prot · GN0938 · 1999-12-02 00:00:00 — Om dessutomvederbörande har fått betalt för arbetsinsatsen kanden som handlat upp tjänsten känna sig mycket miss-nöjd.Vi är många som har anledning att känna oss be-svikna. Artistarrangörens insatser lämnade, milt ut-tryckt, mycket övrigt att önska. Den PR-byrå som vianlitade klarade inte heller av att på alla områdenutföra vad man åtagit sig. UD går skyndsamt ige-nom förhållandena för att se vad som inträffat ochvad som ska göras för att sådana felaktigheter inte skaupprepas. Jag vill inte föregripa resultatet av dengranskningen, men jag vill ändå säga att jag välkom-nar det arbetet liksom den granskning som har initie-rats här i riksdagen.Herr talman! Sammanfattningsvis anser jag attsatsningen på ett partnerskap mellan ochSverige ligger rätt i tiden. Det är ett uttryck för densolidaritet som behövs, att vi ska klara de utmaningarmänskligheten står inför - utmaningar som vi i glo-baliseringens tid måste möta tillsammans. Jag tror attnär vi ser resultaten av satsningen och när vi kanvärdera och summera, kommer vi att se ett starktpositivt utfall. Jag tror att det i kammaren kommer attbreda ut sig en syn att trots en del misstag är helhetenväl i linje med det vi alla vill stå för, nämligen samar-bete med Sydafrika.Nu återvänder alla de som deltog i tillsitt vardagsarbete här hemma. De har tillfälle attnyansera och ge en mer fullständig bild. De kan medstolthet berätta vad som har åstadkommits. De vet attpartnerskapet mellan och är en idévärd att enträget arbeta vidare med.Anf. 142 ():Herr talman! Jag vill inledningsvis be statsminis-tern notera att vi här i kammaren är ungefär 30 gångerså många åhörare som vid den av UD beställda kon-serten i med . Det är en gläd-jande uppslutning!Till allvaret: Jag föreställer mig att statsministernefter hemkomsten från har hunnit informe-ra sig om mediebilden och den redovisning somsvenska folket har fått sig till del när det gäller Sydaf-rikaresan. Jag ska avstå från att citera medarbetare tillstatsministern, konsertarrangörer och andra som hargett sin bild av ett misslyckande i . Jag nöjermig med att ställa en fråga till statsministern utifrånvad statsministern sade inför resan.Statsministern sade att om detta fungerar som vihoppas och tror kan det mycket väl få efterföljare. Jagkan tänka mig en sådan aktivitet i närpalestinierna bygger upp en egen stat. Tycker stats-ministern att denna resa uppfyller de krav på fram-gång som man borde ställa? Kommer vi att få seregeringen vidta ytterligare aktiviteter i den riktning-en till många andra länder ?Anf. 143 Statsminister ():Herr talman! gör ett misstag.Han fortsätter i spåret om rockkonserterna. Jag bekla-gar dem. Det är trist.Men bilden är lite rikare än så. Jag är överraskadom det är kristdemokraters politik att vända ryggen åt1 200 människor i djupa seminariediskussioner ommänskliga rättigheter, om hur man möter handikap-pade, om hur man bekämpar aids, om hur man byggerdemokrati. Är detta dåligt partnerskap? Jag blir för-vånad om tycker att det är dåligtatt vi ger förutsättningar för små företag i växa, just de som inte kan låna pengar på markna-den för att de saknar kontakter, och att somenda nation tillsammans med och kanbygga upp en kommission på högsta möjliga politiskanivå för att bedriva samarbetet.Vi ska inte, , låta diskussionenom konserterna vara den bild som vi för vidare om-kring Sydafrikasatsningen.Låt oss lära av de misstagen men låt oss ocksåförstå att vi har skapat en bred allians med ett folksom har nära relationer till och som vill fort-sätta det samarbetet. Vi har samma typ av engage-mang i några andra delar av världen. Också därkommer fasen då frihet har vunnitsoch demokrati ska byggas och då vill vi vara med.Därför tycker inte jag att en gruppledare för ett krist-demokratiskt parti behöver sänka sig till att skämtaom en misslyckad rockkonsert.Anf. 144 ():Herr talman! Statsministern valde uppenbarligenatt inte svara på den fråga som jag ställde, nämligenom statsministern kommer att ta initiativ till ytterliga-re sådana här resor som han ställde i utsikt före det attSydafrikaresan kom till stånd.Jag håller naturligtvis med statsministern om väl-digt mycket av det han säger om vad som är viktigt ide mellanfolkliga relationerna och om att det svenskabiståndet ska användas på ett sådant sätt att det inne-bär en hjälp till världens allra fattigaste när det gällerutbildning, livsmedelsförsörjning, vattenförsörjningosv.Där finns det ingen tvekan, utan där finns det enbred enighet. Men vi riksdagsledamöter måste hamöjlighet att ifrågasätta sådant som vi anser att rege-ringen inte har lyckats med. Om det är så att vi påområde efter område misslyckas med användandet avbiståndsmedel kommer det att minska svenska folketsuppställning bakom de biståndsmål som har.Jag är den förste att vara tillskyndare till rejäla svens-ka biståndsanslag men biståndet ska användas på ettsådant sätt att det kommer världens fattigaste till delpå ett förnuftigt sätt.Anf. 145 Statsminister ():Herr talman! Den som lyssnade på mitt svar hördeatt jag svarade på fråga om Mellanöstern.Vi kan mycket väl tänka oss att göra motsvarandeinsatser där men polemiska ingång och detsom gör det så ytligt är ochmisslyckandet från en PR-byrå, som ju är en liten delav det här, som jag är lika upprörd över som någonannan och som vi ska gå till botten med. Den sakenfår vi då föra åt sidan, ta i särskild ordning och i van-lig ordning och konstatera att för artistgager användsnaturligtvis inga biståndspengar. Det tror jag att ocksåGöran vet om.Anf. 146 ():Herr talman! Jag blir lite orolig när jag hör GöranPerssons svar till , för det är uppen-bart att den här resan har skadat anseende.Därför är det viktigt att vi får ordentlig klarhet i vadsom har hänt. Det är mot den bakgrunden som ocksåvi moderater har krävt en oberoende utredning. Jagtror inte att kan utreda sig självt;det kommer inte att ha någon trovärdighet.Som statsministern sade presenterade han idén omen jättesatsning på inför Sidas personal imars 1998. När regeringen lyfte ut 25miljoner ur Sidas budget skrev biståndsministern:Statsministern har tagit initiativ till en bred satsningpå under 1999.Ett inrättades på UD undervåren, som statsministern sade, och det styrs frånstatsministerns kansli. Ordförande är statsministernshögra hand i utrikesfrågor.Den 21 november invigde statsministern den storasatsningen i . senare, den28 november, är det annat ljud i skällan. Statsminis-tern hävdar då plötsligt: Om någon frågat mig hadejag inte tyckt om det.I tisdags lär statsministern vid en träff med jour-nalister här i ha sagt: Hade jag själv fåttbestämma hade det skötts annorlunda.Det är uppenbart att detta var statsministerns pro-jekt från början. Fram till njötstatsministern uppenbarligen av ansvaret för den härsatsningen. är det annorlunda. Jag vill nu vetamer exakt när statsministern anser att hans ansvarupphörde.Anf. 147 Statsminister ():Herr talman! Jag har gjort fullständigt klart att jagtycker att det är en framgångsrik satsning som vi hargjort i . Jag tror att den kommer att tåla engranskning både i och i andra organ och serfram emot den. Vad jag däremot har uttryckt irritationöver är att en del av de tjänster som handlades uppinte höll den kvalitet som avsågs. Den irritationen,den ilskan, måste man få visa, för annars blir detfullständigt bakvänt.Jag ser att begär ordet igen ochskulle därför väldigt gärna vilja att oppositionensledande politiker här i kammaren talade om på vilketsätt detta har skadat i världen. All den infor-mation vi har från och allt det utbyte avinformation som vi har med sydafrikanerna är av detslaget att man är utomordentligt positivt inställd tilldetta.Men plötsligt tar man till ett av de grövsta an-greppen man kan hitta från sida närman ska kritisera det slarv som skedde med den härupphandlingen och säger att det har skadat Sverigesanseende i världen. Det är verkligen, ,att använda ord och uttryck som nog rimligen börsparas för de tillfällen som de är avsedda för.Anf. 148 ():Herr talman! Statsministern har ett underligt sättatt svara på frågor. Han svarar inte. I stället går hantill angrepp. Det är helt uppenbart efter att ha tagit delav internationell press och av vad som har hänt iSydafrika att detta har skadat anseende. Omdet nu är så att statsministern tog sitt fulla ansvar -där har statsministern ännu inte svarat - vore det braom statsministern tog initiativ till en oberoende ut-redning.Jag tror att det skulle vara oerhört väsentligt idenna situation att inte utreder sigsjälvt, utan att man har en oberoende utredning. Dåtycker jag att statsministern ska vara karl för sin hattoch säga: Jag tar ansvar för detta och tillsätter enoberoende utredning för att se vilka eventuella åtgär-der som regeringen och ska vidta.Anf. 149 Statsminister ():Herr talman! Vi går igenom saken i grunden ochhar redan bestämt att den genomgången ska breddasmed hjälp av en jurist som inte finns i Utrikesdepar-tementet. Det tror jag är värdefullt.Sedan känner jag mig trygg vad gäller gransk-ningen. Den här församlingen har ju bett att få grans-ka frågan och även har bett attfå granska frågan. Något skarpare att ställas inför änriksdagens konstitutionsutskott och revi-sorer har jag svårt att se framför mig, så i den me-ningen kommer detta säkert att bli fullständigt ge-nomlyst.Svaret på frågan levererades, men också min för-våning över att Moderata samlingspartiet väljer attbeskriva händelsen på ett sådant här sätt, med tankepå dess sakligt relativt begränsade betydelse.Anf. 150 ():Herr talman! Jag skulle vilja ställa en fråga angå-ende de småföretagskontakter som knöts i Sydafrika.Det intressantaste i sammanhanget är ju inte de storaföretagen - de klarar sig ändå - utan det är de småföretagen som skulle kunna få nytta av det här. Jagskulle vilja att statsministern utvecklade vilka kon-takter som knöts både när det gäller samarbetspartneroch när det gäller eventuella kunder för framtiden.Detta är naturligtvis något som gynnar ochsvenska företag men naturligtvis ocksåsydafrikanska företag.Jag skulle också lite grann vilja gå vidare på detspår som var inne på. Det gäller dådetta med hjälp till självhjälp. Det finns ett gammaltkinesiskt ordspråk: Ge en hungrig man en fisk ochhan blir hjälpt för . Men lär honom fiska så blirhan hjälpt för livet.Detta tycker jag är väldigt intressant när man talarom . Jag tror att det som gagnarSydafrika, och självfallet de fattiga i landet, är att enutveckling kommer till stånd där. Därför skulle jagvilja att statsministern utvecklade den nytta som dethär eventuellt kan ha för sydafrikanska företag, fram-för allt små företag - kanske framtida projekt avsmåföretagarutbildning från svensk sida. Gnosjöan-dan och Smålandsandan är ju kända begrepp för oss.Kanske kan vi alltså bidra med någonting ytterligareför utvecklingen för framtiden.Det här ser jag som extra intressant med tanke påde protektionister som härjar påSeattles gator i anslutning till WTO. Det handlar juom öppenhet och frihandel, något som jag tror att detär väldigt viktigt att hävda och som jag tror är avgö-rande för framtid. Jag skulle alltså gärnavilja att statsministern utvecklade sina tankegångarkring de här frågorna - alltså detta med värdefullakontakter för och hjälp till självhjälp förSydafrika.Anf. 151 Statsminister ():Herr talman! Det gör jag gärna.Men först vill jag, bara för att visa vad det politis-ka partnerskapet representerar, säga följande. InförWTO-förhandlingarna har den svenske handelsmi-nistern och hans sydafrikanske kollega gemen-samt gått ut med en principiellt hållen artikel i inter-nationell press.Ett land längst ned på jordklotet och ett däruppeförenas av gemensamma värderingar och idéer omfrihandelns betydelse. Så kan vi jobba ihop i mångaforum, och så kommer vi att jobba ihop i många fo-rum. Vårt problem när det gäller - vi harmånga problem i vår relation också, inga konfliktermen problem - är att det tenderar till att alltid blisvensk export och väldigt lite av import från Sydafri-ka. När vi nu ser att vi kanske får till stånd avtaletmellan och , som ju reglerar en frihan-delsmöjlighet för sydafrikanerna med EU, kommerdet att öppna möjligheten att öka importen från till . Vin känner vi redan till att detfinns utmärkt kvalitet på, frukt och grönsaker. Mendet finns också annat som vi kan importera. Vi måstefå en balans i vår handel, annars blir den inte långsik-tigt hållbar.Ett av inslagen syftade just till attöka den sydafrikanska exporten till . Ett sättatt göra det kan vara att exempelvis motivera småföretag att växa, att genom kontakter föra ihop demmed svenska företag och på så sätt skapa kanaler ochmöjligheter att komma till den svenska marknaden.Vi kan också se att den möjlighet till lånefinansieringsom Partnerskapsfonden öppnar naturligtvis också ärett steg i samma riktning.Intensivt, jordnära, praktiskt jobb. Är det någon-ting behöver är det nu att sluta de enormaklyftor som finns i det samhället med nästintill ut-blottade människor och folk som lever på en nivåsom är klart över den som vi har i . För attdetta ska krävs ekonomisk tillväxt och jobb.Då ska vi också vara med i det samarbetet.Anf. 152 ():Herr talman! Jag tackar för den informationen,som var ny för mig när det gäller det här att försökafå mer import till oss. Det är väldigt intressant i sam-manhanget, för det får absolut inte bli en envägs-kommunikation.Jag ser fram emot att det här fortsätter. Det som ärintressant är att Sydafrikaresan ju är en investering,som jag ser det. Det är inte ett spektakel, ett jippo, enengångsföreteelse, utan det här ska bli starten, eninvestering för framtiden. Jag tycker att det låter påstatsministern som att sådana initiativ har tagits. Jagser med hopp framåt. Jag tackar för svaret.Anf. 153 BO ():Herr talman! Den diskussion som vi för efterstatsministerns presentation förs förstås mot bakgrundav Sydafrikaveckan men också mot bakgrund av densvenska biståndsbudgeten. Då är det förstås ett pro-blem att den milt sagt har behandlats ovänligt påsenare år av statsministerns regering, t.o.m. så attanslagna pengar inte betalats ut utan skabetalas ut senare och att statsministern personligenskämtar om ministrar som lovat att se till att pengarnafår användas.För två veckor sedan ställde jag i den här kamma-ren frågan till biståndsminister om det varrimligt att använda de här 25 miljonerna till verksam-heten i sin helhet. Jag avrundade min fråga med omdet var rimligt att använda våra i alla avseenden be-gränsade biståndsmedel till företagsstöd i form avexportfrämjande verksamhet. Till slut, efter ett paromgångar, fick jag beskedet från biståndsministernatt det var rimligt.Nu tycker att jag i inledningen av statsministernsanförande hörde att man nu skulle undersöka om detfanns delar i dessa 25 miljoner som inte hörde hemmapå biståndssidan. Jag ber att få det bekräftat ellerdementerat att jag uppfattade det rätt. Det är minförsta fråga: Finns det delar i det som har skett,inklusive förstås underskotten på artistgalorna, sominte ska belasta den hårt begränsade biståndsbudge-ten?Det är som så, och som statsministern har kom-menterat, att det kommer att ske undersökningar -tydligen någon halvintern undersökning på Utrikes-departementet och glädjande nog undersökningar frånRiksdagens revisorer och . Detär bra, det är vi överens om.Jag tycker ändå att man kanske skulle få enantydan om det som frågade om tidiga-re, om statsministern är beredd att kommenterafrågan vem som har det politiska ansvaret för den härresan. Det finns ett utrikesdepartement i landet, mentydligen har en hel del av arbetena bedrivits inomstatsministerns egen stab. Det är min andra fråga:Finns det någon som har det politiska ansvaret i rege-ringen, och i så fall vem?Anf. 154 Statsminister ():Herr talman! vet att regeringen alltidär ansvarig inför när det gäller den härtypen av diskussioner. Det är ingen nyhet. Däremotmåste vi naturligtvis se till att vi har rutiner som fun-gerar i . Om vi inte har rutiner förexempelvis upphandling, då är det naturligtvis ettansvar som vi ska ta på oss. Men har vi rutiner sominte har följts, då får vi diskutera hur ansvaret skautkrävas. Men den stora satsningen, det stora greppet,partnerskapsbyggandet, som vi har talat om med bådeden förre sydafrikanska presidenten och den nuvaran-de, är ett politiskt initiativ. Det ansvarar vi naturligt-vis gemensamt inför riksdagen.Bo Könberg hörde alldeles rätt; det är en poäng attsäga att om det finns någonting i det här som interyms inom det som rimligen är bistånd - det finnsfaktiskt internationella normer för detta - ska detsjälvklart inte tas på de anslagen. Det har aldrig nå-gon gång varit fråga att ta exempelvis några artistga-ger på anslaget för bistånd.Däremot är ekonomisk utveckling ett av våra bi-ståndsmål. Om vi kan åstadkomma en mässa därsydafrikanska företag får träffa svenska motparter,där vi kan ha en träffpunkt för den svenska part-nerskapsfonden, kan ha utdelning av stipendier ochpris till dem som har deltagit i den sydafrikanskauppfinnartävlingen, arrangerad med hjälp av svenskapengar, är det någonting som jag tycker ligger inombiståndets ramar.Den genomgången gör vi, och den är jag glad föratt vi kommer att kunna göra. Sedan är jag också gladför att vi kommer att kunna öka vårt bistånd fram-över, , med egna pengar. Vi kommer attkunna göra det på ett sådant sätt att vi internationelltsett ligger i täten. Vi kommer att kunna göra det medett växande folkligt stöd därför att vi åter har fåtttillbaka optimism och framtidstro i landet. Det harinte alltid varit på så sätt, det kanske kanerinra sig.Anf. 155 BO ():Herr talman! Nog vet jag, herr statsminister, attregeringen är ansvarig inför , och det vet deflesta som har läst samhällskunskap i de svenskaskolorna. Den fråga jag ställde var inte riktigt denutan: Vem inom regeringen i ett läge där en hel del avutrikesfrågorna glider från tillstatsministerns stab har det politiska ansvaret för detvi talar om just ? Det vore trevligt om statsmi-nistern kunde svara på den frågan i sitt nästa inlägg.Sedan noterade jag med tillfredsställelse att stats-ministern förefaller ha en rimligare syn på hur vi skaanvända våra biståndsmedel än vad biståndsministernhade här i kammaren. Hon för-svarade den här satsningen fullt ut när några av ossifrågasatte den. Jag ser fram emot att vi verkligen sertill att våra magra biståndsmedel används till biståndoch inte till någonting annat.Anf. 156 Statsminister ():Herr talman! Jag har naturligtvis samma uppfatt-ning som biståndsministern. Hon gör samma bedöm-ning som jag gör, att det här ligger inom ramarna.Vad jag har sagt, för att tillmötesgå den typ av kritiksom inte minst ger uttryck för, är attvisar det sig vid någon granskning att det finns nå-gonting som är tveksamt, så självklart åt sidan meddet. Här finns internationella normer som vi mer ännågra andra har varit angelägna om ska respekterasoch efterlevas. Det tänker vi självklart se till att vi görockså här.Talet om att utrikespolitiken skulle glida inomRegeringskansliet är ingenting annat än ett förtal. Dethandlar om den naturliga uppgiften för en statsmi-nister att också företräda utomlands och attockså koppla ihop svensk politik med engagemangutomlands. Jag hörde inte den här typen av kritiknyligen när jag kom tillbaka från ochIsrael, efter den enorma insats vi har gjort för projek-tet Levande historia, som ju också kan beskrivas somen utrikespolitisk insats - om man nu vill användaden typ av attack som nu gör. Varför gårdet i det ena fallet men inte i det andra? Vad är dethandlar om, ? Är det inte ytterst partipo-litiskt nit och viljan att komma åt regeringen som ärsyftet bakom frågan?Anf. 157 ():Herr talman! Jag tackar statsministern för infor-mationen om Sydafrikasatsningen. Jag vill även un-derstryka att idén att koppla en ekonomisk bistånds-satsning med ett kulturutbyte inte alls är dålig. Idénhade dock aldrig prövats i denna tappning före Sydaf-rikaresan.Det går inte komma ifrån att den svenska och iviss mån den sydafrikanska opinionen påverkas avden negativa publicitet som följt i den i viss månmisslyckade kultursatsningens spår. I människorsmedvetande har sannolikt också biståndssatsningenpå ett olyckligt sätt kopplats till regeringens JAS-satsning.Vi anser att allt detta har skadat svensk bistånds-vilja. Att koppla traditionellt bistånd med en kul-tursatsning är i sig ingen dålig sak. Men vad avserstatsministern att göra för att misstag och misslyck-anden av detta slag inte ska upprepas ?Anf. 158 Statsminister ():Herr talman! Vi ska vara försiktiga också när vitalar om kultursatsningen. Vad jag vet var det pro-blem med rockkonserterna. Det är ett särskilt kapitel,och det är jag minst lika upprörd över som frågestäl-laren.Men jag kunde också se annat. Jag kunde seStockholms stadsteater i ett lysande samarbete medMarket Theatre i . Och jag kunde se ochhöra svenska körer från i som sjöng tillsammans med sydafrikanska kam-rater. Underbara kulturupplevelser och uttryck förmellanfolklig gemenskap!Ta till er hela bilden och värdera allt! Det som harstått i svenska tidningar är säkert sant, men det är intehela sanningen. Det finns mer. Och jag är definitivtövertygad om att kultursamarbetet också har en rollatt spela i biståndet. När man kommer t.ex. tillgrannlandet och möter på Teatro och ser vad han åstadkommerdär i sin verksamhet och ser Backateatern på platsförstår man ju vad kulturen betyder.Om bilden är dålig - och det är uppenbart att denär det - så tycker jag att det är trist. Jag har väl sam-ma känsla som de som var i : Vi känner inteigen den bilden. Jag har fått många sådana reaktionerunder den gångna veckan sedan jag kom hem. Mennu är det som det är, och då får vi utgå från den situa-tion som vi har i och försöka att ge en full-ständig bild.Det som har gått snett ska ut, och det ärsjälvklart att ansvar ska utkrävas. Men bistånd ochkultur hör ihop, det är alldeles uppenbart. Det handlarom framtidstro, gemenskap och värme, och där spelarkulturen i alla samhällen, i alla utvecklingsskeden enfantastisk roll.Anf. 159 ():Herr talman! Statsministern själv har sagt att detär pinsamt med de misslyckanden som har varit närdet gäller vissa kulturarrangemang i , ochstatsministern har t.o.m. sagt att han har varit arg ochförbannad på detta. Kommer statsministern att vidtanågra åtgärder när det gäller de misstag som har be-gåtts?Anf. 160 Statsminister ():Herr talman! Jag tror inte att jag svor. Jag sade attjag var arg och besviken, men känslan kan ändockligga nära det uttryck som frågeställaren använde.Visst ska vi vidta åtgärder, det är självklart. Vi villveta vad som hände. Jag känner en oerhörd förbittringöver detta. Vi jobbade hårt med timprogram varjedag. Det var täta överläggningar, fantastiska upple-velser, vänligt mottagande, entusiasm och gemen-skap. Sedan blir bilden totalt annorlunda, och dess-utom under medverkan av någonting som kallar sigför PR-byrå. Det är klart att man blir besviken.Har det begåtts misstag, då ska de naturligtvisrättas till, ut och ansvar ska utkrävas när vi harsett hur det ser ut.Anf. 161 ():Herr talman! av biståndspeng-ar satsade på är oerhört mycket, sär-skilt som vi vet att man har tvingats hålla nere påbiståndsbudgeten för att klara budgeten i dess helhet.Det finns många ideella organisationer som har fåttnej till angelägna hjälpprojekt, t.ex. för humanitärhjälp för krigsdrabbade i eller för transporterav hjälpmaterial till Kosovo. Dessa organisationerkänner sig naturligtvis väldigt irriterade över att detplötsligt finns pengar för den är typen av satsning.Därför blir jag väldigt glad när statsministern sägeratt detta är värt att se över utifrån de biståndspolitiskamålen.Statsministern sade att det hade pågått planering iungefär . Parallellt har det ocksåpågått en marknadsföring för att sälja JAS Gripen tillSydafrika. Jag skulle därför vilja höra statsministernredogöra för hur han ser på kopplingen mellan JAS-affären och den satsning som man nu har gjort för attmarknadsföra i Sydafrika.Anf. 162 Statsminister ():Herr talman!