prot · GN0912 · 1999-10-13 00:00:00 — Det är så att säga inte bara en riks-dagsintern fråga hur valdagen förläggs, utan den harockså en allmännare och djupare innebörd och bördärför bli föremål för en statlig utredning i dettasammanhang. Det måste i så fall kunna bli ett sam-spel mellan och den utredningen.Fru talman! Den gemensamma valdagen för valtill riksdag, kommunfullmäktige och landsting var ettutslag av en fyrpartikompromiss i samband med för-fattningsrevisionen . Möjligen varden då naturlig, med inriktningen på treåriga mandat-perioder. när vi återgått till fyraåriga mandatperi-oder kan det vara befogad att noggrannt analyserasituationen. Frågan är väl om det i modern tid hargjorts någon ordentlig genomgång av argumentenkring den gemensammma valdagen.Som det är nu riskerar landstings- och kommun-politiken att hamna i skymundan. Detta har lett till attmånga lokala småpartier har dykt upp, bl.a. därför uppfattar ett ointresse för kommunpolitiken frånde partier som även deltar i riksvalrörelsen. Detta kanleda till att den kommunpolitiska debatten och för dendelen även maktstrukturerna snedvrids. Nya lokalapartier kan ha en stor betydelse för en vitaliseradkommunal demokrati, men det finns en risk för att dekoncentrerar sig på en enda fråga till förfång för hel-heten.För väldigt många medborgare är kommunpoliti-ken dessutom nära och praktiska frågor, och det ärdärför viktigt att medborgarna får möjlighet till etttydligare engagemang i dessa frågor genom en sepa-rat valdag.Åtskilda valdagar där riksdagsvalet placeras försig och landstings- och kommunvalen för sig voredärför en viktig åtgärd. Detta är partiets officiellahållning, men det kan även sägas att vi visar en öp-penhet i dessa frågor. Även om rikspolitiken aldrighelt kan undgå att påverka lokala val, kan en sådanordning leda till att partierna och väljarna i högregrad kan fokusera på den lokala politiken i landstingoch kommuner. Vi skulle få en förbättrad effektiviteti demokratin, om vi kunde få ett sådant fokus på denlokala politiken.Det finns en del intressanta tankegångar om skildavaldagar, inte bara att ha en enda valdag för kommun-och landstingsvalen. Man skulle också kunna tänkasig att regionalt eller lokalt sprida ut dem . På så sätt skulle rikspolitikerna inte kunna domi-nera valrörelserna på samma sätt som , även om jagkan tänka mig att de skulle göra sina försök. Dentypen av frågeställningar borde vara intressanta ochvärda att diskutera i en utredning om skilda valdagar.Vi är förutsättningslösa på den punkten. Vi tror att detkan finnas möjlighet att ta fram argument och syn-punkter som är viktiga för en vital debatt omkringden här situationen.Fru talman! I kravet på demokratins intensitet ocheffektivitet ligger att väljarnas inställning till de poli-tiska partierna skall ges ett rimligt genomslag i par-lamentets sammansättning. I princip bör gälla attvarje röst ska ha lika värde för utdelning av mandat. ISverige har man delvis beskurit denna princip genommandatfördelningsspärrar i valet till . Envalsedelsbeteckning måste uppnå av giltigavalsedlar i hela riket för att få delta i fördelningen avmandaten. Det enda undantaget är om en valsedels-beteckning uppnår i en enskild valkrets.Då kan mandat erhållas där.Dessa mandatfördelningsspärrar brukar motiverasutifrån behovet av stabila regeringsmajoriteter. Syftetsägs också vara att undvika partisplittring. I och försig finns det skäl som talar för att det vore bra medstabila regeringsmajoriteter, men sådana hör faktiskttill sällsyntheterna i , trots det beskrivna val-systemet.Det normala har alltsedan 1970 års val varit attSverige har en minoritetsregering. Majoritetsrege-ringar tillhör undantagen. Det finns heller inga garan-tier för att stabila regeringsunderlag etableras bara föratt det finns en kraftig mandatfördelningsspärr. Såda-na är heller inte någon garanti för att inte ett stortantal partier skall kunna etableras i riksdagen.Dessa spärrar har dessutom väldigt abrupta ef-fekter. Valsedelsbeteckningar som samlar strax över200 000 röster blir helt utan mandat, medan beteck-ningar som samlar strax över 220 000 röster får minst14-15 mandat. Dessa tröskel- eller falluckeeffekter ärhelt orimliga. I vissa fall kan de leda till att en mycketstor del av svenska folket saknar representation ilandets parlament. Det kan vara så att ett antal partierfaller precis under 4-procentsspärren och därmed blirutan mandat. Vi har sett sådana situationer framföross, och vi kan fortfarande se dem framför oss. I dagligger tre partier i närheten av spärren.Man kan ha förståelse för att valsystemet inte allt-för mycket skall uppmuntra till partibildningar utifrånopportunistiska vindar, men är det viktigtatt valsystemet heller inte diskriminerar nya politiskarörelser genom helt orimliga tröskeleffekter. Detmåste finnas dynamik och möjlighet till vitalisering idet demokratiska systemet.Vi tror att det vore rimligt att man , snart 35 årefter det att överenskommelsen ingicks, gör en or-dentlig utredning av spärrsystemet och tittar på alter-nativa lösningar. Det är viktigare för partier att hanågon representation i parlamentet än att stå heltutanför i ett system med kraftig initialspärr. Det ärsant att små partigrupper i sig får svårt att greppa helariksdagsarbetet och att utskotten knappast kan hahögre ledamotsantal än 17, men det bör inte vara ettavgörande skäl mot en differentierad representation.Även ett parti som får ett lokalt mandat har rätt tillrepresentation, trots att det inte kan få utskottsrepre-sentation.Man borde titta på de här frågeställningarna.Kompromissen hade ett grundläggan-de syfte, nämligen att hålla , som dåhette något annat, innanför och Kristdemo-kraterna utanför. ville ju ha en spärr vid ,ville ha en spärr vid , och så små-ningom enades man vid . Det låg inte på någotsätt en gudomlig rättvisa i detta, utan det var ettpragmatiskt ställningstagande. Det förhindrade osskristdemokrater från att komma in i . Dettog innan vi kom in av egen kraft, medan detbrukar sägas att det tog för Ny demokrati.Det borde vara rimligt att ha någon annan typ avspärr, t.ex. några inpassningsskalor. Det är i varje fallanledning att nu se över dessa frågeställningar i enutredning.Jag yrkar därför bifall till reservation 8, där detkrävs en sådan utredning. Vän av ordning som läserreservation 8 upptäcker kanske att mitt namn intefinns med på den. Det beror på ett tekniskt missöde -mitt namn ska stå där. Jag vill också speciellt anbe-falla majoritetsskrivningen under mom. 6 och 7.Anf. 105 () replik:Fru talman! försöker mobiliserafolket och majoritetsprincipen till monarkins försvar.Jag är en varm anhängare av majoritetsprincipen. majoritet behålla den institution som till sitt väsenär motsatsen till majoritetsprincipen, ska naturligtvisdess uppfattning gälla.Det är kanske lite opåkallat att insinuera att vitycker någonting annat, men därav följer ju inte attmonarkin så att säga blir demokratisk eller för dendelen att partierna kan springa ifrån sin plikt att före-träda sina egna program.Jag noterar återigen att det tydligen inte finns någ-ra positiva sakargument för monarkin. Om IngvarSvensson har några sådana, ser jag fram emot att fåhöra också dem.Anf. 106 () re-plik:Fru talman! Det finns kanske inte så väldigtmånga principiella argument. Däremot kan det finnaspragmatiska sådana. Vad gäller svenska flaggan kanMats , som förklarade sig vara ateist,notera att det finns ett kors på den. Vill han ha bortflaggan också?Det finns en tradition, och i och med att monarkini dag inte har något faktiskt politiskt inflytande -även om den kanske har ett visst opinionsbildningsin-flytande - kan den fungera väl så bra som ett presi-dentskap.Anf. 107 () replik:Fru talman! Jag tackar för tipsetom flaggan. Jag ska fundera på det.Jag tycker nog att frågan om statschefen har enlite annan dignitet än det som gäller flaggan.Det är inte så att man kan, bör eller nödvändigtvismåste göra sig av med alla gamla traditioner baradärför att de har ett ursprung i ett fördemokratisktsamhälle, naturligtvis inte, men frågan om statschefenhar en central betydelse för vår syn på politik, statoch demokrati.Anf. 108 () re-plik:Fru talman! Jag skulle vilja fråga det nu är: Är den här utredningen om skilda val-dagar meningslös? Kd:s representant kommer atthävda att det ska vara skilda valdagar oavsett utgång-en. Det är den ena frågan.Den andra frågan är: Står bakomFolkstyrelsekommitténs yttrande om att ett högt val-deltagande har ett egenvärde, och hur kopplas det dåtill riskerna för ett mycket lägre valdeltagande ikommunalvalen och därmed också urgröpt legitimitetför dem som blir valda?Konsensus är ju ett intressant resonemang här. Nuär det värt att notera att den konsensusuppgörelse somgjordes om fyraåriga mandatperioder och bibehållengemensam valdag nu används av en del av deltagarnai uppgörelsen som ett argument för att köra över minoritet. Man säger nämligen att de fyraårigamandatperioderna, som ingick i konsensusuppgörel-sen, leder till att vi måste ha skilda valdagar och valoftare än . Jag tycker att det är lite grannatt missbruka själva konsensusresonemanget i de härfrågorna.Fru talman! Jag ska återkomma till frågan omspärren på och starka regeringar.Anf. 109 () re-plik:Fru talman! Överenskommelsen avsågen bestämd tidsperiod, dvs. var man bunden av den här överenskommelsen.I och med att den nu har så att säga förlorat i verkningkan man öppna debatten igen t.ex. om synen på skildavaldagar. Det är väl inget konstigt med det.Vår syn på att det behövs en utredning är att mantar fram ett underlag för att belysa olika aspekter. Huren ledamot från i slutändan kom-mer att ställa sig inför detta underlag kan ju inte jaghär och fastställa, för då vore ju en sådan här ut-redning meningslös.Får jag sedan säga när det gäller valdagar och val-deltagande att jag givetvis förstår oron. Det var välingen tillfällighet att man införde gemensam valdageftersom man ville ha ett strömlinjeformat samhälledär riks- och regeringspolitiken skulle slå igenom ikommuner och landsting också. Det finns ingentingsom säger att man, om man skulle kunna frigöra sigfrån riksvalrörelsen, inte skulle kunna få ett vitaltvaldeltagande i de kommunala och landstingskom-munala valen om man lyckas fokusera på de frågorna.Det är många av frågorna som ligger nära medbor-garna, och man kan ju se att man på sina håll lyckasmobilisera oerhört för lokala partier i olika enskildafrågor. Det är alltså inte alls konstigt.Det finns heller inga belägg för att en sådan härsplittring skulle minska valdeltagandet. Det är enhypotes från socialdemokraternas sida.Anf. 110 () re-plik:Fru talman! Jag vill kommentera det sistnämnda.Ingvar säger att detta är en hypotes. Denhypotesen styrks ju i så fall av all internationell erfa-renhet, senast i Norge.Sedan skulle jag vilja säga att den här debattendelvis bygger på en myt också, nämligen att det inteskulle pågå någon debatt om lokala kom-munala frågor. Lever inte majoritetsledamöterna ute ikommuner och kan följa den debatt som faktisktpågår? Det är ju inte så att varenda en jag träffar igathörnet vill fråga om utrikespolitiken eller om riks-politiken. Det finns ju faktiskt en pågående debatt utei kommunerna, och jag tycker inte att det finns någonanledning att negligera detta.När det gäller småpartispärren och starka rege-ringar var det ju principiella uppfattning attdet skulle vara regeringsdugliga, starka regeringar.Det återspeglas bl.a. i det engelska parlamentariskasystemet, där man faktiskt ser till att man får en starkregering, men en regering som naturligtvis också kanavsättas.Ingvar säger att det kanske inte är såviktigt med starka regeringar, och jag kan förstå detutifrån den historiska tradition som kd och IngvarSvensson har, men det är möjligt att man ska instäm-ma i detta att man inte ska ha majoritetsregeringar. Ivarje fall har budgetunderskotten i vuxitlavinartat kraftigt under de år då vi faktiskt har haftmajoritetsregeringar. Jag medger att det inte riktigt ärett författningspolitiskt argument, men det kan varavärt att notera.Det finns ju ekonomer och statsvetare som fak-tiskt anser att de svåra ekonomiska förhållandena iSverige har berott på att vi har haft för svag rege-ringsmakt allteftersom. Då finns det kanske anledningatt på allvar i konsensusandan från socialdemokrater-na överväga huruvida man kanske ska ta bort utjäm-ningsmandaten, dra ned antalet ledamöter i riksdagenoch möjligen också sänka spärren något för att mins-ka på den kraftiga representation som ett parti får närdet väl tar sig över 4-procentsspärren och minskaproportionaliteten. Det är ju precis vad andra säger också i sin demokratirapport. Mankan kraftigt överväga att minska proportionaliteten idet svenska valsystemet.Anf. 111 () re-plik:Fru talman! resonerar som omSocialdemokraterna alltid skulle vara det största par-tiet i , och jag förstår att det finns en traditiondär som sitter i ryggmärgen. Men det behöver intevara så , och då kanske han kommer inpå ett annat tänkande i de här sammanhangen.Jag hoppas att han inte missuppfattade mig: Jagtycker att det är viktigt med stabila regeringsmajori-teter, men jag konstaterade att spärren inte hade givitdet utom i några få undantagsfall somspärren har funnits till.Göran undrar om vi inte märker attdet finns en debatt. Jo, det gör vi verkli-gen, men måste ju vara både blindoch döv om han inte inser att den lokala debattenkommer i skymundan, även om den existerar ganskavitalt här och var, för riksvalrörelsen. Helt definitivtär det så när det gäller landstingspolitiken. Man seratt i kommunerna kan man lyckas förändra valresul-taten, men landstingspolitiken följer väldigt närariksdagsvalsutslagen.Anf. 112 ():Fru talman! Äntligen har betänkan-det om styrelseskick och demokrati i kammaren förslutligt ställningstagande. Jag säger äntligen, eftersomdetta betänkande är av sådan art att konstitutionsut-skottet och därmed partierna har valt att skjuta framdet slutliga ställningstagandet just i avvaktan på soci-aldemokraternas eget ställningstagande.Centerpartiet anser att det var viktigt att partiernavalde att invänta statsminister och demokra-timinister överläggning med partiledar-na. Tyvärr valde socialdemokraterna att inte lyssnaeller ens ta hänsyn till majoriteten av partiernasståndpunkt vad gäller utredning om skilda valdagaroch förflyttning av valdagen. Dessutom ska påpekasatt under ett skede i hanteringav skilda valdagar fanns det en majoritet bestående avsex partier. ståndpunkt har med spän-ning följts i , och som allakommer ihåg så slog på stora trummanstrax efter riksdagsvalet för sin nya ståndpunkt omskilda valdagar och behovet av att tydliggöra kom-munvalet och de lokala frågorna. Vem vet: Denståndpunkten kanske dyker upp igen!Detta ställer också frågan om socialdemokraternastotala ovilja att aktivt ställa sig bakom en utredningoch översyn av valens förläggning på sin spets. Skaett enda parti, om än stort, kunna blockera en föränd-ring som det trots allt finns en tydlig majoritet för?Centerpartiet anser att det var olyckligt att sam-manföra de allmänna valen till en gemensam valdag.Centerpartiet har i ett stort antal motioner krävt enåtergång till skilda valdagar för riksdags- och kom-munalval.Den gemensamma valdagen medför att valen tillde kommunala församlingarna inte får den uppmärk-samhet i valrörelsen som de borde ha, inte minst medhänsyn till de viktiga samhällsuppgifter som numeraär de lokala och regionala församlingarnas ansvar.Genom utvecklingen harskälen för skilda valdagar ytterligare förstärkts. Ettsådant skäl är de förändringar som i vissa delar avlandet redan skett och som i andra delar är på gångvad gäller den regionala och kommunala självstyrel-sen. Dessa förändringar innebär att ytterligare förmedborgarna viktiga uppgifter tillkommer. Det ärsåledes mycket viktigt att medborgarna får bättremöjligheter till insyn och ansvarsutkrävande vadgäller den lokala och regionala beslutsnivån. Skildavaldagar skulle kunna ge bättre förutsättningar fördetta.Ett annat tillkommande skäl är att mandatperiodenhar förlängts till . Det torde inte finnasnågon annan demokrati i vilken det förflyter så långtid mellan allmänna val som i Sverige.Ett tredje tillkommande skäl är att möjligheten tillpersonval numera finns. Detta ger i sig väljarna nyamöjligheter att påverka valen, men det ställer ocksånya krav på såväl kandidater som väljare. För kandi-daterna är det svårt att få genomslag såsom tänkt varunder valkampanjen och . Förväljarna är det, med det stora antal kandidater somförekommer, svårt att på relevanta grunder träffa sinaavgöranden vad gäller värderingen av kandidaterna. Imedierna blir det trångt, vad gäller såväl reportagesom debattinlägg. Uppmärksamheten koncentreras imycket hög grad på partiledarna och kandidaterna tillriksdagen. De regionala och lokala valen kommerofta i andra hand.Centerpartiet anser att förändringen till skilda val-dagar aldrig kan eller ska hanteras som en isoleraddemokratifråga utan måste finnas som ett av ett heltbatteri av demokratiska redskap som ska förändrasoch utvecklas. Därför kommer också attåterkomma med ett antal reformer för att stärka ochvitalisera demokratin. Framför allt är det viktigt attskapa en mångfald av olika redskap i syfte att just nåmedborgarna på olika sätt och ge medborgarna olikaredskap för att engagera sig.Skilda valdagar är ett exempel på en reform i syfteatt ge valrörelsen och dess politiker var för sig sti-mulans att tydliggöra både den politiska viljan ochdet politiska ansvaret på ett bättre sätt än i det nuva-rande sammanhållna valdagssystemet. Det är förCenterpartiets del viktigt att medborgarna får klarareoch bättre relationer till den politik och de politikersom återfinns på de olika nivåerna, som ett av fleraredskap.Bakom frågan om skilda valdagar döljer sig ocksåen större fråga, nämligen synen på kommunerna. Dethar vi också hört i debatten här. Har man uppfattning-en att kommunerna är en integrerad del i statsförvalt-ningen - och regeringens förlängda arm,om man så vill - är det också naturligt att eftersträvaen så stor likhet i valutfallet som möjligt. Genomlikartade majoriteter i alla valda församlingar blir detlättare att bedriva en likadan politik i hela landet, ialla 289 kommuner.En annan uppfattning - som jag och Centerpartietstår för - är att det kommunala självstyret måste blistarkare, att vi måste tillåta kommuner att vara olika.Ett starkt kommunalt självstyre innebär att vi ocksåförbinder oss att respektera de beslut i kommunernasom vi kanske inte alltid uppskattar. Med en sådangrundsyn blir inte frågan om skilda valdagar särskiltkomplicerad.Då återkommer naturligtvis socialdemokraternatill att valdeltagandet i är så lågt och att detberor på de skilda valdagarna, att människor inteorkar eller vill engagera sig. Men en gemensam val-dag höjer valdeltagandet, och därmed är demokratintryggad, tycks man resonera. Så enkelt är det inte. Detbekräftas av att vår demokratiminister börjar diskute-ra i termer av röstplikt. Genom att ensidigt fokuserapå valdeltagandet som mätare på demokrati blir detett egenvärde att prata om att öka valdeltagandet,medan det inflytande som kan utövas i val och annarsblir av underordnad betydelse. Det är sant att ett lågtvaldeltagande i ett lokalval är en mycket allvarligalarmklocka, men då ska det också hanteras lokaltgenom att man ställer krav på delaktighet och enga-gemang, inte genom att man döljer detta resultatbakom andra val.Jag upprepar att anser att det krävsen mångfald av demokratiska åtgärder där skildavaldagar är ett redskap, men det krävs flera för att justnå den breda gruppens delaktighet i samhällsutveck-lingen. Alla redskap passar inte alla. Det kan varaandra alternativ, som folkomröstningar, medborgari-nitiativ osv. - redskap som i många fall kan vara merkonkreta och direkta. Men dessa står inte i motsats tillskilda valdagar. Tvärtom betyder skilda valdagarstörre utrymme för lokala frågor, som också ökarförutsättningarna för att stärka den lokala demokratinmed andra metoder.Vad gäller att flytta valdagen anser Centerpartietatt den genomförda omläggningen av budgetåret ochen del därmed sammanhängande reformer av olikaskäl var viktiga. Det statliga budgetåret kom genomövergången till kalenderårsbudget att stämma överensmed det kommunala budgetåret och med budgetåret iflera andra av EU:s medlemsländer. Ett antal betydel-sefulla motiv för omläggningen var att riksdagensarbete skulle kunna få en mer rationell och effektivuppläggning genom omläggningen. Budgeten skakunna av under hösten.En bestående svaghet är dock att omläggningen avbudgetåret inte följdes upp med en förflyttning avvaldagen , som var planerat och som Center-partiet tidigare föreslagit. Detta medför en del påtag-liga problem vad gäller budgetberedningen. Rege-ringen har efter ett val på sig att fullföljabudgetarbetet inför början. Särskilt be-svärligt kommer detta att bli om valet i septemberleder till regimskifte. En ny regering får stora svårig-heter att sätta sin prägel på budgetförslag som skalämnas när samlas. Den ordning som nugäller medför också helt allmänt att bud-getbehandling kommer att ske under stark tidspress.Vad gäller prövning av regeringsfrågan anser vi,med anledning av förra höstens debatt, att upprörandediskussioner inte ska behöva återkomma om huruvidaregeringen ska anses ha rätt att sitta kvar eller ej.Därför föreslår att den sittande rege-ringen, oavsett valutgången, ska vara skyldig att avgåefter ett allmänt val. En särskild motivering för dettaförslag utöver det jag redan sagt är att det också ut-trycker respekt för medborgarna i val. Vad de kanbegära är att regeringsfrågan ordentligt övervägs efterdet att de lagt sina röster i ett allmänt val.Fru talman! Det är med stor tillfredsställelse somCenterpartiet nu konstaterar att det finns en majoriteti för att utreda skilda valdagar och en för-flyttning av valdagen.I övrigt yrkar bifall till reservation11 vad avser prövning av regeringsfrågan. Vi ställeross också bakom reservation 5 vad avser rösträttsål-der men avstår här från att yrka bifall.Anf. 113 () replik:Fru talman! Jag ska inte gå i polemik mot ÅsaTorstensson, trots att det inte saknas anledning. MenÅsa gav en bild av Vänsterpartietsvacklan i fråga om valdagen, och jag ska därför somsakupplysning meddela följande.I april i år fattade vår partistyrelse ett beslut medinnebörden att vi stöder varianten med skilda valda-gar. Dock uppmärksammades att kongressen 1996hade avvisat samma ståndpunkt.Vi befinner oss i den olyckliga omständigheten attdet finns två beslut i - ett för och ettemot skilda valdagar.Jag är den förste att beklaga denna oklara situa-tion när det gäller partiets ställningstagande. Samti-digt vill jag understryka att vår riksdagsgrupp stårenhälligt bakom det agerande som vi har haft i kon-stitutionsutskottet eller i . Den andra sakenkommer vi också att klara ut i sinom tid.Anf. 114 () replik:Fru talman! Det är intressant att den positionsförflyttningen. Som jag angavi mitt anförande är det trots allt en signal om att soci-aldemokraterna på något sätt kan anse sig ha rätt attensamma blockera en utredning av förslaget om skil-da valdagar, som de övriga partierna i riksdagenskammare faktiskt står bakom.Anf. 115 () replik:Fru talman! Då vill jag passa på att säga ytterliga-re en sak. Vi anser i och för sig inte att något parti -inte ens Socialdemokraterna - har någon ovillkorligrätt att blockera grundlagsförändringar eller utred-ningar. Däremot - det har vi slagit fast även i skriftli-ga dokument - anser vi att det är av stor vikt att maneftersträvar största möjliga enighet och bredd när dethandlar om grundlagsfrågor. Den linjen kommer viatt hålla fast vid även när det gäller detta.Anf. 116 () replik:Fru talman! Då vill jag upprepa det som jag sade imitt anförande. Jag beklagar att den bredden intefinns i detta sammanhang och att det stora socialde-mokratiska partiet inte inkluderas. Det är därför jagockså betonar vikten av att vi avvaktade Socialdemo-kraternas inre arbete i denna fråga.