prot · GM0943 · 1999-01-21 00:00:00 — att när kommunens invånare tjänar mer ochbetalar mer skatt blir kommunens ekonomi sämre.Detta system som ger denna effekt, vilken drabbarbåde fattiga och rika kommuner, måste omedelbartavskaffas.Utjämningssystemet skulle ses över, och alldelesnyligen har den kommunala utjämningsutredningenkommit med sitt förslag. Men de har inte tittat på demycket dåligt utformade reglerna för intäktssidan.Det som har kommit är faktiskt bara en halvmesyr,för de har enbart koncentrerat sig på hur potten skallfördelas.Än en gång har det kommit ett förslag som är såkrångligt att nästan ingen annan än möjligen kon-struktörerna själva förstår det i detalj. Ja, det är såkrångligt att utredningens ordförande lär ha sagt: Detär inte nödvändigt att varje kommunpolitiker skallkunna räkna ut hur det slår. Det räcker om de hartilltro till systemet. Om han har sagt detta är det ettminst sagt häpnadsväckande uttalande. Vart tog vär-nandet om den kommunala demokratin och ansvaretvägen? Är det så att de folkvalda och kommuninvå-narna skall - förlåt, jag höll på att säga ett fult ord -dumförklaras när de vill ta ansvar för de kommunalautgifterna och inkomsterna? Budskapet var i alla falltydligt: Försök inte förstå, lyd bara!Nu har diskussionerna gått höga kring vilkakommuner som är vinnare och vilka som är förlorare.De som för den diskussionen har inte förstått. Detfinns stora vinnare och det finns stora förlorare isystemet, men en kommuns pengar är ju de enskildakommuninvånarnas pengar. Alla skattande i kommu-nen bidrar till den gemensamma potten, som är förut-sättningen för kommunens verksamhet. Förlorarna iutgiftssystemet är de låginkomsttagare som bor ibidragande kommuner, och vinnarna är höginkomst-tagarna i mottagande kommuner.Bären varandras bördor är ett uttryck som vi harhört från talarstolen i denna debatt. Visstskall vi göra det, men i det här systemet är det desvaga som faktiskt bär de starkas bördor.Effekten av utjämningssystemet kan bli den att enundersköterska i min kommun kanske bidrar till attsubventionera höginkomsttagarens motionssimning idet kommunala badhuset i en mottagande kommun.Det gör hon genom höjd skatt i hemkommunen, sänktservicenivå och höjda avgifter för den kommunalaservicen.Jag trodde faktiskt att det fanns flera partier i vårtland som värnade om människor med låga inkomsteroch som skulle sätta denna strävan framför att försökaskapa rättvisa mellan politiskt styrda organ somkommuner.Min hemkommun är den kommun som skickar mest pengar till systemet. Om utredning-ens förslag genomförs skall vi, när systemet är fulltutbyggt, betala per invånare och år, totalt ca340 . Vi kan inte ha den segre-gation som det kommer att leda till, för låg- och me-delinkomsttagare kommer inte att ha råd att bo kvar iDanderyds kommun och i andra starkt bidragandekommuner.Vi måste inse att i ett demokratiskt land med enkommunal beslutsnivå går det inte att konstruera enmodell för en total rättvisa mellan kommunerna.Visst skall vi ha ett system som hjälper kommu-nerna att klara vården, skolan och omsorgen, mendagens system är inte bra. Klart är också att utred-ningens definierade strukturella faktorer är bättreanpassade för glesbygd än för storstad. Effekterna förStockholmsregionens invånare är faktiskt orimliga.Fru talman! Det vi ser är ett skatteutjäm-ningssystem som inte ger rätt signaler och som nästanalla är missnöjda med. Och vi ser ett utredningsför-slag som bara skrapar lite på ytan men som ocksånästan alla i vårt land är missnöjda med. Missnöjet ärpartipolitiskt obundet. Det sträcker sig från norr tillsöder. Jag måste säga att det inte är ofta som det rödaKiruna och det blå är överens. Men härkommer vi till samma uppfattning: Utredningensförslag är en katastrof. Det bör förpassas till pappers-korgen, och ett nytt system bör utarbetas.Redan 1995, när regeringens förslag föreladesriksdagen, framhöll att den egnabeskattningsrätten naggas i kanten och att en del avden kommunala självstyrelsen går förlorad. Vi mo-tionerade också redan då om att regeringen skulletillsätta en utredning för att ta fram en bättre modellför finansiering. Det behovet kvarstår medall tydlighet.Fru talman! I det nuvarande systemet måste Pom-peripossaeffekterna elimineras. En utred-ning bör tillsättas för att finna en ny modell där in-komstsidan i systemet regleras via statsbidrag. Utred-ningen bör även få i uppdrag att förenkla systemet.Anf. 20 () replik:Fru talman! Det kommunala skatteutjämnings-systemet och dess effekter är det inte så lätt att förståsig på. Men att tycka synd om kommunen idet här sammanhanget är nog inget som jag och mittparti, , gör. Man kan inte heller, somInger Strömbom gör, bryta ned det här på individnivå.Dessutom sprids det en massa fördomar i de härsammanhangen; att de stackars fattiga Norrlands-kommunerna behöver så mycket hjälp för att de harså lite inkomster. Bryter man ned bruttonationalpro-dukten på regional nivå är mitt län, ,ett av de län i som toppar statistiken. Vi lig-ger väldigt högt, men vi har hög utflyttning och gans-ka hög arbetslöshet. Man måste alltså se samband påolika sätt, inte bara inom det kommunala skatteut-jämningssystemet. Meningen med systemet måste juvara att skapa likvärdiga förutsättningar för kommu-ninvånare över hela när det gäller barnom-sorg, skola, äldreomsorg och offentlig service.Anf. 21 () replik:Fru talman! Man skall inte tycka synd om Dan-deryd - nej, man skall inte tycka synd om någonkommun. Man skall tycka synd om de lågavlönadeoch svaga kommuninvånare som råkar bo just därman höjer skatten, där man tvingas rationalisera, därman tvingas dra in på verksamheter och där mansätter högre och högre avgifter som drabbar de svagaoch de med låga inkomster.Danderyd har tyvärr en stämpel på sig att där borbara de rika och duktiga människorna i vårt land. Detär inte så. Vi har en absolut normalfördelning när detgäller invånarnas ekonomiska situation. Vi har någrafå, en handfull, mycket rika personer. Men vi harockså väldigt många som har det väldigt svårt. Det ärde som drabbas genom att man brandskattar kommu-nen, för kommunens pengar är kommuninvånarnaspengar.Anf. 22 () replik:Fru talman! Det där är väl en bild som inte stäm-mer med verkligheten om man tittar på medelinkom-stuppgifter när det gäller kommun. Vilketsystem kommun sedan väljer när det gäl-ler att sätta sina avgifter i förhållande till den kom-munala skattenivån, det är något som har med kom-munens egen roll att göra. Men i det sammanhangettror jag faktiskt att ni själva kan ordna till kommunalservice för dem som har det svårare i kommunengenom att bl.a. titta på er skattesats.Anf. 23 () replik:Fru talman! hörde vi det där igen att man intetror på hur det ser ut i . Medelinkomsten ärhög, det är ju det jag säger: Vi har en handfull mycketförmögna personer och då blir medelsiffran väldigthög. Det spelar ingen roll att vi har väldigt mångamed låg inkomst i och med att den här lilla klickenhar så god ekonomi.Skattesatsen bör ju sättas i relation till vad mananvänder pengarna till, de kommunala pengarna.Skall kommunerna bedriva affärsverksamhet ellerskall de koncentrera sig på kärnuppgifterna? I Dan-deryd har vi koncentrerat oss på kärnuppgifterna. Viskulle ha en väldigt god ekonomi, vi skulle inte behö-va protestera, om det var så att vi fick behålla dekommunala pengar som vi behöver. För vi stöder intenågra stadshotell som går knackigt. Vi stöder ingabostadsbolag som har det knackigt. Vi koncentreraross på vården, skolan och omsorgen.Anf. 24 ():Fru talman! Det fanns en rubrik i enav länstidningarna hemma i . Rubriken löd:"Det är dags att göra något konkret!" Den rubrikenoch meningen får sägas vara riktad till regeringen, tillSocialdemokraterna och aktuella stödpartier. Härhandlar det verkligen om det som är namnet på da-gens debattrubrik: välfärd. På något sätt är rubrikenen bra sammanfattning. Det måste hända något, detmåste ske något . Det är som sade vidinledningen : Det räcker inte att bara prata.Om regeringen bara gör en del av det som utlova-des inför valet så är redan det ett bra steg. Detfanns ju så många löften. Därtill kan läggas de nyalöftena modell . Också där gäller att om barabråkdel infrias så ljusnar det.Men om man läser informationen om vilka propo-sitioner som kommer hit till så ser man inteminsta ljusning vid horisonten. Statsministern sade isin inledning i går att skattesänkningar skall kommasteg för steg. Det var ju för kravet på skattesänkning-ar som vi moderater av bl.a. socialdemokraterna hå-nades i valrörelsen. Det kan vi dock ta. Det är bra attsocialdemokraterna nu har kommit på andra ochbättre tankar. Men det är dags att ta några steg nu,t.o.m. stapplande steg är bättre än inga steg alls.Jag kommer alltså från . Vid den förr-förra befolkningsräkningen var det 14 av 15 kommu-ner som tappade i befolkning. Också i centralregionenFalun/minskade befolkningen, och det ärallvarligt. Regeringen har, det skall också påpekas,hjälpt till med befolkningsminskningen genom atttvångsförflytta statliga myndigheter från länet. Vidden senaste befolkningsräkningen var det fortfarande14 av 15 kommuner som visade minus. Befolknings-minus slår hårt skattemässigt mot kommunerna ochlandstinget.Har man dessutom, som vi där hemma, socialde-mokrater i som älskar att hålla på medandra uppgifter och verksamheter än de man är sattatt sköta - sjukvården är väl a och o - då blir detännu mörkare på himlen. Jag tänker här på vad fi-nansminister sade i en interpellations-debatt . Han sade något så klokt som att vimåste tänka på att det är skattebetalarnas pengar vihanterar. Just det, tänk om vissa politiker hörde denuppmaningen. Då tänker jag främst på många lands-tingspolitiker. Det måste bli ett slut på det här med attlandstingen kapprustar med länsstyrelserna i region-frågor och om samma ämnen.Fru talman! Apropå välfärd, eller rättare sagtgrunden för välfärd, funderar man ju på hur regering-en skall nå fram till att få ned den öppnaarbetslösheten till . Det är ett mål som Socialde-mokraterna själva har satt upp, och det är ett avgö-rande löfte. Men kanske är det så, som sade vid inledningen i går, att man har slängdet målet i papperskorgen.Vi minns också orden från statsminister under valrörelsen: "En tillväxt på över 3 %de kommande åren är sannolik". Hur gick det? Vi vetockså att statsministern i valrörelsens slutskede sadeatt det växte så att det knakade. Det sade alltså stats-ministern. knakar det bara.Fru talman! Jag tittade i protokollet från den all-mänpolitiska debatten för exakt . Då vardet valår. Det var löften hit och löften dit, och social-demokraterna slog sig för bröstet. En socialdemokratfrån mitt hemlän stod här i talarstolen och avslutadeexakt så här: Det fungerar endast med en ren social-demokratisk politik.Nej, tyvärr fungerar det inte med en socialdemo-kratisk politik. Det har gått ännu och frågan ärvad folk tycker. Jag gissar att svaret mer är åt detknakande hållet än att folk uppfattar att det växer sådet knakar.Vi minns också alla enkäten från företagarna sompresenterades inför valet, där Socialdemokraternat.o.m. fick sämre betyg än . Sådantmåste väl ge klang även in i alla heligastetankeverkstäder, om nu sådana finns.Låt oss ta ned resonemanget, dessa löften, tilllänsnivå, hem till mitt län, . Rubriken jaginledde med, "Det är dags att göra något konkret! ",var föranledd av en enkät hos länets företagare. Det ärväl trots allt där som de nya jobben skall komma.Kanske kan vi vara överens om det, i alla fall en ma-joritet här i kammaren. Det är i de privata företagensom en fortsatt välfärd skall hämtas.Företagsklimatet har försämrats ordentligt. Dettapåstående och denna mening är inte min, utan det ärsammanfattningen av en enkät hos 91 tillfrågadeföretagare i . Det är därför inte en meningsom man kan vifta bort hur som helst. Det konstate-rades, tyvärr kan man säga, bl.a. att samarbetet medfacket blivit sämre.En viktig bransch som vi har i vårt län är turis-men. Det är en framtidsbransch. Men branschenmåste ges bättre förutsättningar för att leva och för attutvecklas. Här kan många nya arbetstillfällen komma.Men det finns många mörka moln över just turismen,t.ex. en hög turistmoms. Den är högre än i EU-länderna i snitt. Vi måste ge bättre förutsättningar förnya jobb.Ibland när man sitter i kammaren och lyssnar fårman känslan av att vissa tror att det är politikerna somskapar jobben. Det kanske är så att man måste på-minna sig om att vi bara kan skapa förutsättningaroch underlag för nya jobb.Inom turismen handlar det verkligen om småfö-retag. av alla turistföretag har färre än tio an-ställda. En viktig bit som hör till välfärden och somskapar jobb är bensinskatten. Jag tänker på dem somskall besöka fjällvärlden, t.ex. de fjäll vi har i Idreoch . Vi vet att av alla som kommer dit,kommer dit med bil. Vi vet också att om andra varorskulle ha samma höga skatt som bensin skulle en BigMac på kosta . av allabarnfamiljer har en eller två bilar, och därför är ben-sinskatten en viktig del.Fru talman! Det här kan man ta som funderingarom och kring vår välfärd. Jag har velat belysa en delav som säkert många i kammaren kallar gles-bygd. Och visst är det ett glest befolkat län, men jagtror på vårt län, . Ett land kan inte bara hastorstäder. är ett avlångt land, och hela Sveri-ge skall ju leva heter det. Men det är, som jag sade iinledningen, dags att göra något konkret nu.Slutligen: Det finns mycket att göra. Dagens ru-brik handlar alltså om välfärd. Jag undrar om den 57-årige svårt handikappade man, som jag just hjälpt attöverklaga ett beslut från till läns-rätten, tycker att det finns något som heter välfärd.Han är och förtidspensionär. Och det är justdetta som är problemet. Han är och han ärsjukpensionär. Det är också motiveringen från försäk-ringskassan till varför han inte kan få bidrag till enhandikappmoped - detta inom avdelningen välfärd iSverige 1999.Anf. 25 () replik:Fru talman! Jag kan dela oroför att det sker en befolkningstillströmning till stor-städerna. Det kanske inte är det bästa. Vi måste kan-ske samarbeta mer för att hitta alternativa former såatt folk bor kvar även i s.k. glesbygd.Men jag begärde inte ordet för detta. Jag begärdeordet därför att sade att partikamra-terna i i ägnar sig åt frågor sominte hör hemma i . Jag skulle vilja att hanutvecklar vilka frågor det är.Anf. 26 () replik:Fru talman! Det är all verksamhet som inte harmed sjukvården att göra. Jag vet bara siffran frånlandstinget hemma. Det är ungefär 200 miljoner kro-nor som inte går till sjukvårdsverksamheten. Lands-tinget hemma anställde en länskonstnär.Det tycker jag är mycket magstarkt och ett exempelpå hur man hanterar pengar fel.Vi vet att bemanningen inom sjukvården har sku-rits ned dramatiskt. Det finns bra sjukvård, men viläser om dålig sjukvård och underbemanning. Och dåskär det i alla fall i mitt moderata hjärta och i migsom landstingspolitiker. Man sysslar med så mycketsom inte är sjukvård. kan få en listasom är två och en halv A4-sidor lång på bidrag ochanslag som inte har med sjukvården att göra.Anf. 27 () replik:Fru talman! och jag är grannar.Vi bor ju i grannlän, och vi har väl en liknande ut-veckling när det gäller befolkning i kommuner.När jag lyssnade på och hansförslag till förändringar kunde jag upptäcka två saker:Turism och sänkt bensinskatt är det som skall sättafart på jobben i . I är väl situatio-nen inte riktigt likadan. Jag undrar faktiskt, RolfGunnarsson, om ni inte har något mer när det gällerregionalpolitiken.När det gäller kommunernas och landstingensekonomiska situation tror jag nog att med politik får kommunerna och iDalarna ännu mindre att röra sig med. Det beror bl.a.på en annan syn på skatteutjämning och påden offentliga sektorns ekonomi.Anf. 28 () replik:Fru talman! Som sade bor vi vis-serligen i olika län, men vi bor ju ganska nära varand-ra ändå.Turismen var ett exempel på hur man i mindre fö-retag och i småföretag, som jag sade i mitt anförande,där man har under tio anställda, kan få en blomstring.Det behövs en blomstring. Det behövs att man görnågonting.Det var ett exempel, men vi moderater har i vårapartimotioner många förslag på hur småföretagandetoch företagandet skall utvecklas. Det är det som ärdet viktiga. Vi måste få fart på och företa-gandet, men kanske inte med den inriktning som OweHellberg har i sina partiprogram, med en kraftigtväxande offentlig sektor. Vi har nog olika uppfatt-ningar. Vi moderater vill se en ökad satsning på fö-retagen och småföretagen. Där kan de nya jobbenkomma.Anf. 29 () replik:Fru talman! får nog läsa vårtpartiprogram lite bättre, tror jag. Vår inriktning har enstark betoning på småföretagandet och dess villkor.Att begränsa det här till en fråga om turism trorinte jag är riktigt gångbart i det här läget. Det handlarom riskvilligt kapital via regionala fonder, om attgenom allmänna regelsystem se till att göra det bättreför småföretagandet. Det gäller kompetensutvecklingoch många andra saker. Och naturligtvis måste vi haen stark offentlig sektor för att bära upp och ta handom den reproduktion som behövs även i Dalarna.Anf. 30 () replik:Fru talman! Jag kan t.o.m. vara överens med OweHellberg om vissa meningar som han sade i sin re-plik.Vi måste göra det bättre för småföretagen. Jag togunder mina åtta begränsade minuter upp turismensom ett exempel. Det är en starkt växande sektor, omden sköts rätt. I vet vi att vi är det tredjestörsta turistlandskapet i landet. Där kan det tillkom-ma nya jobb, inte bara tillfälliga säsongsjobb undernågra vinterveckor utan årsjobb. Det var det jag beto-nade.Än en gång: Vi moderater vill verkligen skapabättre förutsättningar för företagande i . Det ärdet som saknas. Man såg vissa ljusningar i går. Jaghoppas att det inte stannar vid ljusningar långt därborta utan att det kommer sådana. Det har varit fyraförlorade år, och man är väl inte alltför optimistisknär man vet vilket sällskap regeringen har hamnat i.Anf. 31 ():Fru talman! Bostaden spelar en stor roll i männi-skors vardag. Den har betydelse för möjligheterna rik fritid och för att förhindra segregation mellanolika befolkningsgrupper.Den sociala bostadspolitiken började tillämpasefter . Syftet var att bygga bortbostadsbristen, höja utrymmesstandarden och görabostäderna modernare. Till stor del har den socialabostadspolitiken lyckats. De flesta människor i Sveri-ge har ett mycket bra boende. Boendet är dessutom, ien internationell jämförelse, jämnt fördelat.Den sociala bostadspolitiken har varit utformad såatt människor skall kunna efterfråga en bostad somsvarar mot de behov som hushållet har. Standarden påbostäderna har upprätthållits genom att normer förbostadsbyggandet har funnits.Det är en vanlig uppfattning att den sociala bo-stadspolitiken är beroende av stora statliga subventio-ner. Den mest omfattande perioden av bostadsbyg-gande, miljonprogrammet, genomfördes emellertidutan stora statliga subventioner. Därefter infördesräntebidragen och staten garanterade en viss nominellräntenivå för lån till nyproducerade lägenheter.Under senare år har statens stöd till bostadssek-torn minskat avsevärt och i allt högre grad gått frångenerellt produktionsstöd till riktat konsumtionsstöd.Dessutom har skatteintäkterna från bostadssektornökat.1990-talet kännetecknas av att produktionen avbostäder minskat kraftigt, hyreskostnaderna har stigitsom andel av inkomsten och av att antalet ledigalägenheter har varit rekordstort. Många människorhar tvingats flytta till allt mindre lägenheter när deprivata ekonomiska förutsättningarna har försämrats.Under våren 1998 fattade ett bostads-politiskt beslut mot bakgrund av den bostadspolitiskautredningens resultat. Beslutet innebär en viss för-skjutning av finansieringen till riktat stöd för miljöin-vesteringar i bostäderna.Fru talman! Vi menar att det är viktigt att fortsättaden sociala bostadspolitiken. Bostaden skall inte varaen handelsvara utan en social rättighet. Det är viktigabegrepp för oss socialdemokrater. Alla människor,inte bara några, skall ha rätt att bo bra. Därför kom-mer bostadspolitiken också att spela roll, även om de medel som används kan se an-norlunda ut än de traditionellt gjort.Det är viktigt att det finns en vision för det fram-tida boendet.Bostadspolitiken bör inriktas på att möjliggöraproduktion av bostäder som motsvarar behovet, för-bättra inom- och utomhusmiljön i våra bostadsområ-den, underhålla fastighetskapitalet, minska segrega-tionen mellan olika befolkningsgrupper och att mins-ka boendekostnaderna.De senaste åren har produktionen varit alltför lågför att motsvara det långsiktiga behovet. Bostadspro-duktionen, mätt i antalet påbörjade lägenheter, behö-ver med säkerhet fördubblas.Det är viktigt att planeringsförutsättningarna ikommunerna är sådana att det finns beredskap för enökad bostadsproduktion. Det viktigaste medlet för attfå fart på bostadsproduktionen är att bedriva en sundekonomisk politik som håller tillbaka räntenivåernaoch som gör det möjligt för hushållen att öka de dis-ponibla inkomsterna. Detta utgör en viktig grundför-utsättning för en ökad efterfrågan på bostäder och enfortsatt god produktion.Många människor lider av allergiska problem,sjukdomar och andra svårigheter orsakade av miljön ibostäder och andra inomhusmiljöer. Det handlar omemissioner från material och konstruktioner i bygg-nader. Men det gäller också buller orsakat av trafikoch tekniska installationer. I byggnaderna handlar enövergång till ett mer ekologiskt hållbart synsätt om attminska energianvändningen och att i större utsträck-ning återanvända material i ett kretslopp.Det är viktigt att bibehålla en god standard på fas-tigheterna om boendemiljön skall bli bra. Under sena-re år har underhåll och ombyggnader i stor utsträck-ning inte nått upp till de nivåer som motsvarar beho-vet av investeringar och underhåll. Det behövs medandra ord en politik för att behålla kvaliteten på bo-städerna och ett ansvar från fastighetsägarna ochandra aktörer på bostadssektorn.Fru talman! Splittringen mellan olika befolk-ningsgrupper har blivit allt tydligare under senare år.Det är viktigt att den negativa segregationen, som kanbero på ekonomisk standard och etnisk tillhörighet,inte förstärks. Det gäller att bryta det mönster som,inte minst i storstäderna, har etablerats och som inne-bär att segregationen tilltar. Detta är i första hand enkommunal uppgift, men staten kan inte fråntas ansva-ret för att göra det ekonomiskt möjligt att bryta seg-regationens mönster. Samtliga aktörer inom bostads-sektorn har här ett gemensamt ansvar.Under 1990-talet har kostnaderna för boendet somandel av inkomst eller konsumtion ökat avsevärt. Detär en följd dels av försämrade inkomster, dels avökade kostnader för boendet, inte minst på grund aven ökad skattebelastning. För att komma till rätta medde höga boendekostnaderna måste både hushållensinkomster tillåtas öka och hyresutvecklingen hållastillbaka. Det går därvid inte att bortse från att skatte-belastningen på bostäderna är mycket hög. Man börsåledes se över i vilken mån det är möjligt att minskaskattebelastningen, inte minst för hyreslägenheter, föratt också åstadkomma en mer neutral situation mellanolika upplåtelseformer.Fru talman! Vår vision om ett gott boende är ock-så visionen om det goda samhället. Det är viktigt attbryta kapitalets och marknadens ensidiga makt övertillvaron. Politiken måste fortsätta att återupprätta sittförtroende, sin möjlighet att påverka samhällsutveck-lingen och stärka den internationella handlingskraf-ten.För enskilda människor och hushåll är boendet enmycket viktig del av tillvaron. Vi vill att bostadenskall bli en källa till glädje för de boende, en plats förrik fritid och möjligheter till goda uppväxtvillkor förbarn och ungdomar. Det skall vara en plats där ris-kerna för ohälsa och sjukdomar minimeras. Det skallfinnas utrymme för vila och aktivitet, möjligheter tillrekreation utomhus och ett varierat utbud som svararmot människors olika behov. Det goda boendet måsteförstärkas och vidmakthållas.Anf. 32 () replik:Fru talman! Jag vill egentligen bara ta upp en frå-ga.