prot · GM0971 · 1999-03-18 00:00:00 — Det är därför som jag tycker att vi har skyl-dighet att se över om bestämmelserna i något fall kanvara för kantiga. Vi måste kanske ge möjlighet tillflera undantag när människor behöver det. På någotvis är lagar nästan undantagslöst alltid fyrkantiga,men människor är inte fyrkantiga. Jag skulle önska attvi kunde ge tjänstemän och myndigheter möjlighet attanvända vett och balans. Jag tror att de själva iblandtycker att deras beslut slår mycket hårt.Anf. 173 ():Fru talman! Alla människors lika värde och rät-tigheter är grunden för politik. Indivi-dens fri- och rättigheter får inskränkas endast av hän-syn till andra människors lika fri- och rättigheter.Denna inledning på mitt anförande har jag hämtatfrån partiprogram som börjar med justdessa värderingar. Denna inledning återfinns också ivår tidigare motion om svensk migrationspolitik.Ras, hudfärg, kön, religion eller sexuell identitetfår inte föranleda olikheter i värderingar och behand-ling av människor. Människor och folkgrupper som ärpolitiskt, socialt eller ekonomiskt förtryckta måste fåstöd i sin kamp mot förtrycket. Människor på flyktundan förtryck och förföljelse skall kunna få en fri-stad i ett annat land. Oavsett från vilket land en män-niska kommer, skall hon i behandlas som enmedmänniska på lika villkor som övriga svenskar.Sverige skall ha en öppen, generös och human flyk-tingpolitik.Det finns ett tydligt samband mellan underut-veckling och flyktingproblematiken. Växande klyftormellan världens rika och fattiga länder skapar våldoch konflikter som gör att alltfler fattiga söker sig tillländer med bättre social, ekonomisk, demokratisk ochekologisk utveckling.Den kraftiga befolkningsutvecklingen i tredjevärldens länder fortsätter som åkerarealenminskar, vilket leder till att alltfler länder inte klararav att försörja sin egen befolkning.För att förhindra att människor bryter upp från sittland av ekonomiska eller ekologiska skäl måste de fådrägliga levnadsvillkor på plats. De måste få möjlig-het att försörja sig och sina familjer, möjlighet till ettarbete, tillgång till utbildning, sjuk- och hälsovård.Krig och konflikter orsakar stora flyktingström-mar. I takt med att antalet nationella konflikter ochkrig mellan länder minskat har de inomnationellakonflikterna ökat. Nationers sönderfall och förändra-de gränser har gjort att gamla motsättningar har åter-uppstått. Etniska och kulturella motsättningar ochkonflikter har påverkat migrationsströmmar påtagligt.Människor tvingas på flykt inom sitt eget land pågrund av etniskt eller kulturellt ursprung. Det harockså påverkat flyktingströmmarna internationellt.Nära i tiden ligger flyktingsituationen på grund avkonflikten i . Situationen i Afghani-stan har ställt krav på flyktingmottagning i närområ-det. och har också berörts av det somhar skett där.Flykting- och invandrarfrågor är frågor som beröreller upprör många svenskar. Alltför många har följtdessa frågor på åskådarplats och har inte kommit ikontakt med dessa människor som av olika anledning,mer eller mindre frivilligt, har lämnat sina hemländer.Det är viktigt att vi i har en acceptans förden förda flyktingpolitiken, att vi arbetar för att viinfödda svenskar har en positiv inställning till och ettvärdigt bemötande av de människor som kommer tillvårt land. Det är också mycket viktigt att vi inom EUfår ett utökat och bättre samarbete i flyktingfrågor.Genom den fria rörligheten bidrar EU till ökadförståelse och kontakt mellan olika europeiska länder.Detta är i grunden positivt. Den mångkulturella ka-raktären i och andra europeiska länder blirdärigenom något naturligt och positivt. Den ökaderörligheten och de öppnare gränserna understrykervikten av att vi på europeisk nivå diskuterar frågorsom rör rasism och flyktingar.Inom EU diskuteras förslag om solidarisk fördel-ning av flyktingar mellan länderna och att harmonise-ra reglerna för asylprövning. En förutsättning för detömsesidiga godkännandet av asylansökningar mellanmedlemsländerna är att asylprövningen i samtligaländer lever upp till tydligt fastställda minimikriterier.Prövningen måste vara rättvis. Utgångspunkten måstevara att alla som verkligen behöver en fristat ocksåskall få det.Sverige bör se som sin huvuduppgift att verka föratt en generös flyktingpolitik skall vinna brett stödinom EU. Flyktingproblematiken bör behandlas somen gemensam europeisk angelägenhet. En generösflyktingpolitik är i längden bara möjlig om alla länderställer upp.EU-länderna bör även ha en gemensam beredskapför flyktingströmmar från andra länder i ellerandra delar av världen. Stora skillnader i asylreglermellan länderna riskerar att leda till ett kraftigt ökatasyltryck på de länder som har den mest generösaasylpolitiken. En ökad samordning i , upp-byggd på regler, är därförnödvändig för att möta och lösa flyktingproblemati-ken.Sverige bör aktivt verka för en harmonisering avreglerna tillsammans med de länder i som haren tradition med generös syn på asylpolitiken. Sveri-ge skall verka för att öka den fria rörligheten övergränserna i världen. Det måste ta sig uttryck i attSverige internationellt, och då särskilt inom EU,verkar för detta mål.Centerpartiet vill göra regeringen uppmärksam påatt kravet på visering kan göra det svårare för männi-skor i behov av skydd att ta sig till ett annat land föratt söka asyl. Det bör innebära en strävan inom EU attavskaffa viseringstvånget i förhållande till fler staterän vad som gäller i dag.Centerpartiet accepterar i stort den förda flykting-politiken. Vi står bakom de lagar och regler som vihar beslutat om här i . Det är bra att detfinns en stor enighet i dessa frågor, men det finnsvissa justeringar som behöver göras.I detta betänkande har vi några tillkännagivandentill regeringen, bl.a. på grund av en motion från dentvärpolitiska barngruppen, där samtliga politiskapartier finns med, om rätten till familjeåterförening.Det känns bra att motionen fått en positiv behandling.Fru talman! Jag vill med detta inlägg yrka bifalltill reservation 24 under mom. 34.Anf. 174 BO ():Fru talman! Människor på flykt har alltid funnitsoch kommer säkert att finnas. Det ärsällan som ett land i kan avgöra om männi-skor på flykt söker sig till det egna landet eller tillnågot annat europeiskt land eller någon annanstans.Det avgörs oftast av omständigheter som till störredelen ligger utanför det enskilda landets möjlighet attpåverka - krig, politiskt och religiöst förtryck, miljö-katastrofer, antisemitism osv.Vår utgångspunkt som liberaler är att alla männi-skor har samma värdighet. De har även en grundläg-gande rättighet att behandlas värdigt och med sammahänsyn och respekt. Det unika med varje människa ärgrundbulten i all humanism. Det är en självklarhet föross liberaler att denna omfattar alla människor, själv-klart också människor på flykt.Den ger oss - som aldrig behövt fly - en moraliskskyldighet att så gott vi kan bistå och hjälpa männi-skor vars liv, frihet, trygghet och säkerhet är hotade.Från detta utgår flyktingpolitik.Respekten för de mänskliga rättigheterna skallhävdas både i och internationellt. Om männi-skors rätt kränks är det omvärldens skyldighet atterbjuda en för dem som behöver skydd motförföljelse. Världens länder har ett gemensamt ansvarför detta. ger dock ett otillräck-ligt skydd, och det behövs en ny konvention som gerskydd exempelvis i massflyktssituationer.Flyktingpolitiken har successivt stramats åt i helaEuropa. Det får inte bli så att de mest restriktiva län-derna inom EU sätter den framtida . Vi måstefå en samordning av flykting- och asylpolitiken, engemensam praxis, som ger en mänsklig tillvaro fördem som tvingas lämna sitt land och sina hem.Men flyktingpolitiken har stramats åt inte endast iandra EU-länder utan även i vårt land. En majoritetav riksdag tog 1996, mot bl.a. våra röster,beslut om en ny flyktingpolitik, och t.o.m. om ettnamnbyte, till att tala om migrationspolitik. Deninnebär att färre människor med goda asylskäl fårstanna i . Andelen avslag påverkades intemellan 1996 och 1997 men är avsevärt större ände föregående åren - det var väl också en av avsikter-na med propositionen.Vi fick bl.a. en insnävning av anhöriginvandring-en genom kravet på tidigare "hushållsgemenskap".Den innebär svårigheter för återförening mellan barnsom kommit till och föräldrar som inte bott iflergenerationsboende i det gamla landet. Det finnsvidare en tidspraxis som innebär att en sammanboen-de familj som splittrats på grund av krigshändelserinte får lov att återförenas om det gått mer än tiomånader innan de lyckats finna varandra.För något år sedan gjorde Röda korset en genom-gång av anhöriginvandringen för medden nya lagstiftningen, , och såvitt man kanutläsa av den tycks andelen bifall ha minskat med tvåtredjedelar. Det utskottsinitiativ som föreslås i det nuföreliggande betänkandet går förstås åt rätt håll, i denmeningen att man driver på om en förändring på denhär punkten.Det tillfälliga uppehållstillståndet leder till att allt-för många får leva i ovisshet alltför . Det bordeavvecklas som ett regelmässigt inslag i den svenskaflyktingpolitiken. Att efter det att flyktingar tillbring-at i tvinga dem tillbaka är inhumantoch ohanterligt. Tillfälliga uppehållstillstånd börreserveras för massflyktssituationer och då endastanvändas i de fall där det är sannolikt att orsakernatill flykten är kortvariga.Vår uppfattning är att ett tillfälligt uppehållstill-stånd vid massflyktssituationer ej bör ges för en tidlängre än . Vid särskilda skäl för den enskilde,som avbrott av studier eller liknande, skall tiden kun-na förlängas , dock högst två gång-er.Beslutet avskaffade också skyddsbe-greppet de facto-flyktingar och i praktiken ocksåbegreppet humanitära skäl. Vi i vill återin-föra de facto-begreppet, och för oss är det en själv-klarhet att humanitära skäl alltid skall väga tungt.Ett speciellt problem som kopplar till humanitäraskäl är att inte ger flyktingstatusåt personer som känner välgrundad fruktan för för-följelse på grund av kön eller homosexualitet. Vibehöver därför ett tilläggsprotokoll till Genèvekon-ventionen som ger flyktingstatus även åt personersom förföljs på grund av kön eller homosexuell lägg-ning.Fru talman! Att vara barn och ha upplevt krig ochoro, att ha utsatts för våld eller att ha bevittnat våldmot egna familjemedlemmar och främlingar kan ledatill stress och ohälsa som är svår att upptäcka på etttidigt stadium. Att ha förlorat en förälder genom död,försvinnande eller känslomässig otillgänglighet kansätta spår för livet. Många av dessa barn får inte denhjälp de behöver vid ankomsten till vårt land.I gömmer sig ett antal flyktingbarnunder förhållanden som är oacceptabla. De får inteden sjukvård de borde ha rätt till, och de får inte denskolgång som är så viktig för den kunskap och densociala gemenskap skolan ger. De lever i ständigovisshet. Det som för en vuxen kan te sig som en korttid är för ett barn en oändlighet.Att ge barn med flyktingbakgrund ett värdigt ochhumant mottagande är en skyldighet för oss i Sverige.Tyvärr har regeringen och dess stödpartier i flykting-politiken inte dragit de nödvändiga slutsatserna avflyktingbarnens verklighet. När regeringen, Centernoch röstade igenom den nu gällande,mer restriktiva flyktingpolitiken valde de attinte inarbeta skrivningar i flyk-tinglagstiftningen på samma sätt som Genèvekon-ventionens skrivningar är inarbetade i lagen. Hade detgjorts, hade sannolikt många tragiska situationerkunnat förhindras.Senast i går kunde vi ta del av beskrivningar avsituationen för en del av de invandrarkvinnor som är iSverige som anknytningsfall och därför är tvungna attvänta innan de kan erhålla uppehållstillstånd.Under tiden utsätts flera av dem för misshandel,våldtäkter och andra kränkningar. att redan här bosatta invandrarmän och svenskamän tar hit kvinnor om och om igen för att kränkaoch utnyttja dem och sedan kasta ut dem innan två århar förflutit.Detta är givetvis fullständigt oacceptabelt. Tilldagens betänkande finns en reservation, nr 13, medkrav att de förslag som den s.k. NIPU-utredningenhar lagt fram om detta - och som i stora delar stäm-mer med betänkande -bryts ut för att skyndsamt behandlas av regeringen.Frågan har redan tagit . måste läggas ned och dessverksamhet flyttas över till förvaltningsdomstolarna.Därmed skulle myndigheten och sökande ställas motvarandra i en rättegång enligt vanliga rättsprinciper. Idetta sammanhang är det också viktigt att kritiserautredningens majoritetsförslag att låta Invandrarver-ket vara första prövningsinstans. Står verket kvar somförsta instans trots att nämnden läggs ned och dessverksamhet förs över till domstolar riskerar förstain-stansen endast att bli en transportsträcka till länsrät-ten.Ansvaret för den bristande rättssäkerheten för en-skilda flyktingar är inte endast nämndens utan ävenInvandrarverkets. och nämnden inte mindre än sju tillfällen kritiserats av mot tortyr. Verket och nämnden har utvisatmänniskor till länder där deras säkerhet varit hotadoch där de t.o.m. har kunnat utsättas för tortyr ellertill tredjeland där inga garantier mot vidare utvisningförelegat. Därmed innehar just nu rekordet i"prickningar" av FN i denna fråga. Den enskildeflyktingens rättssäkerhet skulle onekligen bli bättre äni dag om hela processen drevs som en vanlig dom-stolsförhandling.En flykting kan bära med sig minnen av händelsersom de flesta av oss inte kan föreställa sig. Fysisk ochpsykisk tortyr, att se andra torteras eller att leva ikrigets mitt ger minnen som man aldrig kan befria sigfrån. Visserligen reagerar de flesta med bortträngningav minnen när de kommit i säkerhet. Men det funge-rar inte i längden. En flykting kan vara besvärsfriunder , men förr eller senare dyker minnenaupp. De kan komma i samband med en livskris menockså vid mindre händelser.När en torterad människa kommer som flyktingtill vågar hon eller han kanske inte berättavad som hänt i hemlandet. Man litar inte på andramänniskor. Vid besök på vårdcentraler och psykiat-riska mottagningar har de inte kunnat få hjälp därföratt vården inte har den kunskap som krävs och den tidsom det tar att lyssna. Därför har det visat sig så vär-defullt att ha speciella mottagningar för torteradeflyktingar. Sådana finns i Röda korsets och någralandstings regi. Men dessa mottagningar lever medkortsiktiga budgetar medan hjälpbehoven är mångåri-ga. Det måste vi ändra på.Många flyktingar som skadats av tortyr och andratraumatiska upplevelser är i stort behov av särskildsvenskundervisning. Alltför många får inte sådandärför att ansvariga i kommuner och landsting sägeratt flyktingarna först måste rehabiliteras. Det innebärsjukskrivning, ensamhet och isolering. Det måste viockså ändra på.Fru talman! Vi står bakom flera reservationer tilldetta betänkande, sammanlagt åtta, men jag väljer nuför tids vinnande i kammaren att yrka bifall endast tilltvå av dem, till reservation nr 5 om de facto-flyktingar och reservation nr 15 om tillfälligt uppe-håll.Fru talman! Svensk flyktingpolitik är i stort behovav en reformering. Alltför många flyktingöden harslutat i tragik på grund av den svenska flyktinglag-stiftningen och dess praxis. Humanistiska värderingarmåste tillåtas slå igenom mer i vår flyktinglagstift-ning. Mänsklighet och rättssäkerhet skall vara styran-de för den svenska flyktingpolitiken - inte rigid lag-tolkning och en sträng praxis.Anf. 175 (m) re-plik:Fru talman! Jag har ett par kommentarer. I reser-vation nr 23 om står det så här:"Utskottet anser inte att den i utlänningslagen in-förda portalbestämmelsen om att barnets hälsa, ut-veckling och bästa i övrigt skall beaktas är tillräcklig,eftersom formuleringarna är till intet förpliktande. "Jag hävdar, , att detta är fullständigtfelaktigt. De förpliktigar visst! Barnkonventionensportalparagraf är införd i svensk lagstiftning, och denförpliktigar i allra högsta grad och präglar det arbetesom bedrivs både på och i . Där menar jag med bestämdhetinte bara att överdriver utan också attformuleringarna här är direkt felaktiga.Man kan ändå resonera om huruvida det skall in-föras mer av konventionen i lagtexten - det kan vidiskutera - men som formuleringen är gjord i reser-vationen är den felaktig.Det andra är: Skulle kort kunna defi-niera vad en de facto-flykting är och vad en politisk-humanitär flykting är? Jag kan bara nämna att denstörsta asylsökande gruppen , som kommer frånIrak och irakiska huvudsakligen, får stannaav just politisk-humanitära skäl i praktiken - denpraktik som alldeles sade intefanns.Anf. 176 BO () replik:Fru talman! och jag har uppen-barligen olika uppfattningar även på denna punkt. Detgäller flera andra punkter i flyktingpolitiken och hurden bör bedrivas i vårt land och om det är klokt attföra över den till något slags allmän migrationspolitiki stället för att den skall handla just om flyktingar ochvilka rättigheter som de skall ha.Vi har definitivt uppfattat det som så att dennaportalparagraf inte har fått det genomslag som skullebehövas för att man skall få den hänsyn till barnensom är tänkt enligt . Det kan Gustafvon och jag förstås resonera om en liten stund.Men mera intressant är ju varför ,trots vad han antydde i sitt anförande, inte ville ställasig bakom tanken på att man skulle föra in det somreservationen handlar om, nämligen att man skall setill att skrivningarna förs in i vår lagstiftning på ettliknande sätt som har skett i samband med . Jag skulle vara tacksam om vonEssen ville reda ut varför han tycker att det är allright i - för det har han välgjort - men inte i barnkonventionen.När det gäller definitionen av de facto-flyktingaroch andra flyktingar har vår utgångspunkt varit att deändringar som gjordes 1996 skulle leda till en avse-värt snålare och mindre humanitär flyktingpolitik änvi hade . Det var den farhåga som vihade, och det var den farhåga som mina partivännerredovisade då vi diskuterade den frågan ikammaren.Första året, 1997, verkade det inte ha skett någonstörre förändring när det gäller antalet avslag. Mennär vi nu studerar vad som har hänt under det gångnaåret, med den nya lagstiftningen,är det uppenbart att antalet avslag har ökat kraftigt.Om jag har läst rätt har avslagen ökat från 45-46 %till . skulle alltså bortemot två tredje-delar av ansökningarna avslås. Och jag har svårt att seatt det inte har lett till den insnävning som vi varnadeför.Anf. 177 (m) re-plik:Fru talman! För det första var jag själv ledamot iden kommitté som genomlyste utred-ningsbarnens ställning i asylprocessen. Vi kom framtill att det inte behövs någon inkorporering av barn-konventionen i lagstiftningen, därför att vi i allt vä-sentligt uppfyller konventionens åtaganden. Men viföreslog ändå att denna portalparagraf skulle införasoch att den skulle genomsyra hela arbetet i asylpro-cessen. Så sker också i dag.För det andra vill jag beträffande de facto-flyktingar säga att det inte är någon som helst tvekanom att antalet personer som har fått asyl enligt Genè-vekonventionen som skyddsbehövande har ökat högstväsentligt. var de facto-begreppet ett lösligtbegrepp som ingen egentligen visste riktigt vad detstod för, och därför var det en otydlighet. Vi villeprecisera detta, och så har också skett. Vissa år avslåsfler ansökningar och vissa år färre. Det kan ocksåbero på karaktären på dem som kommer hit, vilkaskäl de företer. Och vill jag säga att en mycket storandel av dem som kommer hit får uppehållstillståndav politiskt humanitära skäl. Det gäller alla somkommer från Irak.Anf. 178 BO () replik:Fru talman! Det är i och för sig en trevlig för-hoppning att om man inför en portalparagraf i enlagstiftning skulle den med ex-pressiva uttryck genomsyra själva lagstiftningen. Vitycker att vi har sett ett antal fall under dessa år där viinte tycker att man har tagit hänsyn till barnen. Dethar gjort att vi har tyckt att man borde göra det tydli-gare i lagstiftningen.Återigen, är det så att nästan äröverens med mig om att man skulle kunna övervägaatt föra in dessa skrivningar i lagstiftningen, så bordedet ha varit lätt att kunna närma sig varandra i ut-skottet om dessa formuleringar på denna punkt utanatt vi skulle behöva träta om inledningen, om vi varöverens om det som skulle ske.Sedan kan vi fortsätta att diskutera frågan omasylskäl, de facto-flyktingar, humanitära skäl, poli-tiskt humanitära skäl och all den terminologi som harutvecklats inom flyktingområdet, och det finns väl allanledning att göra.Det som vi var oroliga för var att denna lagstift-ning skulle leda till en insnävning. Vi trodde också attdet var avsikten från regeringens sida när den ladefram förslaget, alltså att färre människor skulle fåstanna i vårt land. Vi tycker oss nu av resultatet från1998 kunna se att det har gått just på det sättet, attdenna insnävning har ägt rum. Och det är då förstås,, en ringa tröst för de människorsom avvisas och som tidigare skulle ha fått stanna atten del av dem som får stanna får göra det under annatnamn än tidigare.Anf. 179 ():Fru talman! Jag tänkte börja med att tala om attjag står bakom alla reservationer där mitt namn finnsmed. Men för att vara lite snäll yrkar jag bifall endasttill reservation 13 under mom. 15 och reservation 25under mom. 35. Jag kommer också att rösta medVänsterpartiet och på reservation 7 ochmed på reservation 26.Madame speaker, som sade. Jagblev djupt gripen av att höra honom och se honom påriktigt. Tyvärr kunde jag inte närvara på ROKS semi-narium i går, som berättade om. Menjag har fått berättat för mig om det. Och det var ocksågripande fast på ett lite annat sätt. Jag tänker att hurkan man i vårt land om har ratificerat och och varsriksdagsmän pläderade länge för mänskliga rättighe-ter här i kammaren och som stolt taremot som en kär vän bära sig åt pådet sätt mot kvinnor som det berättades om i går. Ochdet handlade bara om tre kvinnor. Det finns mångafler.Jag blev så glad när jag såg statsrådet komma in. Då tänkte jag att jag kan säga att jagvädjar till regeringen att den utfärdar någon förord-ning, moratorium eller amnesti för dessa kvinnor ,eftersom det är en skam att världens mest jämställdaland bedriver en kvinnofientlig politik. Omdet nu inte går att lyfta ut tvåårsregeln ur denna ut-redning, måste vi på något annat sätt försöka ordnadet för dessa kvinnor.Jag har långt ifrån lika stor och bred kunskap omSveriges invandrings- och flyktingpolitik som minföreträdare och andra ledamöter imitt utskott. Men jag har djup kunskap om någrafamiljer som jag har träffat på barnavårdscentralendär jag var psykolog innan jag kom hit. Jag fick in-blick i hur kränkta flyktingar kunde vara. Jag träffadeett par familjer som under väntan på uppehållstillsåndskickats runt på ungefär 20 olika förläggningar ellerandra ställen - från söder till norr, från skog till stadoch från varmt till kallt.Jag träffade en gömd familj som varit i ett annatland tidigare som tagit ifrån familjen dess nationellariktiga för- och efternamn. Och alla myndigheter iSverige envisades med att kalla familjemedlemmarnavid deras konstgjorda namn. Den familjen fick såsmåningom uppehållstillstånd och valde att ta sig etthelt nytt efternamn.Jag har fått kännedom om familjer och barn somhar fått stanna kvar i tack vare ett kraftfulltagerande från tidningar, lokala politiker, läkare, psy-kologer, advokater, osv. Och det har inte medmänskliga rättigheter och demokrati att göra.Så kom jag till och strävar nu efter såmycket kunskap som möjligt på mitt område. Och jaglär mig. Men vad är det? Det här var värre än jagtrodde. Ordning och reda förenat med humanitet,hörde vi i det första anförandet av vonEssen. Det var kryddat med anklagelser mot oss somännu inte har hunnit tala. Men jag tackar för upp-värmningen. Vad menas med ordning och reda? Ochmitt begrepp humanitet har blivit hackat. Jag harnämligen här i fått lära mig att det nu finnstvå slags humanitet, ett juridiskt och ett mänskligt.Fru talman! Det finns fler än ochMiljöpartiet som kritiserar såväl Utlänningsnämndensom Invandrarverket, t.ex. FN och , om man nu skall bry sig om vad densäger just .