prot · GN0929 · 1999-11-18 00:00:00 — En viss del av utrymmet används ocksåtill en sänkning av skatten, lika för alla, och en sär-skild skattesänkning för barnfamiljer mot bakgrundav att de har varit de senaste årens stora förlorare.Vi vill avskaffa den orättfärdiga förmögenhets-skatten genom att börja med att avskaffa sambeskatt-ningen av äkta makar, som dessutom bidrar till attpengar drivs ut ur vårt land. Jag nämnde 300 miljar-der; det är socialdemokraternas egna siffror.Vi vill sänka arbetsgivaravgiften i tjänstesektorn. ISverige är arbetslösheten fortfarande ett stort pro-blem. En del pekar åt rätt håll, men vi fick arbets-kraftssiffror som inte var så positiva. Vi villgöra hushållsnära tjänster billigare i synnerhet, efter-som det finns många jobb att hämta inom det områ-det.Vi måste förbättra företagsklimatet, som jag harvarit inne på. Det handlar om lägre skatt på riskkapi-tal framför allt genom att man slopar dubbelbeskatt-ningen, men det gäller också rättvisa skatteregler försmåföretagarna, de s.k. 3:12-reglerna. Det gälleråterigen slopad förmögenhetsskatt, eftersom det fak-tiskt också är en företagarfråga, och det gäller för-enklade regler för företagandet.Någon nämnde något om F-skattsedel . Jagtycker att vi ganska ofta har sammankomster där vifår diskutera detta. Folk från påpekarinte sällan de brister som fortfarande består när detgäller möjligheten att få ut F-skattsedel.Den skatteväxling som alla säger sig vilja genom-föra måste genomföras i praktiken. Det kräver en heldel tuffa beslut. Framför allt måste kopplingen mellanhöjda miljöskatter och sänkta skatter på arbete varatydlig. Annars är det ingen skatteväxling utan ensvartväxling.Folkpartiets skattepolitik innebär på lång sikt enfördel för , och den tycker jag att vi ska ha.Tack!Anf. 176 () replik:Fru talman! berörde bl.a. de mind-re företagens situation. Det gjorde jag också i mittanförande. Jag pratade mycket om kontakter som jaghar haft med företag, vilka frågor de tyckte var vikti-ga osv. pratade väldigt mycket omskattefrågan. Jag pratade även om andra frågor somjag vet att många företag tycker är viktiga.Utifrån våra båda resonemang skulle jag vilja höraJohan kommentar om en av valana-lyser. Den visade faktiskt att fick stöd av2,av småföretagarna medan fickstöd av av småföretagarna.Anf. 177 () replik:Fru talman! Kommentaren blir att jag får arbetamer långsiktigt i min opinionsbildning. Sedan får manhoppas att siffrorna kan förändras när de människorsom uppgav att de ville rösta på inservad er politik leder till, nämligen att det inte blir bätt-re för svenska småföretag i på lång sikt.Anf. 178 () replik:Fru talman! Jag vill inte växa mig för hög här iriksdagsbänken. Men detta kanske ändå bekräftarnågot av det som jag sade förut i talarstolen. Jag pra-tade om småföretagarnas situation och om vilka frå-gor de vill prioritera.Anf. 179 () replik:Fru talman! Man kan lätt få intryck av att MarieEngström växer sig för hög. Jag var på ett frukost-möte . Det var småföretagare som bjöd in tilldet. Där fanns representanter från flera partier. Jagsåg inte en enda människa från . Inte enenda riksdagledamot från orkade masasig dit för att lyssna på småföretagare somhade synpunkter på politiken i . Det säger välen del om engagemang.Anf. 180 ():Fru talman! I den här budgeten har vi sett ett ge-nombrott för grön skatteväxling. Regeringen, till-sammans med och oss i ,lägger fram en skatteväxling i årets budget. Energis-katterna för el och dieselolja samt skatten på kärn-kraftsel höjs. sänks skatten för arbetstagare,och pengar satsas på kompetensutveckling i arbetsli-vet.Det finns några i debatten som talar om att detinte har skett någon skatteväxling utan en svartväx-ling och lite annat. Men det har faktiskt skett enskatteväxling. Vi har sänkt skatten på arbete och höjtskatten på miljöförstöring. Det är ett steg i rätt rikt-ning, men det är inte nog.Jag tänker speciellt gå in på miljöproblema-tiken och behovet av en fortsatt skatteväxling.I mer än fyra miljarder år har solen i samspel medjorden skapat det klimat som är förutsättningen förlivet för oss människor, djuren och naturen. hållermänniskan på att störa den balansen och skapa enförändring av klimatet. Den kallas växthuseffekten.Bilkörning, men även skogsbränder, krig ochmänskliga aktiviteter över huvud taget, rubbar dennaturliga balansen och ger upphov till mer gaser änjorden tål. Uppvärmningen påverkar jordbruket,skogsbruket, djurlivet och också våra liv. Det finnsockså en annan obarmhärtig följeslagare, nämligenväderkatastroferna. Vi ser dem redan här . Det ärfler och våldsammare stormar, fler översvämningaroch andra extrema vädersituationer.Miljöproblemen är förskjutna och rum. Det ärinte alltid säkert att den miljöpåverkan som vi orsakarkommer att drabba just oss själva, i alla fall inte un-der den närmaste framtiden. När det gäller växthusef-fekten är det extra tydligt. Klimatförändringen kännsdiffus, och kanske får inte klimatförändringar så all-varliga effekter i just . Man kan se positivaartiklar i kvällspressen om att växthuseffekten kom-mer att ge oss varmare somrar och fler turister. Mendet är inte glädjande. De globala konsekvenserna avväxthuseffekten kommer definitivt att få effekter förSverige, men det är tyvärr svårt att se sambanden.Sverige kan också påverkas direkt.Vi som bor i , i , bordeegentligen ha ett betydligt kyligare klimat än vad vihar, men förser oss med varmare vat-ten söderifrån. Om det här skulle sluta att fungera -vissa forskare tror att det kan hända i och med växt-huseffekten - skulle temperaturen snabbt sjunka ochSverige bli ungefär lika kallt som nordligaste påverkan går inte att ändra på, och det är dettasom vi måste förhindra.Tyvärr kan det kännas som om konsekvensernaligger långt fram i tiden. Bekymret med miljöproble-men är att de är osynliga. Människan har svårt atttänka på lång sikt, att tänka längre fram än ett par år.Men vi har kunskap om hur en miljömässigthållbar ekonomi ser ut, och vi besitter också denteknik som behövs för att bygga en sådan värld.Teknikutvecklingen går framåt. Tyvärr användsinte alltid den positiva tekniska utvecklingen till attlösa miljöproblem. Många av dagens miljöproblem,t.ex. utsläppen av koldioxid, hänger samman medenergianvändningen. Trots att energiskatterna harvarit låga och stigit betydligt långsammare än skat-terna på arbete har tekniken utvecklats, och energinanvänds allt effektivare. Men energianvändningenhar, trots teknikutvecklingen, inte minskat. Orsakenär att konsumtionen ökar.När bilmotorernas effektivitet ökar leder det tillatt motorerna blir starkare i stället för att bilarna blirbränslesnålare. Detta är en generalisering. Men gene-rellt sett innebär lägre resursförbrukning billigaretillverkning eller användning, och det gör att vi harråd att konsumera mer i den rika världen. Och vikonsumerar mer. Det är ohållbart.Den här utvecklingen kan knappast vändas sålänge man inte höjer miljöskatterna och sänker skat-ten på arbete så att det blir en förändring när det gäl-ler vad vi väljer att konsumera.Om vi i använde ekonomiska styrmedelännu mer för att förbättra miljön skulle vi också ska-pa förutsättningar för teknikutveckling som ger glo-bala positiva miljöeffekter genom handel och bistånd.I många fall är det också lönsamt för att liggaförst på en växande miljömarknad. Men, och det ärkanske viktigast, det är en etisk och politisk nödvän-dighet för oss, de rika länderna, att gå före. Dels harvi det ansvaret eftersom vi har råd, dels kan vi då fåfattigare länder att faktiskt ta ansvar för miljön.I dag har vi i en högkonjunktur. Underhögkonjunkturen tillverkas mer produkter, och dåstiger energianvändningen och miljöförstöringen.Högre miljöskatter skulle kunna bryta sambandetmellan ekonomisk tillväxt och miljöförstöring.Om vi går tillbaka och ser hur ekonomisk politikoch utveckling har påverkat utsläppen av koldioxidunder 90-talet kan vi se att de totala utsläppen i Sve-rige bara har minskat mellan : Utsläppen 1991var lägre än 1990. Det var då drabbades avden ekonomiska krisen. infördes också enkoldioxidskatt. har dock utsläppen fortsattatt öka. , förändrade man ener-giskatterna så att det blev dyrare att köra bil och billi-gare för industrin att använda fossila bränslen. Re-sultatet blev att transporterna tillfälligt minskademedan utsläppen från industrin ökade. Det här visaratt ekonomiska styrmedel fungerar.Utsläpp av koldioxid är lika skadliga var de änsläpps ut. Eftersom växthuseffekten är ett globaltmiljöproblem är den billigaste åtgärden att höja skat-ten på utsläppen. Då kommer utsläppsminskningarnaatt göras först där det är billigast.Det är orimligt att av dagens skatter kommerfrån skatt på arbete och från miljö- ochenergiskatterna när våra stora utmaningar är att mins-ka arbetslösheten och att radikalt minska utsläpp ochresursanvändning.Jag vill läsa ur en rapport som heterHur ska må ? I sammanfattningen islutet står det så här:"Vi har pekat på viktiga hänsyn som måste tasför att förhindra allvarliga miljöförsämringar och föratt säkerställa att avtalen" - alltså internationellamiljöavtal - "nås. hänger det på viljan och enga-gemanget hos befolkningen och beslutsfattare inompolitiken," - alltså oss här - "den offentliga förvalt-ningen och näringslivet.Med förvarning finns det fortfarande storamöjligheter att välja framtid. Om världens och Sveri-ges politiker beslutar om krafttag - och genomdriverdessa - går det att åstadkomma betydligt fler förbätt-ringar än vad nu gällande avtal leder till.Det kommer med all sannolikhet att innebära storauppoffringar och villighet att pröva alternativa hand-lingsvägar, som bygger på ändrad samhällsstrukturoch ny livsstil - inte minst i den industrialiseradedelen av världen. Men bromssträckan är lång. Detbrådskar med att sätta nya mål och visa på möjligaåtgärder för att nå dem. "Det här skrevs . Koldioxidutsläppen i Sverigehar ökat. Det här är en allvarlig utveck-ling. Jag hoppas att tar dessa frågor påallvar och att det är dags att fortsätta med skatteväx-lingen. En grön skatteväxling är det enda sättet attåstadkomma både social rättvisa och en god miljö ochdärmed skapa en hållbar framtid.Anf. 181 ():Fru talman! har jag häri kammaren resonerat om skatter och skattetryck frånutgångspunkten: Varför har vi skatter? Jag tänktegöra så också i dag.Jag förvånar mig dock när re-dan innan jag har börjat, fru talman, begär replik.Eller ville han instämma i det jag sagt? Det var kan-ske det han gjorde.För sedan var jag inbjuden till en här i . Man hade bett mig talaunder rubriken "Skatter ". I den diskus-sion som följde på min korta inledning var det enmedlem i klubben som frågade ungefär så här: Om dufick bestämma precis själv, skulle du då vilja ha ettskattetryck på eller på ? Mitt svar var:Med all respekt tycker jag att du har fel infallsvinkel.Man måste börja från andra hållet, påstod jag, nämli-gen med utgiftstrycket. När jag hade gjort den reser-vationen blev mitt svar: Om vi har ett utgiftstryck på24,vill jag ha ett skattetryck på . Men har viett utgiftstryck på vill jag faktiskt ha ett skat-tetryck på . Man måste börja i den ändan.En sak står i varje fall fullständigt klart för mig,fortsatte jag. Jag vill absolut inte ha tillbaka den situ-ation vi hade för fem , när vi hade ettutgiftstryck på av bruttonationalproduktenoch ett skattetryck på - av det enkla skäletatt jag är gammalmodig nog att tycka att man skabetala för sina utgifter. Men om vi hade haft det härutgiftstrycket på , sade jag till mannen, skullejag arbeta för att vi skulle sänka det. Och det är det vihåller på att göra , fast på en lite lägre nivå.Efter den här lilla utvikningen går jag tillbaka tillden fråga jag ställde: Varför har vi skatter? Som jaghar sagt här tidigare finns det tre huvudsakliga skäl.För det första har vi skatter för att finansiera deutgifter som vi ofta - kom ihåg det - i väldigt storenighet har beslutat att vi ska ha. Det betyder att viska finansiera välfärden. Jag tycker, som jag sadealldeles , att har vi utgifter ska vi se till att betalaför dem.För det andra har vi skatter för att omfördela. tycker inte att vi ska omfördela. Men vi socialde-mokrater tycker att vi ska göra det. Vi socialdemo-krater tycker helt frankt att vi ska omfördela från demsom har det bättre ekonomiskt till dem som har detsämre ekonomiskt.För det tredje - och detta talade om alldeles - vill vi använda skattesys-temet och olika skatter som ett styrmedel. Vi kan haolika uppfattning om takt och nivåer osv., men vi villanvända skatter som ett styrmedel för att åstadkommavissa saker.Skatter i hela dess vidd är ett omdiskuterat ämne.Jag tror att man kan säga att skatterna omfattas av enviss hatkärlek. Alla - i varje fall nästan - kan ge ex-empel på skatter de inte tycker om. Antingen är de förhöga eller för låga, eller också är de riktiga men baraför andra och inte för mig själv.Jag tror att det bara finns ett område som det ärlättare att ha synpunkter på, och det är personfrågor.Man kan nämligen bara tycka till, anser en del. Ipersonfrågor är det väl lättare, även om inte jag tyck-er att man ska göra det, men i skattefrågor menar jagatt det inte går att bara tycka till.Uppfinningsrikedomen när det gäller att föreslåskattesänkningar har vi hört många exempel på här . är en mästare på det området.Denna uppfinningsrikedom överträffas bara av ensak, nämligen idérikedomen då det gäller att föreslånya utgifter. är inte så dålig på detheller.Det är den ena sidan av saken. Den andra sidan avsamma sak är att alla undersökningar visar att stora,breda grupper, en stor majoritet, har en vilja att betalaskatt - om man känner att skatterna går till rätt sakeroch används på ett effektivt sätt.Om man nu vill göra en skattesänkning bör mansamtidigt, menar jag, föreslå antingen en utgifts-minskning eller en annan finansiering. Den somkommer dragande med att dynamiska effekter skaordna det bör tänka en gång till. Som : Först ska pengarna in, sedan kan manbetala ut dem. Jag vet att ni kommer att säga att det ärkamrersaktigt, men vi har blivit brända på dynamiskaeffekter som inte kommit. Vi har blivit det vid fleratillfällen. Först ska pengarna in, sedan kan vi betala utdem - så tycker jag.Vi ska naturligtvis inte ha skatter som hindrar för-ändring eller bidrar till en utveckling som vi inte villha varken . Men att reformeraskattesystemet handlar inte i första hand om att mins-ka skatteinkomsterna. Vi behöver de här inkomsternaför att finansiera välfärden. Och vi socialdemokratervill ha ett välfärdssamhälle. Vi är beredda att slåss föratt vi ska ha de nödvändiga inkomsterna för att be-hålla och utveckla ett sådant. Det är ungefär sammaresonemang som när på ett så fintsätt, tyckte jag, redogjorde för sina och sitt partisåsikter i den här frågan.Alla säger att de vill ha ett välfärdssamhälle - ja,nästan alla i alla fall. Det smärtar mig att behöva sägadet jag nu kommer att säga, men ibland är det faktisktnödvändigt att tala klartext. Jag söker inte striden,men ibland måste man ta den. För en del är det tyvärrmest ord, eller kanske t.o.m. skrift i vatten, när desäger att de vill ha ett välfärdssamhälle om man serpå vad de vill göra i praktiken, i vardagen.En del säger: Sänk skatten. Låt människorna be-hålla sina inkomster så att de själva kan välja vilkenvård och skola de vill ha och vilken standard på sjuk-försäkring och a-kassa de vill ha.Jag tänkte, fru talman, travestera en text från ce-remonin i kammaren i går, vid överlämnandet av dennya . Det är från 6:1-9. Jag vill klartsäga att jag erkänner att det är en liten travestering.Ungefär så här heter det i min travestering i alla fall:De har hört men ingenting förstått. De har sett meningenting fattat.Jag talar om dem som säger: Sänk skatter, sänkskatter, sänk skatter, sänk skatter så blir välfärdenbättre. De har hört men ingenting förstått och de harsett men ingenting fattat.I verkligheten är det så att vi i vårt land, ofta istor, bred enighet, det säger jag igen, med skattepoli-tikens hjälp har omfördelat välfärden så att den kom-mit de många människorna till del. över tiden under våra liv. Vi behöver mer av detgemensamma när vi är unga och när vi är gamla. Vibehöver mer när vi är sjuka eller ömtåliga på annatsätt. Det är fördelning över tiden. Vi tycker dessutomatt det är rimligt att vi omfördelar från dem som hardet bra ekonomiskt till dem som har det mindre bra.Moderaterna säger att välfärden skulle öka med,som jag uppfattar det även om man inte skriver det,dramatiska skattesänkningar. Jag förstår inte det re-sonemanget. Hur skulle vanliga inkomsttagare fåpengarna att räcka till barnomsorg, skola, sjukvård,omsorg om föräldrar och far- och morföräldrar ochallt annat vi gör gemensamt? De betalar ju inte såmycket skatt att man kan finansiera det här även omman tar bort skatten rakt av.Som jag sade alldeles söker jag inte strid förstridens egen skull. Men ibland är det nödvändigt attblottlägga var skiljelinjerna och motsättningarnafinns, att visa hur det är och tala klartext.Jag kan exempelvis inte heller förstå hur det blirbättre för människor i vanliga inkomstlägen om er-sättningarna inom de sociala välfärdssystemen sänkstill . Hur ökar det välfärden? Hur blir omsorgenom barn och gamla bättre om man sänker kommunal-skatten rakt av?Jag har sagt det i tidigare debatter i kammaren: Såfort Moderata samlingspartiet ser problem säger mo-derata företrädare: skatten, sänk skatten, sänkskatten! Dessvärre noterar jag att ,inte särskilt överraskande faktiskt efter de senasteårens utveckling för det partiet, och , förmig lite mer överraskande, i långa stycken anslutersig till detta som jag menar väldigt förenklade ochstereotypa sätt att se på samhällsutvecklingen.Vi socialdemokrater vill även i fortsättningen haen offentligt finansierad välfärd. Den ska vara till-gänglig för alla. Vi vet att detta är en förutsättning föratt alla, inte bara några, ska kunna känna trygghet ilivets olika skeden. Möjligheten att leva ett bra liv skaså lite som möjligt vara beroende av livets slumpmäs-siga skeenden. Dessutom är det så, och jag tror attfinansministern var inne på det i frågestunden här, attom man känner sig trygg för framtiden är föränd-ringsbenägenheten större. Då vågar man kasta loss,prova något nytt, utbilda sig, byta jobb, flytta. Ochallra viktigast: Då ställer man upp för varandra.Det är denna samhällsmodell som ger ett merjämlikt samhälle. För det behöver vi skatter. Vi harlyckats åstadkomma en hel del i vårt land, tycker jag,med vår modell. Vi har gjort det bättre efter hand. Jagska ta ett enda exempel. Jag känner mycket väl enkvinna hemma i . När hon var ,hon är drygt 50 , drabbades hennes far av en svårsjukdom som gjorde att han inte kunde komma tillba-ka till arbetslivet. Då, när hon var 14, gick hon i real-skolan. Hon fick sluta skolan,för hon var tvungen att försörja sig själv och bidra tillförsörjningen av familjen. Hon hade småsyskon ock-så.Sedan förändrades samhället. har denna kvin-na - som ju var en ung flicka när hon var 14 och ficksluta realskolan - i vuxen ålder kunnat utbilda sig.Samhället förändras. Vuxenutbildningen har byggtsut. De ekonomiska förutsättningarna har förbättrats.Hon har alltså i vuxen ålder genom samhällsföränd-ringen, genom välfärdssamhället, kunnat få det somhon inte kunde få när hon var 14. Då hade vi inte demöjligheterna. Detta tycker jag är ett bra exempel påhur en utbyggd välfärd i ordets vidaste bemärkelsekan göra livet bättre för människor.Så vill jag se på samhällets uppgifter. Det finnsalltid något man vill göra. Vi ska fortsätta att flyttafram positionerna, men inte nödvändigtvis med pukoroch trumpeter. Vi ska snarare göra det med ett var-dagligt, enträget, slitsamt arbete.När detta är sagt vill jag återgå till mitt påståendeatt inget är givet . Skattesystemet måstemed nödvändighet förändras över tiden. Det är därförvi med den budget som vi nu diskuterar vill starta enreformering. För att ett framtida skattesystem ska haett brett folkligt stöd vill vi att så många partier sommöjligt ska ställa upp.Jag tror att det var som tyckte attvi hade misskött det där. Men vi har faktiskt pågåen-de skattesamtal. vet väldigt väl varfördet har blivit ett litet uppehåll . Det är för att vihåller på att bereda frågan om energiskatterna, ochdet är komplicerat. Det är därför vi behöver lite tid påoss.Vi hoppas att vi ska kunna nå breda uppgörelser.Det bra för människorna i , och det är bra förvårt land. Våra utgångspunkter för reformarbetet är:- Inkomstskattesänkningar med tyngdpunkt för låg-och medelinkomsttagare.- Det ska stimulera tillväxt och arbete.- Det ska stärka som företagarnation.- Vi ska ha ögonen öppna för de krav som interna-tionaliseringen ställer.- Det ska främja omställningen till ett ekologiskthållbart Sverige.- Det ska minska skattefusket.- Det ska stärka det svenska skattepolitiska ageran-det inom EU.Nu tar vi ett första steg genom den skattereduk-tion vi föreslår för att kompensera för en del av ege-navgifterna. Vi har för avsikt att fortsätta, men vi skata hänsyn till konjunkturen och ekonomin. Pengar skain först, sedan kan vi betala ut dem. Vi lovar ingaskattesänkningar på kredit.Nu när vi kan göra det, när vi har en krona och nioöre eller vad det kan vara när vi ska betala ut en kro-na, vill vi i första hand satsa på dem som bar detyngsta bördorna, relativt sett, under saneringsåren.Det är därför vi har valt vägen att kompensera för endel av egenavgifterna. I samma ljus ska maxtaxa pådagis och höjda barnbidrag ses.De förslag till skattesänkningar som finns på allaområden, och som framför allt , och till en del för fram,visar i blixtbelysning vad dessa partier är beredda till.Ni är beredda att göra precis samma misstag igen.Ärade kolleger i de här partierna: Spåren förskräcker!Dra lärdom av vad som hände när statsskulden för-dubblades på tre korta år, när arbetslösheten tredubb-lades och när budgetunderskottet fyrdubblades. Dralärdom!En sak till. Många av era förslag - framför alltFolkpartiets numera - leder till att klyftorna ökar. Dettycker vi är fel. Vi är övertygade om, som säga, att ett samhälle med ökade klyftor inteär bra ens för dem som har goda ekonomiska förut-sättningar. Vidgade klyftor leder nämligen till ökadesociala motsättningar, och det är inte bra för någon.Ett sådant samhälle blir hårdare, det blir kallare, ochdet blir vrångare för de många människorna, och såvill vi inte ha det.Fru talman! Jag har tidsbrist, men jag vill trots detvara artig - men självklart menar jag vad jag säger -och tacka och frånVänsterpartiet och från Miljöpartietför det samarbete som vi har haft när vi har utarbetatvårt yttrande till finansutskottet i dessa frågor. Jag serfram emot ett fortsatt bra samarbete.Jag vill också tacka mina ärade kolleger i skat-teutskottet. Vi har olika uppfattningar i sak ibland,inte alltid, men jag tycker att vi har en kollegial stäm-ning. Vi kan hålla isär sak och person, och det upp-skattar jag väldigt mycket.Vi har i vårt yttrande till finansutskottet ställt ossbakom regeringens förslag och föreslagit avslag på demotioner som är fogade till finansutskottets betän-kande 1, och jag vill nu instämma i det yrkande somfinansutskottets ordförande har gjort i denna fråga.Anf. 182 ():Fru talman! Den gode , ordföran-de i skatteutskottet, har uppenbarligen hamnat påefterkälken när det gäller skattefrågorna. Han står häroch talar sig varm för höga skatter och kanske t.o.m.höjda skatter, medan regeringen nu äntligen har börjatgå åt andra hållet, den har nämligen kommit medförslag till skattesänkningar. Jag har i mitt anförandesagt att jag med tillfredsställelse hälsar att regeringenäntligen inser baksidan av högskattesamhället och deinstängningar som detta innebär.Jag har en mycket konkret fråga till som gäller den relativt hyfsade skattesänkningsom ni vill göra för låg- och medelinkomsttagarna. Niväljer då förvärvsavdraget. Med detta sätter ni åtpensionärerna, studenterna och dem som lever på stödoch bidrag. Varför gör ni detta? Varför låter ni inteockså dem omfattas när det finns lite pengar i stats-kassan nu? Ni sätter åt de minsta i samhället.