prot · GM0953 · 1999-02-10 00:00:00 — Därför behövs ett investeringsavtal, helstvia WTO, eftersom det helst skall omfatta alla länder.Det är viktigt att få till stånd tydliga och klara spel-regler på området. Vi behöver också en ansvarsfullskuldavskrivning som inte främjar korruption ochvanstyre. Den skall ske på sådant sätt att man kan gegoda regeringar chansen att utvecklas men inte belö-nar korruption och vanstyre.Fru talman! Den stora risken nu är att protektio-nismen ökar och att handelshindren på olika ställen ivärlden blir dominerande. Här har vi ett stort ansvarfrån att se till att EU inte får mer protektio-nism utan mindre. Vi måste framför allt driva mot-ståndet mot antidumpning kraftigt. Det finns alltid ikristider starka protektionistiska tendenser. Vi lärdeoss vad protektionismen kan ställatill med, inte bara elände utan rent av katastrof.Fru talman! Slutligen skulle jag ändå vilja ställaen fråga till utrikesministern. Jag fick inget svar irepliken om de centrala områdena av säkerhetspoliti-ken. Jag har en viss förståelse för detta. Det är svårtför utrikesministern att gå utöver det som är beskriveti utrikespolitiska deklarationen, men nog måste detändå vara en rimlig fråga att ställa. Avser regeringenatt bedriva utrikes- och säkerhetspolitik tillsammansmed partier som är emot EU, emot Nato och emotförsvar? Skall det bli den centrala axeln i svenskutrikes- och säkerhetspolitik ? Detkan väl ändå utrikesministern ge ett svar på.Anf. 10 ():Fru talman! Låt mig först säga att jag hoppas attden översyn av barnfrågor som regeringen påbörjatkommer att leda till ett starkare barnperspektiv i Sve-riges utvecklingssamarbete. Trots den stora uppslut-ning som finns kring sker otaligakränkningar mot barns rättigheter , ,i hela världen. Gatubarn, barnprostitution och barnsom enrolleras som soldater är alltför vanliga inslag ivår omvärld. 250 miljoner barn utnyttjas som billigarbetskraft i , och Centralamerika.Nu måste även leva upp till barnkonventio-nen, inte minst i behandlingen av flyktingbarn.Marockos konsekventa sabotage mot en folkom-röstning i är en skamfläck. Jag efterlyserett starkare agerande från sida så att världs-samfundet sätter press på för att få denolagliga ockupationen upphävd.Sverige bör också på ett mycket tydligare sätt taställning mot dem som hävdar att åtnjuta immunitet mot de brott som begåtts påhans direkta order eller som en följd av den terrorre-gim han ledde. Inte minst alla svenskar med chilenskarötter kräver en regering som ställer upp för att derasanhöriga och andra demokrater inte dog förgäves ikampen mot fascismen.Fru talman! Jag utdelade en del beröm och riktadeen del kritik till utrikesminstern, och kritiken varnaturligtvis allvarligt menad. Men när jag lyssnar tillinläggen måste jag säga att det är tur att Sveri-ges utrikesminister inte heter . Detperspektiv som tycks ha är ungefär detperspektiv som tidningen har på enaffisch som heter Världen. Världen slutar vidHudsonfloden. För slutar världen vidEuropas och gränser. Det finns ingentredje värld. Det finns ingen anledning att rikta upp-märksamhet på hur förhållandena ser ut i den fattigaredelen av världen.Utrikesministern sade att de fortsatta förhandling-arna om skall föras på ett sätt som framhäverdemokrati, miljö, m.m. Det lät naturligtvis bra. Mendet har funnits farhågor sedan stoppadesatt förhandlingarna skall föras över rakt av frånOECD till världshandelsorganisationen och attde rika länderna, som ändå har varit överens i storadelar, skall föra med sig ett bagage in i förhandling-arna i WTO där de fattigare länderna får ta ställningför eller emot. I stället bör man börja från början,rensa bordet och se till att nästa WTO-runda bidrartill att ta ställning för demokratin och för ett interna-tionellt regelverk som bidrar till att minska utsugningoch förtryck.Utrikesministern sade också att i när demo-kratin och politiken måste stärkas är det viktigt attanvända den europeiska unionen i just det syftet.Visst vill ni vara med i den europeiska unionen. Sålänge vi är det skall vi naturligtvis påverka så mycketvi kan, men finns det ingen komplikation alls medfederalism och överstatlighet kontra demokratin?Finns det ingen komplikation alls att vi har en ut-rikesminister i EU:s nuvarande ordförandeland, dengröne , som håller ett av de mestfederalistiska talen någonsin i därhan förespråkar långtgående förändringar av institu-tionerna, dvs. bort med vetorätten och att demokratinkommer att urholkas ytterligare? Är detta över huvudtaget inget problem? Vi måste ändå vara aktiva ocksåför att förhindra att EU utvecklas i en än värre rikt-ning än vad som redan har skett.K-G Biörsmark sade att han blev beklämd när hanlyssnade på mig. Då påminde han mig om enskämtteckning. Det finns en som har rubriken ! På den står en man svårt klämd av en tungdörr och en annan man går förbi och säger: "Har dufastnat med foten i dörren?" Den förste mannen sä-ger: "Jajamänsan! "Den killen var ingen nej-sägare. Det var en ja-sägare det.Problemet är ju att säger man bara ja låter manandra bestämma utvecklingen, K-G Biörsmark. Dåförhåller man sig till vad andra har sagt.Det vi har att förhålla oss till är förslag somfinns om att göra EU till en federal statsbildning. ser vi ett förhållande där en supermakt sätter sigöver rätt att vara den instans sombeslutar om när militärt våld skall användas i interna-tionella sammanhang.Biörsmark kritiserar mig för att jag säger nej tilldetta. Men ett nej till det är också ett ja till någontingannat. Ett nej till federalismen i är ett ja tillmellanstatligt internationellt samarbete. Ett nej tillUSA:s roll som världspolis är ett ja till en internatio-nell rättsordning som är mer demokratisk och intelåter dem bestämma.Jag fick kritik av Biörsmark för att jag slutademitt anförande med att svara nej på frågan om vi villöverlåta åt Pentagon att bestämma när militärt våldskall användas i internationella konflikter. Om jag fårkritik för att svara nej på den frågan, är min slutsatsatt Biörsmark i så fall tycker att man skall svara ja påden frågan. Det är okej att bestämmer självt närmilitärt våld skall användas. Då finns det en avgrundmellan och i den frågan.Anf. 11 ():Fru talman! Jag vill tacka för det svar jag redanhar fått på någon fråga som jag tog upp. tänkte jaggå in lite mer i detalj på situationen i en del av dekonflikter som vi har i vår omvärld.Jag framhävde ju tidigare EU:s stora betydelse ide här sammanhangen. Jag skall bara säga till Ohlyatt det känns svårt att se att han inte på något sättframhäver den betydelse som EU ändå har haft förutvecklingen av fred i . Han har inte heller lärtsig någonting av att de länder som förut var underkommunistiskt förtryck nu inget högre önskar än attfå del av den gemenskapen. Sedan kan vi mycket väldiskutera den fortsatta utformningen av den europeis-ka unionen.Jag vill nu komma tillbaka till vad som håller påatt ske i Kongo-Brazzaville. Det är mycket aktuellt.1992 förlorade Kongo-Brazzavilles diktator, , makten i ett demokratiskt val till PascalLissouba. Men 1997 störtades president avSassou Nguesso och dennes Cobramilis med stöd avangolanska trupper. försökte denstörtade regeringens milis att inta Brazzaville frånsöder. Utvecklingen har blivit sådan att inbördeskri-gets massakrer nu betecknas som början till ett folk-mord på den befolkning som finns i söder. Den andrabefolkningen råkar naturligtvis också illa ut på sam-ma gång.Man står inför en stor humanitär katastrof. Tu-sentals människor har redan massakrerats och hund-ratusentals är på flykt. Soldaterna fortsätter att döda,våldta och plundra. Mitt i detta råder en internationelltystnad.I och har systerkyrkorna till denstora kyrka med drygt 100 000 medlemmar som finnsi Kongo-Brazzaville vädjat till regeringarna i våraländer att utnyttja alla sina möjligheter till internatio-nell påverkan för att få stopp på kriget.Det märkliga är att inte har ut-talat sig . Då var det ett ganska lamt utta-lande. Förmodligen berodde det på att hölligen. Det har åtminstone tolkats på det sättet, efter-som de hade stora oljeintressen i den här delen avvärlden. säger man ingenting. Då vill jag fråga:Vad tänker utrikesministern göra för att skall ta sitt ansvar i den här konflikten?Vi har sett hur man har gått inför sent, enligt mitt förmenande. Jag hörde till demsom låg på väldigt starkt när det gällde utvecklingen iRwanda, och främst i , ef-tersom man på ett mycket tidigt stadium såg varåt detbarkade. Alla farhågor har besannats när det gällerutvecklingen i det här landet. Ofta tror jag att detfinns ett tillfälle som man måste gripa i flykten. Nufår vi inte låta utvecklingen bli mer och mer negativockså i det här området. Hur tänker utrikesministernoch agera?Vi har sett hur situationen i och Eritreahar utvecklats till ett regelrätt krig. Under förra veck-an hade vi besök därifrån. Ingen har lyckats förhindrakatastrofen. FN:s generalsekreterares speciella envo-yé Sahnoun har tillbaka försökt att åstad-komma fred och försoning mellan de olika parterna,men det har inte hänt någonting.Vi får inte nöja oss med att vi har vår säkerhet häri . FN får inte stå vid sidan om när konflikterantar sådana här proportioner. Vad gör vi när detgäller konflikthanteringen? Tar vi verkligen stegframåt? Gång på gång ser vi att vi trots alla godaavsikter misslyckas och inte kan förhindra att kon-flikter övergår i öppet våld och krig.Det talas om ett handlingsprogram i utrikesförkla-ringen. Vilka konkreta åtgärder, som kan leda till merbetydande resultat än de vi hitintills har sett, vill utri-kesministern avisera för att vi skall komma längre närdet gäller konflikthantering?Anf. 12 ():Fru talman! Jag tackar för de svar som jag fick påmina frågor. Jag välkomnar det besked som vi fickom att skall vara värd för en konferens omhur det civila samhället i Kosovo skall byggas. Jagtror att det är oerhört väsentligt.Det är också bra att det kommer en strategi omordförandeskapet. Jag får väl finna mig i att ministerninte just nu vill binda sig för . Men jag harkanske ändå sått ett frö. Det hoppas jag. Det är fak-tiskt ganska bråttom att den här strategin kommer, omvi skall kunna få en förankring och det verkligen skallbli så som utrikesministern svarar. Det vill jag po-ängtera.Sedan skall jag uppehålla mig lite grann vid EU:sutvidgning och den nordliga dimensionen. Med ut-gångspunkt från vår plattform i skall vi ageraför fred, säkerhet och hållbar utveckling både på denglobala nivån och i vårt närområde. Det är vi nogöverens om. Vi behöver ett EU som är öppet för värl-den runtomkring och som kan fungera som brobygga-re mellan och resten av världen.EU skall konsekvent värna demokrati och mänsk-liga rättigheter i samarbete med andra länder. Det ärav utomordentlig betydelse att knyts närma-re till övriga . EU har ett stort ansvar för attstödja i dess utsatta situation och för attskapa ett närmare politiskt samarbete. Det är bra attEU håller på att utarbeta en strategi för samarbetetmed . Jag tycker egentligen att börgöra upp en motsvarande strategi. Det framförde jagockså vid den nordisk-baltiska konferensen som var iHelsingfors i början på veckan.Utvidgningen, inklusive , innebär enhistorisk möjlighet för EU att medverka till ökadstabilitet och säkerhet på vår kontinent. För Center-partiet är detta en mycket central fråga. När Sverigeblir ordförande för bör EU:s utvidg-ning vara nära förestående. De tre baltiska ländernabör då stå nära ett inträde i unionen.Utrikesministern säger att stödet för utvidgningenökar. Vad finns det egentligen för belägg för det? Detfinns ju också signaler som säger motsatsen. Man kanhysa en viss oro för hur det egentligen kommer attbli.Jag går sedan över till en annan fråga. På den fin-ländska regeringens initiativ arbetar EU nu med ennordlig dimension i unionens politik. Kommissionenpresenterade utmaningar och prioritering-ar för EU samt föreslog riktlinjer och rekommenda-tioner. Som ordförande för kommer attutveckla detta koncept i nära dialog med samar-betsländerna i det nordliga området - , , och samt hela . AnnaLindh och övriga utrikesministrar inom EU kommer ihöst att hålla en konferens om den nordliga dimen-sionen.Det är bra att den välkomnardet finländska initiativet. Skam vore väl annars. Menett välkomnande innebär inte mycket till stöd. Finlandbehöver draghjälp för att på allvar etablera en nordligdimension i EU:s politik. Det handlar bland mycketannat om att skapa en sammanhållen syn på de utma-ningar och möjligheter som finns i norra . Vibehöver tätare band mellan och EU, och EUbehöver tydligare involveras i arbetet med att minskamiljöhot och nukleära hot.I kommissionens meddelande och i det finländskainitiativet finns mängder av uppslag. harockså här i och i pre-senterat flera förslag till vad en EU-politik för denordliga regionerna bör innehålla. Jag vill fråga utri-kesministern: regeringen ta några egna initia-tiv för att utveckla den nordliga dimensionen i EU:spolitik, eller tänker ni låta sköta jobbet?Kommer utrikesministern att presentera några bidragfrån för att utveckla den nordliga dimensio-nen i EU:s politik?Sedan tänker jag, så långt jag hinner, säga någon-ting om EMU och syn på euron. Vi menaratt nackdelarna med ett svenskt medlemskap i valu-taunionen överväger de fördelar som också finns meden gemensam valuta. Det är angeläget att vi så myck-et som möjligt försöker minska de nackdelar somföljer av att inte vara med . Som vi ser det är detmest praktiska nackdelar.Vi ser en fara i att valutaunionen kommer att drivafram en ökad finanspolitisk samordning och att det iförlängningen kan komma att ställas krav på en ge-mensam finans-, skatte- och arbetsmarknadspolitik.Den utvecklingen vill vi inte se. Vi anser att det är felväg.Vi är alltså tillfreds med att nu står utan-för valutaunionen. Vårt land har skaffat sig rådrum.Detta rådrum menar vi att skall utnyttja, t.ex.till att följa utvecklingen av valutaunionen och stude-ra konsekvenserna. Vi välkomnar en öppen och prö-vande debatt om valutaunionen. Vi behöver åter-kommande pröva giltigheten i våra argument mot ettsvenskt medlemskap.Centerpartiet anser att den första möjliga ochlämpliga tidpunkt när frågan om ett svenskt inträde ivalutaunionen skulle kunna bli aktuell för folkom-röstning är valdagen . Frågan är vad social-demokraterna vill - men också vad utrikesministernanser om detta. Anser att tidpunkten fören svensk folkomröstning skall anpassas till när soci-aldemokraterna kan få ett ja till euron vid sin parti-kongress eller till när svenska folket har haft möjlig-het att studera effekterna av valutaunionen?Anf. 13 (fp):Fru talman! Först vill jag tacka utrikesministernför att hon bemödar sig att svara på våra frågor. Detär inte alltid man får svar, men det måste jag säga attvi har fått . När det gäller Kinafrågan, som jagtog upp, fick jag dock inte riktigt klart för mig om detvar ett medvetet val eller ett förbiseende att inte Kinanämndes. Lite anmärkningsvärt är det naturligtvis närvärldens största diktatur, där dessa saker händer, intefinns med kritiskt i deklarationen. Jag studsade fak-tiskt till när jag läste den. Jag hade förväntat mig attdet skulle finnas några rader om detta. har utri-kesministern förklarat sin ståndpunkt, och det kanskevar ett förbiseende.Om folket i de gamla kommunistiska diktaturerna- är ju inte den enda, utan vi har några till:Nordkorea, och vilka det nu kan vara - självtfick välja sina ledare betvivlar jag mycket starkt attt.ex. fortfarande skulle vara ledare på . Jag tror inte heller att son KimJong-Il skulle sitta som ledare i om folketfick bestämma. Och det är ju det som är problemet,vilket också har markerats mycket tydligt frånutrikesministerns sida. Det är demokrati och mänskli-ga rättigheter som skapar en fredlig värld.När det gäller en förhandlingslösning i Kosovo ärdet klart att en sådan måste till i slutändan. Menibland måste det också till kraft bakom orden. Iblandmåste det till att man tvingar parterna till förhand-lingsbordet. Vi har tidigare diskuterat i den här kam-maren var man når den kritiska punkten. Händer detingenting i Kosovo menar jag och att manäven måste ta till maktspråk.När det gäller svaret på min fråga om är jag glad att utrikesministern nuger en öppning för detta. Det har inte låtit riktigt såtidigare i de här diskussionerna. Detta är jag tacksamför.Jag har en fråga till att skicka med. Det gäller ensak i deklarationen som jag inte är riktigt klar över.Det står att välkomnar ett positivt engage-mang från i det multilaterala samar-betet. Betyder det att utrikesministern skulle välkom-na detta och att det alltså är en förtäckt kritik motUSA? Eller har det hänt någonting? Har höjt sinprofil? Har man betalat in till FN? Har man blivitaktiv på det multilaterala området inom FN? Det ärlite oklart vad utrikesministern egentligen menar meddessa rader.Jag går så över till . Jag trampade tydli-gen på en mycket öm tå. gick upp i varv ordent-ligt. Men det är jag å andra sidan van vid. ta till de stora orden.Jag blev lite förvånad, även om jag inte sade dettidigare, när i sitt inledningstal höjde rös-ten när det gällde den internationella solidariteten ochhur vi i agerar. Han återkom till enprocents-målet och hur viktigt det var, och blevutpekat tillsammans med andra partier för att skära ibiståndet osv. sitter nu där och haraccepterat en kraftigare nedskärning än vad Folkpar-tiet någonsin har gjort. Jag förstår inte varför manskall ta till sådana kraftuttryck och sådana kraftigaoch stora ord när man sitter så illa till och har så öm-ma tår. Här ligger nu på skammensgräns, , tillsammans med regeringen. Och såanklagar oss för neddragning när vi i vårtbudgetförslag har en helt annan siffra, ett påslag på enoch en halv miljard. gärna ned de där ordennågot, !Sedan är det inte så att jag säger ja till alltinginom EU. Hade lyssnat lite på mitt inled-ningsanförande hade han upptäckt att jag också hadekritik mot EU. Skillnaden mellan och mig,och mellan och , när detgäller EU-frågan är grundsynen. Vi tycker att det ärbättre att sitta med vid förhandlingsbordet och disku-tera de här sakerna. Vi tror på en vision med ett näraoch förpliktande samarbete mellan länderna. LarsOhly ställer sig hellre vid sidan av, liksom pekarfinger och säger nej, nej, nej.Kom med i stället med konstruktiva förslag! Hainte liksom också som första målsättningatt vi skall ut ur EU, ut ur gemenskapen och ut ursamarbetet. Vad får det för följder för möjligheternaatt delta konstruktivt i fortsättningen? EU kommerändå att fortsätta att utvecklas.Anf. 14 ():Fru talman! Jag tog upp en del frågor kring detaviserade beskedet att slutförhandlingarna om Agen-da 2000 skall bli klara i vår. Jag skulle gärna viljaveta lite mer om innehållet i denna agenda. Det gällerett stort beslut, som i mycket påverkar framtidenockså i . Det gäller jordbruks- och regional-politiken, bördefördelningen, avgiftsstorleken, ut-vidgningen, förmodligen också EMU-frågorna osv.Jag tycker inte att det är acceptabelt att så storaförhandlingar genomförs enbart i slutna rum, utan attriksdagen får en ordentlig deklaration eller proposi-tion, så att också vi får möjlighet till påverkan. Jagtycker att det är en naturlig demokratisk väg. Jag ärdärför lite förvånad över att vårens propositionslistainte innehåller någonting om hur vi framöver demo-kratiskt skall hantera dessa frågor i , om EUnu är så jättebra för demokratin som utrikesministernvill hävda.Jag är också lite förvånad över utrikesministernssalva mot att inte är så mycket för EUoch inte tror på att EU skulle motverka globalisering-en på ett positivt sätt. Skulle den första punkten, omfri rörlighet för kapital, göra det? Nej, definitivt inte.Är banankriget vägen att motverka problemen, ellerden företagsflykt som vi har sett och som EU hjälpertill med?Nej, jag kan inte se att EU:s sätt att arbeta på nå-got vis har bidragit till mindre negativa effekter avglobaliseringen. Men vi skulle väl i ett samarbetemed andra länder, i diskussioner och i förhandlingar,kunna sätta upp regler och normer för detta.Norges situation är inte så mycket sämre i ett in-ternationellt perspektiv bara därför att stårutanför EU. Kanske är situationen inte heller såmycket bättre på grund av detta, utan det är en ganskaovidkommande aspekt. Man har liksom i följtfolkets röst. är nu EU-medlem, men är förden skull allting bara bra? måste som medlemi den europeiska unionen jobba mycket för att se tillatt utvecklingen inte går åt fel håll när vi nu sittermed där.Jag tycker att detta är oerhört viktigt. Det är ocksåväsentligt att vi vet vad som är på gång i förhandling-arna och ser vart de leder. Det får inte vara lycktadörrar.Miljöpartiet har alltid påpekat vikten av interna-tionellt samarbete och av FN som ett internationelltsamarbetsforum i världen. måste vara mycketaktivt för att se till att FN även fortsättningsvis kan haen viktig internationell roll, inte minst när det gällerfred och nedrustning och förhandlingar för att minskaoch förebygga konflikter.Vi har också sagt att säkerhetsrådet borde ha stör-re möjligheter att arbeta och agera, särskilt med tankepå att en stor del av de krig som härjar i världen i dagberor på regionala och interna konflikter där FN intekan uppträda på sådant sätt som borde vara möjligt.Det är oerhört viktigt att FN:s arbete reformerasså att FN blir det internationella forum där vi till-sammans kan jobba för att förändra världen i en rikt-ning som leder till en hållbar utveckling och ökadinternationell solidaritet. Människorna måste få envärld att leva i där de starka inte bara skall kunnaroffa åt sig. Jag tycker att det är oerhört viktigt i detinternationella samarbetet.Sverige har varit pådrivande och tagit ett stort an-svar i detta sammanhang. Jag hoppas att Sverigeockså fortsättningsvis kommer att göra det. Det är enav anledningarna till att vi tycker att skall haen egen röst i världen. Vi skall inte vara tvungna atttala med samma tunga som övriga EU-länder. Närvårt land tycker annorlunda skall det också ha möj-lighet att skrika ut detta. På denna punkt ligger en heldel av vår kritik mot det EU som finns.Vad gäller de svenska samarbetsfrågorna vill jagockså peka på ett stort hot i vårt närområde, nämligendet kärnavfall som finns på . Vi måstenaturligtvis tillsammans med övriga länder ta upp denfrågan innan det blir . Jag hoppas att regering-en är oerhört aktiv för att lösa detta problem. Annarskommer det att drabba oss och vårt närområde.Jag har någonstans läst att man skulle vilja skickaavfallet till någon anläggning för upparbetning somligger tillräckligt långt ifrån oss. Jag tycker inte attdet är någon lösning. Vi måste naturligtvis ta ansvarför att det inte skall utgöra ett hot för några männi-skor, varken för oss själva eller för andra människor ivärlden.Anf. 15 Utrikesminister ():Fru talman! Först några ord om säkerhetspoliti-ken. Militär alliansfrihet är inte lika med passivitet,tvärtom. Det visar vårt engagemang i Kosovo. Detvisar vårt aktiva deltagande i Partnerskap för fred ochi . Det visar vårtaktiva arbete för europeisk krishantering och vårtaktiva svenska FN-arbete.Svensk säkerhetspolitik förändras inte av samar-betet med och Vänstern och när de sägernej till exempelvis Partnerskap för fred eller det euro-atlantiska samarbetet. Svensk säkerhetspolitik föränd-ras inte heller av att låter kluvna när detgäller den militära alliansfriheten.Men jag tror faktiskt att den viktigaste säkerhets-politiska frågan är EU-utvidgningen. Det gällerhär att ena det som så länge har varit splittratoch att även vävs in i det europeiska samar-betet. Detta är en prioriterad fråga för den svenskaregeringen.Jag har fått frågor om arbetet i EU, bl.a. om dennordliga dimensionen. har lämnat väldigtviktiga bidrag i det sammanhanget. har bådevarit initiativtagare till den nordliga dimensionengenom ett väldigt aktivt Östersjöarbete och sin Öster-sjöstrategi och t.ex. genom förslag till en Rysslands-strategi.