prot · GN0943 · 1999-12-09 00:00:00 — Jag vill alltså frånMiljöpartiets sida säga att vi har varit mycket ange-lägna om att södra inte missgynnas, och såsker inte heller med det förslag som är framlagt.Anf. 190 () re-plik:Herr talman! Jag kan bara utgå från det materialsom finns i betänkandet. Visserligen nämns där dengräns vid 20 kor som pekar på, menjag vet inte vad menar när hon hän-visar till andra saker. Vi har ännu inte fått se någotkonkret om detta.Med utgångspunkt i det material som finns är detalltså fråga om ett drastiskt slag mot de södra delarnaav . Vi borgerliga har tidigare fått kritik föratt många av oss är för negativa och inte tar framnågot positivt, men om i egenskapav företrädare för stödpartierna till Socialdemokrater-na kan garantera att de enskilda i de här områdenainte kommer att drabbas, lovar jag att åka hem tillVärmland med ett positivt besked till dem.Anf. 191 () re-plik:Herr talman! Jag får erkänna att jag just nu intehittar igen mina papper om detta. De beräkningar somvi har fått för enskilda gårdar visar att södra med den stödnivå de får och med de andra för-ändringar som sker i landsbygdsprogrammet intekommer att missgynnas utan snarare kommer attvinna på omläggningen.Jag delar gärna med mig av materialet när jaghittar igen det. Det här har varit en hjärtefråga förMiljöpartiet, och vi har drivit den mycket i det sam-arbete som vi har haft. Jag är övertygad om att manockså från v och s var väldigt angelägen om att detinte fick ske en försämring för södra . Detär absolut min uppfattning att södra bön-der inte kommer sämre ut än , utanbättre.Anf. 192 () re-plik:Herr talman! Jag tycker inte att det beskedet varriktigt övertygande. För regionen som helhet är detmöjligt att man kan räkna miljoner på så sätt att detblir en balans, men min fråga gäller hur den enskildepåverkas. Jag får avvakta tills vi får materialet ochkan se vad som gäller. Till dess står kritiken pågrundval av det nuvarande materialet kvar.Anf. 193 () replik:Herr talman! Jag har tillgång till materialet ochkan lämna över det efter vår debatt. Det visar att varjegård som har kor kommer att tjäna på reformen.Det har väckts mångamotioner där det hävdats att olika LFA-stöd har varitför låga. Därför tillsatte regeringen en utredning om-kring det här 1996. Den var klar . Dåkonstaterade man ju att det råder stora skillnader iVärmland. Det finns två områden där som på ettorättvist sätt har haft för höga stöd, medan man påandra ställen i vårt land har haft lägre stöd än vadman skulle ha haft.Därför kan det nu bli så att man kan höja på andraställen, vilket kanske inte framkom i den här skriv-ningen. Det är orter som , Godegård och Borg-holm på exempelvis som kanske regeringen nui EU-förhandlingar kan få upp, eftersom man kan tafrån ett ställe till ett annat.Det som gör att , och över huvud tagetstödområdena 4 och 5, får en bättre ekonomi är iförsta hand att man tar bort den här begränsningen på20 kor. Man fick alltså bara ersättning, djurbidrag, för20 kor. släpper man det här helt fritt. Så det ärklart att om någon där uppe i t.ex. skulle ha100 kor får de en inkomstförstärkning på över 98 000kronor. Men det är det inte alla som har.Jag har siffror för olika gårdar. Det här har de-partementet noggrant gått igenom eftersom vi ville haen noggrann undersökning av det.Anf. 194 () re-plik:Herr talman! Det är möjligt att det kan vara såsom säger, att det har varit olika stöd-former, eller olika nivåer rättare sagt, som inte harvarit exakt lika. Det är ju svårt när man drar gränser.Men underlaget i det här ärendet gäller ju att skörde-skadenivåerna har varit rätt jämförbara med områdensöder om . I det här fallet handlar det dock omvall och betesmarker, och där är det inte jämförbart.Det är mycket sämre återväxt i de södra delarna avVärmland. Så det håller inte riktigt, tycker jag.Om det nu är så som säger, att detinte är någon som kommer att drabbas utan att varjeenskild kommer att tjäna på den här reformen, då tarjag med mig det hem - om det är så som säger, alltså. Jag får lita på det, så får vi se.Anf. 195 () replik:Herr talman! Jag tror att kanlite på mig. Det är även så att det kombinationsbidragvi har haft tidigare nu också blir ett arealbaserat stöd.Så det är helt klart att det blir bättre.När man ser på Agenda 2000, och där kan en slutsats om hur regeringen ser på det här,kommer man alltså att dra ned ersättningar på slätt-bygden. Det är ju mest nere i , ochandra landskap. Det är en total summa på410 miljoner minus i de områdena. I områdena 4 och5, som ju tillhör, blir det däremot en totalförstärkning på ca 230 miljoner. Enbart de grovasiffrorna ger ju ändå en bild av att just områdena 4och 5, som tillhör, kommer att få en ganskabetydande förstärkning på bekostnad av slättbygder-na.Anf. 196 () re-plik:Herr talman! Jag kommer från ett län, ,där vi tappar befolkning . Nettot har minskatmed över 2 000 personer sedan många årtillbaka. Man flyttar bort från landsbygden, och dennaurholkas ännu mer. Det är många som är oroade. Detär den bild jag har, och jag träffar mycket folk. Manär oroad, framför allt inom lantbruksnäringen.Den jämförelse som jag tog upp förut gällde lön-samheten. Det är en del. En annan del är att manoroad för vilka som ska ta över de här lantbruken ochhålla i gång landsbygden framgent. De yngre flyttarockså från bygderna. Därför är jag glad om jag kan fåta med mig det beskedet att ingen enskild kommer attdrabbas i södra delarna av . Jag avlutar meddet.Anf. 197 ():Herr talman! Jag kommer i detta anförande i hu-vudsak att uppehålla mig vid motion MJ1 med anled-ning av regeringens skrivelse. Inledningsvis kommerjag dock också att beröra MJ217 om möjligheten tills.k. svart träda.Jag beklagar att det inte var möjligt att samla enutskottsmajoritet bakom att bifalla yrkandet och un-dersöka om det i vissa fall skulle vara möjligt meds.k. Jag tror att detta skulle gynna miljön ide fall där denna trädesform skulle vara lämplig. Somdet nu är på vissa jordar måste det användas merbekämpningsmedel, eller också kan odlaren inteövergå till ekologisk odling eftersom det är svårt medbl.a. Fördelarna med dennaträdesform är utvecklade på ett bra sätt i reserva-tion 19.Herr talman! Jag övergår nu till att debattera mo-tion MJ1. Denna motion berör i huvudsak jordbruketpå . Det kan tyckas att det är en något "smal"motion. Själv tycker jag av naturliga skäl inte detta.Jordbruket på har en större betydelse förnäringslivet än vad jordbruket har i andra län. Det ärungefär av befolkningen som är direkt beroendeav jordbruk mot i övriga delar av Sveri-ge. Lägger man därtill produktionen inom livsme-delssektorn kommer man upp i . Jord-bruksproduktionen har alltså stor betydelse för Got-land.Herr talman! Inledningsvis vill jag säga att jagtycker att min motion är relativt väl behandlad avmiljö- och jordbruksutskottet. Naturligtvis är jag dockinte helt nöjd, så det finns anledning av återkomma.Det första jag vill säga är att jag tycker att det ärbra att fortsatt stöd till miljövänlig odling av socker-betor är säkerställt. Det kan dock finnas några kvar-stående svårigheter. Denna odling har följt regelver-ket när det gäller REKO-stöd. När nu REKO-stödetförsvinner blir odlingen av med det regelverk somhittills har funnits. Jag utgår emellertid från att rege-ringen utarbetar former för att detta stöd ska kunnafortsätta. Det vore bra om det kom besked omdetta här i kammaren.Ett bekymmer som inte är löst vad gäller dennaodlingsform handlar om tillkommande odlare somvill odla miljövänligt. Jag vet att det på finnsintresse för detta. Jag försökte för några dagar sedankontrollera vilka regler som gäller för tillkommandesockerbetsodlare som vill odla miljövänligt. Det gickinte att få besked om detta . Det vorenaturligtvis bra om det gick att redovisa vad somgäller för tillkommande odlare. Möjligen kan jord-bruksministern ge besked om detta. Det är vik-tigt att det kommer ett besked, för odlingssäsongennärmar sig snabbt.Herr talman! Stöd till vallodlingen är en annansak som har stor betydelse för det gotländska jord-bruket. Jag hade här hoppats på bifall till min motion,men jag känner mig ganska nöjd med det som ut-skottet har anfört på s. 93 i betänkandet. Jag utgårfrån att regeringen gör den omprövning som finnsangiven, att regeringen beslutar om förlängt stöd tillvallodling av miljöskäl och att det kommer att gällaför samma områden som , dvs. hela ,och öar utan vägförbindelse.Herr talman! Ett område där jag inte har anled-ning att vara nöjd gäller stödet till oljeväxter somomväxlingsgröda. Det gäller särskilt behandlingen avdet jag anför i motionen om senapsodling. För att tadet senare först var det så att åter-upptogs senapsodlingen på - detta medganska gott resultat.Det här är inte någon ny gröda. stoddet att läsa i en gotländsk tidning: "Gotlandssenap ärden bästa under solen!" Vidare fanns en beskrivningav hur den gotländska jorden framalstrar "godt ochutmärkt inhemsk ypperlig Gotlandssenap" - "godt"stavat på det sätt som man gjorde 1861.De senaste åren har odlare på Stenstu försöksgårdpå fått fram senapssorter av god kvalitet somdet inte behövs bekämpningsmedel för att odla. Nuodlar man alltså även Kravsenap på detta sätt.Än mer besviken är jag eftersom jag för någraveckor sedan tillsammans med utskottsledamotenInge deltog vid ett möte anordnat av på . Nog uppfattade jag, ochflera med mig som var i Martebo bygdegård denkvällen, att skulle stödja att senapsod-ling skulle betraktas som avbrottsgröda och att detdärmed skulle kunna utgå miljöersättning för odling-en.Odling av senap är alltså inte ekonomiskt lönsamutan miljöstöd. är det tydligen så att utskottsmajo-riteten över huvud taget inte kommer att ge någotmiljöstöd till oljeväxtodling. Det innebär såvitt jagförstår att denna odling kommer att minska drama-tiskt i trots att vi vet att detta med avbrotts-grödor är värdefullt för ett miljövänligt jordbruk.Detta finns anfört i reservation 50. Där finns ävendetta med senapsodling upptaget. kanju stödja den reservationen, så löser han detta medlöftet han gav i Martebo bygdegård.Herr talman! Vad gäller LFA-stöd har jag vissförståelse för att utskottet nu inte föreslår någon för-ändring. Det är en komplicerad förändring, och jaghoppas därför att regeringen senare kommer med ettförslag om detta. Det är i vissa fall på svårtatt förklara varför en lantbrukare kan få möjlighet tillLFA-stöd medan grannen på andra sidan stängsletinte får någonting, trots att betingelserna är likartade.Herr talman! Avslutningsvis vill jag ta upp fråganom mitt yrkande 5 om etableringsstöd. Enligt deninformation jag har fått har min motion behandlatsväl i det avseendet, vilket innebär att det kommer attbli möjligt att öka investeringarna inom jordbruksnä-ringen på . Det är viktigt för att säkerställaråvarutillgången för den gotländska livsmedelsindust-rin, där så många som är beroende av näringen.Jag vill avsluta med att tacka utskottet för en väl-villig behandling av min motion MJ1. Det hade dockvarit bättre om majoriteten även stött mitt yrkande omavbrottsgrödor där även senapsodling skulle ingå. Detär ännu möjligt för m.fl. att stödjareservation 50.Anf. 198 () replik:Herr talman! Jag tror inte att det är någon som haryrkat bifall till den reservationen, men jag kan havarit ouppmärksam.Mycket riktigt var jag på ett trevligt möte på Got-land. Jag blev fängslad av en jordbrukare som heterLars . Han hade arbetat till-sammans med SLU för att få fram mera Kravodladeprodukter. jobbar med senap, och hanhade för avsikt att börja arbeta med kryddor.Jag har tillsammans med pratat medjordbruksministern och statssekreteraren. Men att idet läget betrakta detta som en avbrottsgröda är försent i och med denna skrivning. Men öppningen finnsatt de som på eller andra ställen i landetproducerar Kravodlad senap har möjlighet att få er-sättning. Ambitionen hos var att fortsättaatt jobba för att det ska bli en total Kravprodukt. Dåär det inga problem. Jag stöder inte detta på det sättRoy har talat för och lagt fram i reservatio-nen.Anf. 199 () replik:Herr talman! har en replik kvar. Detfinns möjlighet att yrka bifall till reservation 50, såkan den saken lösas också.Det är rätt att är en driftig jordbrukaresom har varit en motor i framtagandet av nya pro-dukter. Han har även utvecklat dem så att det intebehövs bekämpningsmedel för denna form av odling.Därmed är det möjligt att framställa Kravsenap.Kravsenap är en liten del av senapsodlingen. Denstörsta produktionen är fortfarande vanlig senap. Vadjag förstår av anförande är det intemöjligt med den lösningen. Det hade varit möjligt attfå med en skrivning i utskottsbetänkandet som hadesäkerställt detta. Det ville man över huvud taget integöra. Det är en så liten kvantitet. Det gick enbart attfå fram detta i en reservation. Jag beklagar detta.De som har hållit på med innovationen och fåttfram nya miljövänliga grödor är nog ganska besvikna,inte minst efter det löfte gav i Martebobygdegård. Jag var inte ensam om att uppfatta dettasom ett löfte.Anf. 200 () replik:Herr talman! Jag kan inte ge några löften. Jag sa-de att de idéer som SLU och jobbat med för att få fram Kravsenap är positivt. Natur-ligtvis vill jag vara med och medverka till något så-dant.I jordbruksutskottet var det ingen av kamrater, eller någon annan, som över huvudtaget tog upp frågan. Det är ärligt sagt till dig. Jag kaninte utvinna löften, men jag kommer att fortsätta attförsöka jobba för att SLU tillsammans med LarsAnsén kan komma fram till att detta kan bli en Kra-vodlad produkt. Alla råvarorna i den franska senapenkommer inte från utan de kommer från Kana-da. Det skulle bli lönsamt om vi i fick framden Kravodlade senapen. Då finns det möjlighet att fåöver per hektar i stöd. Det är något jagkommer att jobba med. Jag tror att även jordbruksmi-nistern, som har tagit emot uppvaktningar i ämnet, seratt detta kan bli en positiv sak framöver.Anf. 201 () replik:Herr talman! Det är rätt! När man träffar lantbru-kare ska man vara försiktig med löften så att man inteuppfattar något som klartecken - allrahelst när frågandiskuterades. Det fanns i motion MJ1 angivet hur detskulle hanteras. Vad jag förstår har mina partikamra-ter klarat ut detta i reservation 50.Det låter lite märkligt när säger ska behandla detta positivt. Det är alldeles ut-märkt. Men när instrumentet finns i handen, frågandiskuteras i utskottet, och frågan då negligeras så attdet inte blir någon utskottsmajoritet för det som skabehandlas positivt, då har man misslyckats rejält ifrågan.Inge ska fortsätta att jobba för frågan.Det blir ganska svårt efter det beslut som skafattas. Oljeväxtodling kommer över huvud taget inteatt komma in under miljöstöd. Det kommer att bli endramatisk minskning av den odlingen. Möjligen, hardet sagts mig, blir det kvar en del höstsådd oljeväxt-odling i . Där går det möjligen att fålönsamhet i paritet med spannmålsodling. Men majo-ritetstexten i utskottsbetänkandet är tydlig, dvs. mantänker absolut inte se till att det blir något miljövän-ligt. Det blir upp till varje lantbrukare själv att hanteradetta. Det är inte rimligt att lantbrukarna ska ta denbelastningen i fråga om miljövänlig odling, där olje-växtodlingen är en väsentlig del av denna miljövänli-ga odling.Anf. 202 ():Herr talman och gott folk! Jag har en himla otur.Varje gång jag skriver en fusklapp innan jag går uppoch pratar skriver jag fru talman, och så sitter det enherr talman där! Då är chansen ändå bara en på fyra.Inte nog med det! När jag tittar i talarlistan där jagstår bland de sista talarna ser jag att jag är helt om-ringad av moderater. Jag känner mig inte bara oturs-förföljd utan också lite ensam. Då stärks jag av att detär det vinnande laget som har fört debatten här. Det ärett bra lag. Det känns som att tillhöra ett NHL-lag iishockey och spela mot lingonlagen i Småland.Gudrun är engagerad så att det bara stän-ker om det. är inte bara god, generösoch godhjärtad, han är också senapsexpert. JonasRingqvist, vår egen på vänsterkanten, är saklig så attdet inte behövs mycket mer. Sedan kommer Marga-reta som minister och lyfter debatten - hontar de stora greppen.Då känns det med en gång återigen lite plumpt avmig att dunka ned i små enskildheter. Jag ska lyftafram en enskild motion. I den hierarki som råder i dethär huset är det nästintill, jag ska inte säga lagbrott,men det är inte populärt.Motionen rör djurförsök. Jag har väckt en motionsom går ut på att omfördela anslagen från de försöksom görs med hjälp av djurförsök till alternativa för-sök utan djurförsök. Då har utskottet svarat att detmesta redan görs. antogs ettbetänkande i ämnet i kammaren. Allt är i principredan gjort.Men, gott folk! Jag är lite otålig av mig. Dessutomvet jag att det vid vårt nyinstiftade universitet i studenter som studerar biologi. De karvar ochskär i oskyldiga vaktlar och andra fåglar. Det är tu-sentals djur som i onödan utsätts för detta. I Växjö-fallet är det för att studenterna ska vänja sig vid attumgås med döda djur. Ändå ska de inte bli veterinä-rer. Inte för att veterinärer enbart umgås med dödadjur - det är inte så jag menar.Jag tycker att det behövs ett program för en om-ställning i enlighet med det som står i motionen. Detär motion MJ532 som jag yrkar bifall till. Bifalletinnebär inga ökade utgifter utan en omfördelning. Detär en nödvändig omfördelning. Status får man i taktmed de pengar man har att röra sig med.Det vore så här inte så dumt att erinra omatt är en mus. Det är en pigg mus. Hanskulle nog dansa och sjunga både en och annan extrajulsång om motionen bifalls. Än en gång yrkar jagbifall till motionen.Jag känner ändå en liten otålighet även inom jord-bruksområdet. Trots att jag har odlat både höns ochfår i fordom tider, långt innan EU och andra sådanafina bidragsregler fanns, vill jag förmedla, utan attyrka något, en otålighet från det småländska höglan-det. Där har vi faktiskt rent norrländska förhållanden.LFA syd är lite väl snålt. Ni får dribbla hur ni villfrån det vinnande laget, som jag själv tillhör - ochäven andra i utskottet - vad det gäller bidragsregleroch sådant, men bönderna på det småländska höglan-det känner sig alltså norrländska, men utan det norr-ländska stödet. Som ett bevis för att vi är i Norrlandhar vi haft en björn gåendes runt som rivit får oav-brutet . har också varit synlig. Rentekonomiskt känner sig bönderna som om de var i enbegynnande ekonomisk istid, för att ta i lite grann.Skogen växer, och inte bara uppåt. Sedan fälls denoch blir exportinkomster - massa, virke och annat.Men arealen, gott folk, växer också. Vill vi behållainte ett mörkt utan ett ljust och öppet , åt-minstone bitvis, kan vi inte fortsätta på denna väg.Det går bara inte.Jag ska alltså inte göra något yrkande, men jagvill ändå skicka med en sak. Inte för att jag exaktbegriper tekniken kring det hela, men jag för minpersonliga del tycker att man kunde modulera. Vadjag har förstått betyder det att man tar från de rikabönderna nere på den skånska slätten och i andravälmående områden och ger till de fattiga böndernauppe i höglandet. Gör man inte det kommer kanskeDacke tillbaka och marscherar mot Stockholm.Anf. 203 ():Herr talman! Jag skulle bara här vilja säganågra ord om min och motionMJ206.Ett sätt att kombinera modernt lantbruk med före-dömlig miljövård är att verka för införandet av"beträdor" inom för arealersättning inomjordbruket. I stora delar av , liksom i andradelar av landets slättbygder, är tillgången på allmän-rättslig mark starkt begränsad. Det är mark som all-mänheten ska kunna använda bl.a. till rekreation.I kommun finns ett exempel på enlantmästare och hans son som på ett föredömligt sättförsökt att göra något åt saken. ,1987, införde han begreppet beträdor. "Beträdor"innebar att mark som skulle läggas i träda gräsbesåd-des i remsor längs fältkanter. Dessa"beträdor" uppfyller på ett föredömligt sätt allakrav på modern miljövård. Det är i stor utsträckningplacerade längs våtmarker och vattendrag, runt går-dens skiften och längs allmänna vägar.Fördelarna är flera, men vi vill gärna peka på någ-ra punkter. Igenslam-ningen av vattendrag minskar. Besprutning och göds-ling sker inte intill våtmarker, vattendrag och allmän-na vägar. Landskapet är tillgängligt för allmänheten.Viltet får skydd och föda. Den biologiska mångfaldenökar. "Beträdorna" har ett mycket stort rekreationsvärdeför medborgarna i närheten, eftersom de öppnar natu-ren för bl.a. promenader, ridturer och cykelturer. Deanvänds mycket flitigt i vår bygd.Vi väckte denna motion för att få till stånd en för-ändring av reglerna för hur EU:s arealersättning be-räknas. Det tycker vi är väsentligt för att man skakunna kombinera konventionellt jordbruk och mo-dern miljövård.Jag tycker att det vore intressant att höra med vil-ka motiv utskottsmajoriteten utan kommentarer haravslagit motionen. Är det bara en allmän slakt av enenskild motion utan tanke, eller kan det finnas ettintresse av att undersöka hur "beträdor" skulle kunnautvecklas? Finns det ett genuint intresse finns detstora möjligheter för mig att upprätta kontakter så attni övriga ska få se "beträdorna" och se vilken fantas-tisk miljö som öppnas.Som boende i en kommun utan allmänrättsligmark tycker jag att detta är väsentligt. Vi är ganskamånga som bor i liknande bygder runtom i Sverige.Jag skulle här vilja vädja till majoriteten att förframtiden ta sig en allvarlig funderare över förslaget.Vi är många som skulle vinna på att det gick att ge-nomföra. En spridning av idén om "beträdor" till flerplatser inom och utom är synnerligen önsk-värd. Det skulle vara både möjligt och troligt omersättningsreglerna för arealersättning ändrades så att"beträdor" kunde räknas som uttagen areal och där-med åtnjuta arealersättning från EU. Ett sådant sys-tem skulle leda till betydande miljövinster inom slätt-bygdens odlingslandskap.Än en gång: Fundera över ert ställningstagandeför kommande år.Anf. 204 ():Herr talman! har det levande fä-bodbruket ansetts kunna bli ett minne av svunna tider.Tvärtemot alla uppfattningar och slutsatser lever dockfäbodarna kvar in , och ett antal yngrefäbodbrukare startar verksamhet byggd på äldre tiderstraditioner.Fäbodbruket är en liten del av svenskt jord-bruk. Ett åttiotal brukare finns i , ett femtiotali , ca 45 i och ett femtontal iVästernorrland och - totalt 187 levandefäbodar. Det är en verksamhet som trots sin relativtringa omfattning är mycket viktig för bevarande avden biologiska mångfalden, värdefulla natur- ochkulturmiljöer samt utrotningshotade husdjursraser.Undre hade jag glädjen attfå delta i fäbodriksdagen, förlagd till -den kommun i landet som har flest fäbodvallar. Fä-bodriksdagen är ett välbesökt arrangemang som ärmycket professionellt upplagt med bl.a. seminarierkring för fäbodbruket mycket angelägna frågor. Som- hör och häpna - fäbodriksdagens talman fick jag enmycket god bild av vilka frågor som är angelägna föratt vi ska kunna värna ett levande fäbodbruk.Jag har tillsammans med två centerkolleger i tvåmotioner - Fäbodar och miljöstöd och Fäbodbruk,vilka behandlas i detta betänkande - ställt mig bakomnågra av de mest angelägna krav som fäbodriksdagenställde. Det rör bl.a. att fäbodbetesstödet minst måsteligga kvar på nuvarande nivå och att ytterligare bru-kare ska kunna ansluta sig även . Detrör sig om ägofredslagstiftningen, regelverk, vårdpla-ner, mark- och byggnadsvård, m.m.Riksantikvarieämbetet, ochJordbruksverket borde få, tycker vi, ett gemensamtuppdrag i att föreslå åtgärder som främjar ett levandefäbodbruk. Åtgärder för att bevara utrotningshotadehusdjursraser är också angelägna.Jag är inte helt nöjd, för att uttrycka mig försik-tigt, med den behandling som utskottsmajoriteten hargett våra två motioner. Det är, tycker vi, väldigt an-gelägna frågor, och vi hade hoppats att vi skulle få enökad förståelse för att detta måste tas på mer allvarom vi ska kunna värna ett fortsatt levande fäbodbrukoch utveckla det. Men viktiga delar har i varje fall fåttstöd av , vilket redovisas i reserva-tion 42.Jag har en fråga till jordbruksministern.