prot · GM0987 · 1999-04-28 00:00:00 — Men vi har ändå anledning att analysera omdet är tillräckligt.Jag vill koppla synen på forskningen och nödvän-digheten av framtidsforskning till ett begrepp, faktor10, som finns med i proposition och i betänkande. Enförutsättning för att vi skall nå positiva framsteg motfaktor 10 är ju att vi har en verkligt målinriktadforskning när det gäller teknik och viktiga miljöfrå-gor. Om vi inte gör dessa satsningar, kan vi inte upp-nå viktiga mål. Då blir lätt denna form av begreppsom faktor 10 enbart slagord i miljömässig debatt -slagord utan att vi kan uppnå de viktiga målen.Andra områden där vi har varit kritiska har gälltkalkningen och miljöövervakningen, som viockså har varit kritiska till det miljardregn som hargått ut till kommuner och andra i samband med des.k. Vi menar att pengarna intehar använts med huvudsyftet att klara miljön, utan detär sysselsättningsfrågorna som har varit det viktiga.Man har fått pengar till att riva hus, starta miljökafé-er, anordna fritidsanläggningar och liknande i och försig viktiga åtgärder, men om pengarna i stället hadeanvänts direkt i miljöarbetet hade effekten blivit be-tydligt större. Vi är inte ensamma om kritiken, utanäven väldigt många neutrala bedömare, om man serdet ur politisk synpunkt, har varit kritiska, t.ex. miljö-organisationerna. Jag hoppas att vi utifrån utvärde-ringarna kan få en bättre tingens ordning.Ett annat område där vi också har varit kritiska ärsynen på koldioxiden. Jag skall inte tjata, fru talman,men det finns ju ett klart samband mellan den framti-da energipolitiken, det energipolitiska beslutet, möj-ligheten att nå koldioxidmålen och möjligheten attvinna internationell trovärdighet i denna fråga. Det ärett faktum att vi inte går i takt med andra utveckladeländer inom EU - alla länder i EU är i och för sigutvecklade - som har kunnat bedömas skall kunnaminska sina koldioxidutsläpp, utan vi får i stället öka.Jag skulle vilja ställa ett par frågor till miljömi-nistern, därför att det är egentligen två viktiga områ-den som ligger i avgörande. Det ena är den storabasintroduktionen. Hur ser miljöministern på en storgasintroduktion i ? Jag tror att här måste mil-jöministern ge besked.Den andra frågan gäller signalerna om skatt påbioenergi. Är det verkligen så att också Miljödepar-tementet står bakom signalerna i vårpropositionen?Om vi ser dessa båda storheter som en enhet,nämligen att underlätta gasintroduktion somvi försvårar en utveckling av biobränslen på det sättsom har skett, så får vi ju ännu mindre förutsättning-ar, fru talman, att klara koldioxidmålet somkärnkraften skall avvecklas. Vi måste då konstateraatt vi inte klarar koldioxidmålet. Då skall vi inte sägaatt vi gör det, utan då skall vi i stället säga att vimåste överge målet - någonting som vi moderaterinte är beredda att göra.Fru talman! 15 miljökvalitetsmål, allmänt hållnamen utomordentligt viktiga, är miljökvalitetsmål somi princip alla kan skriva under. Jag måste säga att detligger en styrka i att hela ställer upp bakom15 långsiktiga miljökvalitetsmål som regeringen harpresenterat.Vi kan också konstatera att det inom det närmasteåret kommer att bli ett mycket intensivt arbete för attsätta kött på benen inom ramen för de båda utred-ningar som arbetar i detta sammanhang. Från moderatsida är vi glada för att delmålen skall tillbaka tillriksdagen, så att får fatta beslut om dem.Det är ett enigt förslag från utskottet på den punkten.Det är angeläget att också får diskuteradelmålen.När det gäller delmålen vill jag deklarera någraprinciper, som i och för sig också finns i betänkandet.För det första måste vi begränsa antalet delmål. Iannat fall hamnar vi i samma skog av delmål som vihar . Det blir svårt att klara en begränsning närde olika sektorsmyndigheterna kommer in med sinaönskemål. Vi måste se till att delmålen är realistiska.För det andra måste vi konkretisera delmålen. Vihar allmänt hållna nationella kvalitetsmål. Delmålenmåste konkretiseras för att vi skall kunna mäta hurlångt vi har nått när det gäller att uppfylla dem.För det tredje måste vi gå i takt med samhällseko-nomiska bedömningar. Det finns skrivet både i pro-position och betänkande. Jag förutsätter att man ocksåi utredningarna arbetar efter den principen.Det är viktigt att betona att rättssäkerheten måstevara vägledande även när det gäller miljöarbetet. Vifår inte säga att miljöarbetet är så viktigt att vi kan geavkall på rättssäkerhetsskäl och rättssäkerhetsmål.Det kommer vi moderater inte att ställa upp på. Enrättssäkerhetsfråga är äganderätten. Under delmålsar-betet kommer vi att uppleva svåra, viktiga avvägan-den när det gäller beslut, lagstiftning, målsättning ochrespekt för bl.a. äganderätten.Fru talman! Vi måste också gå i takt när det gällerinternationellt miljöarbete. skall vi varapådrivande. I betänkandet finns ett exempel. Jagtänker på PVC-frågan, där det också finns en reser-vation. Med all respekt för diskussionen i denna frågaär det viktigt att vi har två saker klart för oss. För detförsta skall vi veta vad vi gör, vetenskapligt. Ävenom försiktighetsprincipen är angelägen måste vi hakunskap och vetenskapliga belägg. För det andramåste vi också gå någotsånär i takt internationellt. Iannat fall gör vi vårt eget miljöarbete en björntjänst.Andra länder med lägre ambitioner tar då över pro-duktion på svensk bekostnad. Det är en avvägnings-fråga, som vi måste ha med i sammanhanget. Vi mo-derater står bakom en reservation i frågan.Vi anser att klimatfrågan är den kanske viktigasteinternationella miljöfrågan. Därpå följer försurningen,våtmarkerna och , med det internationellaperspektivet. Vi har också frågan om den biologiskamångfalden. Här vill jag ställa ytterligare en fråga tillmiljöministern. Jag läste att miljöminis-tern skall kalla till en tankesmedja på Utö. Det är bra att man för en diskussion medkunniga människor om naturvårdsfrågor. Samtidigthar det gått ut signaler om att vi kanske måste om-pröva naturvårdspolitiken. Vi kanske måste ändrakurs. Man säger att vi har ägnat oss alldeles förmycket åt naturvård i glest befolkade områden. Sam-tidigt som vi arbetar med dessa frågor i kommittén ärdet viktigt att få veta vad ministern vill på detta om-råde. Är vi på väg in i ett nytt tänkande när det gällernaturvården? Skall vi släppa en del av den biologiskamångfalden ute på landsbygden och i stället tala omstadsbiologisk mångfald? Eller kan vi gå i takt? Jagställer frågan utifrån de skrivningar som har gjorts.Jag är inte kritisk till initiativet. Det är ett bra initia-tiv. Men det vore fint om vi kunde få information omvad det innebär.Fru talman! Ekonomiska styrmedel är också vik-tiga. Här finns det positiva exempel såsom beslutetom katalysatorrening, som gav en positiv effekt. Detfinns svavelskatter, koldioxidavgifter osv. I betän-kandet finns en reservation om ekonomiska styrmedeli form av en skrotningspremie, som vi moderater ochkristdemokraterna står bakom. Jag har yrkat bifall tillden, reservation 8. Detta är ett verksamt instrument.Även här måste vi gå i takt internationellt. Vi måsteavväga effekter av ekonomiska styrmedel på olikaområden, så att vi inte använder dem som täckmantelför att stärka statens inkomster. Det måste finnasklara miljöpolitiska mål.Fru talman! Det är bra att vi kan enas om 15 över-gripande miljömål. gäller det att se till att vi går itakt för att förverkliga målen, både dessa och delmå-len under arbetet. Det positiva ochmöjligheten till en positiv miljösyn är att kunskapenoch intresset inte bara finns i det politiska ledet utanframför allt ute i de olika sektorerna av det svenskasamhället.(Applåder)Anf. 3 ():Fru talman! "Det är ont om jordklot" skrev HarryMartinsson för länge sedan. Kloten har, vad jag vet,inte blivit fler . Det klot vi lever på gällerdet att vara rädd om. Vi måste alla slå vakt om vårtklots överlevnad, det tror jag vi är överens om. Omalla människor på jorden skulle leva med sammalivsstil och konsumtionsnivå som vi i den rika världenskulle det krävas minst fem jordklot. Eftersom detbara finns ett jordklot, finns det uppenbart en konfliktom begränsade ytor och ändliga resurser.Västvärldens industriella, oljebaserade, köttätandeoch högkonsumerande livsstil lägger under sig ytoroch tar resurser från dem som inte kan göra anspråkpå lika mycket som vi. Vår livsstil tillägnar oss livsut-rymme från människor i andra världsdelar och hotarvår egen och andra arters existens. En rad icke förny-bara råvaror utnyttjas på ett sådant sätt att jordenssamlade resurser av dem snart kommer att ta slut.Vårt sätt att leva kan inte bli annat än en parentes imänsklighetens historia. Frågan är om vi hinner ochvill ta vårt ansvar innan miljöförstöring brutalt tving-ar oss in i ett förändringsskede. Vi i Vänsterpartietvill ta vårt ansvar för en hållbar utveckling. I förstahand speglar miljöfrågan en konflikt mellan rika ochfattiga länder med mycket stora skillnader i konsum-tion av ändliga resurser. Men den är även en klassfrå-ga. Den som är ekonomiskt stark tar en större andelav resurserna än den ekonomiskt svage. Jag vill attSverige skall vara ett föregångsland i miljöfrågan ochgenom riktiga politiska signaler föregå med gott ex-empel. I den förändringen krävs medvetna beslut somstyr både produktionsprocesser, enskild livsstil ochkonsumtion.De föreslagna miljökvalitetsmålen är av övergri-pande karaktär och definierar det tillstånd för densvenska miljön som miljöarbetet skall sikta in sigmot. De 15 nationella miljökvalitetsmålen är, precissom sade, så allmänt hållna att ingenkan invända mot dem. För att de skall bli användbarakrävs att antar konkretare delmål.Det är delmålen som kommer att utgöra underlagför miljöpolitiska åtgärder och prioriteringar inomolika samhällssektorer. Därför har den parlamentaris-ka beredningen för miljömålen en mycket viktiguppgift och ett stort arbete som skall redovisas , . Det är bra att ut-skottet har kunnat enas om synen att delmålen skallupp i riksdagen.Koldioxidutsläppen är ett internationellt problem,men kan och måste som ett tekniskt och eko-nomiskt avancerat land gå före och ta fram processer,teknik och samhällsstrukturer som visar på vägarnatill minskad användning av fossila bränslen och där-med till sjunkande utsläpp av koldioxid. Såvitt vi kanse finns det inga genvägar, utan det krävs storastrukturella förändringar inom energisektorn ochtransportsektorn.Vatten av god kvalitet är ett mycket viktigt mål.Vatten är en av grundstenarna för överlevnad. Sverigehar gott om vatten och vatten av god kvalitet. Mendet finns faror för våra vatten. Vi kan i södra en utveckling mot ett ökande antal upptäckter avbekämpningsmedel i brunnar och vattendrag. Detta ären varningssignal som vi nu måste ta på riktigt allvar.Levande sjöar och vattendrag vill vi alla se och hatillgång till. För att bevara den biologiska mångfaldenär vi med den nuvarande situationen, som beror pågamla och ännu pågående försyndelser på utsläppssi-dan, tvungna att kalka i försurade vattenområden. skall en nationell kalkningsplanvara klar. Den planen måste vi ta på allvar, och denmåste vara ett underlag för delmålen för kalknings-verksamheten.Hav i balans samt levande kust och skärgård ärmiljökvalitetsmål nr 5. Det målet innebär att väster-havet och skall ha en långsiktigt hållbarproduktionsförmåga och att den biologiska mångfal-den skall bevaras. Regeringen skriver så här:"Näringar, rekreation och annat nyttjande av hav,kust och skärgård skall bedrivas så att en hållbarutveckling främjas. "Den skrivningen är lovvärd, men vad sker i ? Man fiskar ut den naturliga sillen genom an-vändande av stora trålare som drar in allt till fisk-mjölsproduktion, vilket leder till minskad fångst ochen påtaglig försämring för det lokala kustnära fisket.Man kan inte säga att detta storskaliga industrifiskebedrivs så att en hållbar utveckling främjas.Vad det lett till är att den lokala fiskindustrin fårta sin råvara från , då Östersjösillen blirmindre och mindre i storlek. Lekbeståndet har rasatfrån till någonstans mellan 500 000och . Internationella havsforskningsrådethar sagt att lägsta gräns för att producera en ny gene-ration med tillräcklig mängd yngel är ca 1 miljon ton.Det är inte utan att man undrar var Fiskeriverketssamlade översyn av vilka delmål och åtgärder sombehövs för att nå det här miljökvalitetsmålet kommeratt hamna. Det skall redovisas i oktober i år.Det finns en hel del att säga även om producen-tansvar. Jag skall kort gå in på detta i samband meden reservation på det området som gäller bl.a. möbler.Jag anser det vara fel resonerat då man från båderegeringens och utskottets sida inte anser att det före-ligger ett behov av att införa producentansvar förmöbler eftersom det, som man säger, finns en andra-handsmarknad för möbler. Denna argumentation ärmärklig, då den andrahandsmarknad som finns inteavser uttjänta möbler utan användbara möbler. Attluta sig mot denna marknad ger inga garantier för attmöbler tas om hand på ett säkert sätt när de kasseras.I och med detta kommer vi över på området av-fall. Här har vi inte reserverat oss, eftersom det harkommit en proposition om avfallsskatt och vi harmotionerat med anledning av denna. Vi har i ställetavgivit ett särskilt yttrande.Vi är kritiska till en ökad förbränning av avfall.En viktbaserad avfallsskatt som ensidigt belastaravfall som går till deponering kommer sannolikt attöka mängden av avfall som kommer att gå till befint-liga och nya sopförbränningsanläggningar och där-med öka de totala utsläppen av miljögifter.De senaste årens erfarenheter har visat att det kanvara lättare och mer ekonomiskt fördelaktigt för enkommun att bara omlasta avfallet för transport tillsopförbränningsanläggningar än att satsa på utökadmaterialåtervinning och biologisk behandling. Inci-tamentet för att inom kommunen satsa på utökadåtervinning försvinner när man inte längre har ansvarför den slutliga avfallsbehandlingen.Miljöproblemen finns ju inte bara i utanär globala. Vi ser det som nödvändigt att det globalaoch alleuropeiska miljösamarbetet utvecklas. För attnå en hållbar utveckling i ett samhälle måste någongå i spetsen och vara pådrivare. För att skallkunna vara pådrivare i de sammanhangen krävs att vihar rätt att föra fram självständiga åsikter och hävdavåra egna ståndpunkter. Vi anser att EU inte skall fåhindra medlemsländer att ställa hårdare krav i inter-nationella miljösammanhang.Nu gäller det att vi i det politiska och praktiskamiljöarbetet agerar med handlingskraft och tillsam-mans sätter i gång ett offensivt miljöarbete.Fru talman! Jag yrkar bifall till reservationerna 7och 28. Givetvis står vi också bakom Vänsterpartietsövriga reservationer.Till , som ställde frågan om formule-ringen av skatt på drivmedel , vill jag säga attdet finns en formulering i betänkandet där man förut-sätter att regeringen skall återkomma med förslag ombiodrivmedel. Vi kommer att verka för att den for-mulering som finns i budgetpropositionen inte skallåterkomma i höstens budgetproposition. Vi får välockså se vad miljöministern kommer att säga om denhär frågan i debatten i dag.Det är jätteviktigt att man, som , verkligen får kött på benen när det gällerdelmålen och att det blir möjligt att utvärdera dem.Det är ingen nytta med att sätta upp mål som inte ärtidsbestämda och som inte är utvärderingsbara.Anf. 4 () replik:Fru talman! Jag kan dela mycket av det som har sagt om det internationella pers-pektivet, inte minst om koldioxidfrågan och om nöd-vändigheten av att minska användningen av de fossilabränslena. Det var också därför som jag ställde fråganom formuleringen i vårpropositionen.Det går inte riktigt ihop när man å ena sidan sägeratt vi skall fasa ut fossila bränslen och göra föränd-ringar inom transportsektorn så att förnybara bränslenkommer in, å andra sidan i vårpropositionen - somfaktiskt och hans parti står bakom- lägger en död hand på utvecklingen av de alternati-ven.Jag uppfattade det så, fru talman, att det förstasteget till reträtt nu togs. Som jag uppfattar saklägetföreligger det inte längre majoritet för den skrivningsom finns i vårpropositionen. Jag tackar för det be-skedet från sade att han till budgetpropo-sitionen skall se till att formuleringen inte finnskvar. Problemet är att det just i dessadagar står och väger i fråga om viktiga beslut ominvesteringar i biodrivmedel eller inte. Det bästa ärdärför att vi får en tydlig signal . Vi vet attdet parlamentariska läget är sådant att vi redan nu ivår kan avföra tankarna på beskattning av biodrivme-del. Kan vi få det på det sättet, ?Anf. 5 () re-plik:Fru talman! Jag sade att jag är beredd att verka fördetta. Vi har drivit frågan om biodriv-medel. Vi har haft den uppe vid olika tillfällen isamtal med regeringen. Vi släpper inte den frågan.Anf. 6 () replik:Fru talman! Det är väl bra att man inte släpper enfråga, men det spelar dessvärre inte så stor roll, omresultatet blir rakt motsatt det som man önskar. Så-dant är läget de facto . Det är därför som det ärså viktigt att få besked om att formule-ringen undanröjs redan nu i vår och att Vänsterpartietinte diffust säger att det skall verka för det till hösten.Då kan det vara , och då kommer man kanskeinte att återuppta de planer som redan nu finns klaraatt sätta i sjön. Det står och väger, . Det är oerhört viktigt vad som sägs om detta idebatten i dag.Anf. 7 () re-plik:Fru talman! Jag kommer inte att säga ja eller nej isvaret till . Jag säger att vi fortsätter dendiskussionen med våra samtalspartner.Anf. 8 ():Fru talman! Vi måste tyvärr konstatera att rege-ringen under den förra mandatperioden inte tog mil-jöarbetet på allvar. förhindrades att fattanödvändiga beslut på miljöområdet. Än värre är attregeringen genom sitt agerande inte tog till sig detbreda miljöarbete som sker runt om i landet av en-skilda, organisationer och företag.Bidrag och subventioner kan inte vara en hu-vudstrategi för att utveckla ett hållbart samhälle.Tyvärr har regeringens politik alltför ofta haft deninriktningen inom miljöområdet. I stort sett har rege-ringens insatser på miljöområdet under förra mandat-perioden begränsat sig till de 5,4 miljarder kronorsom skall användas för åtgärderför en hållbar ekologisk utveckling.Centerpartiet kan inte annat , i likhet med bl.a.Naturskyddsföreningen, konstatera att delar av de 5,4miljarderna använts till projekt vars miljönytta intealltid varit tydlig. Jag skulle vilja fråga miljöministernom man kan förvänta sig att de medel som återstårkommer att användas till projekt vars miljönytta kananses vara större än den miljönytta som upp-nåtts med de använda pengarna.Miljöpropositionen Svenska miljömål lades påriksdagens bord . Men den kom inte attbehandlas i förrän , en bra bit in på år1999. De som haft förhoppningen om att den långaperiod som föregick propositionen skulleanvändas till att formulera kraftfulla åtgärder haranledning att känna sig besvikna. Förslagen i propo-sitionen är urvattnade och bidrar inte på ett offensivtsätt till en bättre miljö. Regeringen har utelämnatmånga konkreta förslag som skulle kunna innebärakraftfulla åtgärder i arbetet med att skapa en hållbarekologisk utveckling.Regeringens förslag till miljökvalitetsmål är all-mänt formulerade och innehåller inga delmål med entydlig tidsbestämning. Det är därtill mycket oklart närdelmålen slutgiltigt kan fastställas eftersom de förstskall passera en parlamentarisk beredning. Dessutomföreslog regeringen att besluten om delmålen skulleflyttas från till departement och myndig-heter. Någon folklig förankring skulle alltså enligtregeringens förslag inte införskaffas och inhämtas.Arbetet med att kretsloppsanpassa inled-des av fyrpartiregeringen. Den socialdemokratiskaregeringen tappar nu tempo i det fortsatta kretslopps-arbetet. Inga nya steg tas t.ex. mot ett ökat producen-tansvar. Regeringens passivitet leder till att ärpå väg att tappa position som föregångsland på miljö-området. riskerar att missa de positiva möj-ligheter som en utveckling mot ett ekologiskt sam-hälle för med sig. Den kraftfulla expansionen inomden miljörelaterade företagssektorn riskerar att avta.Resultatet blir försämrad ekonomisk tillväxt och färrenya arbetstillfällen.Så över till en annan sak som jag tycker är ange-lägen. Jag saknar i propositionen ett erkännande av destora insatser som verksamma organisationer inomnatur- och kulturområdet utför. Dessa organisationer,som t.ex. och med ungefär 170 000 med-lemmar respektive 430 000 medlemmar, har kanskeden allra bästa bevakningen. Organisationerna stude-rar och följer vaksamt hoten mot naturen, förmedlarinformation och medverkar i opinionsbildande, upp-muntrar till vård av byggnader och miljöer, däriblandäven stads- och tätortsmiljöer, bidrar i många fall tillderas skötsel och varsam förnyelse och söker påverkautvecklingen på miljöområdet på ett positivt sätt.Skall vara en pådrivande kraft och ett fö-regångsland för en ekologiskt hållbar utveckling, somsägs i propositionens inledning, är det nödvändigt attvi tar till vara de goda krafter som allaredan finnsverksamma inom denna sektor. Det är dyrt för landetatt låta bli det. Ersättningen till de ideella krafterna ärblygsam jämfört med vad t.ex. tjänstemän och kon-sulter kostar. Regeringen måste därför i det komman-de budgetarbetet se till att de ideellt verkande organi-sationerna får sitt berättigade stöd genom en uppräk-ning av deras anslag. Innevarande år har som bekantanslagen sänkts betydligt. Det har försvårat förnämnda organisationer att arbeta med informationoch opinionsbildning i den riktning som propositio-nen anger.Fru talman! Jag vill med anledning av det anfördayrka bifall till reservationerna 6 och 27. Jag står själv-fallet bakom samtliga reservationer där mitt namnförekommer, men för tids vinnande yrkar jag bifallendast till reservationerna 6 och 27.Anf. 9 ():Fru talman! Vi har att diskutera politiskafrågor som har med vår överlevnad att göra. Natur-och miljöfrågorna är inte vilka frågor som helst. Dethandlar om vår överlevnad. Den biologiska mångfal-den är en förutsättning för människans överlevnad.Att bevara orörd natur, ostörda rekreationsområden,biologisk mångfald är därför ett viktigt mål för enliberal miljö- och naturresurspolitik.Hoten mot miljön har bytt karaktär. Från attfrämst ha varit en fråga om synliga och omedelbarafabriksutsläpp med nationella eller högst regionalaskador har miljöproblemen blivit globala och diffusa.Fortfarande är föroreningar stora hot mot miljön. Destörsta miljöproblemen som klimatförändringar ochuttunningen av stratosfärens ozonskikt är till stor delglobala och beror på våra levnadsmönster.Vi matas med information om lokalamiljökatastrofer i världen som nya rapporterpubliceras om tilltagande globala problem som kli-matförändringar. Vi socialliberaler har i grunden enoptimistisk syn och en tilltro till varjegenerations förmåga att finna lösningar på sin tidsproblem och att känna ett ansvar för kommandesläkten. Men när miljöns intresse står i konflikt medmiljöfarlig verksamhet skall naturlagarna ges företrä-de. En försiktighetsprincip skall prägla all mänskligrelation till naturen. För att komma vidare i dettaviktiga arbete är Agenda 21-arbetet mycket centralt.Visst, det har sagts från talarstolen för en stundsedan att det är nödvändigt med mer kunskap. Vibehöver ständigt mer kunskap. Vi har redan mycketkunskap att använda oss av. Men när det gäller detlokala Agenda 21-arbetet finns det enligt min meningoroande tecken. Det finns tecken på att det här haravstannat. Här behövs politiska initiativ. I många fallbedrivs det här arbetet på ett sätt som inte var tänkt.Agenda 21 bygger ju på tanken att involvera, att fåmed de många människorna i arbetet för att förbättramiljön och förhindra att vi fortsätter förstöra.På vissa håll i landet skickas felsignaler ut, menar vi folkpartister. Det gäller exem-pelvis i fråga om källsortering. Där säger man: harvi stött på problem. måste vi göra halt, vi måste tatime out. Och vad är det vi gör då? Jo, vi skickar utsignaler om att vi kanske inte tror på det vi håller påmed. Den riktning som vi har angivit är vi kanske påväg att korrigera.