prot · GN0939 · 1999-12-03 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1999/2000:39Fredagen den 3 decemberKl. 9.00 - 16.10Det justerade protokollet beräknas utkomma ---------------------------------------------------------------------1 § Meddelande om val av en ställföreträdandeombudsman vid vice talmannen meddelade att val av enställföreträdande ombudsman vid skulleäga rum vid sammanträdet tisdagen 7 december.2 § Meddelande om preliminär plan för kam-marens sammanträdenFörste vice talmannen meddelade att en prelimi-när plan för kammarens sammanträden under tidenden 2000 delats ut till kammarensledamöter.3 § Meddelande om vissa hålltider i riksdagensplaneringFörste vice talmannen meddelade att riksdagensplanering om vissa hålltider januari2000-december 2001 delats ut till kammarens leda-möter.4 § Meddelande om skriftliga frågor och svarunder juluppehålletFörste vice talmannen meddelade att ett medde-lande om skriftliga frågor och svar under juluppehål-let delats ut till kammarens ledamöter.5 § Meddelande om frågestundFörste vice talmannen meddelade att vid fråge-stunden skulleföljande statsråd närvara:Vice statsminister , statsrådetIngela , statsrådet , statsrådet och statsrådet § Hänvisning av ärenden till utskottFöredrogs och hänvisadesMotioner1999/2000:MJ13-MJ15 till miljö- och jordbruksut-skottet7 § Förnyad bordläggningFöredrogs men bordlades återUtrikesutskottets betänkanden /2000:UU1, UU2och UU68 § Utgiftsområde 4 betänkande 1999/2000:JuU1Utgiftsområde 4 Rättsväsendet (prop. 1999/2000:1delvis)Anf. 1 ():Herr talman! Vi ska diskutera rättsväsendetsolika verksamheter. Det finns då skäl att påminna omrättsstatens viktigaste uppgift, nämligen att upprätt-hålla en god rättsordning och att skydda människormot övergrepp från såväl enskilda som det allmänna.Historiskt sett har medborgarnas trygghet mot brottoch tillgång till ett rättssäkert domstolsförfarandeansetts utgöra själva fundamentet för varje civiliseratsamhälle.Emellertid har det svenska rättsväsendet under desocialdemokratiska regeringsåren nått vägs ände.Regeringen tycks oförmögen att ta till sig problemenoch vägra inse medborgarnas behov av trygghet ochvilka krav som måste kunna ställas på såväl polisens,åklagarnas, domstolarnas som kriminalvårdens olikaverksamheter. Regeringens ovilja att tillgodose med-borgarnas krav på rättstrygghet och rättssäkerhet ärdokumenterad i höstens budgetproposition, och verk-ligheten visar med icke önskvärd tydlighet att statenshårda kärna vittrar sönder.Herr talman! Låt mig ta några exempel från olikaverksamhetsgrenar inom rättsväsendet, och jag börjarmed polisen.Nyligen uttalade justitieminister ien debattartikel om hotet från nationalsocialisterna iSvenska att rättsväsendet får de resursersom krävs för att för framtiden säkerställa att man nåruppsatta mål. Hon skrev att detta framgår av budget-propositionen. Hon undvek emellertid nogsamt atttala om hur mycket polisen får. Den som tar sig tid attläsa budgetpropositionen finner att polisen för nästaår får ett tillskott med ynka 21 miljoner och för 2001ytterligare 5 miljoner. Detta bör ställas i relation tillde krav som ställs på polisen.Nästa år kommer att träda i kraft.I avtalet krävs att vi ökar vår gränskontroll mot tredjeland. Om vi lever upp till kraven ökar våra möjlighe-ter att hindra att organiserat kriminella tar sig in i vårtland, något som alla rimligen borde vara positiva till.Rikspolisstyrelsen har räknat fram att detta innebärökade kostnader på 120 miljoner . I budgetenavsätts netto ca 2 miljoner. Vad som kommer atthända är att polisresurser måste tas från annat polisi-ärt arbete, vilket ökar möjligheterna för grovt krimi-nella att utan risk inom landet organisera sig och bliallt farligare.I november strandade löneförhandlingarna mellanPolisförbundet och . Orsaken är attdet från sida framfördes att detinte finns pengar för att tillgodose ens ytterst lågalöneökningskrav. På central nivå inom polisen finnsen klart uttalad uppfattning att svensk polis är dåligtbetald. En bra lön är en förutsättning för att vi även iframtiden ska kunna rekrytera kvalificerade unga tillutbildningen. En bra lön är också en förutsättning föratt vi ska kunna behålla duktiga poliser. Med denbudget för polisen, som majoriteten tycks vara bereddatt anta, kommer poliskåren att ytterligare minskaäven om ytterst begränsade löneökningar avtalasfram. Om poliskåren dessutom minskar på grund avrekryteringssvårigheter eller flykt från yrket blir våramöjligheter att bekämpa grövre kriminalitet obefintli-ga.Det finns emellertid tecken som tyder på att justi-tieministern äntligen inser att hon med stöd av majo-riteten gått för långt, och då är det intressant att note-ra hur hon vill lösa uppkomna problem. Jo, genom attgöra bl.a. renskötare till deltidspoliser. Justitieminis-tern jämför med frivilligbrandkår. Det är för migofattbart att någon kan jämställa räddningsverksam-het vid brand eller liknande med polisens verksamhet.Polisverksamhet, till skillnad från räddningsverksam-het, innebär rätt och skyldighet att utöva makt. I den-na maktutövning ligger även en rätt att utöva tvångoch våld mot enskilda. Även om det då och då händeratt poliser prickas för fel i sin maktutövning, så har vien poliskår i som hederliga medborgare intebehöver känna rädsla för, och även boven kan räknamed att bli korrekt behandlad. , med dengedigna utbildning våra poliser har, händer det att dekänner osäkerhet vid lagtillämpning. Hur kan man dåens tänka sig att det stora ansvar maktutövningeninnebär läggs på en snabbutbildad person? Se i ställettill att öka resurserna, så att vi kan få fler välutbildadepoliser i och att poliserna får chansen attsyssla med polisverksamhet i stället för administra-tion.Det finns skäl att påminna om vad Rikspolissty-relsen skrev i sitt budgetäskande för :"måste ödmjukt men bestämt be-gära att statsmakterna ger klara och långsiktiga be-sked. Kan polisen räkna med att få en sådan varaktiguppräkning av anslagen att det blir försvarligt attutbilda och anställa nya poliser? Och om en sådanuppräkning inte kan förväntas; vilka krav på verk-samheten skall Polisen ge upp? "Herr talman! Det är hög tid att skapa uppmärk-samhet kring den katastrofala situation kriminalvår-den har hamnat i.Sverige är med all rätt ett föregångsland vad gäl-ler kriminalvård. Min egen uppfattning är att närmänniskor döms för brott är det viktigt att den tidkriminalvården har brottslingen i sitt våld också ut-nyttjas på ett bra sätt. Det innebär bl.a. att jag, underde år jag arbetat med kriminalpolitik, har kämpat förett vettigt verksamhetsinnehåll på våra anstalter ochockså under bl.a. motstånd från socialdemokraternagenomdrivit det alternativa straffet fotbojan.Nu håller allt på att förstöras. Den socialdemo-kratiska regeringen har genomdrivit stora besparingaroch ökat kraven på kriminalvården. Klien-telet på våra fängelser är mer belastat än tidigarebl.a. beroende på att mera lätthanterliga dömda oftafår fotboja i stället för fängelse. Detta ställer storakrav på vårdarna och övrig fängelsepersonal. Andelennarkomaner på fängelserna har ökat med allt vad detinnebär. Samma sak gäller andelen personer medgrava störningar.Samtidigt som situationen på våra fängelser för-ändrats och blivit mer svårhanterlig har besparingargenomförts bl.a. genom att antalet platser kraftigtminskat. Resultatet är att vi haröverfyllda fängelser. T.o.m. sjukplatserna används och räknas som vanliga platser, och dömda fårvänta i frihet på en ledig fängelseplats. För att hanterade särskilt svåra fångarna med allvarliga personlig-hetsstörningar har s.k. stödavdelningar inrättats.På Fosieanstalten i , som jag be-sökte, gjordes en tillbyggnad för att bereda 30 fångarplats på sådana avdelningar.På grund av pengabrist öppnades bara tre av femfärdigbyggda avdelningar. Men eländet tar inte slutdär. Med den budget som majoritet nudriver igenom kommer pengarna inte ens att räcka föratt driva den verksamhet som redan påbörjats. Hittillshar man lyckats hålla narkotikan borta från de treavdelningarna på Fosieanstalten, men när man skaspara ytterligare kommer man att få minska persona-len, och därmed minskar också kontrollmöjligheterna.Vem tror att man kan få något resultat av behandlingav drogade fångar?För frivården, som bl.a. har hand om de personersom avtjänar sitt straff med fotboja, kommer den nyabudgeten att innebära att man måste minska på kon-trollen av de dömda. Detta ökar naturligtvis risken förmisskötsamhet. All erfarenhet från andra länder visaratt om fotbojan ska fungera krävs det inte bara en brateknik utan också en tät kontakt mellan frivården ochden dömde. Med fler fall av misskötsamhet riskerastilltron till denna verkställighetsform.En viktig del av kriminalvårdens verksamhet ärpåverkansprogram. Alla säger att det är viktigt att vihar individuellt anpassade sådana, men majoriteten ärinte beredd att betala för den. De individuellt anpas-sade programmen kostar naturligtvis, men nog är vialla betjänta av att narkomanen sätts på ett programför avvänjning och att sexualbrottslingen i specialte-rapi. Vad som händer är att man går över till billi-gare friskvårdsprogram - som en företrädare för kri-minalvården uttryckte det - men friskvård är till föratt bevara hälsan och inte för att bota ohälsa.En annan punkt som alla är överens om är bety-delsen av att personalen på våra fängelser har enadekvat utbildning, men inte heller detta är majorite-ten beredd att betala för. 700 vårdare på våra fängel-ser saknar t.o.m. grundutbildning. För att ge dem enrejäl grund att stå på krävs antingen att man har peng-ar för att sätta in vikarier eller att man kan betalaövertid. Ingetdera har man möjlighet att göra längre.Hur ska vi kunna bedriva en vettig verksamhet ochinte enbart syssla med förvaring om personalen sak-nar utbildning för det som den ska göra?Herr talman! Slutligen vill jag säga några ord omdomstolsväsendet. Något sensationellt för harinträffat denna höst. Högsta domstolens ordförande,landets hovrättspresidenter, domarförbundoch enskilda lagmän har gett sig ut i den offentligadebatten och varnat för att rättssäkerheten i våra dom-stolar är i fara. Man har också riktat skarp kritik motregeringens och sätt att driva påsåväl förändringsprocessen som budgetprocessen.Ett genomgående tema i domarnas kritik gällerformerna för den pågående förändringsproceeseninom domstolsväsendet. Förändringsarbetet drivs påutan att har fått ta ställning till någon ge-nomarbetad plan med regeringens mål och syfte. Idebatten har vidare gjorts gällande att förändringsar-betet, som bl.a. lett till nedläggning och sammanslag-ning av domstolar, är tveksamt från konstitutionellautgångspunkter. Domstolarnas självständighet ochoberoende är skyddade i grundlagen och domstolar-nas verksamhet ska varken kunna kommenderas ellerledas på samma sätt som andra myndigheters verk-samhet.Riksdagen har också sidsteppats av regeringen ifråga om domstolarnas framtida yttre organisation.För att bringa klarhet i vilka planer regeringen harmed förändringsarbetet och vilka rationaliserings-vinster som åsyftas bör regeringen för riksdagenredovisa en övergripande plan för reformeringen avdomstolsväsendet.Herr talman! rättsväsende är i kris. Detverkar inte som att majoriteten insett eller velat insedetta. Vakna upp och se till att människor i Sverigegaranteras den rättssäkerhet som rättstrygghet sombara staten kan ge!Mina partikolleger kommer att vidareutveckla vårsyn som bl.a. kommer till uttryck i våra reservationer,och vi står naturligtvis bakom samtliga våra reserva-tioner, men för tids vinnande yrkar jag bifall endasttill reservation 3.Anf. 2 ():Herr talman! ska vi debattera ett av de vikti-gaste områdena, och det är utgiftsområde 4 Rättsvä-sendet. Det är också ett av de områden som får storaresurser.Vi som verkar inom de olika områdena - inombostadspolitiken, inom socialpolitik och inom i stortsett alla områden - att det behövs resurser för attmöta alla de behov som finns.Här måste vi ha en balansgång när det gäller hurmycket pengar som ska satsas på de olika områdena.Rättsväsendet är ett av de områden som är mest bero-ende av hur övriga områden fungerar.När man ska avväga var resurserna ska sättas inhandlar det också om att det måste finnas ett brotts-förebyggande arbete. Om kommunerna inte får till-räckligt med resurser för att kunna driva ett brabrottsförebyggande arbete, för att kunna möta barnsbehov i skolan, för att kunna möta utsatta människor,för att kunna möta missbrukare och erbjuda demmissbruksvård kommer ökningen av utslagningen attmärkas på rättsväsendet.Då måste man välja väg. Ska vi möta deproblem som finns i samhället med att öka resursernatill rättsväsendet? När vi ser att fler ungdomar far illaoch en ökad ungdomskriminalitet är frågan: Ska vimöta detta enbart genom att öka resurserna till poli-sen? Eller handlar det om att också öka resurserna tillkommunerna?Vi i har gjort en helhetsbedömningav budgeten och prioriterat tillräckligt mycket resur-ser till basverksamheten. Vi hade givetvis gärna settatt man också hade haft en stor pengapåse så att manhade kunnat ösa ut ännu mer pengar till rättsväsendetdär det finns behov och brister. Det är majoritetenockså klart medveten om. har majoriteten sakta med säkert ökat resursernatill rättsväsendet.Vi har haft problem med poli-sverksamheten. Dessa problem har två utgångspunk-ter. Den ena är de ekonomiska problemen som poli-sen tidigare hade. Det saknades kontroll över ekono-min och det fanns inte någon ekonomisk styrning.Underskotten i och överdragen av budgeten varenorma. Då var det nödvändigt att se till att få kon-troll över ekonomin. genomförde manockså en stor omorganisation inom polisen.I dag har vi en ny polisverksamhet med en helt nyorganisation där man ska arbeta problemorienteratoch där man ska utgå från en närpolisverksamhet.Detta var givetvis en väldigt svår tid. somman stramade åt ekonomin - och att det fick vi görapå alla samhällsområden - skulle man genomföra omorganisation.I dag börjar vi att få ett polisväsende som funge-rar, men polisen behöver mer resurser, och den fårhela tiden tillskott. Majoriteten säger också att detfinns skäl att återkomma till detta och det säkertkommer att behöva tillföras mer resurser.Herr talman! Jag vill ändå peka på att anslagen tillpolisen är på 11 . Det är en av de storaanslagsposterna i vår budget.När med sin beskrivning av hur poli-sverksamheten ser ut - att rättsväsendet har nått vägsände, att polisen är i fullständig kris, att poliskå-ren kommer att minska ytterligare, att det finns enrisk för en flykt från kåren och att detta är en sådankatastrof - då måste jag, herr talman, ändå poängteraatt 11 är vad polisen får i anslag nästaår. vill tillföra 156 miljoner nästa år.Polisväsendet kostar 60 miljoner . Det inne-bär med tillägg ytterligare 3 ½ polisda-gar.Herr talman! Det kan inte vara rimligt att föra endebatt om att polisväsendet befinner sig i en fullstän-dig katastrof, att man har en verksamhet som intefungerar, och påstå att 156 miljoner skulleutgöra skillnaden mellan en bra poliskår, ett funge-rande polisväsende, och en katastrof.Herr talman! behöver tillskottframöver, men det är ett av de områden som vi satsarmest på. Vi behöver kanske mer diskutera hur vianvänder de 11 miljarderna än ständigt poängtera attdet behövs ytterligare 100 eller 200 miljoner.Herr talman! Det finns ett område inom rättsvä-sendet där vi i gärna hade sett en ök-ning i budgeten, men där helheten och hela budgetenändå fick avgöra vad vi skulle ställa oss bakom, ochdet är kriminalvården.Kriminalvården har fått gö-ra ganska stora nedskärningar. Detta har varit möjligtatt göra eftersom kriminalvården hade väldigt storaanslagssparanden, som inte var rimliga, medan man har kommit ned till en nivå där man måste börjaskära i verksamheten.Men, herr talman, ska man titta på klara fakta såhar kriminalvården inte gjort någ-ra personalminskningar. Det är fortfarande likamånga anställda inom kriminalvården vid dags datosom det var . Man har minskat antaletplatser, och på vissa håll inom kriminalvården harman nästan överbeläggning. Men samtidigtfinns det ungefär 450 tomma platser inom kri-minalvården. Det här är ett problem som man måstemöta med en bättre planering och ett bättre system, såatt man kan utnyttja platserna på ett bättre sätt.Kriminalvården kommer att gå in i ett svårt år,och det beklagar vi. Men ska vi också inseatt den svenska kriminalvården är den kriminalvård ivärlden som det satsas mest resurser på, och manmåste ändå ha ett perspektiv.Herr talman! Rättsväsendet är otroligt viktigt. Vimåste ha ett fungerande rättsväsende, men för att fåett väl fungerande rättsväsende måste samspelet mel-lan samhället och rättsväsendet i alla dess delar fun-gera.I dag måste vi få ett bättre fungerande samarbetemellan olika myndigheter och mellan de rättsvårdan-de myndigheterna. Vi måste få kommuner som funge-rar och kan möta medborgarnas behov, så att det intei slutänden blir så att allt ska åtgärdas inom rättsvä-sendet.Med detta, herr talman, vill jag yrka till utskottetshemställan och till reservation 2.Anf. 3 () replik:Herr talman! Jag har två frågor i anledning avAlice anförande.Alice sade att polisväsendet nu börjarfungera. Jag skulle gärna vilja ha något eller någraexempel på vad menar fungerar än vad det gjorde för, låt oss säga, sedan.Det andra handlar om resonemangom det brottsförebyggande arbetet, som vi naturligt-vis är överens om vikten av. sade att vimåste prioritera resurser till bl.a. skola och omsorg.Då skulle jag gärna vilja höra förkla-ring till den utveckling som vi har haft under efter-krigstiden, och vi håller oss då till de tre första årti-ondena efter , då resurserna tillskola, fritidsverksamhet och omsorgsverksamhetökade. Jag vågar påstå att man egentligen hade fördessa verksamheter obegränsade resurser. Vad var detsom gjordes fel, med tanke på att resurserna fanns,under dessa årtionden eftersom de också visade ensuccessiv, stark ökning av brottsligheten?Anf. 4 () replik:Herr talman! När det gäller att polisväsendet nubörjar fungera bättre kan jag använda bara ett exem-pel från mitt eget län, . Där har viunder kunnat få ut mer poliser inärpolisverksamheten, mindre samhällen har kunnatfå fler poliser ute i samhället och kontakten mellanmedborgarna och polisen har faktiskt ökat. Det harvarit en svår omorganisation, och det finns fortfaran-de mycket kvar att göra. Men polisverksamhetenfungerar bättre och bättre på många områden.Att inte vill lyfta fram något endastepositivt exempel förvånar mig inte. När jag är ute serjag exempel på att det börjar fungera. Jag ser ocksåde områden och platser där det är problem. Men mankan inte bara göra en ensidig beskrivning. I t.ex. minkommun, kommun, hade vi för sju åtta årsedan två polismän som arbetade under kontorstid. har vi fyra närpoliser utplacerad.När det gäller att prioritera skola och omsorgfanns det också, visar statistiken, en period då krimi-naliteten faktiskt minskade. Sedan handlar det intebara om att satsa pengar, utan man måste ha ett starktoch brottsförebyggande perspektiv, och det saknadestill vissa delar tidigare. Men det grundläggande ärändå att se till att de behov som finns ute i samhälletmåste kunna mötas, för annars kommer det att gekonsekvenser som att människor blir utslagna, och vivet att många av dem hamnar inom rättsväsendet.Anf. 5 () replik:Herr talman! Eftersom både och jagvet att resurserna i bl.a. län inte harökat utan i stället minskat, skulle jag gärna vilja veta- eftersom är insatt i situationen i sittlän - var man har tagit resurserna. Vilken verksamhethar man minskat hos polisen i länet?När talar om brottsförebyggandetalar hon om skola, fritidsverksamhet, omsorg ochden typen av verksamhet. Jag skulle gärna vilja höraAlice syn på polisen som brottsförebyggare.Anf. 6 () replik:Herr talman! Det som man bl.a. har minskat påinom polisväsendet i är administratio-nen och överbyggnaden. Man har en gemensamväxel i hela länet, och man har dragit ihop resursernainom administrationen. Allting har inte varit smärt-fritt. Det har varit problem. Men på det här sättet harman kunnat frigöra resurser och placera ut dem.När det gäller det brottsförebyggande arbetet ochsatsningar på skola, omsorg och missbruksvård gälldefrågan polisen som brottsförebyggare. Polisen har enoerhört viktig brottsförebyggande roll genom attfinnas ute i samhället, genom att kartlägga och vetavilka ungdomar det är som är stökiga och vilka gängeller kriminella som är aktuella. Genom att kartläggaoch arbeta effektivt på det sättet är poliser viktigabrottsförebyggare.På så sätt kan man också förhindra brotten innande har skett. Så polisens roll som brottsförebyggare ärviktig. Men möter jag ofta också poliser somtalar om att samhället i övrigt inte kan möta de behovsom finns. Jag möter poliser som säger att stängningav fritidsgårdar har inneburit att deras arbetsbörda harökat. Det är inte ett bra sätt att använda sig av polisensom brottsförebyggare. Där skulle man kunna gå in iett mycket tidigare skede och ha det brottsförebyg-gande arbetet på en helt annan instans än polisen.Men de är oerhört betydelsefulla.Anf. 7 ():Herr talman! Inledningsvis vill jag yrka bifall tillreservation 11 och som konsekvens av detta ocksåreservationerna 16 och 17. För övrigt står vi bakomvåra reservationer och särskilda yttranden.I vårt särskilda yttrande nr 2 står det följande: "Enfungerande rättsstat är oumbärligt för ett gott sam-hälle. I ett gott samhälle överförs de demokratiskavärdena och värderingarna från generation till gene-ration. Utan dessa kommer relationerna mellan män-niskor inte att fungera i vardagslivet. Tilliten ochförtroendet måste utgå ifrån att respekten för varjemänniskas unika värde är införlivad hos varje med-människa. Rättsstatens uppgift är att ge en ram fördessa värden. Den ska syfta till att skapa en samlev-nad med trygghet och respekt mellan människor ochbidrar därmed också till att upprätthålla samhälletsgrundvärden." Det är vad vi kristdemokrater ser somsjälva grunden för ett gott rättssamhälle.Det senaste året har varit fyllt av dramatiska hän-delser som gjort att enskilda faktiskt har ställt sigfrågan: Kan man lita på rättsväsendet, lagstiftningenoch myndigheterna? Regeringen konstaterar också ipropositionen att brottsligheten har blivit alltmervåldsam. En rad faktorer bidrar till en oroväckandeutveckling, men regeringen ser ändå positivt på sa-ken: "Den anmälda brottsligheten har sammantagetinte ökat " skriver man i propositionen.Men verkligheten är trots allt att an-mäldes 1 190 812 brott. Bl.a. ökade våldsbrotten med6 %. För de flesta är det lite svårt att se det här somen positiv utveckling. Vi kristdemokrater ser i ställeten mycket allvarlig utveckling i rättssamhället sommåste mötas med kraftfulla insatser. Den ökadebrottsligheten måste mötas med både kortsiktiga ochlångsiktiga åtgärder. Snabba insatser krävs exempel-vis genom utvecklad närpolisverksamhet, samarbetemellan polis, åklagare och socialtjänst samt, när detgäller unga människor, mellan skola, föräldrar ochväl fungerande ungdomsrotlar.Långsiktigt handlar det om ett förebyggande ar-bete. Höjd upptäcktsrisk, fasthet och konsekvens ärviktiga signaler i detta preventiva arbete. Att vuxen-världen får mer tid för den uppväxande generationenser vi i sig som brottsförebyggande.Polisen har blivit utsatt för kraftigabesparingar. I förra årets debatt kritiserade vi rege-ringen för den då förda besparingspolitiken. Menregeringen har bara fortsatt på den inslagna vägenunder 1999. Risken är uppenbar att polisen inte läng-re kan utföra sina huvuduppgifter, att förebygga brott,upprätthålla ordningen samt utreda och beivra brott.Då rikspolischefen besökte ut-skottet sade han: Prognosen är dys-ter. Vi behöver anställa fler poliser, men vi kan inteutbilda fler poliser om vi inte har resurser att kunnaanställa dem.