prot · GN099 · 1999-09-30 00:00:00 — som resursförstärkningarnamåste komma domstolsväsendet till del för att intekvaliteten i verksamheten ska äventyras, är det viktigtatt den påbörjade reformeringen och moderniseringeninte avstannar. Att ytterligare ompröva och vid behovförändra arbetsformer, organisation och regler är ettnödvändigt och ständigt pågående arbete.Centerpartiet är övertygat om att det finns ett ut-rymme att genomföra effektiviserande åtgärder utanatt dessa med automatik behöver innebära avkall pårättssäkerheten.I justitieutskottet uttalade vi vikten avatt större organisationsförändringar får en bred poli-tisk förankring. Det sluter vi i upp bak-om och vill som en konsekvens av detta att föränd-ringar av antalet tingsrätter ska bestämmas genombeslut i . Visst ska domstolsväsendet förny-as och förändras, men vi politiker måste ta vårt poli-tiska ansvar och inte låta driva ut-vecklingen på så sätt som sker. Vi har en skyldighetatt ingripa på våra uppdragsgivares, det svenska fol-kets, vägnar. Rättstryggheten är hotad. Det kan vialdrig stillatigande acceptera.Anf. 14 ():Fru talman! Vi i vill understryka attdet är fel att påstå att det finns en olöslig motsättningmellan rättssäkerhet och effektivitet. En godrättstillämpande verksamhet inrymmer krav på atthävda rättsstatens krav på ett effektivt sätt. De rättaavgörandena ska tillkomma i en rättssäker ordning,och uppgifter ska fullgöras effektivt, dvs. att det inteska vara någon onödig tidsåtgång, och det ska inteheller vara något resursslöseri. Det är viktigt att un-derstryka att en dålig administration verkligen blir etthot mot både rättssäkerhet och effektivitet, likavälsom en god administration kan både stödja och ut-veckla bådadera. Det är också viktigt att komma ihågatt domstolar och domare vinner verkligen en godlegitimitet bland allmänheten om de kan tillgodose debåda kraven rättssäkerhet och effektivitet utan atttumma på det ena kravet för att gynna det andra.Medborgarna har verkligen rätt att kräva ett dom-stolsväsende som värnar om de konstitutionella prin-ciperna om domarnas självständighet, somdomstolarna ska arbeta effektivt och som man kanställa höga krav på service.Vi som lagstiftare har också rätt att kräva att dom-stolsväsendet bedrivs ekonomiskt rationellt. Men viska också komma ihåg att medarbetarna vid domsto-larna också har rätt att fordra att domstolarna kan sessom en del av det moderna arbetslivet.Till sist, fru talman: administrera domstolar iett statiskt samhälle är ganska enkelt och icke kost-samt, att administrera domstolar i ett dynamiskt ochföränderligt samhälle är ett stort, svårt och kostnads-krävande projekt. Rättssäkerhet måste få kosta. därför som vi i vill satsa mera pengarutöver regeringens budget. Vi i vill ocksåatt det ska bli en ny utredning om domstolsväsendet.Anf. 15 (mp):Fru talman! I budgetpropositionen står det underrubriken intentioner i fråga om ut-vecklingen av rättsväsendet 2001 och 2002, alltsåframtidsvisionen: "Det påbörjade reformarbetet inomdomstolsväsendet har kommit in i ett intensivtskede. kan reformarbetet förväntasleda till att vi får ett bättre och modernare domstol-sväsende som är mer effektivt. För att re-formarbetet skall kunna drivas framåt behövs resurs-förstärkningar ." Vi i Miljö-partiet hade kunnat skriva detta själva.I mitt anförande utvecklade jag detta med refor-marbetet. Jag skulle vilja att man började från grun-den. Men ingen från de andra partierna har kommen-terat mina synpunkter eller förslag. Finns det ingasådana tankar hos någon annan? Dessa tankar harfortplantats till domare runtom i . Jag har fåttbåde brev och samtal om att det här måste till för ska kunna genomföra en modernisering och detsom står i framtidsversionen.Vi måste alltså ompröva hela utbildningssystemetnär det gäller domare, inklusive notariesystemet.Domstolarna kan inte längre förse landets advokatby-råer med färdigpraktiserade jurister. Även de bör varamed och ta sitt ansvar för utbildningen.Påbörjas inte detta reformarbete från grunden kandet uppstå en domarbrist . Många väljerredan som fiskaler en ny karriär, bl.a. som åklagare.Fördelarna är att de får en fast tjänst och får stannakvar på sin tjänstgöringsort i stället för att flytta tillandra orter och där vänta på en ledig domar-tjänst. Tingsrätterna känner av bristen påfiskaler. Därför förlänger regeringen tiden till ,enligt förslaget i propositionen. Men detta är ingenlösning på lång sikt.Det är de långsiktiga lösningarna som jag har för-sökt att fokusera på. Men jag får inte någon respons,ej heller från justitieministern.Anf. 16 Justitieminister ():Fru talman! Nej, , min avsikt var va-re sig att vara nedlåtande eller ironiserande, men detframgick säkerligen att jag var ganska upprörd. An-ledningen till det var det frontalangrepp som GunHellsvik gjorde på mig som person och på generaldirektör. I sitt senare inlägg fort-sätter att angripa ge-neraldirektör, hans ordval och hur det möjligtvis kantolkas. Men fortfarande har jag inte fått veta vad detmoderata samlingspartiet står i centrala frågor när detgäller domstolarnas utveckling.Alice tar återigen upp frågan om hur manska gå vidare när man ska reformera. Man bör prövasig fram utifrån den verklighet som de olika domsto-larna befinner sig i. Hon pekar på en sak som natur-ligtvis alltid är en fara i det sammanhanget, nämligenatt det bara blir projekt som lever ett uppblossande livunder och som inte leder till någrastadigvarande förändringar.Det är detta som är bakgrunden till att har bildat en särskild utvecklingsgruppsom har till uppgift att systematiskt följa, stimulera,samordna och sprida information och även det somAlice påpekade som viktigt, nämligen attsyssla med uppföljning. Vi måste ju dra slutsatser avde erfarenheter som vi vinner. Det är först då som vifår veta vad som är framkomlig väg, vad som ledertill de resultat som vi eftersträvar.Rolf tar upp frågan om antalet tings-rätter och gör den riktiga iakttagelsen att det finns enväldigt stark förankring av våra domstolar ute i sam-hället, och alla vill värna sina domstolar. Men jag trorinte att man av detta kan dra slutsatsen att svenskafolket inte kan gå med på att man gör förändringar avde lokalt förankrade tingsrätterna. Om svenska folketfår veta det som man behöver veta för att kunna taställning i valet mellan geografisk närhet och garante-rad hög kompetens i domstolarna även framöver, dåär jag inte alls så säker på vad svenska folket svararpå den frågan. Det är därför som vi politiker har an-svaret att penetrera frågan, gå till botten med den ochförklara varför vi kommer fram till vissa resultat.Gunnel är angelägen om att beslut i så storutsträckning som möjligt fattas i , och jagkan förstå också den aspekten. Det är onekligen ettsätt att verkligen förankra de förändringar som mangör i någonting som är så grundläggande i samhälletsom domstolarna. Men vi har ett regelverk som styrvilka beslut som får fattas och i vilken ordning. Vikan inte gärna plötsligt ta tillbaka det som riksdagenhar delegerat till regeringen eller det som regeringenhar delegerat vidare till domstolar och domstolsverk.Naturligtvis ska vi utnyttja de möjligheter att be-sluta om förändringar och utveckling på de nivåer därbeslutanderätten finns, och t.o.m. fundera över hur vikan förändra detta. Det hindrar inte att denna fråga tasupp i med jämna mellanrum, naturligtvis iförhållande till budgetpropositionen, men också iform av den här typen av debatter. Jag kan mycketväl tänka mig att samla en del frågor i en regerings-skrivelse för att skapa underlag för en fortsatt diskus-sion i riksdagen.Kia är ledsen för att jag inte harkommenterat några av de väldigt centrala frågor somhandlar om domarutbildning och notariers ställning.Debattiden tillåter mig inte att gå in på alla enskildafrågeställningar som finns i detta sammanhang. Det ärnaturligtvis väsentliga frågor. Men när det gällernotarier vill jag passa på att säga att de utredningarsom vi har haft och de remissomgångar som har sketti anslutning till dessa visar att notarierna faktiskt ärmycket uppskattade som en del av personalen i dom-stolarna. De fyller en viktig funktion som en del avdet samlade tillhandahållandet av duktiga jurister isamhällets alla funktioner.Anf. 17 ():Fru talman! Justitieministern angav i sitt inled-ningsanförande tre krav som är viktiga för framtiden:att våra domstolar ska rustas för att de ska kunna tasitt ansvar i en förändrad värld, att vi måste se till attvi har rätt kompetens inom domstolsväsendet, och attdomstolarna ska leva upp till medborgarnas krav. Jagtycker att dessa målsättningar är väldigt bra, men jaghörde inte att justitieministern talade om hur manskulle kunna nå upp till dessa mål.Jag tycker att det är rimligt att vi i får tadel av justitieministerns övergripande plan, om detfinns någon, och att vi får möjlighet att diskutera den.Finns det ingen övergripande plan, då måste justitie-ministern se till att det arbetas fram en sådan, meninte med de direktiv som hadedär den övergripande målsättningen var att manskulle spara . Den övergripandemålsättningen måste i stället vara att vi har rätt orga-nisation och rätt arbetsformer . Dettamåste vara utgångspunkten. Sedan får vi sätta pri-slappen efteråt.Jag har inte fått någon kommentar till de tre för-slag som jag förde fram. Jag hoppas att justitieminis-tern i sitt avslutande anförande ger mig ett svar påfrågan om hon är beredd att lämna ifrån sig en över-gripande plan, att låta domstolarna bedriva sitt arbetepå nuvarande villkor intill dess att ett reformeratdomstolsväsendet föreligger och om hon är beredd attdiskutera domstolsadministrationen i ochNorge.Anf. 18 Justitieminister ():Fru talman! I budgetpropositionen finns en sam-lad överblick över hur regeringen bedömer det pågå-ende reformarbetet och vilka avsikter som regeringenhar med det. Om inte det duger som en plan för GunHellsvik, så beklagar jag det.Vi återkommer, som jag sade, när vi utvärderatoch sett resultatet av den pågående förändringen idomstolarna för att se hur man kan samla uppden och vilka slutsatser man måste dra av t.ex. beho-vet av regelförändringar. Jag nämnde också att jagkan tänka mig att göra det, om det inte är fråga ompropositioner, i form av regeringsskrivelse för attsäkerställa att blir involverad.Vad menar med att domstolarna skafortsätta på nuvarande villkor begriper jag ärligt talatinte, för domstolarna arbetar naturligtvis på de villkorsom de är givna i form av regelverk, resurser ochannat.Vad gäller och vill jag bara sägaatt från har man varit på besök i Sveri-ge för att studera hur vi ordnar med dessa frågor. Manser att den ordning som vi har med t.ex. domstolsverkär en ordning som man vill införa i Norge.När det gäller resurstilldelningen erinrar jag migatt det gjordes en vetenskapligstudie av kostnaderna för olika delar av rättsväsendet.Sverige var naturligtvis det land som var etta, vilketjag är stolt över. Vi lägger ned mest resurser på vårträttsväsende, och det gäller även domstolarna.Vi lär av när det gäller att förändra re-gelverket, för där har man kommit långt i det avseen-det. Det sitter en utredning som har fått ett uppdragatt med bl.a. som förebild se över vårarättegångsregler. Jag har mötts av en del kritik, bl.a.från moderat håll, för tillsättandet av denna utredning.Jag hoppas att inlägg innebär att jaginte längre kritiseras för detta.Den här debatten har varit värdefull, och vi bordeha sådana oftare eftersom den handlar om något såcentralt som våra domstolar.Jag gläder mig åt att jag ändå kan konstatera attdet finns en viss samsyn både om hur problemen serut och också om hur man bör gå vidare. Jag litar påatt det innebär att vi ska hitta de förändringar som visom politiker är skyldiga att ta till för att hjälpa demsom så ambitiöst, faktiskt, ute i våra domstolar försö-ker uppfylla de krav som vi ställer på dem. Men yt-terst handlar det egentligen om de krav som medbor-garna ställer på ett väl fungerande rättsväsende.Överläggningen var härmed avslutad.5 § Justering av protokollJusterades protokollet för den 23 september.6 § Anmälan om ersättare för statsrådTalmannen anmälde att ()skulle ersätta statsrådet fr.o.m. den1 oktober.7 § Anmälan om fördröjda svar på interpella-tionerTill hade inkommit följande skrivelser:Interpellation 1999/2000:11Till riksdagenInterpellation 1999/2000:11 av () om barnsoldater.Interpellationen kommer att besvaras tisdagen den12 oktober 1999.Skälet till dröjsmålet är utrikes resa.Stockholm den 27 september 1999Anna LindhInterpellation 1999/2000:18Till riksdagenInterpellation 1999/2000:18 av () om beskattning av utlandssvenskar.Interpellationen kommer att besvaras tisdagen den26 oktober 1999.Skälet till dröjsmålet är arbetsanhopning.Stockholm den 24 september 1999Bosse RingholmInterpellation 1999/2000:19Till riksdagenInterpellation 1999/2000:19 av Kerstin-MariaStalin om barn och ungdomars psykiska hälsa.Interpellationen kommer att besvaras torsdagenden 14 oktober 1999.Skälet till dröjsmålet är att jag inte kunnat finnaen debattdag som passar både interpellanten och mig.Stockholm den 27 september 1999Lars Engqvist8 § Anmälan om inkommen faktapromemoriaom förslag från Europeiska kommissionenTalmannen anmälde att följande faktapromemoriaom förslag från Europeiska kommissionen inkommitoch delats ut till kammarens ledamöter:Inrätta rådgivande kommittéer för utbildning av sjuk-sköterskor, tandläkare, veterinärer, barnmorskor,farmaceuter och läkare (99) 1779 § Hänvisning av ärenden till utskottFöredrogs och hänvisadesPropositioner1999/2000:5 och 10 till utbildningsutskottet10 § BordläggningAnmäldes och bordladesProposition1999/2000:2 InkomstskattelagenMotionermed anledning av prop. 1998/99:144 Regler om fö-retagskoncentration1999/2000:N1 av ()med anledning av prop. 1998/99:145 Ändring avfridskränkningsbrotten1999/2000:Ju2 av och (kd)med anledning av skr. 1998/99:146 Tidsbegränsadeuppehållstillstånd i vissa utlänningsärenden1999/2000:Sf1 av ()1999/2000:Sf2 av m.fl. (v)11 § Anmälan om interpellationAnmäldes att följande interpellation framställtsden 29 september1999/2000:20 av () till utrikesmi-nister politik gentemot KambodjaInterpellationen redovisas i bilaga som fogas tillriksdagens snabbprotokoll tisdagen den 12 oktober.12 § Anmälan om frågor för skriftliga svarAnmäldes att följande frågor för skriftliga svarframställtsden 28 september1999/2000:29 av () till försvarsmi-nister av försvarsmaktens flygplatserden 29 september1999/2000:30 av () till miljöministerKjell LarssonÅtervinningssystemet1999/2000:31 av () till utrikesminis-ter mänskliga rättigheternas universalitet1999/2000:32 av () till försvars-minister underhållsvarvFrågorna redovisas i bilaga som fogas till riksda-gens snabbprotokoll tisdagen den 12 oktober.13 § Anmälan om skriftliga svar på frågorAnmäldes att skriftliga svar på följande frågor in-kommitden 29 september1998/99:908 av () till socialministerLars EngqvistHelhetsperspektiv på kvinnomisshandel1998/99:910 av () till socialministerLars EngqvistSjälvhjälpsgrupper för spelberoende och deras anhö-riga1998/99:911 av () till socialministernLars EngqvistEtt nytt /2000:7 av () till statsrådetMona SahlinProposition om ändrade turordningsregler1999/2000:12 av () till socialministerLars EngqvistFörtidspensionering på grund av psykiska besvär1999/2000:14 av andre vice talman () till statsrådet i Angola1999/2000:16 av () tillsocialminister på RFV:s sjukhus i /2000:18 av () till statsrådetMona SahlinDe mindre bryggerierna1999/2000:19 av () till socialmini-ster med övervikt1999/2000:20 av () till statsrå-det homosexuella iranier1999/2000:22 av () tillnäringsminister vid tillsättning av poster istatliga företag1999/2000:23 av () till utrikesmi-nister på Taiwan1999/2000:24 av () till statsrå-det i Vingåkerden 30 september1999/2000:8 av () till näringsmi-nister /2000:15 av () till utbildningsmi-nister Högskola1999/2000:21 av () till miljömi-nister luftföroreningarSvaren redovisas i bilaga som fogas till riksdagenssnabbprotokoll tisdagen den 12 oktober.14 § Kammaren åtskildes kl. 13.24.Förhandlingarna leddes av talmannen.