande.Vi har sagt att vi snarare tycker att man skallställa krav på utbildning hos personalen och att detskall vara en del övergripande krav. Man skall inte gåin på verksamheten. Vad är nästa steg om man följerkristdemokraternas modell? Det blir ju anvisningarför hur jag som mamma skall uppfostra mitt barn. Dågår man väl ändå för långt.Anf. 389 () re-plik:Fru talman! tycker jag att gickväl långt. Anvisningar för hur man skall vara mammaär mycket främmande för oss kristdemokrater.Vi talar nu om dagbarnvårdare i sin yrkestjänst.Vi talar om dem som har en anställning och som harbarn placerade utifrån en kö som finns inom kommu-nen. I de fallen är det rimligt att det finns anvisningar.Jag tolkar som att man inte är intres-serad av att utfärda mål och anvisningar för familje-daghemmen. Jag förstår nu att regeringen och social-demokraterna har för avsikt att göra detta. Det ärmöjligt att det arbetet också börjar bli klart.Anf. 390 () replik:Fru talman! Med begreppet förskola har vi velatmarkera att verksamheten är till för barnen. Dethandlar om deras start på ett livslångt lärande och omen pedagogisk verksamhet som skiljer sig en hel delifrån den barnomsorg som inledningsvis, när vi bör-jade bygga ut den, mest gav föräldrar den trygghetsom det låg i att veta att barnen var bra omhändertag-na.Visst skall det finnas valfrihet! Man skall kunnavälja olika former. Den valfriheten finns, och dentänker vi inte ta bort. Vi vill inte heller ha en stelbentreglering av alla de formerna, t.ex. den barnomsorgsom bedrivs hos dagmammor. Om man skulle regleraden skulle det bli ett väldigt stelbent och enformigtsystem.Läroplanen ligger som en riktlinje som även fa-miljedaghemmen kan följa, men det är inte en statligreglering.Anf. 391 () re-plik:Fru talman! Jag måste ta tillfället i akt här i kvällatt ställa en fråga till . Socialdemokra-terna går mer eller mindre tydligt ut med att detframgent skall vara gratis barnomsorg. talarnågon minister om förskola, och en statsminister talarom dagis. Innebär detta att de föräldrar - som har valteller inte har något val - som har sina barn placeradei familjedaghem kommer att ställas utanför de statligasubventioner som vi har till barnomsorgen ? Detskulle betyda att gruppen som står utanför subventio-ner från staten för sin barnomsorg blir större. Vi harredan ett stort antal barn i den gruppen, och i så fallutökar socialdemokraterna den.Jag tror att det är bra med ett besked på den härpunkten, eftersom det finns en stor oro ute i landetnär det gäller detta.Anf. 392 () replik:Fru talman! Vårt löfte om maxtaxa gäller fortfa-rande. Det gäller naturligtvis inte bara de barn som ärpå daghem utan också de barn som är i familjedag-hem. På den punkten kan jag lugna vad är det för fel på att vi har en pedagogiskverksamhet som erbjuds alla barn och att vi markerardet genom en läroplan för förskolan? Jag tyckte attjag kunde märka i anförande atthon ansåg att detta var fel. Är det så, eller är dettanågonting som är bra? Klargör det!Anf. 393 () re-plik:Fru talman! Det är inte på något sätt fel att vi haren läroplan för förskolan. kanske intelyssnade riktigt på vad jag sade. Jag uttryckte att detär bra att vi har fått tydliga pedagogiska riktlinjerockså inom förskolan.Vad jag inte tycker är bra, och vad vi kristdemo-krater vill uppmärksamma, är att det finns en tendensi den debatt som pågår att vi skapar en signal tillbarnfamiljer om en A-barnomsorg och en B-barnomsorg, vilket jag inte tycker att vi skall ha. Detär angeläget att föräldrar skall känna att staten intestyr valet. Staten skall uppmuntra det val som föräld-rarna gör, och då måste förutsättningarna finnas.Anf. 394 () replik:Fru talman! Jag tänkte egentligen ställa sammafråga som de två föregående talarna har gjort. Jagundrade om verkligen ville ut-sträcka läroplanen till att gälla för dagmammor m.m.Vi vet alla att barn är pigga på attlära. Man kan ha olika uppfattningar, men mångamenar att det är jättebra att sätta dem i en verksamhetdär man mer organiserat på ett utvecklingspedago-giskt sätt försöker utnyttja detta.Det här har folk sagt , oberoende av omde har valt att vara hemma med barnen eller inte. Deföräldrar som hade råd lät sina barn, omde ville, gå i lekskolan. De trodde attdet var en bra och lekfull förberedelse för skolan.Jag ser inte riktigt den motsättning som GunillaTjernberg tar upp. Det är ju denna pedagogiskt med-vetna organisation som en läroplan i första hand skallvara avsedd för.Anf. 395 () re-plik:Fru talman! Vi har ingen annan uppfattning närdet gäller läroplanen för förskolan. Jag säger en gångtill att det är bra att det finns en sådan.Jag tror att det är angeläget att vi när vi för denhär diskussionen är tydliga. När vi i olika partier talarom gratis barnomsorg bör vi komma ihågatt det finns andra omsorgsformer och att de ocksåskall uppmärksammas.Jag vet att barn har behov av pedagogisk ledning,stöd, lek osv. Det är oerhört viktigt.Men detta kan ett barn få på olika sätt: i dag-hemsverksamhet, hos dagmamma men också i hem-met. Eller varför inte i en öppen förskola som är ettmycket bra komplement när det gäller den verksam-heten.Anf. 396 ():Fru talman! Alla människors möjlighet till utbild-ning och kompetensutveckling oavsett ålder och bo-stadsort ligger mig mycket varmt om hjärtat. Det ären välfärdsfråga, en jämlikhetsfråga, en jämställd-hetsfråga och en fråga av allra största regionalpolitis-ka betydelse. Egentligen skulle kanske mitt anförandeligga i det regionalpolitiska blocket, men det kommeratt handla om utbildning, så jag hoppas att det passarbra här också.För närvarande pågår ett arbete runt om i landetför att ta fram förslag till åtgärder för att öka tillväx-ten. I , som jag representerar, domine-rar än den exportinriktade basindustrin. Som enföljd av de rationaliseringar som har skett kan inteindustrin längre erbjuda arbetstillfällen i den ut-sträckning som den gjorde tidigare.Som det sades tidigare här fordras det nu-mera oftast specialutbildning för att få anställning. flesta Norrlandskommuner är arbetslöshetenstor, och andelen invånare med eftergymnasial ut-bildning är lägre än i riket som helhet. Från vårt län ärutflyttningen stor . Det är ett bekymmer som videlar med övriga Norrlandslän, men också med storaområden utanför storstadsområdena i de södra delarnaav landet.Vad krävs då för att vi skall kunna vända trenden?I första hand krävs väl utbildad personal och en välfungerande infrastruktur. Vi måste möjliggöra förmänniskorna i våra kommuner och i våra län att ut-bilda sig för den nya tidens krav på kompetens. Detkrävs goda kommunikationer, både traditionella ochmoderna bredband, för att företag skall vara intresse-rade av att etablera sig, så att de som har skaffat sigutbildning kan erbjudas arbete på hemorten.Med tanke på den höga arbetslösheten, de låga ut-bildningsnivåerna och en låg andel sökande till hög-skoleutbildningen hälsades regeringens satsning påkunskapslyftet med mycket stor tillfredsställelse i vårtlän. Det är många som har sökt sig till komvux ochkunskapslyftet. medger regelsys-temet att arbetslösa kan studera på heltid med bibe-hållen arbetslöshetsersättning. Förmodligen har detbidragit till att så många människor nu har tagit tillvara möjligheten att komplettera sin utbildning för attfå gymnasiebehörighet.Det stora intresset för att komplettera sin utbild-ning har stor betydelse i den del av landet som jagkommer från. Det har stor betydelse eftersomkunskap och kompetensutveckling tillmäts allt störrebetydelse för ekonomiskt välstånd och för tillväxt.Det här är bara början på en process. I Hälsing-land liksom i övriga landet är det en större andelkvinnor än män som har börjat vidareutbilda sig.Nästan två tredjedelar av dem som studerar är i åldern25-44 år. Det är alltså många som är i de mest pro-duktiva åldrarna som kompletterar sin utbildning.Förra året gjordes en undersökning bland de vux-enstuderande i . Den visar att de vikti-gaste motiven för att vidareutbilda sig är att få gym-nasiekompetens, att få behörighet för högskolestudi-er. Den här undersökningen visar också att studiernaför de flesta är ett positivt val, inte något som mankänner sig tvingad till. Framför allt kvinnorna angerofta personliga motiv. Man vill stärka självförtroen-det och öka sin allmänbildning.Närmare 40 % tänker söka sig till någon högsko-leutbildning eller annan högre utbildning inom denärmaste tre åren. En ungefär lika stor andel säger attde kanske tänker göra det. Det är alltså ungefär 80 %som nu funderar på att läsa vidare.Eftersom många av de studerande har kommit enbit upp i åldrarna är de ofta i den situationen att deinte kan lämna hemorten för studier vid högskolan.Endast en tredjedel av de studerande menar att de kanstudera vidare om studierna i sin helhet är förlagdatill högskoleort. För lite mer än två tredjedelar av destuderande är distansstudier vid högskolan eller studi-er vid studiecentrum på hemorten möjliga alternativ.Möjligheten att studera på hemmaplan blir viktigareju äldre man är. Framför allt kvinnorna uttrycker attde behöver ha den möjligheten. Naturligt nog är detungdomarna som kan tänka sig att studera på hög-skoleorterna.Slutsatsen av den här undersökningen är att sats-ningen på har varit mycket positiv ochatt många har planer på fortsatta studier om bara derätta förutsättningarna ges.Fru talman! Ett sätt att öka möjligheterna för storagrupper i vårt land att studera på eftergymnasial nivåär att förbättra möjligheterna till distansstudier. Ut-vecklingen pekar också på att intresset fortsätter attväxa och att den nya tekniken rätt utnyttjad med sinamöjligheter till interaktivt lärande och kunskapssö-kande kan innebära en omvälvning både av högsko-lornas undervisning och av deras räckvidd.I vårt län är distansutbildning på högskolenivå se-dan en självklar utbildningsform, tillgängligvid lärocentrum i länets samtliga kommuner. En ut-värdering vid har dessutom visatpå mycket gynnsamma effekter på sysselsättningen ivårt län. Distansutbildningar förlagda till lokala stu-diemiljöer har nått nya målgrupper som traditionelltinte påbörjar högskolestudier. Man kan vidare kon-statera att examinationsgraden är lika hög vid distans-studier som vid traditionella högskolestudier.Regeringens satsning på de små och medelstorahögskolorna har varit mycket bra. Det har inneburitatt framför allt fler unga människor skaffar sig kvali-ficerad eftergymnasial utbildning. Det innebär att desmå högskolorna fungerar som en motor för närings-livet i sina regioner.Den här satsningen har, som jag har sagt, varitbra. Men i allmänhet når man endast de riktigt unga,vilket i och för sig är lovvärt.