prot · GM0999 · 1999-05-25 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1998/99:99Tisdagen den 25 majKl. 14.00 - 16.3118.00 - 18.40Det justerade protokollet beräknas utkomma ---------------------------------------------------------------------1 § Justering av protokollJusterades protokollen för den 17, 18 och 19 maj.2 § Meddelande om frågestundTalmannen meddelande att vid frågestunden skulle följande statsrådnärvara:Utrikesminister , jordbruksministerMargareta , kulturminister ,försvarsminister , statsrådet , statsrådet och finansmi-nister § Svar på interpellation 1998/99:365 om sju-kersättning för företagareAnf. 1 Statsrådet ():Fru talman! har frågat mig vad jagavser att vidta för åtgärder dels för att jämställa er-sättningen för vård av sjukt barn med den egna sju-kersättningen, dels för att skapa möjligheter för före-tagare som innehar F-skattsedel att också få förtroen-de att göra skatteinbetalningar på sjukersättning.Jag vill först informera om att denandra frågan - den om F-skattsedel - är en fråga somhanteras av . Jag går därför intein på denna fråga.En förutsättning för rätt till tillfällig föräldrapen-ning är att föräldern behöver avstå från förvärvsarbe-te. Det finns inte - som påstår - någonbegränsning till vilka dagar det sjuka barnet skulle havarit i barnomsorg eller skola. För den som är egenfö-retagare gäller generellt att all dagersättning inklusivetillfällig föräldrapenning är kalenderdagsberäknad,dvs. att den sjukpenninggrundande inkomsten delasmed 365. Personer som har anställning får t.ex. till-fällig föräldrapenning utifrån sin dagsinkomst, vilketinnebär att den sjukpenninggrundande inkomstendelas med årsarbetstiden, vilken är förheltid.Motivet till denna skillnad i beräkning finns atthitta i proposition 1986/87:69 om förbättrad kompen-sation vid korttidssjukdom och vid tillfällig vård avbarn. Den dåvarande departementschefen menade attdet kan vara svårt för den försäkrade att avgöra hurhan eller hon skulle ha arbetat om han eller hon intehade vårdat sjukt barn. Departementschefen menadeatt eftersom egenföretagare inte omfattas av arbets-tidslagen har dessa möjlighet att förlägga sin arbetstidpå ett för dem själva lämpligt sätt. Det är därför intemöjligt att utge ersättning för det antal timmar somegenföretagaren skulle ha arbetat. För egenföretaga-ren bör därför kalenderdagsberäkning användas. Re-geln som anger beräkningsgrund för tillfällig föräld-rapenning har alltså funnits med en längre tid.Orsaken till att egenföretagare inte omfattas avdagberäknad tillfällig föräldrapenning är alltså svå-righeten att avgöra vilken arbetstid som kan ersättasför en näringsidkare som har möjlighet att själv för-lägga sina arbetstider på ett för honom eller hennelämpligt sätt.Jag är medveten om att effekterna i vissa fall kanbli mindre fördelaktiga för vissa egenföretagare viduttag av tillfällig föräldrapenning. Med hänvisning tillvad jag sagt ovan är jag dock inte beredd att för när-varande ta initiativ till att ändra de nuvarande regler-na.Anf. 2 ():Fru talman! Jag vill rikta ett tack för svaret till vårminister angående dessa socialförsäkringsfrågor. Detär beklagligt att jag inte kan få svar på skattefrågan,som jag hade de största förväntningarna på. Jag fårväl vänta och utnyttja ett bättre frågeinstitut vid ettannat tillfälle, eftersom frågan såvitt jag förstår börställas till finansministern.Orättvisan kvarstår emellertid. Jag har ett exem-pel. Säkerligen finns det flera liknande exempel frånsmåföretagare. Det är inte ovanligt att det är kvinnorsom drabbas på detta sätt. Ett par stycken nerifrånSkåne har hört av sig till mig. En del av kvinnornaarbetar med barnomsorg, och de är då beroende avbarnens föräldrar. Det blir en olycklig situation fördessa dagbarnvårdare.Det finns en kvinna - vi kan kalla henne för Maria- som är dagbarnvårdare och driver ett eget företag.När hennes egna barn blir sjuka tvingas hon ställa insin verksamhet. Då drabbas hon av den negativaupplevelsen att hon märker att hennes sjukersättninginte är utan . Står det i vår lag attdet skall vara så borde det rimligtvis finnas engaranti för att skall kunna erhålla sina 80 %.Jag förstår - vi har fått höra det i svaret - att viändå i princip måste följa arbetsmodellen att en före-tagares sjukpenninggrundande inkomst skall delasmed 365, medan en anställds sjukpenninggrundandeinkomst delas . Men det borde finnasen möjlighet att göra undantag och ge alla möjlighetatt erhålla sina . Det borde finnas en klausul somsäger att ingen skall erhålla mindre än dessa ,eftersom man de facto inte kan arbeta iveckan. Man är förhindrad på grund av att ens egnabarn är sjuka.Finns det ingen möjlighet för ministern att vidtanågra som helst åtgärder för att hjälpa till i dessa fall?Anf. 3 Statsrådet ():Fru talman! Låt mig än en gång understryka erhåller ersättning för tillfällig vård av sjukt barnom man avstår från förvärvsarbete. Det spelar ingenroll hur många dagar i som man avstår frånförvärvsarbete, utan grunden för ersättningen är inte kan förvärvsarbeta.Det som redovisar är ett rätt speci-ellt fall som inte finns redovisat i frågan. Jag kanallmänt säga att det vi håller på med nu är att vi seröver reglerna för den sjukpenninggrundande in-komsten. Vi har undersökt frågan i en utredning. Idagsläget har en departe-mentspromemoria ute på remiss som behandlar reg-lerna för sjukpenninggrundande inkomst. Det pågårett arbete när det gäller villkoren.Anf. 4 ():Fru talman! Jag tackar för detta svar, som ändåandas en viss optimism. Det finns fler exempel på attliknande frågor inom socialförsäkringssystemet sesöver. Vi vet att detta är på gång och att frågorna ärunder utredning och bearbetning.Låt mig avslutningsvis få önska lycka till ochframför allt uttrycka mina förhoppningar om att vi fåren lösning på dessa spörsmål. Det kan som sagt intevara rätt och rättvist att småföretagare, som man idepartementet och även här i har uttalat skall stödja och underlätta för, skall drabbas avsådana försämringar.Överläggningen var härmed avslutad.4 § Svar på interpellation 1998/99:270 om ar-betsgivarens rehabiliteringsansvarAnf. 5 Statsrådet ():Fru talman! har frågat mig om nären proposition som bygger på AGRA-utredningensbetänkande Arbetsgivarnas rehabiliteringsansvar(SOU 1998:104) planeras och vilka riktlinjer jagavser att ange vid propositionens utformande då detgäller att lösa frågan om arbetsgivarnas ekonomiskaansvar.Mitt svar är att regeringen inte har för avsikt attlägga fram en proposition som bygger på de förslagsom presenterade i sitt betänkan-de. Orsaken är att förslagen som helhet fick ett dåligtstöd från remissinstanserna. Flera remissinstanserframhöll att det underlag som låg till grund för för-slagen var otillräckligt och att syftet med utredningen,nämligen att klargöra ansvaret mellan olika aktörer pårehabiliteringsområdet, inte hade uppnåtts. Flertaletremissinstanser ansåg också att utredningens tolkningav direktiven var för snäv och att ett helhetsgreppborde tas på området.Sonja har också frågat mig hur jagkommer att redovisa lösningar på de problem som tasupp i interpellationen och de som utredningen påvi-sade.Som jag i samband med tidigare frågor och inter-pellationer har redovisat till riksdagenavser regeringen att tillsätta en särskildutredare med uppdrag att se över rehabiliteringsom-rådet. betänkande har tillsam-mans med ett flertal andra utredningar under senare årlegat till grund för den analys som regeringen gör ochsom motiverar översynen.Jag har också redovisat till den i övrigtaktiva politik som regeringen bedriver för att åtgärdabrister, öka effektiviteten och stärka en likvärdigtillämpning i rehabiliteringsprocessen. Bl.a. kan härnämnas att regeringen avsatt frånanslaget A1 Sjukpenning och rehabilitering m.m. tillatt stödja utvecklingsarbete inom rehabiliteringsom-rådet. Pengarna skall främst stödja projekt som intekan finna sin finansiering på annat håll.Vidare föreslog regeringen i budgetpropositionenför 1999 att engångsvis tillföra socialförsäkringsad-ministrationen ytterligare för år1999. Dessa extra medel ger försäkringskassornastörre möjligheter att bl.a. tillse att den försäkradesbehov av rehabilitering klarläggs och att de åtgärdervidtas som behövs för en effektiv rehabilitering.Regeringen har också överlämnat proposition1998/99:76 Försäkringsmedicinska utredningar m.m.till . I propositionen före-slår regeringen bl.a. att de arbetslivsinriktade rehabi-literingsutredningar som försäkringskassorna upp-handlar bör fylla ett antal fastställda kvalitetskrav.Med anledning av propositionen har sedan regeringenbeslutat att ge i uppdrag attbl.a. utarbeta de kvalitetskrav som skall gälla för dearbetslivsinriktade rehabiliteringstjänsterna.Slutligen vill jag nämna att det med anledning avsamverkanspropositionen (1996/97:63) på många hållute i landet pågår samverkansprojekt av olika slag.Under 1998 har dessa projekt befunnit sig i en upp-byggnadsfas med kartläggning av målgrupper, ge-mensamma utbildningar och planering. Projektenförväntas komma i gång med ett mer aktivt rehabilite-ringsarbete . Därför har också de särskildamedel som disponerar för samver-kan tillförts ytterligare ca för år1999.Anf. 6 ():Fru talman! Jag vill först tacka ministern för sva-ret på interpellationen. Jag vill också säga att jagtycker att det är bekymmersamt att det inte blir någonproposition i vår med anledning av . Den har legat . Det finns,såväl från de försäkrade och kassorna som från ar-betsgivarna, stora förväntningar på att det snarastskall komma ett förtydligande när det gäller arbetsgi-varansvaret.Jag är medveten om att vissa remissinstanser inteansåg att förslagen om lagreglering av arbetsgiva-ransvaret var så lyckat. Detta hade jag och mångamed mig hoppats att regeringen skulle kunna ta tillsig genom justeringar i förslaget till proposition. Attdet skall behöva göras en helt ny utredning är olyck-ligt, tycker jag, för det brådskar att komma fram medett förslag där alla parter vet vad som gäller så attaktiviteter för rehabiliteringen kommer loss.Vad jag förstår handlar det till en del om att utre-daren fick alltför snäva direktiv och därför inte hadeså mycket att välja på. Min fråga blir därför om denya direktiven kommer att vara vidare, med möjlighetatt koppla mer av ett helhetsgrepp över rehabilite-ringsansvaret. Ytterligare frågor blir: När kommerden nya utredningen att tillsättas och när beräknarministern att utredningen skall vara klar?Jag vill fortsätta lite till och säga att det är bra attdet nu har avsatts extra för attstödja utvecklingsarbetet inom rehabiliteringsverk-samheten. Min fråga är vad som har hänt med dessapengar. Har det skett någon utvecklingsaktivitet?Dessa pengar har ändå funnits sedan den 1 januari.Det som oroar mig, och som borde oroa ministernminst lika mycket, är att det verkar som om rehabili-teringsaktiviteten på kassorna snarare minskar änökar. Det finns säkert skäl från kassornas sida till attdet är på det sättet, men det kan inte vara acceptabelt.Den uppmätta tid som används till rehabiliteringenhar minskat från . Nudyker den ned till -detta då man har haft tillgång till deextra medel som ministern hänvisar till.Läser man årsredovisningkan man se att de administrativa kostnaderna harminskat inom ohälsoområdet på grund av att kassornafortsatt att flytta personalresurser från rehabiliterings-arbete till utbetalning av ersättningar. Orsaken till deminskade försäkringskostnaderna är att kassorna harfortsatt att minska sina kostnader för köp av arbets-livsinriktade rehabiliteringstjänster i jämförelse med1996/97. Antalet köp i stort har däremot ökat, men dåhar det i huvudsak handlat om utredningstjänster, somär billigare än aktiva rehabiliteringsåtgärder som t.ex.utbildning.Minskade kostnader kan ju verka bra om rehabi-literingen fungerar väl och människor kommer tillarbete. Men så är tyvärr inte fallet. Målet med att denenskildes arbetsförmåga i ökad grad skall tillvaratasså att förlorad arbetsförmåga i ökad grad skall återfåshar inte uppnåtts . Jag undrar vad minis-tern tänker göra åt det.Anf. 7 Statsrådet ():Fru talman! Det är naturligtvis så att de åtgärdersom har vidtagits, och som planeras från rege-ringens sida, har sin grund i att rehabilitering är ettväldigt viktigt sätt att hjälpa människor att kommatillbaka till yrkeslivet och att se till människans för-måga att återvinna hälsa och möjligheter till fortsattförsörjning. Därför är hela frågan om rehabiliteringutomordentligt väsentlig i mitt och regeringens arbe-te.Vi kan också se att vi har bekymmer med att få tillstånd en tillräckligt bra rehabilitering. Vi har bl.a. ibudgetpropositionen refererat till de problemsom vi har sett i de rapporter som har kommit. Natur-ligtvis skall man också se regeringens åtgärder somett svar på de problem som har redovisats.Det som jag har nämnt i mitt svar är kanske detsom har varit viktigast att peka på, som vifortsätter ett viktigt utvecklingsarbete. Det är egent-ligen att beklaga att det underlag som vi tidigare hadefått in när det gäller hela frågan om rehabiliteringenligt vår bedömning inte var tillräckligt för att viskulle kunna lägga fram en proposition. Därav detarbete som i det närmaste är slutfört inom Rege-ringskansliet, nämligen direktiv till en ensamutred-ning. Den viktigaste uppgiften för ensamutredaren ärju att se över den arbetslivsinriktade rehabiliteringenoch också bl.a. titta på ansvarsfördelningen, ansvars-frågan. Det ser jag som ett viktigt led i det här arbetet.Samtidigt vill jag också för nämnadet arbete som nu håller påmed när det gäller en åtgärdsplan som skall slutförasunder det här året. Där kommer man ju också attarbeta med sådana viktiga frågor som t.ex. att precise-ra vad som är rehabiliteringsuppdraget. Man kommerockså att bedriva ett arbete med att titta på gemen-samma definitioner av grundläggande begrepp. Detbehövs verkligen, som jag bedömer det, för att viskall få en bättre grund att stå på i bedömningar ochbeslut om rehabilitering. Tidsramarna för den härutredningen kommer att läggas fast i regeringsbeslu-tet, men det måste självfallet vara tillräckligt med tidför att utredaren skall kunna arbeta med de viktigafrågor som direktiven kommer att ange.Anf. 8 ():Fru talman! Jag håller med ministern om hur vä-sentligt det är med rehabilitering och hur viktigt detär att människor kommer in i aktiva åtgärder ochtillbaka till arbetslivet.Jag hade önskat att ministern åtminstone hadekunnat tala om när man beräknar komma i gång medutredningen, eftersom det finns en förväntan bland deförsäkrade men också bland arbetsgivare och kassa-medlemmar. Det hade varit väldigt bra om ministernhade kunnat tala om detta i dag.Sedan skulle jag vilja gå vidare och tala om densamordnade rehabilitering som ministern nämner.Försäkringskassorna har faktiskt inte heller lyckatsmöta den ökade sjukfrånvaron med ökad aktivitetinom den samordnade rehabiliteringen. Det tycker jagär mycket bekymmersamt. Det är t.o.m. en mindreandel av de långtidssjukskrivna som har varit aktuellaför en samordnad rehabilitering än under1997, och det är färre som återfår arbetsförmåganefter avslutad rehabilitering. Det här är mycket be-kymmersamma signaler.Trots att samordningspropositionen är flera årgammal och att förslagen fanns med i två utredningaren har det inte hänt specielltmycket. Visst är en hel del bra projekt på gång, somministern också påpekar, men enligt min meningborde samordningen efter så här vara merutvecklad över hela landet. Det går alldeles för trögt.Till denna bakgrund kan man koppla de enskildamänniskornas lidande och besvär och den totala sam-hällskostnaden som uppstår när aktiva rehabilite-ringsinsatser inte vidtas. Som exempel kan nämnasCMT-undersökningen vid ,som visar på en kostnad på 49 miljarder . Då ärden förlorade förvärvsinkomsten medräknad. Jaganser att det är bråttom att vidta åtgärder för att enaktiv rehabilitering skall bli verklighet.Vilka aktiva åtgärder tänker ministern vidta för attkomma till rätta med dessa stora problem? Vad kanministern göra för att kassorna skall prioritera aktivarehabiliteringsinsatser?Jag skulle vilja veta lite mer. Jag är medveten omden utredning som kommer. Jag tycker att det ärviktigt att den kommer i gång snabbt. Men jag trorockså att man på något sätt måste höja statusen närdet gäller arbetet med rehabilitering. Finns det någonmöjlighet för ministern att på ett mer aktivt sätt lyftarehabiliteringsfrågorna så att vi kan säga att det ärviktigt att jobba med det här framöver. Det är möjligtatt det också behövs mer resurser.Ministern tar upp propositionen om försäkrings-medicinska utredningars kvalitet. Det är naturligtvisväsentligt att det finns enhetliga kvalitetskrav påupphandling och de arbetslivsinriktade rehabilite-ringstjänsterna. Det är onekligen viktigt och nödvän-digt. Men jag saknar en vidare bedömning av vadsom räknas till arbetslivsinriktad rehabilitering. Jagvet inte om har fått i uppdragatt titta på den delen.I interpellationen tar jag upp reumatiker som ex-empel på att den medicinska rehabiliteringen är oer-hört viktig. Det handlar om att minska funktionsbort-fallet, så att människor med reumatiska sjukdomarkan fortsätta att yrkesarbeta. Det är därför i principomöjligt att särskilja den medicinska rehabiliteringenfrån den arbetslivsinriktade. Det behövs alltså enhelhetssyn.Anf. 9 Statsrådet ():Fru talman! tar upp en rad väsent-liga delar när det gäller frågan om rehabilitering. Låtmig först något ytterligare komplettera det som jagsade tidigare.Utredningen kommer att tillsättas mycket snart.Förutom att man skall se över den arbetslivsinriktaderehabiliteringen skall man titta över ansvarsfördel-ningen. Det handlar naturligtvis också om att manskall se över definitionen av vad som är medicinskrehabilitering och vad som är arbetslivsinriktad reha-bilitering. Vi har ju en pågående diskussion, som harpågått , när det gäller detta.Nu känns det angeläget att fördjupa kunskapennär det gäller frågan om hur vi skall se på rehabilite-ringen och att helt enkelt skaffa oss en bättre grundför att prioritera.Vi vet ju att våra handläggare på försäkringskas-sorna tar ställning, gör bedömningar ochfattar beslut som rör enskilda människor. Det är vik-tigt att man verkligen ger dem konkreta verktyg i dethär bedömningsarbetet, som är svårt och krävermycket. En av avsikterna med den här utredningen ärförstås att man skall kunna ta fram dessa bättre verk-tyg.Ett viktigt led i att stärka rehabiliteringsarbetet harförstås varit att man har tillförsäkrat försäkringskas-sorna mer resurser. Det har vi gjort, både förra åretoch . Det handlar självfallet också om samverkan.Hela idén med samverkan är ju att vi skall fatta bättreoch välgrundade beslut som rör den enskildes behovoch möjligheter. Detta skall göras i samverkan mellande ansvariga aktörerna på området. Men det handlarockså om att vi den vägen använder våra gemensam-ma resurser på ett bättre sätt.Vi är naturligtvis inne i en process, ett utveck-lingsarbete. Jag hyser stora förhoppningar om att detpå sikt skall kunna ge goda resultat. Jag tycker att deförsta rapporter som vi ändå har fått från det här ar-betet visar att man jobbar med rätt inriktning. Manutgår faktiskt från de människor som ofta finns igråzonen och som riskerar att ramla mellan de ansva-riga aktörernas olika områden.Vi kan alla vara otåliga och tycka att det tar tid,men det är viktigt att veta att vi är inne på rätt väg.Det tycker jag att vi är i det arbete som pågår påmånga håll ute i landet.Det är intressant att vi har500 miljoner för utvecklingsarbete i fråga om rehabi-litering. Jag har fått in ett tiotal ansökningarnär det gäller dessa pengar, och jag kommer inomkort att fatta beslut omkring de första projekten. Dethär är också ett sätt att få pröva idéer och tankar närdet gäller att utveckla rehabiliteringsarbetet. Manskulle kanske inte få möjlighet till finansiering pånågot annat sätt. Det handlar om det här med att varai frontlinjen, att få pröva något nytt och spännandesom ändå kan ge resultat.Anf. 10 ():Fru talman! Jag tycker också att det är mycketglädjande att man skall få möjlighet att pröva nyasaker. Jag tror att det är oerhört väsentligt, och jaghoppas att ministern kommer att godkänna någotprojekt som gäller kvinnor med fibromyalgi, eftersomjag värnar speciellt om dem. Det finns många sombehöver pröva otraditionella behandlingsmetoder. Jagvet att de har stora problem.Jag tycker också att det är oerhört väsentligt medsamverkan. Jag tror på samverkan mellan olika myn-digheter. Jag tror på att man kan använda resursernapå ett mycket bättre sätt om man samverkar runtenskilda personer. Framför allt skall enskilda männi-skor inte behöva gå till flera olika instanser och bliutredda på många olika sätt. Det är mycket bättre förden enskilde att bli omhändertagen på ett ställe och fåalla resurser till sig den vägen. Det tror jag är oerhörtväsentligt. Det är därför jag månar om att detta verk-ligen skall komma i gång. Det är också oerhört vä-sentligt att utredningen kommer i gång snart. Det harministern lovat att den gör. Dock har jag ännu intefått något datum.Jag kommer att följa frågan, och jag kommer attligga på ministern om det inte händer någonting,eftersom jag tycker att det är viktigt. Det är ocksåoerhört väsentligt för kassan som arbetar med dessafrågor, som ministern sade, att få ett ordentligt verk-tyg men också för arbetsgivaren och den enskildeförsäkrade.Tack för en debatt och välkommen till Svenljungakommun !Överläggningen var härmed avslutad.5 § Svar på interpellation 1998/99:369 om bo-stadstilläggetAnf. 11 Statsrådet ():Fru talman! har frågat om vilka åtgär-der jag avser att vidta för att bostadstillägg till pen-sionärer, , skall beräknas på den faktiska upp-värmningskostnaden som en pensionär med kallhyrahar i stället för att beräknas efter schablon.Det är riktigt att uppvärmningskostnaderna upp-skattas med hjälp av en schablon när bostadstilläggetberäknas för personer med kallhyra. Skulle uppvärm-ningskostnaderna beräknas på faktiska kostnaderskulle följden bli en omfattande kvittohantering hosförsäkringskassorna. Det skulle också fordra tätaomräkningar för ett rättvist resultat eftersom de fak-tiska värmekostnaderna varierar. Den stora fördelenmed det gällande tillvägagångssättet är således att viundviker en omfattande och kostsam administration.Schablonen för uppvärmningskostnader baseraspå prisuppgifter om uppvärmningsel från de åttastörsta elleverantörerna. Vid beräkningen tas ävenhänsyn till att uppvärmningskostnaderna varierarmellan olika regioner. Således är schablonen högreför de pensionärer som är bosatta i än förpensionärerna i . På en elmarknad därpriserna inte varierar alltför kraftigt mellan leverantö-rerna torde schablonen för uppvärmningskostnadernage en relativt rättvis bild av de faktiska kostnaderna.Emellertid kan elpriserna, så som harpåpekat, variera kraftigt mellan leverantörerna. Detkan därför inte uteslutas att den gällande metoden attberäkna schablonen i ett enskilt fall ger en alltför låguppvärmningskostnad. Dock kan även det motsattagälla, dvs. att schablonen överskattar uppvärmnings-kostnaderna. Eftersom den avreglerade elmarknadenpå många håll har inneburit att elpriserna har sänktsskulle jag våga påstå att det senare, dvs. en överskatt-ning av elpriserna, är mer förekommande.Schablonmetoden innebär således en administra-tiv förenkling. En strävan efter förenklad administra-tion får dock inte gå så långt att den förmån somberäknas, i detta fall pensionärernas bostadstillägg, ialltför stor utsträckning avviker från det belopp sompensionären skulle ha erhållit om faktiska förhållan-den hade beaktats. I så fall är schablonen inte lyckad,och förtroendet för systemets förmåga att rättvistfördela medel minskar.Avregleringen av elmarknaden kan, som jag tidi-gare nämnt, ha inneburit att den gällande schablonenför uppvärmningskostnaderna inte längre ger en till-fredsställande uppskattning av de faktiska kostnader-na.