prot · GN0948 · 1999-12-16 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1999/2000:48Torsdagen den 16 decemberKl. 9.00 - 16.5917.30 - 17.3017.50 - 17.51Det justerade protokollet beräknas utkomma ------------------------------------------------------------------------1 § Justering av protokollJusterades protokollet för den 10 december.2 § Meddelande om statistiska uppgifter omriksdagsarbetetTalmannen meddelade att statistiska uppgifter omriksdagsarbetet delats ut till kammarens ledamöter.Statistiken skulle fogas som bilaga till detta pro-tokoll.3 § Meddelande om allmänpolitisk debattTalmannen meddelade att ett meddelande om denallmänpolitiska debatten delats ut till kammarensledamöter.4 § Anmälan om fördröjda svar på interpella-tionerTill hade inkommit följande skrivelser:Interpellation 1999/2000:133Till riksdagenInterpellation 1999/2000:133 av om barnkonto.Interpellationen kommer att besvaras torsdagenden 17 februari 2000.Skälet till dröjsmålet är att ministern inte kunnatfinna en annan debattdag som passar både interpel-lanten och henne.Stockholm den 8 december 1999UtbildningsdepartementetIngegerd WärnerssonEnligt uppdragStaffan BengtssonStatssekreterareInterpellation 1999/2000:138Till riksdagenInterpellation 1999/2000:138 av ungdomsrån.Interpellationen kommer att besvaras torsdagenden 3 februari 2000.Skälet till dröjsmålet är juluppehålloch tjänsteresor.Stockholm den 9 december 1999JustitiedepartementetLaila FreivaldsInterpellation 1999/2000:131Till riksdagenInterpellation 1999/2000:131 av om förtidspensionering av unga.Interpellationen kommer att besvaras den18 januari 2000.Skälet till dröjsmålet är att det under decemberinte finns tillfällen att besvara interpellationen.Stockholm den 8 decemberSocialdepartementetIngela ThalénInterpellation 1999/2000:115Till riksdagenInterpellation 1999/2000:115 av genmanipulerade grödor.Interpellationen kommer att besvaras tisdagen den18 januari 2000.Skälet till dröjsmålet är att ministern inte kunnatfinna en debattdag som passar statsrå-det.Stockholm den 9 december 1999MiljödepartementetEnligt uppdragKathrin FlossingExpeditions- och rättschefInterpellation 1999/2000:129Till riksdagenInterpellation 1999/2000:129 av handlingsplan för trygghet och demokrati.Interpellationen kommer att besvaras tisdagen den18 januari 2000.Skälet till dröjsmålet är avsaknad av besvarsdagari december.Stockholm den 8 december 1999Lena Hjelm-WallénInterpellation 1999/2000:120Till riksdagenInterpellation 1999/2000:120 av () om energibeskattningen.Interpellationen kommer att besvaras tisdagen den15 februari 2000.Skälet till dröjsmålet är semester och externa en-gagemang under de aktuella debattdagarna.Stockholm den 13 december 1999FinansdepartementetBosse RingholmInterpellation 1999/2000:137Till riksdagenInterpellation 1999/2000:137 av () om deponiskatten på vatten.Interpellationen kommer att besvaras torsdagenden 1 februari 2000.Skälet till dröjsmålet är semester och externa en-gagemang.Stockholm den 13 december 1999FinansdepartementetBosse RingholmInterpellation 1999/2000:121Till riksdagenInterpellation 1999/2000:121 av () om nordiskt samarbete.Interpellationen kommer att besvaras tisdagen den1 februari 2000.Skälet till dröjsmålet är att det saknas besvarsda-gar och arbetsanhopning.Stockholm den 14 december 1999KulturdepartementetMarita UlvskogEnligt uppdragMartin HolmgrenExpeditions- och rättschefInterpellation 1999/2000:134Till riksdagenInterpellation 1999/2000:134 av handläggning av ärenden rörandebarn.Interpellationen kommer att besvaras tisdagen den25 januari 2000.Skälet till dröjsmålet är att jag inte kunnat finnaen debattdag som passar mig.Stockholm den 10 december 1999SocialdepartementetLars EngqvistInterpellation 1999/2000:144Till riksdagenInterpellation 1999/2000:144 av ungdomsdrogen GHB och lösningsmedlet GBL.Interpellationen kommer att besvaras tisdagen den25 januari 2000.Skälet till dröjsmålet är att jag inte kunnat finnaen debattdag som passar mig.Stockholm den 15 december 1999SocialdepartementetLars EngqvistInterpellation 1999/2000:117Till riksdagenInterpellation 1999/2000:117 av () om medlemskap i och Cypernfrågan.Interpellationen kommer att besvaras tisdagen den18 januari 2000.Skälet till dröjsmålet är juluppehåll.Stockholm den 14 december 1999UtrikesdepartementetAnna LindhInterpellation 1999/2000:125Till riksdagenInterpellation 1999/2000:125 av () om mänskliga rättigheter på Kuba.Interpellationen kommer att besvaras tisdagen den18 januari 2000.Skälet till dröjsmålet är juluppehåll.Stockholm den 14 december 1999UtrikesdepartementetAnna LindhInterpellation 1999/2000:119Till riksdagenInterpellation 1999/2000:119 av Kerstin-MariaStalin (mp) om folkbokföring för flyktingar medtillfälliga uppehållstillstånd.Interpellationen kommer att besvaras tisdagen den25 januari 2000.Skälet till dröjsmålet är att jag inte kunnat finnaen debattdag som passar mig.Stockholm den 14 december 1999UtrikesdepartementetMaj-Inger Klingvall5 § Hänvisning av ärenden till utskott och be-slut om förlängd motionstidFöredrogs och hänvisadesProposition1999/2000:39 till bostadsutskottetSkrivelse1999/2000:37 till justitieutskottetKammaren biföll talmannens förslag att motions-tiden för ovanstående ärenden skulle förlängas tillfredagen den 21 januari 2000.6 § betänkande 1999/2000:NU1Utgiftsområde 24 Näringsliv (prop. 1999/2000:1delvis)Anf. 1 ():Fru talman! Krisen i måste få ettslut. Den skadar företagen och också svenska ochnorska intressen.Regeringen har misshandlat ett av vikti-gaste framtidsföretag, . Regeringen tillsammansmed sina norska kolleger bär ansvaret för den tumul-tartade såpopera som uppkommit i Telia-Telnor-affären. Regeringen har försatt och Telias an-ställda i en ohållbar situation. Regeringens envisamotstånd till privatisering av är tillsammansmed fusionsavtalet och dess konstruktion grunden tillden katastrof vi nu bevittnar.Att i ett avtal binda bolagen till statligt majoritets-ägande under längsta möjliga tid, , har saboteratdet nya företagets möjligheter och förutsättningar attarbeta marknadsmässigt. Den värdeförstöring somblir följden av detta kommer att bli enorm.Ska företaget kunna återvinna marknadens och deanställdas förtroende måste avtalet omförhandlas ochen verklig privatisering genomföras.Fru talman! Alla de många företag av olika stor-lek och med varierande inriktning som verkar i vårtland skapar de tillgångar och det ekonomiska utrym-me som är själva förutsättningen för verksamhet inomde flesta områden som diskuterats i denna kammareunder . Företagande är den vikti-gaste drivkraften för att skapa välstånd. Nyckeln ärvillkoren för företagande, entreprenörskap och in-vesteringar. Det är därför logiskt att det är näringsut-skottets ärenden som får utgöra själva finalen i åretssista debattrunda.Kraven på goda villkor för företagande och in-vesteringar ökar i takt med internationaliseringen.Näringsklimatet i vårt land måste utformas så, attSverige klarar att tävla med de mest konkurrenskraf-tiga delarna av världen. Därför är det viktigt att un-danröja de faktorer som hämmar företagande, jobboch tillväxt och som kan påverkas genom den in-hemska politiken.En presenterad utredning från omhuvudkontorens roll och lokalisering visar att i vårtland har storföretagen utlokaliserat sina huvudkontori högre grad än vad som skett i andra länder.Utredningen pekar på brister i det svenska nä-ringsklimatet som medverkat till att huvudkontor harflyttat. Det höga skattetrycket har gjort att det harblivit allt svårare för svenska företag att rekryterasåväl svensk som utländsk personal med en interna-tionellt konkurrenskraftig kompetens. Skattetrycketstöter bort välutbildade människor och därmed före-tag och jobb. De höga skatterna gör det dessutomdirekt lönsamt för företagsledningar att flytta.Utredningen konstaterar att det råder en förtroen-dekris mellan åtminstone delar av näringslivet ochden politiska makten.Sverige har flera starka sidor - en ren miljö, brainfrastruktur, goda språkkunskaper, hög datatäthetoch ett försteg inom informationstekniken. Framförallt framhåller utredningen som en stor fördel attSverige har en internationellt erkänt skicklig före-tagsledarkompetens. Att behålla denna starka tradi-tion och kultur i svenskt näringsliv av internationelltkonkurrenskraftiga företagsledare är en grundläggan-de förutsättning för att få fram nya framgångs-rika företag.Vi måste undanröja påverkbara faktorer somhämmar utveckling och nyetablering av såväl företagsom huvudkontor i . Hit hör skattetrycket,arbetskraftskostnaderna, den otidsenliga arbetsrätten,tillgången på kompetens och osäkerheten om EMU.Vidare måste samspelet mellan politiska företrä-dare och näringslivet bli bättre. Under förutsättningatt alla dessa faktorer åtgärdas har mycketgoda möjligheter.Sverige har ett gyllene tillfälle att som ettvärldsledande land inom IT-området skapa tillväxtoch välstånd. Utvecklingen inom den nya kunskap-sindustrin är svindlande snabb. Om svenska barriärerinte snabbt elimineras riskerar vi att missa tillfälletoch förlora de kunskapsbaserade företagen till ländermed bättre näringsklimat.Fru talman! Positiva attityder till företagande ochett förbättrat näringsklimat är lika viktigt för storfö-retagen som för småföretagen. För att långsiktigtklara sysselsättning, tillväxt och välfärd behöver vi enmängd nya företagare som startar och driver verk-samhet i vårt land. Inte minst finns det outnyttjademöjligheter till framväxt av nya företag och jobbinom den arbetsintensiva tjänstesektorn, den sektorsom har fungerat som sysselsättningsmotor i såmånga andra länder. Här krävs det en radikal attityd-förändring hos socialdemokrater såväl i kommunersom i riksdagen.Det är ett underbetyg åt regeringen att nyföreta-gande i vårt land fortsätter att sjunka. Den senastenyföretagarbarometern från and Society visar enminskning . Alla län utom lig-ger på minus.I många s-styrda kommuner motarbetas privatverksamhet inom vård, skola och omsorg. På mångahåll försvåras dessutom för privata företag genom attkommunal näringsverksamhet tillåts snedvrida kon-kurrensen. Till ett gott näringsklimat hör att lagstifta-ren förhindrar att detta ska kunna ske. harregeringen här som i så många andra frågor som ärviktiga för företagande och jobb visat brist på förstå-else, vilja och handlingskraft.Brister gör det också när det gäller den för småfö-retagen så viktiga frågan om regelförenklingar. Allt-för lite har hänt. Av Småföretagsdelegationens 77förslag har bara 12 genomförts och 22 är under utred-ning. Det innebär att 65 av 77 förslag inte har för-verkligats. har regelbördan ökat med mel-lan och . Trots vackert tal från su-perdepartementets pratministrar visar Demoskopssenaste mätning att företagen uppfattar en fortgåendeförsämring. Förtroendet för regeringen dalar.Regeringens ovilja att skapa rimliga villkor för fö-retag gör att alltfler småföretagare flyr till Holland.Länder som och har längeaktivt arbetat för att underlätta för de mindre företa-gen. Ansvaret för regelförenklingar har där lagts påmycket hög nivå och det har gett resultat som harmärkts hos företagen. Den har istället förhalat och fördröjt förenklingsarbetet.Enligt chef ligger och föreSverige. Han efterlyser en attitydförändring i Rege-ringskansliet och i statliga verk och myndigheter.Simplexgruppen, som långt om länge kommit till ochsom nätt och jämt hunnit påbörja sitt arbete, vill vimoderater ge en budgetförstärkning.Många svenska företag har hamnat i en fullkom-ligt oacceptabel situation genom de orimligt långahandläggningstiderna hos Patent- och registrerings-verket, PRV. Orsaken är att tvångsförflyttningen avPRV till var dåligt genomtänkt. "Man tänkte för litet på konsekvenserna och det fårföretagen lida för", säger i en intervju.Det är en dålig ursäkt!I socialdemokraternas sinnevärld kommer hänsy-nen till företagen alltid på mellanhand. Vi moderaterkräver tillsammans med kd, fp och c i en gemensamreservation att gör ett uttalande till rege-ringen om förkortade handläggningstider hos PRV.I en annan gemensam reservation avvisar vi rege-ringens förslag att integrera Nationellt resurscentrumför kvinnor i ordinarie verksamhet. NRC:sarbete med att utveckla kvinnligt företagande harvarit framgångsrikt. Vi vill inte slå sönder nuvarandeorganisation och rycka undan benen för de eldsjälarsom arbetar ute i landet. Vi tycker att det finns godaskäl att lyssna till alla dem som hört av sig till ossriksdagsledamöter och vädjat om NRC:s bevarande iden form det har nu.Fru talman! Vi moderater förordar i parti- ochkommittémotioner en inriktning av den ekonomiskapolitiken som syftar till att skapa bättre förutsättning-ar för både företag och enskilda människor att växa.Vi deltar därför inte i utskottets beslut om budgeteninom utgiftsområde 24 Näringsliv, utan utvecklar i ettsärskilt yttrande våra förslag.Jag står självfallet bakom alla reservationer medmoderat underskrift, men jag nöjer mig med att yrkabifall till reservation 1.Till sist: När det gäller den för så många företagviktiga frågan om energin kommer att ta den debatten. Jag vill bara avsluta medatt sammanfatta vad regeringen har åstadkommit såhär:Få regeringar har skapat en så djup konfrontation,som ger minskad tilltro till vårt land i dess för-längning.Man har försatt ett privat företag i en situation,som tvingat fram en förtida kärnkraftsreaktor-stängning.Jag erinrar mig de 101,som av oro för vädjade om större klok-skap.De tystnat nu varenda en,i vanmakt över regeringens bottenlösa dårskap.Då ej sakskäl stänger Barsebäckförsämras allvarligt näringsklimatsituationen,tilltron till får sig en knäck,likt den som blev följden av löntagarfondsprovo-kationen.Anf. 2 ():Fru talman! När det gäller frågan om Telia-Tele-nor-fusionen tycker jag fortfarande att det är lämpligtom så många som möjligt försöker säga så lite sommöjligt innan vi vet hur det går med denna affär. Jagtycker fortfarande att den här fusionen är viktig bådeför och för . Jag tror att den är en nöd-vändighet om vi ska kunna behålla kompetens i Nor-den, och jag är därför väldigt oroad för den utveck-ling som vi nu kan se. Det är en beklaglig diskussionsom har varit . Jag tror attäven svenska riksdagspolitiker har klampat in på enarena som man borde vänta och avvakta med tillsförhandlingar och diskussioner är klara.När man lyssnar på undrar man omman lever i samma land och i samma verklighet,därför att så dåligt och så eländigt som det verkarvara enligt henne i det här landet är svårt att tänka sig.Jag tror att det är väldigt få svenskar som på någotsätt kan ställa sig bakom det som hon har redogjortför.Om man läser reservation 1 i betänkandet sommoderater, kristdemokrater och folkpartister stårbakom ser man inga större nyheter egentligen. Det ärde gamla vanliga bitarna. De föreslår och tycker attdet är väldigt viktigt med en flexibel arbetsmarknad.Och sade väl egentligen vad hon me-nar med flexibilitet. Det handlar då naturligtvis om ensänkning av a-kassan, definitivt en ordentlig urholk-ning av arbetsrätten och försvagade fackföreningar.De vill också ha en förnyelse av den offentliga sek-torn. Med det menar de utförsäljning av gemensamegendom, privatisering av kärnverksam-het, osv.Fru talman! skulle det vara väldigt roligtom man kunde få höra lite nytänkande från våra bor-gerliga kombattanter. Tänk om man någon fick läsaförslag om hur viktigt det är att löntagarna, humanka-pitalet, ges större ansvar och större delaktighet i deolika verksamheterna och om man kunde få höra hurviktigt det är att det finns starka fackföreningar somorkar med att ta diskussioner med företagsledningaroch som orkar med att diskutera viktiga frågor ombåde medlemmar och företagsledningar. Det skullevara intressant att från det här hållet också få höra attdet är viktigt och bra att den svenska förskolan liggeri topp och att det är viktigt också för det svenskanäringslivets utveckling. Vi får väl vänta lite till in-nan vi får höra detta.I slutet av sitt anförande tar uppBarsebäcksfrågan. Så sent som i går hade jag kon-takter med representanter från Sydkraftskoncernen,och jag kan inte förstå att de var så fruktansvärt upp-rörda som ger sken av. Tvärtom tyckernog de också att det är skönt att frågan nu är avklarad.De inser att vi har ställt in på en annan ut-veckling när det gäller energifrågorna, och jag trorfaktiskt att vi efterhand kommer att få se Sydkraftsom en mycket viktig spelare när det gäller att ställaom Energisverige.Reservation 2 från är en mycket storkontrast mot den samlade högerreservationen. I re-servation 2 för man åtminstone fram att det finnsproblem och att tillväxten är ojämnt fördelad överlandet. Man tar också upp frågan om hur viktigt det ärmed en miljömässigt och socialt hållbar ekonomi.Man talar om att miljö- och rättvisefrågorna är viktigaför att klara och naturligtvis ocksåom hur viktigt det är att ha stabilitet i ekonomin -inga häftiga skattesänkningar hur som helst. Jag tyck-er att man kan notera den skillnaden.Fru talman! har vi diskuterat hur densvenska varvsindustrin ska kunna konkurrera medvarvsindustrin ute i världen. Vi har haft en situationdär den svenska varvsindustrin har fått kämpa på utannågra som helst stöd i konkurrens med varv ute ivärlden som får direkta statliga stöd på upp till99,av byggnationen. Vi är många som tycker attdetta inte kan fortsätta utan att det måste ske en för-ändring. Och vill jag notera att vi ändå har fått ettenigt utskott som säger att om regeringen redan nästaår kan se att den uppgörelse om att ta bort subventio-nerna från inte blir av, alltså omflera länder tänker fortsätta att subventionera sinvarvsindustri, så anser utskottet att regeringen börgöra en bedömning och återkomma med ett förslagtill åtgärder. Jag tycker att det är ett stort framsteg fördenna fråga.Fru talman! I detta betänkande framgår det att detfinns ett förslag från regeringen om att satsa 5 miljo-ner kronor på IUC, Industriellt utvecklingscentruminom musikområdet, i det här landet. Jag tycker attdet är viktigt att man får historien bakom detta klarför sig. Det är fantastiskt att satsningen sker på mu-siksidan. Vi är ju vana vid att sådant här ska ske imetall-, trä-, aluminiumindustri osv. ska vi alltsågöra detta även på musiksidan.Detta är egentligen en 18-årig historia om enmissförstådd ungdomsförening som nu är respekterad, och ungdomarna är hjäl-tar i sin region och över hela . 1981 var det ettantal ungdomar som startade förening-en Rockparty med motivet att det fanns för lite attgöra i detta lilla samhälle. 1982-1985 anordnade manmängder med små och stora musikarrangemang, ochföreningen blev något av ett begrepp irockmusiklivet i . 1986 anordnades den förstaHultsfredsfestivalen. 1987 var det också festival, menden gick med mycket stor förlust. Vad hände då, frutalman? Jo, faktum är, vilket man kanske inte kan troett antal år senare, att man då fick nästan hela detpolitiska etablissemanget emot sig. Man hade väldigtsvårt att klara av situationen. Men genom att själv gåi borgen och ta upp nya lån klarade man av hela situ-ationen och kunde gå vidare. Det var stor debatt ikommunfullmäktige, i pressen och överallt, ochmånga vill stoppa denna hemska förening som ordna-de med rockmusik och som såg till att samla massormed ungdomar som hade trevligt och roligt. ärdet ingen som törs komma med sådana förslag.Det har gått vidare. 1990 hade Hultsfredsfestiva-len 18 000 besökare och 1998 35 000 besökare. Och idetta IUC finns så mycket annat, t.ex. att Yurope, enintresseorganisation för alla stora musikfes-tivaler, förlägger sitt huvudkontor till . Man kan alltså fr.o.m. blifil. kand. i musik. Man kan också som t.ex. gitarriståka på träningsläger till detta musikens Mecka.Forskning kommer att ske, företagsbyar kommer attväxa fram och det kommer att bli ett museum för huralla tiders musik växer fram i Sverige.Det är naturligtvis en fantastisk utveckling somhar skett under dessa . Ungdomarna som startadeRockparty är fortfarande kvar, men handlar det ommogna 30-åringar. De är lokalpatrioter som trotsmånga goda anbud, ekonomiskt intressanta arbeten,förblir sin hembygd trogna.Ungdomsföreningen är ett bra exempelpå hur lokala initiativ, ofta av ungdomar, kan föränd-ra en liten industrikommuns utveckling om de intestoppas. Det är bara att förundras över att dessa ung-domar, med tanke på den motvind som varit, fortfa-rande kämpar.Denna lilla ungdomsförening som har lyckats såbra har alltså i en kommun där industrin ramlat, därman rationaliserat, sett till att förändra. I stället förden stora träindustrikommunen kan man tala omen typisk musikkommun som ligger på teknikensframkant och som kommer att visa hur man kan vän-da utvecklingen i en hårt drabbad region.Anf. 3 () replik:Fru talman! När regering och majoritet driver ige-nom beslut mot det samlade näringslivets och motsvenska folkets uppfattning, med de kostnader ochförsämringar av miljön som det medför, innebär deten försämring av näringsklimatet.Det är ett gemensamt intresse för alla - anställdaoch företagsledare inom olika branscher - att nä-ringsklimatet blir bättre så att det underlättar för jobboch företagande. Mer än utsättsföretagen för en stenhård konkurrens. I lika höggrad innebär globaliseringen att länder, regioner ochkommuner konkurrensutsätts.I dag består av den svenska exporten av IT,telekom och medier. Handeln över nätet ökar drama-tiskt. Företagen i den nya ekonomin ser helt annor-lunda ut än de gjorde i det gamla industrisamhälletoch de är synnerligen lättrörliga. För att vårt land skalyckas i den nya ekonomin krävs det ett nytänkande,förnyelse och en anpassning av politiken.Anf. 4 () replik:Fru talman! Energifrågorna är intressanta men jagförsöker avhålla mig från de frågorna för att i ställetlåta reda ut dem.Visst behövs det förnyelse och visst lever vi i enförändrad värld. Men varför då inte, ,försöka peka på andra vägar än bara justsänkta skatter, försämrad arbetsrätt och svagare fack-föreningar? Varför inte ta fram andra viktiga delarsom behövs för att klara förnyelsen och för att klaraden omställning av hela näringslivet som behövs?Anf. 5 () replik:Fru talman! De gamla strukturerna är felaktiga.Det är inte bara vi moderater som säger det, utan detsäger också , , , och flera andra utländ-ska kvalificerade bedömare, liksom vårt eget ISA.Den nya ekonomin med de nya kunskapsföretagenser helt annorlunda ut. Där är det kunskapen som ärvärdet i företagen. De flesta som går in i företagenblir delägare där. De gamla strukturer som finns pas-sar inte i den nya ekonomin. Det är ett faktum att dethandlar om hinder för tillväxt, om hinder för nyaföretag och om hinder för jobb.Det är ett allmänt intresse att vi på det här planetfår ett nytänkande och en förändring i den svenskapolitiken.Anf. 6 () replik:Fru talman! Jag tror också att den nya teknikenoch IT-företagen blir allt viktigare. Men den gamlatraditionella industrin är fortfarande avgörande ochviktig för det här landet. Det finns ganska mångalöntagare och företag som inte har den nya IT-tekniken som grund. Även dessa måste också KarinFalkmer ta hänsyn till.Rockpartyföreningen och alla dess företag somvuxit fram , vilket jag re-dogjorde för, behöver naturligtvis hjälp för att kunnautvecklas och bli starka på marknaden. Men då är detintressant att konstatera att fördenna företagsamhet, som kommit att betyda såmycket för en stor region och kanske för hela Sveri-ge, var det ett väldigt litet stöd från de partier somofta pratar om förnyelse. Kanske fick den här före-ningen mer stöd från de partier som angrips för attvara traditionella men som förstod att det här varnågonting nytt. Fastän det var ungdomar skulle manse till att det satsades på dem. Det tror jag är viktigasaker som vi bör dra lärdom av.Anf. 7 ():Fru talman! befinner sig i en högkon-junktur. Detta är givetvis något som är positivt och somvi alla gläds åt men vi får för den skull inte låta detförblinda oss. Högkonjunkturen mattar så småningomav och det är då som den ekonomiska politiken påallvar sätts på prov. Det är närmast en självklarhet attefter en högkonjunktur följer en lågkonjunktur.