prot · GM0944 · 1999-01-22 00:00:00 — Det finnsandra möjligheter. Det är inte stora pengar det rör sigom, men det drabbar en näring som i vissa delar avlandet håller på att dö ut.Anf. 74 () replik:Fru talman! handlar det om god miljötillsyn,god djurhållning och att inte ge medicin till broilraroch svin i förebyggande syfte. Det är den stämpelsom svenskt lantbruk har ute i . Det är bra förlantbruket. Det låter ändå som om kd bara talar ompengar. Här handlar det om god miljö och djurtillsyn.Det är viktigt, och det är ett försäljningsargument.Om vi inte fortsätter med detta, fortsätter utveckla detoch ställer krav på varandra stannar ju miljödelen till,och då stannar också exporten av livsmedelsproduktertill. Det är ett hot mot svensk landsbygd.Anf. 75 () replik:Fru talman! Vi är helt överens om att vi skall haEuropas och världens bästa och hälsosammaste livs-medel. Men vi måste också ge jordbruksnäringenlikvärdiga konkurrensmöjligheter med omvärlden.Klarar vi inte det har vi snart ingen jordbruksnäringkvar i det här landet.Anf. 76 ():Fru talman! Den här regionalpolitiska debatten -som är ett resultat, som påpekade, aven begäran om en extradebatt som Centerpartietframställde - visar att det är väldigtmånga av oss här i kammaren som är starkt bekymra-de och mycket engagerade för att få en vändning tillstånd så att hela kan leva och utvecklas.För många av oss som bor och verkar i tror jag att årsskiftets mest betydande händel-se var den nya påminnelse vi fick om de alarmerandebefolkningstalen. Återigen har väldigt många kom-muner runtom i landet tappat bortåt , och en delännu mer, av sin befolkning. I mitt hemlän Gävleborgvar det minus i samtliga tio kommuner, sammanlagtminus 2 433 människor.För ett år sedan var situationen densamma. Siff-rorna var nästan på pricken likadana. somhar gått har regeringen lagt fram en regionalpolitiskproposition som antagit. Statsministern harhögtidligen deklarerat att hela skall leva ochutvecklas.Men i praktiken förefaller den socialdemokratiskaledningen tämligen oengagerad i den här frågan. Manhar i stället i regeringsdeklarationen börjat tala allt-mer om storstädernas fortsatta expansion. Samtidigtförtvinar landsbygden, och jordbrukets lönsamhet,som är motorn i en stor del av landsbyg-den, undermineras och gårdar läggs ned.I det sammanhanget vill gärna säga till MichaelHagberg att det är självklart att den miljöprofil somdet svenska jordbruket har skall utvecklas och värnas.Men man måste också har rimligt betalt för produk-terna om man skall kunna fortsätta verksamheten. Detgår inte att leva på bra miljöstämpel. Det skall var ettsäljargument, men man måste också se till att lön-samheten som helhet är väldigt bra.Sverige håller alltså på att kantra. växer med en storlek motsvarande en normal-stor norrlandskommun, ca 20 000 människor, varjeår. avfolkas stora delar av landet och främstglesbygden i en allt snabbare takt. Om vi leker medtanken att hade hämtat hela sintillväxt från mitt hemlän Gävleborgoch fortsätter att växa i samma takt in på2000-talet, fortfarande med människor från mitthemlän, skulle hela detta län, , vara bortso-pat . ökar enligt prognoserna mednära 300 000 människor på 20 år.Paradoxen i detta är att en befolkningsomflyttningav det slaget är till stor skada för både storstad ochlandsbygd, precis som i sitt tidigareinlägg har sagt. I överhettade storstäder blir nackde-larna väldigt påtagliga med stor miljöbelastning, nyabilköer, bostadsköer och bostadsspekulation, enormttryck på nya dagis och skolor, och segregationen blirstörre och de sociala problemen allvarligare, för attbara nämna några avigsidor. uppstår kapi-talförstöring av stora mått när utflyttningskommuner-na tvingas riva väl fungerande bostäder och ställaskollokaler tomma. Småföretagens och handelnskundunderlag försvinner, och den onda spiralen är igång.Trots att sambanden är så tydliga och problemenså stora både i landsorten och i storstäderna tycksman inte på alla håll förstå detta. Det finns t.o.m. desom gläds åt utvecklingen och tycks vilja tömmaLandsortssverige ännu snabbare. Inte ens när över-hettningen blir påtaglig i storstadsområdena tyckssomliga förstå sambandet mellan utvecklingen häroch utvecklingen där.Så sent som i tisdags hade jag det tvivelaktiganöjet att i den här kammaren höra en socialdemokra-tisk ledamot aningslöst tala om hur bra det blir förhela landet om kan växa ännu snabbare.Lyssnar man på det moderata finansborgarrådet iStockholm får man ännu värresignaler.Detta illustrerar i klartext den enorma laddningsom ligger i den här frågan. Det är nog många fler änjag som undrar hur länge till vi skall acceptera attNorrlandslänen betraktas som ett kolonialland medpålitliga leveranser inte bara av skogsråvara, vatten-kraft, malm och stål utan också av tusentals ungaproduktiva människor. Det är inte undra på att detman tidigare mer skämtsamt talat om, att dela avSverige vid och bilda eget på den andrasidan, alltmer framstår som en tanke som mer allvar-ligt borde prövas.Gävleborg och andra Norrlandslän behöver min-sann inte be om ursäkt för sig. Vår skogsindustrigenererar mer exportintäkter än den omhuldade bilin-dustrin i söder. Hur skulle klara sig utan dennorrländska vattenkraften? I själva verket bidrar varjenorrlänning genomsnittligt med ett nettoexportvärdesom är högre än det för genomsnittssvens-ken enligt de beräkningar som Norrlandsförbundethar gjort. Ser man till den potential för etanolproduk-tion för miljövänliga bränslen som också finns iNorrland är det ytterligare en enorm utvecklingsmöj-lighet.Det måste dock till ett antal viktiga politiska be-slut för att skapa rättvisa och utvecklingsmöjligheter.En god och likvärdig grundläggande samhällsserviceav typen post- och teleförbindelser och myndighets-service av olika slag borde vara en självklarhet menär det knappast. I många län har i stället statliga myn-digheter, verk och företag närmast gått i spetsen föratt dra bort och lägga ned verksamhet. Bra och snab-ba kommunikationer både på väg och järnväg är enannan överlevnadsfråga där löften har svikits.Ett förslag som har funnits länge men som hittillsinte blivit verklighet är tanken att återföra något avvattenkraftsvinsterna till de bygder som genererarkraften. Åtminstone några öre per kilowatt av prisetpå vattenkraftsel borde gå tillbaka till de kommuneroch regioner där vattenkraften finns för utveckling avjust den bygden. Det är ett oerhört viktigt förslag, ochdet är egendomligt att det inte har genomförts förlänge sedan.Sänkning av arbetsgivaravgifterna är ett annatviktigt förslag. Som första åtgärd kan beslutas omåterställande av den höjning som ochsocialdemokraterna drev igenom när detgäller inland. Men det behövs en ytterliga-re sänkning av arbetsgivaravgifterna riktad motlandsbygdsregionerna. Det gäller faktiskt inte baraNorrlandskommunerna utan också områden i mel-lersta och södra dramatiskt ökande regionala obalansen på-verkar många människor i deras vardag. Då är detoacceptabelt att näringsminister -som föredrar att tala med journalister utanför kamma-ren i stället för att vara aktiv och delaktig i den härdebatten - nu ser ut att begrava alla förslag som kanhejda denna utveckling i den kommande regionalpo-litiska utredningen. Om vi skall få tillväxt i hela lan-det krävs akuta insatser. Men vad vill ? Vill han vara tillväxtminister i ett land där till-växten begränsas till några fläckar på kartan, eller villhan vara tillväxtminister i ett där hela landetväxer och utvecklas?Fru talman! När Landsortssverige underminerasoch riskerar att falla samman kan man inte tala om attutreda och vänta . Då ärdet akut risk för en katastrof. Förslag finns, och vi harredovisat ett antal av dem från sida. Nugäller det att Socialdemokraterna och regeringen intelängre vilar på hanen och begraver alla förslagen i enutredning. behövs det åtgärder akut. Centerpartietbidrar gärna med fler förslag för att åstadkomma enändring av utvecklingen nu och inte år2000.Anf. 77 () re-plik:Fru talman! Jag vill ställa en fråga till . Både och harsagt att den här debatten är ett resultat av en begäranfrån . Det gör mig lite fundersam.Såvitt jag kan minnas - och det är långt tillbakasom jag minns - har alltid av den allmän-politiska debatten handlat om regionalpolitik. Tidiga-re kallades det hemvändardagar. Jag vill därför fråga:Är det verkligen ni som har åstadkommit den härdebatten? Jag vill ha ett ärligt svar.Anf. 78 () replik:Fru talman! Låt oss inte tvista om vem som ärupphov till debatten. Faktum är att begärde en särskild debatt om regionalpoli-tiken med hänsyn till de akuta befolkningssiffrorna.Om jag förstår det rätt bestämde talmanskonferen-sen att lyfta fram den här frågan särskilt under denallmänpolitiska debatten och i stället för att anordnaen särskild debatt avdela en del av tiden till detta. Omdet sedan har funnits samma typ av debatt tidigare ärdet gott och väl.Jag tycker att det är viktigt att vi är ense om attdessa frågor är så viktiga att man nu är beredd att tadem på allvar och föreslå konkreta åtgärder så att vifår en vändning till stånd.Anf. 79 () re-plik:Fru talman! Debatten har funnits under sammarubrik i väldigt . Jag tycker att det är viktigtatt det blir sagt.Anf. 80 () re-plik:Fru talman! Jag vill bara ställa en fråga till SvenBergström. Vad tror skulle händamed arbetslösheten i landet om vi förbjöds att ta varapå ökande sysselsättningsmöjligheter i Stock-holmsområdet för att folk skall få arbete?Anf. 81 () replik:Fru talman! Jag är ledsen om jag, andra centerföreträdare uttrycker oss så bristfäl-ligt att inte riktigt förstår vad visäger. Vi har ju understrukit att det är av största viktför hela landet, både storstäderna och landsorten, attvi har en balanserad utveckling i hela vårt land.Det kan aldrig vara till nytta för den som kommer ifrån att vi fårväxande befolkningsköer och att vi tullar på den na-tionalstadspark som är en enorm tillgång för den härregionen. Jag har själv bott i , ochjag gillar . är värt ett bättre ödeän att drabbas av nya spekulationsvågor på bostads-marknaden, nya växande bilköer och social segrega-tion.Är det så svårt att förstå att detta är två sidor avsamma mynt?Anf. 82 () re-plik:Fru talman! Sysselsättning är en bristvara i Sveri-ge. Vi måste ta fram de möjligheter vi har. Jag fråga-de vilka förslag han hade för att ut-veckla så att vi kan fortsättaatt erbjuda jobb. Han hade inget svar på det. SvenBergström har inget svar på hur han skall plocka framsysselsättningen på andra håll heller. Vi är beroendeav självfinansierade jobb för att kunna försörja oss.Anf. 83 () replik:Fru talman! Det är naturligtvis så, Carl-ErikSkårman, att ett allmänt gott företagsklimat är brabåde för och landsorten. Jag hoppas attCarl-Erik Skårman och jag är överens om det.En åtgärd som bejakar och som ärbra för och hela landet är t.ex.den nya . I fyrpartiregeringen var Cen-terpartiet med om att driva fram nationalstadsparkenoch värna de gröna ytor som finns i . Detär av godo för människorna som bor här, och detkommer att gynna långsiktigt.Men att låta befolkningskoncentrationen fortsättamed 20 000 människor ger ju problem bådeför och för Landsortssverige. Jaghoppas att också så småningomskall inse det.Anf. 84 () re-plik:Fru talman! När man lyssnade på man inte tro att man lyssnade till en ledamotfrån det parti som var med och röstade fram det förNorrlands inland så grymt orättvisa inomkommunalautjämningssystemet. Det är ju så, , attdetta system på inget sätt uppmuntrar kommuner sombefinner sig i en avfolkningssituation att anstränga sigför att få lägre arbetslöshet, skaffa fram fler jobb ellerta på sig kostnader som leder till ekonomisk tillväxt.Dessa åtgärder fungerar i så fall som en Ebberödsbank och straffar kommunen inom ramen för detsystemet. Det leder ofta till att kommunerna sitterförhållandevis passiva och har en ganska hög arbets-löshet. Sedan drabbas de oerhört hårt när människor-na plötsligt flyttar från kommunen.Är beredd att ändra på detta sys-tem för att få lite mer incitament i t.ex. Norrlands-kommunerna?Anf. 85 () replik:Fru talman! Jag tycker att riktaren väldigt grov anklagelse mot de engagerade kom-munalpolitiker som jobbar i inland och påandra ställen för att rädda sysselsättningen och få engod utveckling i sina kommuner.Det kommunala skatteutjämningssystemet skallnaturligtvis vara rättvist. Jag hoppas att det nya för-slag som har kommit genom landshövding utredning skall bidra till detta.När det gäller inland tror jag nog attModeraterna skall vara lite försiktiga. Så sent somden gångna riksdagsperioden röstade de, tillsammansmed Socialdemokraterna, igenom ett förslag om atthöja arbetsgivaravgifterna i den del av landet som ärmest utsatt.Anf. 86 () re-plik:Fru talman! Faktum är ju att de kommunalmän iNorrland som anstränger sig för att skaffa nya jobboch verka för en ekonomisk tillväxt drabbas av detinomkommunala systemet. Det är väl bra om detförekommer, och det gör det säkert, kommunalmän iNorrland som anstränger sig i det hänseendet, mendet inomkommunala utjämningssystemet fungerar juså att de straffas av detta. Det är ett fullständigt ge-nomruttet system i det sammanhanget.Anf. 87 () replik:Fru talman! Jag tror att och jagkan sätta oss ned och studera det förslag som äraktuellt, det som landshövding harproducerat, för att se till att inte det förslaget inne-håller några sådana befarade snedeffekter som talar om.Som norrlänning vet jag att kommunalpolitikerdär uppe anstränger sig till det yttersta för att faktisktutveckla bygden och se till att småföretagen kan levaoch expandera så att man slipper leva på statsbidragoch nådegåvor från eller . Men omvi låter den befolkningsomflyttning som pågår fåfortsätta undermineras kommunernas ekonomi ochhandelns och småföretagens möjligheter att bedrivaverksamhet, eftersom marknaden försvinner.Anf. 88 () replik:Fru talman! Som jag tidigare sade, och som nä-ringsministern också sade, finns det en bred regional-politisk kunskap hos ledamöter. SvenBergström är ju ett utmärkt exempel på det.Jag skulle vilja ta fasta på hans diskussion kringetanol. Är ni i beredda att arbeta för attvi får en lagstiftning som gör att etanoltillverkningenkan komma fram i ? Är be-redd att sänka skatten på etanolbränsle? Är han be-redd att se till att cellulosaindustrin jobbar för attetanol skall kunna tillverkas i så att vi slipperimportera råvaran från ?Anf. 89 () replik:Fru talman! Jag är tacksam för att upp den frågan. Jag vet inte om ,liksom jag, var på ett seminarium därman berörde just etanolens och de alternativa bräns-lenas stora möjligheter ur miljösynpunkt, ur industri-utvecklingssynpunkt och ur regional synpunkt. Jagtror att vi är alldeles överens om att det är oerhörtviktigt att snabbt se till att skapa bra förutsättningarför att utveckla detta.Det är nämligen så att lämnar vi kvar rester iskogen som skulle kunna ersätta bortåt , ochkanske ännu mer, av de miljöstörande bränslen somvi använder i våra bilar och fordon . Jag ochCenterpartiet är mycket positiva till att diskutera allaåtgärder för att så snabbt som möjligt få fram detta.Det är sorgligt att den etanolfabrik som har planerats iNorrköping och de planer som har funnits för Romapå går i stå och inte kommer någonvart sam-tidigt som vi ser hur man i utvecklar justdet här bränsleslaget.Anf. 90 () replik:Fru talman! Det är alldeles riktigt att vi var påsamma information. Den kunskap som jag fick därvar att cellulosaindustrin är en aktiv motståndare tillatt bygga ut etanoltillverkningen. Jag hoppas verkli-gen att , som har stor förankring iskogslänen och hos företagare som driver skogsbruk,tillsammans med dem driver att företag som har eta-nolanknytning skall kunna etableras i Sverige.Hur ställer ni er till att lagstifta om att etanol skallfinnas i bränslet fram ?Anf. 91 () replik:Fru talman! Jag är glad att har så-dana förhoppningar på . Det har jagockså. Vi är mycket intresserade av den här fråganoch är beredda att vara med i alla diskussioner för attstimulera den här utvecklingen.Vi kan också resonera om huruvida man skall be-höva ta till lagstiftning för att skynda på utveckling-en. Men jag hoppas verkligen att man över alla parti-gränser inser vilken enorm potential en satsning påalternativa bränslen innebär för miljön, för industriut-vecklingen och för den regionala utvecklingen.I har vi talat om en nollvision för attmönstra ut de miljöstörande bränslen som vi använ-der i form av bensin och diesel. Då har etanolenen enorm potential som kan lyfta Landsortssverige.Det tror jag att vi är överens om.Anf. 92 ():Fru talman! Det här är mitt första inlägg i Sveri-ges riksdag, och jag förmodar att många i likhet medmig har känt en viss nervositet inför debuten. Det ärmånga i våra hemorter som har mycket stora förvänt-ningar på oss ledamöter. Förhoppningsvis skall viuppfylla dessa.Jag är medveten om att de flesta orter har problemsom man av naturliga skäl vill framföra i den härförsamlingen.Alla har ställt upp på leva. Det är också många som har nämnt det . Det är lätt att instämma i en så allmänt hållenslogan. Men vi måste nu visa att vi menar någontingmed dessa ord.Västernorrlands län är ett av de län som minskar ibefolkning. är den enda residensstadensom minskar. har under 90-taletminskat med ca 9 000 personer och Härnösandskommun med ca 1 000.Så sent som i måndags fick vi besked om att detnäst största industriföretaget i kommunen skulle läg-gas ned. Det är ett dråpslag mot en kommun somredan tidigare har en mycket låg andel personer sys-selsatta inom industrin. Det här är mycket allvarligt,och kraftfulla åtgärder måste vidtas. Men vi klararinte av det själva. Vi kan inte hejda den negativatrenden, utan här måste staten hjälpa till och vidtaerforderliga åtgärder.Fru talman! Jag noterade att näringsministern i sittinlägg sade att om det behövs har man möjlighet attvidta särskilda åtgärder.Fru talman! Om befolkningsminskningen fortsät-ter i samma takt är länet avfolkat om 100 år.Samtliga kommuner har problem med ett stortantal tomma lägenheter, som naturligtvis kostarkommunmedborgarna stora pengar. råderdet brist på bostäder i t.ex. . Detkan inte vara vettigt att det förhåller sig på det härsättet.Vi har lokaler, men verksamhet saknas. Vi klarardet inte utan hjälp. Det är en allvarlig utveckling attflyttlassen i en allt stridare ström går söderut.Västernorrlands län är det mest produktiva länetper capita. Vad får vi kvar? Varje gång vi har fåttbesked om miljardinvesteringar, t.ex. i skogsindust-rin, vet vi att det försvinner hundratals arbetstillfällen.Fru talman! Det finns också positiva händelser.Jag tänker då på , som är mycket vär-defull för vårt län. Men de som studerar där måsteockså finna någonting efter avslutade studier.Även kommer att betyda mycket förvår region. Men dessa insatser räcker inte. Vi fortsät-ter att minska i befolkning, och här måste det föras enkraftfullare regionalpolitik än man har gjort.Fru talman! Jag tror inte att vi kan stoppa storstä-dernas expansion. Men man bör med lite vilja kunnabromsa ökningstakten. Några frågor som vi måsteställa är: Är det nödvändigt att de flesta stora myn-digheter och verk skall vara placerade i tillväxtregio-nerna? Tar de statliga myndigheterna och verkenregionala hänsyn när de fattar sina beslut. Ett exem-pel är beslutet att flytta flygledarna från Midlanda.Jag skulle kunna göra listan betydligt längre, men jagstannar där.Fru talman! Vi vädjar om förståelse för vår oro.Sverige måste göras "rundare" genom konkreta be-sluta av regering och riksdag.Vi kräver:- att statliga verk och myndigheter tar regionalpoli-tiska hänsyn när de fattar sina beslut,- utlokalisering av statliga verk och myndigheteroch- att skatteutjämningssystemet - det förutsätter jag- inte förvärrar en redan dålig situation.Fru talman! Jag hoppas att ochriksdag förstår allvaret och problematiken och vidtarerforderliga åtgärder. 93 () re-plik:Fru talman! är välkommen i denhär kretsen och har all heder av sitt första anförande iriksdagen.Det måste dock vara lite bittert för som socialdemokrat att efterlysa statliga åtgärdersamtidigt som hans eget parti har medverkat till lägger ned KA5. Man har flyttat regionkontoretför Samhällsföretag från . Man har flyttatlänsskattekontoret till och man har med-verkat till att flygledarna på Midlanda successivtkommer att försvinna. Jag vet också att socialdemo-kraterna i är emot att lägga ut entreprena-der i större utsträckning.Skulle det inte, , ändå vara väl-kommet för företagskulturen och -klimatet i Härnö-sand att lämna ut betydligt mycket mer än man gör när det gäller egenregiverksamhet?Anf. 94 () replik:Fru talman! Jag tackar för devänliga ord han inledde sin replik med.Någon bitterhet känner jag inte mot mina parti-kamrater som har varit med och fattat de här besluten.Däremot hoppas jag att jag skall ha möjlighet attpåverka mina partikamrater så att de kan fatta beslutsom hjälper oss i Härnösand.Huruvida vi i kommunalpolitiken i Härnösandskall lägga ut vissa saker på entreprenad eller inte ären sak som ständigt pågår och diskuteras. Jag haringenting emot att vissa delar av den kommunalaverksamheten läggs ut på entreprenad.Anf. 95 () re-plik:Fru talman! Om jag vore i klä-der skulle jag nog vara väldigt besviken på mitt partiom man hade medverkat till att klä av i det här falletHärnösand sådana väsentliga verksamheter som ärnästan avgörande för att med dess detalj-handel och mycket annat skall kunna fungera. Jagskulle i den situationen reagera betydligt myckethäftigare än vad gör. Man kan intetala med dubbla tungor, tycka att partiets politik påriksplanet är okej som det får de här kon-sekvenserna. Någon måtta måste det väl ändå vara.Anf. 96 () replik:Fru talman! vet inte hur jagreagerar i andra lokaler.Anf. 97 ():Fru talman! Jag beklagar naturligtvis att ministernhar gått. Men jag hoppas att han läser protokollet.I debatten har vi fått reda på hur det förhåller sigmed befolkningsminskningen. Jag anser inte att detenbart är ett regionalt problem, utan det är en angelä-genhet för hela nationen.Samtliga kommuner i mitt län, , utom Falukommun, visar negativa siffror. Detta är mycket all-varligt, tycker jag. Flytten sker till storstadsregioner-na. Det skapar också problem hos dessa.Men det finns trots allt optimism och framåtanda idessa utflyttningskommuner, i olika intressegrupper.Som exempel vill jag lyfta fram en turismkommunsom min egen, . Den är inte unik. Det finnsfler kommuner med liknande problem, hög arbetslös-het och ekonomiska påfrestningar.Den arbetande befolkningen ökar i kommunenunder vinterhalvåret med . Det finns ca 4 000fritidsfastigheter. Kommunen har gjort betydandeinsatser i form av infrastruktur, VA-lösningar, utökadräddningstjänst, dagisplatser m.m. Detta är givetvisen stor kostnad för kommunen, som en heldel pengar levereras in till statskassan.Det ser ut som om denna kommun skulle varalyckligt lottad. Men problemet är att allt detta kostar.Alla dessa säsongsarbetare, ca 2 000, betalar i stortsett inte en krona i inkomstskatt på sinainkomster som säsongsanställda i . Deallra flesta är skrivna i andra kommuner och betalarkommunalskatt dit. Detta resulterar i att en turist-kommun med säsongsanställda missgynnas. Men omden som säsongsarbetar skulle vilja skriva sig i denaktuella kommunen säger regelverket ifrån. Så är detfaktiskt: Säsongen är inte tillräckligt lång.Detta kan regionerna inte själva göra någonting åt.Här krävs det att riksdag och regering griper in för attskapa förutsättningarna.Anta att dessa säsongsanställda skulle vara skatt-skrivna i den kommun de jobbar i. Det skulle innebä-ra betydande inkomster för kommunen. På mångahåll har man kanske inte uppfattat vilka problemdessa turistkommuner har. Därför vill jag lyfta framdetta exempel.Turismen är speciell såtillvida att den i de flestafall är säsongsbetonad. Kommuner med sommartu-rism har säkert samma problem med säsongsanställ-da. Turistnäringen i sysselsätter ca 133 000personer omräknat i heltidstjänster.