prot · GN0945 · 1999-12-13 00:00:00 — Nej, det är klart att det inte gör.Samhällets krav, arbetslivets krav och de egna kravenökar. Det gör att vi måste gå vidare.Vi kan nu konstatera att regeringen föreslår enfortsatt utbyggnad av högskolan i den budget som vihar att ta ställning till . När det gäller grundut-bildningen planeras det ytterligare drygt 10 000 plat-ser vart och ett av . För år 2000finns det redan ett beslut om en utbyggnad med20 000 platser. Huvuddelen av den nya satsningenska riktas mot naturvetenskap och teknik för att mötade nya behov som vi ser och som vi alla kan identifie-ra. Men det görs också satsningar inom området hu-maniora. Den fortsatta satsningen är naturligtvis nöd-vändig med tanke på de ökade kraven, men ocksåmed tanke på det ökade intresset både från ungdomarfrån gymnasieskolan och från vuxna som vill gå vida-re till högre utbildning.När det gäller forskningen presenterar regeringensin plan för åren . Den innebär en ök-ning med 70 miljoner , 400 miljoner år2001 och 2002, dvs. ca 800miljoner under en treårsperiod.För år 2000 redovisas också hur de här medlenska användas. De ska i huvudsak riktas mot de nyauniversiteten i , och , som juinrättades från , och i övrigt till de hög-skolor som har vetenskapsområden godkända. Dethandlar om /medteknik och med naturvetenskap.Därutöver ska forskningsresurser gå till Mitthögsko-lan för ökade möjligheter att kvalificera sig för uni-versitetsstatus framöver.När det i övrigt gäller forskningsfrågorna, fördel-ningen av de ytterligare resurserna och ställningsta-gandena kring detta kommer regeringen som alla vettillbaka med en forskningspolitisk proposition undernästa år.De reservationer som finns i betänkandet inne-håller, för att nämna några punkter, bl.a. synpunkterpå grundutbildningen. Det handlar då dels om resur-stilldelningssystemet, som har diskuterats här, delsom utbyggnaden av grundutbildningen framöver.Vidare innehåller de i huvudsak synpunkter på forsk-ningen och på de nationella och internationella forsk-ningsresurserna.För att börja med grundutbildningen tycker jag attdet är spännande att se reservationerna från de bor-gerliga partierna i fråga om detta års budget. Underden starka utbyggnad som vi har levt med islutet av 90-talet har vi sett ett ganska tydligt möns-ter. har varit avvaktande och negativaoch pratat om hoten mot kvaliteten och kvalitetsut-vecklingen. har sagt: Bygg ut,men gör det i en långsammare takt än den som rege-ringen föreslår. har, tillsammans medSocialdemokraterna och en del andra partier, ståttbakom den snabba och starka expansionen av hög-skolan.Nu kan man se att bilden har förändrats. Tittarman på det budgetförslag som vi nu tar ställning tillkan man se att , vad jag kan förstå avtexten, har accepterat den utbyggnad som är planeradför , och detta utifrån dennuvarande och högre volym som man förut har varitkritisk mot. fortsätter, kan mansäga, sin slow motion-variant av högskoleutbyggnad,också utifrån den högre volym som man förut harvarit emot. De vill alltså ha samma utbyggnadstakttrots att Socialdemokraternas regeringspolitik har gåttigenom på det här området. Man kan säga att Krist-demokraterna vartefter genomgående har accepteratföregående års beslut och sedan lagt sin långsammareutbyggnad ovanpå det.Det nya vi kan se är att på sätt och vis harbytt plats med och är det parti somvarnar starkast för utbyggnaden av högskolan. Jagtycker att det är lite trist att nu inte villvara med och ta samma ansvar för högskoleutbygg-naden som . Det är synd att det kommer att gåut över högskolorna, inte minst de mindre, om mansom vill låter dem betala sin egen forsk-ningsuppbyggnad med utebliven eller mindre ökningav grundutbildningen. Det är trist att har byttfot i den här frågan.När det gäller forskningen kan man säga att Folk-partiet, såsom och harvarit inne på, har en del punkter, om än marginella,där man ökar resurserna till högskolans forsknings-verksamhet mer än regeringen. Å andra sidan kanman säga att detta betalas genom en rejäl brandskatt-ning av vuxenutbildningen. Jag tycker att det är syndatt här offrar de lågutbildade och kvinnor-na och inte orkar prioritera den verksamheten högreän man har gjort. Vi vet t.ex. att av deltagarna ikunskapslyftet är kvinnor, och därför slår Folkpartietsbudgetförslag i den här delen särskilt hårt mot kvin-norna.När det gäller de nationella och internationellaforskningsresurserna vill och Folkpartietha ytterligare resurser. De betalas också med de härnedskärningarna av vuxenutbildningen och, för Mo-deraternas del, också med medel från storstadssats-ningen. Övriga partier i står bakom rege-ringen. Det finns alltså en bred utskottsmajoritet förregeringens förslag på det här området.Sammantaget kan man säga att de borgerliga av-vikelserna på utbildningsområdet i förhållande tillbudgeten rör sig om . Det är alltså ingastora avvikelser. kan man se att i den måndet finns avvikelser är bilden ganska splittrad på denborgerliga sidan. När vill ha mer till forsk-ning och konstnärligt utvecklingsarbete vill Modera-terna ha mindre. När vill ha mer tillenskilda och kommunala högskoleutbildningar villCentern ha mindre - bara för att ta ett par exempel påden splittrade bilden. Detta är kanske naturligt, mendet ger inget starkt intryck av ett borgerligt alternativi vare sig utbildnings-, forsknings- eller högskolepo-litiken.Avslutningsvis, herr talman, är det min mening attregeringens förslag, som Socialdemokraterna, står bakom i dess helhet ochandra partier i delar, väl faller in i en politik för kun-skap och kompetensuppbyggnad. Jag vill avsluta medatt yrka bifall till hemställan i utskottets betänkandeoch avslag på samtliga motionsyrkanden.Anf. 94 () replik:Herr talman! Jag vill börja med att hälsa utskottetsordförande välkommen till debatt ikammaren. Det är inte så ofta vi möts i kammarde-batter; vi ses mest i utskottet. Välkommen till debat-ten!Jag ska kommentera några frågor. Utbildningsut-skottets ordförande nämnde kvalificerad yrkesutbild-ning, något som är mycket viktigt. Vi märker nu attdet behövs betydligt mer av den sorten när vi fårflaskhalsar på det ena stället efter det andra. Vore detinte bättre att stödja den moderata reservationen därvi vill ha 5 000 fler platser inom kvalificerad yrkesut-bildning, så att vi inte bromsar vissa företag i denexpansion som är så viktig för tillväxten i landet?En annan fråga gäller högskolans utbyggnad. Därär vi väl i stort sett överens om antalet platser mendäremot inte om fördelningen, vilket jag var inne på ien replikväxling med utbildningsministern för enstund sedan. Hur blir det med alla dessa platser om deinte blir fyllda med studenter av kött och blod? Harsocialdemokraterna någon metod för hur man ska fåfolk att söka till de platser de inte söker till ?Annars blir det ju ett slag i luften, om man inrättarnya platser och dessa sedan står tomma när höst- ellervårterminen börjar. Det gäller särskilt naturvetenskapoch teknik.En sista fråga gäller just naturvetenskap och tek-nik. Vi och åtminstone något annat parti vill anslåytterligare 8 miljoner till /för att den ska kunna bli en komplettspecialhögskola inom informationsteknik och såsmåningom ett IT-universitet. Hur ser det?Anf. 95 () replik:Herr talman! När det gäller den kvalificerade yr-kesutbildningen tror jag att vi gemensamt kan kon-statera att det är en väldigt bra verksamhet som harstartat som försöksverksamhet och ,hoppas jag, ska övergå i mer reguljär verksamhet. Omden ska byggas ut framöver eller inte ska jag kanskeinte ta ställning till . Men jag tror att en viktigförutsättning för att kunna öka volymen där är att flerfår möjlighet att kvalificera sig genom att skaffa sigen gymnasiekompetens.Alltfler som finns i arbete är beroende av att få engymnasiekompetens för att komma in på den kvalifi-cerade yrkesutbildningen. Här har kan-ske inte varit lika angelägna om att stödja kunskaps-lyftet. Man har varit mycket mer njugg när det gälltatt se till att människor får möjligheter att kvalificerasig till vidare studier, både när det gäller den kvalifi-cerade yrkesutbildningen och när det gäller högsko-lestudier över huvud taget.När det gäller högskolans utbyggnad kan det hän-da att vi numera är överens. Vi har kanske inte varitöverens med fullt ut under hela den härexpansionstiden. Här tycker jag dock att det kännssom om gärna vill ha ett ettårsperspektivpå planeringen. ska detta omvärderas. Jagtror ärligt talat inte att högskolorna klarar av ett såryckigt system. Jag tror att borde funde-ra över det system för resurstilldelning som den bor-gerliga regeringen införde 1993 och som faktisktbyggde på ett treårsperspektiv.Sedan vet vi att det är många fler som söker änvad som får plats. Såvitt jag minns var det 288 000som sökte till högskolan . Av dem var119 000 förstagångssökande, och många av dessaförstagångssökande kom inte in. Sedan kan vi haproblem på olika områden, men här tycker jag attModeraterna har problem med sitt eget styrsystemoch sitt eget tänkande kring detta. Å ena sidan skadetta vara alldeles fritt, å andra sidan är det, precissom nu pekar på, ett problem att stu-denterna inte alltid i önskvärd utsträckning sökerprogram inom de områden som samhället har direktabehov av.Anf. 96 () replik:Herr talman! Vi vill inte ha ett alldeles fritt sys-tem, vilket jag debatterade med utbildningsministernför . Det kanske jag kan ta upp senare ien replik till utbildningsministern.Men jag tycker inte att jag fick något svar på frå-gan vad man gör med de tomma högskoleplatserna.Det är knepigt att anslå medel för ett antal nya platsernär det ändå finns tomma platser på flera högskolorute i landet. Man utnyttjar inte resurserna på ett brasätt. Det är fler som söker, men det betyder att det ärmånga som står i kö för platser där man inte kommerin. Det är kanske inte så väldigt bra.Sedan är jag ganska säker på att det just nu be-hövs en kraftigare satsning på KY-utbildningar, kva-lificerad yrkesutbildning. Det finns faktiskt flaskhal-sar mer eller mindre över hela landet. Man bordekunna öka de platserna med i varje fall 5 000, som vihar föreslagit. Tycker inte utbildningsutskottets ord-förande att det är en bra idé?Anf. 97 () replik:Herr talman! När det gäller resurstilldelningen tillhögskolan med den modell som vi nu lever med, somi och för sig utvärderas för tillfället, är det såvitt jagkänner till ingen högskola som under en treårig plane-ringsperiod inte har nått upp till sitt toppbelopp.Skulle jag minnas fel tar jag gärna tillbaka det. Menjag tror inte att det är så. Alla högskolor har klarat attanvända sina resurser inom ramen för takbeloppet.Naturligtvis bör både jag och funderaöver hur man ökar rekryteringen till de utbildningardär vi kan ha svårt att få tillräckligt antal sökande. Jagtror möjligen att jag har något lättare att hitta lösning-ar än , eftersom styrsystemmed sökandetrycksmodellen har svårt att hantera denfrågan.Sedan vet jag inte om det i fråge-ställning ligger att man skulle ha resurstilldelnings-system som bygger på delar av verksamheter ellerkanske ända ned på ämnes- eller programnivå. Jagtror att det är svårt.Flaskhalsar och flaskhalsproblematiken är natur-ligtvis en realitet som vi ska jobba med. Men jag trortill skillnad från , eller åtminstone Mode-raterna i allmänhet, att med de möjlig-heter det ger att skaffa sig inte bara kärnämnen utanockså en yrkesutbildning inom gymnasieskolan är enviktig förutsättning för att vi ska kunna jobba aktivtmed att bli av med de flaskhalsar som vi kan se påarbetsmarknaden. Där är naturligtvis också i nästaskede KY-utbildningarna ett viktigt bidrag. Som jagsade innan håller jag inte för uteslutet att det kankomma förslag om förändrade volymer för KY-utbildningarna framöver.Anf. 98 () replik:Herr talman! började med grund-skolan och gick igenom hur viktigt det är att alla fårmöjlighet till en bra utbildning, framför allt i grund-skolan och gymnasieskolan.Jag skulle först och främst vilja fråga vad han säger om det vi i kallar förutbildningsgaranti. Det innebär att de elever sombörjar på ett nationellt program på gymnasieskolan,men som kanske hoppar av och tar en lite längrepaus, ska få möjlighet att komma tillbaka fram till 25års ålder och gå klart sitt nationella program. Kansocialdemokraterna tänka sig att ändra sig och gå medpå det förslaget för att just komma fram till det JanBjörkman vill när han säger: Ge alla en möjlighet högre utbildning!Den andra frågan gäller just den högre utbildning-en. försöker mer att visa på oppositio-nens splittring än att föra fram socialdemokraternasoch regeringens egna förslag och idéer till hur manvill utveckla den, framför allt kvalitetsmässigt.Jan försöker vrida och vända lite grannpå sanningen när han säger att backaroch inte vill utveckla högskolorna och universitetenlängre. Det är ju tvärtom. Vi har varit med och ut-vecklat, nästan fördubblat, antalet platser på Sverigeshögskolor. Vi fortsätter också med att öka antaletplatser, men går vi vidare och satsar stort på kva-litetsaspekten och på forskningen. Jag tror nog att JanBjörkman känner sig lite klämd i sitt anförande närhan hoppar på oppositionen på det sättet, eftersomsocialdemokraterna inte har kommit med de idéernaoch förslagen och de stora pengarna till forskningsom t.ex. 99 () replik:Herr talman! Nej, jag känner mig inte ett duggklämd. Men jag tror att det är lite besvärande förSofia att hon har lämnat den linje som Cen-terpartiet har haft tidigare, nämligen att slåss för hög-skolornas utbyggnad, inte minst för de mindre hög-skolornas utbyggnad. Med den modellen, som jag harrespekt för att man har valt, blir det mindre utrymmeför det.Det är nog ett faktum att i sitt för-slag låter de mindre högskolorna betala sin egenforskningsuppbyggnad med en utebliven expansionpå grundutbildningen. Det kan man ha respekt för.Men jag tror att det minskar förutsättningarna för demindre högskolorna att utvecklas. Jag tycker att det ärsynd, inte minst utifrån det perspektiv som SofiaJonsson var inne på i sitt huvudanförande, att det ärviktigt att minska den sociala snedrekryteringen. Detär många faktorer som bidrar till den, men jag tror atten faktor som bidrar är bristen på utbildningsplatser.Jag tycker att det är synd att har valt en an-nan linje.När det gäller kvalitetsarbetet sker det väldigtmycket. Dels har vi , som jag tyckerhittills har jobbat med kvalitetsarbetet på ett mycketkvalificerat sätt, dels har vi en proposition som läm-nats till och som vi ska behandla så små-ningom. Den handlar om studentinflytande och kva-litetsutveckling. Dessutom kommer vi att ta ställningtill en forskningspolitisk proposition under nästa år.Jag tror att det finns många skäl till att inte alls miss-trösta när det gäller den delen.Kort bara om utbildningsgarantin. Jag tror interiktigt på den modellen. På samma sätt som SofiaJonsson brukar säga att ska ha uppdragetatt kvalificera ungdomarna till gymnasiekompetenstycker jag att det är väldigt bra om vi ställer sammakrav på gymnasieskolan, nämligen att verksamheteninom ramen för gymnasieskolans situation ska se tillatt ungdomarna också får en gymnasiekompetens. Jagtror inte att man ska ge bilden av att man kan väntamed den.Anf. 100 () replik:Herr talman! Till skillnad från jag att det är viktigt att alla får den möjlighe-ten. Oavsett om man på gymnasieskolan väljer att taett sabbatsår ska man ha möjligheten att komma till-baka till gymnasieskolan för att göra klart sitt natio-nella program.Vad gäller den högre utbildningen och högskolor-na slåss jag och för den högre utbild-ningen, för de mindre och medelstora högskolorna.Det har vi visat med det ansvar vi tog för den storaexpansionen tillsammans med det vi tar till oss nuoch ser till att utveckla vidare, 10 000 nya platser tillhögskolorna. Vi sätter också av mycket pengar tillforskning och kvalitetsutveckling.Vi går ett steg längre än socialdemokraterna gör.Vi satsar på de mindre högskolorna med nya platser,men vi satsar också på forskning till de mindre ochmedelstora högskolorna. Vi gör tvärtemot vad social-demokraterna gör. Vi vill stärka och förstärka demindre och medelstora högskolorna.Det gör vi också med vår idé och det förslag vihar vad gäller en kvalificeringstrappa. Det är ett heltnytt system som säger att alla skolor ska få en gemen-sam grundpeng. Sedan ska man genom kvalitet ochforskning kunna gå vidare och få högre anslag för denutvecklingen. Det är en politik för de mindre ochmedelstora högskolorna. Det är en politik som gynnarstudenter och blivande studenter i , till skill-nad från socialdemokraternas förslag.Anf. 101 () replik:Herr talman! Till skillnad från har vivarken nu eller sagt att högskolorna, framförallt inte de mindre och medelstora högskolorna, skabetala sin egen utbyggnad genom besparingar påandra områden. Det är där jag tycker att det brister iCenterpartiet. Man har bytt plats med Moderaterna.Hur än vrider och vänder på siff-rorna har parti halverat utbygg-nadstakten i förhållande till det som regeringen före-slår. Det är klart att det får konsekvenser.Sedan kan vi gemensamt tycka att det är viktigtmed forskningsutbyggnaden på alla högskolor. Precissom regeringen har aviserat i budgetpropositionenkommer det också en forskningspolitisk propositionsom ger oss chansen att diskutera hur vi ska priorite-ra. Jag hade haft större förståelse för detta om maninom hade orkat göra denna prioriteringav forskningen utan att prioritera ned grundutbild-ningen. Det var det som var min infallsvinkel i mitthuvudanförande.Sedan var det frågan om sabbatsår, för att återgåtill gymnasieskolan en kort sekund. Såvitt jag bedö-mer går det att göra så. Kommunerna har ansvar föreleverna . Det finns utrymme föratt göra så, och det kan ibland vara bra. Men detmåste vara upp till den enskilde och kommunen attreda ut hur den saken ska hanteras.Anf. 102 () replik:Herr talman! Vi i har blivit anklagadeför att ta från vuxenutbildningen för att satsa påforskningen. Detta är verkligen en fråga om kvalitet.Om vuxenutbildningen såg annorlunda ut skullevi ha sökt pengar någon annanstans. Vuxenutbild-ningen är utformad enligt mycket stora, tröga ochtunga modeller. Då kan det ofta hända att de inte nårsina mål.Jag ska ge ett praktiskt exempel ur min egen erfa-renhet. Jag har jobbat med arbetslösahögutbildade invandrare som vill komma in i arbets-livet. Vi behövde kompletterande studier för att öpp-na möjligheten för våra människor att få tillgång tillSWIT, satsningen på . Då behövde invand-rarna engelska, svenska och PC-träning. Kunskaps-lyftet var i full gång. Det fanns hur mycket pengarsom helst, men alla var bundna till modeller som intefungerade för just de behov som fanns då. Det ärdärför vi tar pengar från vuxenutbildningen. Det finnsför många centrala, tunga och ineffektiva modeller.Anf. 103 () replik:Herr talman! Jag vill inte påstå att jag har anklagatFolkpartiet för att spara på vuxenutbildningen. Jaghar läst i budgetbilagan där det står att särskilda ut-bildningsinsatser för vuxna ska få minus 1 miljard.Jag antar att och jag är överens omatt den siffran är korrekt. Det är ett faktum att Folk-partiet har prioriterat bort stora delar av vuxenutbild-ningen. Det är synd.Vilken bild har av det livslånga läran-det? Är det en del av arbetsmarknadspolitiken, som vihörde i ett av inläggen, eller är det ett struktur-problem? Tror vi att behovet av kontinuerlig kompe-tensutveckling upphör just , eller tror vi att behovetkommer att fortsätta, där människor måste ha förut-sättningar att skaffa sig ny och återkommande kom-petens?Vi kan alltid diskutera om utbildningen har till-räckligt bra kvalitet. Det är inte något skäl till att sägaatt vi inte ska ha vuxenutbildning, att vi ska dra nedpå vuxenutbildningen därför att all vuxenutbildninginte har levt upp till kvalitetsmåttet. Det är viktigt attkomma ihåg att de enskilda människorna, individer-na, behöver få möjligheter till återkommande utbild-ning för att behålla sin plats på arbetsmarknaden,eller om man har hamnat utanför för att kvalificerasig.Ana tog upp frågan om kvalitetsar-betet på högskolan i sitt huvudanförande. Hur ser nipå kvaliteten? Har den ökat eller minskat i den svens-ka högskolan?Anf. 104 () replik:Herr talman! Jag ska understryka en gång till attvi är för livslångt lärande, men att vi vill att det livs-långa lärandet ska bygga på individens förutsättning-ar, på individens önskningar och inte bindas till fruk-tansvärt tunga, centraliserade modeller. Det är därförvi tar pengar från vuxenutbildningen. Det har funnitsalldeles för ineffektiva modeller. Jag har direkt erfa-renhet av det.Jag har träffat många arbetslösa invandrare somaldrig har fått den utbildning de behöver och vill ha.De har tvingats att gå alla möjliga kurser som de intebehöver. Så har programmen varit utformade.Att minska satsningen på vuxenutbildningen i dagbetyder bara att ge en ordentlig signal. Den måste fungera på annat sätt.Det är svårt att ge ett svar på frågan om den all-männa situationen i högskole- och universitetsvärl-den. Det finns skolor som fungerar mycket bra, ochdet finns andra skolor som inte alls fungerar så bra.Det vet lika bra som alla andra här.Anf. 105 () replik:Herr talman! Ja, det vet jag. Skälet till att jag frå-gade var tvåfaldigt.Det ena var att jag ville veta hur ser påutvecklingen. I årets budgetförslag från Folkpartietfinns det till kvalitetsförbättring-ar av grundutbildningen. fanns det 210miljoner kronor, dvs. Jag skulle vilja vetaom har dragit någon slutsats, t.ex. att detantingen är bättre läge , eller att man gav förmycket eller inte tänkt igenom situationenordentligt.Det andra skälet till att jag ställde frågan är föl-jande. Om det är lika melerat i högskolan som i vux-enbildningen, har jag inte sett något motsvarandeförslag att dra in någon miljard på högskolan. Detgäller bara vuxenutbildningen. Det är väl en ideolo-gisk markering från , där stora delar avförutsättningen att bedriva vuxenutbildning tas bort.Det är synd. har tidigare haft en traditionav att vara ett progressivt utbildningsparti.Eftersom neddragningen i särskilt hög grad drab-bar kvinnorna och de lågutbildade, är det särskiltolyckligt att har valt linjen att minskamöjligheterna till det livslånga lärandet.När säger att man är för detlivslånga lärandet, vill jag säga att man inte tar kon-sekvenserna av det. Det gäller inte alla.Anf. 106 Utbildningsminister ():Herr talman! Får jag börja med att tacka för enintressant debatt så här långt. Jag vill särskilt tackaVänsterpartiet och för ett bra samarbeteinför budgetpropositionen och därefter. Vi har haft endel viktiga samtal tillsammans som har resulterat i endel propositioner som jag bedömer som viktiga förframtiden.Vi började med forskningspropositionen i vårassom ju slog fast regeringens och riksdagsmajoritetensbestämda uppfattning om den fria grundforskningensroll i samhället - som behöver mer resurser och sombehöver värnas från politiken. Vi hade också en ge-mensam bestämd uppfattning om forskarutbildning-ens viktiga roll. Jag återkommer till det senare i mittanförande.Därefter kom det en studiemedelsproposition, somvi ska diskutera om . Därefter var det enproposition om försäkringsskyddet för studenterna, såatt man får ett basalt försäkringsskydd om något in-träffar under studierna. Sedan var det en budgetpro-position med fortsatt utbyggnad av högskolan. Nusenast var det en proposition om studentinflytandeoch kvalitet.Framför oss har vi en del viktiga områden, där jaghoppas att vi får samma fina diskussionsklimat mel-lan regeringen, och Miljöpartiet.Det råder inget tvivel om att kunskap och utbild-ning spelar en stor roll för vårt lands framtid. Vi serdet nu när vi går igenom ett uppvaknande efter densvåra krisen . Där det händer intressantasaker för , där det spirar och gror, är ofta in-timt förknippat med utbildningssatsningar och kun-skapsutveckling. börjar återigen visa att Sve-rige är ett kunskapssamhälle som ligger lite grann ibräschen på flera områden när det gäller kunskapsut-veckling. Det är viktigt för oss.