prot · GM0966 · 1999-03-10 00:00:00 — Detär ett mycket bra sätt att ta till vara människors enga-gemang.Under senare år har vi klart sett en utbredd viljaatt engagera sig i olika lokala frågor. Viljan att påver-ka den egna bygdens utveckling finns. Det bildasdock tyvärr enfrågepartier som tar säte i fullmäktige-församlingar och driver en enskild fråga mycketstarkt och envetet. Jag tycker att det borde vara ettobservandum för oss i etablerade partier. Det är enknäpp på näsan på oss. Vi har inte förmått att ta tillvara folkets frågor på ett rätt sätt.I finns också detta engagemang.Det blev en folkomröstning, och det blev ettenfrågeparti. I den folkomröstningen tog majoritetenställning för en länsändring. Man lade fram fakta-upplysningar som visade på fördelarna. Kulturellt,näringsgeografiskt och arbetsmarknadsmässigt tillhörkommunen och . Huvud-kommunikationerna går mot . Även kyrkligttillhör man ärkestiftet.Det finns en gemensam motion från ledamöternafrån m, c och fp på Uppsalabänken där vi bl.a. påtalaratt för oss är lokala folkomröstningar en viktig del aven vital demokrati. Att tillåta folkomröstningar ochsedan inte följa dem blir en logisk kullerbytta. Detundergräver tilltron till det politiska systemet.Jag hyser ändå tillförsikt att kommuns viljaatt byta län kommer att behandlas välvilligt av rege-ringen. Som jag ser det gäller det också så småning-om en regiontillhörighet till . Jagtar för givet att regeringen följer vår debatt här ikammaren samt lyssnar till lokala företrädare. Jagförmodar även att socialdemokraterna i utskottetdirekt till ansvarig minister framför de åsikter som vifick när hebyborna uppvaktade bostadsutskottet. Detfinns all anledning att se till att det kommer att ledatill ett positivt svar.Det hade dock varit en styrka om vi i utskottet ha-de kunnat enas om att framföra till att rege-ringen borde behandla den här frågan skyndsamt. Vivet alla att byråkrater brukar arbeta mycket långsamt.Fru talman! Jag yrkar bifall till reservation 16 un-der mom. 19. Jag står naturligtvis bakom samtligareservationer som jag har anmält i utskottet. Dehandlar om skärgårdsfrågor och byggsektorns IT-utveckling. Det är brännande frågor som vi får allanledning att återkomma till i framtiden.Jag ber er även uppmärksamma mina särskildayttranden som berör stormarknadsetableringar. Jag ärmycket tveksam till dessa. Det bör noga följas vilkeninverkan dessa har på stadens liv samt inte minst hurdet slår på landsbygdens service. Det finns anledningatt påtala länsstyrelsernas roll när det gäller samver-kan mellan kommunerna i de frågorna.Jag har även i ett yttrande påtalat att det måste tasett helhetsgrepp när det gäller den fysiska planeringenoch trafiken. Den senaste tidens trafikolyckor gör atttrafikfrågorna har blivit än mer akuta. Även vägnätenmåste förbättras, och inte bara det kollektiva trafik-systemet.Anf. 89 () replik:Fru talman! Jag känner sympati för Centerpartietsreservation nr 9 om ett större behov av samhällspla-nering när det gäller den fysiska miljön. Däremotsaknar jag den sociala dimensionen. Jag tycker attvårt förslag om obligatoriska boendeplaneringspro-gram bättre motsvarar helhetssynen. Det gör det ock-så lättare att ta till vara varje stads och varje kom-muns unika förutsättningar. Det här är ett lite mercentralistiskt sätt att se på de här planeringsfrågorna.Min fråga till är: Är inte vårt för-slag om boendeplaneringsprogram en möjlig väg attgå även för ?Anf. 90 () replik:Fru talman! Jag vet att vi har skilda åsikter när detgäller hur man skall reglera boendeplanering. Vi iCenterpartiet är angelägna om att de enskilda kom-munerna får ta till vara de frågor som verkligen berörden egna kommunen. Där tycker jag att vi skalltrycka på översiktsplaneringen. Och man skall intebara göra en översiktsplanering, utan man skall ocksåfölja upp den med detaljplaner och områdesbestäm-melser i de fall det behövs. Att staten skall regleraoch gå med pekpinnar direkt mot de enskilda kom-munerna tycker inte vi i är en fram-komlig väg.Anf. 91 () replik:Fru talman! Det är just det som reservationen in-nehåller, nämligen en otrolig mängd pekpinnar. Vårtförslag är faktiskt tvärtom. Det enda vi kräver avkommunerna är att de skall planera, att de skall sesambandet mellan fysisk miljö och social miljö och sehelheten i de här frågorna. Man skall ta till vara varjekommuns unika situation och knyta ihop detta meddetaljplaner och översiktsplaner i sin planering. Jagmenar nog att detta är mindre tvingande för kommu-nerna förutom i det fallet att det skall vara ett obliga-torium att göra det.Vi kan se att bara hälften av kommunerna harbrytt sig om sin handikappanpassning. avlandets skolor är minimalt handikappanpassade. Jagtror faktiskt att man måste göra detta obligatorisktoch få den här debatten i kommunfullmäktige så attdetta också blir ett massmedialt intresse och ett all-mänt intresse för alla invånare i kommunerna. Därvill vi ha ett obligatorium.Anf. 92 () replik:Fru talman! Jag kan dela många av åsikter när han framför dem så här. Men jag ärinte så övertygad om att ni i är så fria ier inställning till kommunerna att ni verkligen tillåteratt man tar till vara de enskilda kommunerna. Jag ärlite tvivlande till det.Däremot håller jag fullständigt med att vi här i måste diskutera de här frå-gorna och föra fram dem. När vi var på iKarlskrona och tittade mer noggrant på PBL sade jagockså att det egentligen finns stora möj-ligheter för kommunerna att agera som vi vill.Anf. 93 ():Fru talman! Jag tänker främst ta upp två frågor imitt anförande, nämligen köpcentrum och Hebykommun.Flera västeuropeiska länder har infört kraftfullaåtgärder för att stärka stadskärnorna miljömässigt ochfunktionellt. Det har man gjort genom att begränsaantalet stormarknader och köpcentrum utanför stä-derna.EU-kommissionen ställer sig bakom dessa idéerför att främja en socialt, ekonomiskt och miljömässigthållbar stadsutveckling. Det är faktiskt något som viockså bör eftersträva. Även om jag aldrig annars sernågra fördelar med EU, tycker jag verkligen att det äratt föredra framför den bilorienterade stadsutvecklingvi ser i vårt land. Förhoppningsvis har den nu nått sinkulmen.Först ville butiksjättarna bygga ut i stadskärnan.Kulturmordet på staden inleddes när stora kvartermed äldre bebyggelse fick rivas för parkeringsplatseroch tillfarter. Men varuhusen i staden övergavs när handeln flyttade ut till stormarknader ochlågprisvaruhus på fälten utmed motorvägarna. Han-deln i stadskärnan tynade och stadens urgamla rollsom central mötesplats och handelsplats försvann.Det är inte bara städerna som förlorar på den härutvecklingen, utan den har också drabbat landsbyg-den som fått se sina glesbygdsbutiker försvinna denena efter den andra, och med dem all övrig service.Värst är det för dem som saknar bil, och det görenligt statistik från avdem som bor i lägenhet, av kvinnorna över 65år och av de ensamstående föräldrarna.De resurssvaga utan bil hänvisas till dyrare ochsämre affärer. som vi investerat i hissar ochramper för att personer med funktionshinder skallkomma in och ut i sina bostäder har det blivit svårareför dem att själva ta sig till butiken.Sverige har ett rykte om sig att vara mest fjättratav centralstyrning i västvärlden. Men detta är en renoch skär myt. Jämfört med förhållandena i andraländer är den svenska kraftlösnär det gäller att styra butiker till platser dit folk kankomma utan bil. Den svenskaste av alla heliga kor -det kommunala självstyret - förhindrar effektivt alltsamarbete över kommungränserna och all regionalplanering.Mycket av det jag säger nu har jag tagit ur en arti-kel i . Den ärskriven av arkitekten och sekreteraren på forskarteam på har räknat ut att miljöeffekterna av ettnytt köpcentrum är i storleksordningen 200-1 000 %ökad bränsleförbrukning räknat enbart på inköpsre-sorna för dem som bytt från närbutiken till det nyaköpcentrumet. Koldioxidutsläppen ökar lika mycket.Varje nytt köpcentrum som byggs minskar alltsåutsikterna att uppnå de nationella miljömålen.Det finns alltså all anledning att bifalla Miljöpar-tiets motioner i den här frågan. Jag tillstyrker dem ,och det innebär bifall till reservation 3 under mom. 3.Vänsterpartiets motion om trafiksystemens bety-delse för närhet mellan arbetsplats, bostad och servicetillgodoser behovet av en ekologisk omställning. Jagstöder den motionen men avstår från att yrka bifalljust nu.Däremot yrkar jag bifall till mo-tion om att man skall tillvarata barns och ungdomarsintressen vid planeringen. Den är i FN:s barnkonven-tions anda och stärker barns och ungdomars rätt. Detkan behövas.Bifall till reservation 5 under mom. 7!Vi hade i utskottet ett besök av företrädare frånHeby kommun som redogjorde för folkomröstningenangående länstillhörighet. , som liggeri , hör till sedan hundratalsår, men har ändå starkast anknytning till Uppsala.Folkomröstningen visade också att en majo-ritet ville byta län. Kommunfullmäktige i harföljaktligen lämnat in en begäran till regeringen.Att folkomröstningar skall följas tycker vi i Mil-jöpartiet är alldeles självklart. Vi vill dessutom stärkafolkomröstningsinstitutet så att om av de röstbe-rättigade i en kommun begär det skall det bli folkom-röstning, utan att kommunfullmäktige kan sätta sigemot det.Nu var det inga sådana motsättningar i Heby.Däremot är man orolig för att resultatet av folkom-röstningen skall förhalas och plöjas ned i någon regi-onalutredning eller liknande eller att kommunen skalldelas, vilket vore förkastligt.Frågan bereds nu av Kammarkollegiet för att slut-ligen avgöras av regeringen. Jag tar för givet att rege-ringen då kommer att ta, som det står i betänkandet,"tillbörlig hänsyn till resultatet av folkomröstningen. "har det visst varit aktuellt med uppvaktningar frånVästmanland som vill ha kvar . Denhär frågan måste därför följas noga så att intefolkviljan får ge vika för byråkratin.Slutsatsen är att jag tillstyrker ändrad länstillhö-righet för , men väljer att avstyrkamotionen. Bifall till utskottsförslaget således.Anf. 94 () re-plik:Fru talman! Det är klart att man som kan säga att den kommunala självsty-relsen är en helig ko och på det viset försöka att viftabort den.Jag tror att det är fel. Kommunernas makt och fri-het är förenat med stort ansvar. Det vore fel att ryckai tömmen, om jag i den här församlingen med starktregional förankring får ta en sådan liknelse. Jag troratt skulle lära sig av hur detär att köra häst. Rycker man för ofta i tömmen blirhästen istadig och bara letar efter möjligheter attundvika att rätta sig efter bestämmelserna.Kommunerna måste lära sig att ta ansvar förstadsplaneringen genom översiktsplan, detaljplane-monopol, bygglov. Det är kraft nog. Det är inte ge-nom att ge fler pekpinnar som man lär kommunernaatt ta det ansvaret. Gör man det kommer de i ställetbara att leta efter möjligheter att kringgå de bestäm-melser man får från centralt håll.Anf. 95 () replik:Fru talman! Det är alldeles riktigt som Carl-Eriksäger att man inte kan rycka för hårt i tömmarna. Jaghar gått kurs i hästkörning så jag vet hur det går till.I den här frågan är det två hästar som drar åtmycket olika håll. När man tänker sig att förlägga enstormarknad i utkanten av en kommun är det inteenbart för att tillgodose den egna kommunens behovav livsmedel och andra varor, utan även för att dra tillsig köpare från andra kommuner och regioner. Vi serdet i . När två hästar, om vi nu skall kalla demför det, och t.ex., inte kanlösa en sådan fråga själva bör regionen naturligtvis taett större ansvar för detta. Det är en regional frågamer än det är en fråga.Anf. 96 () re-plik:Fru talman! Det är trevligt att och jag har samma erfarenhet av hur det äratt rycka för ofta i tömmen. Men det är också så attkommunerna har en möjlighet att ta sitt ansvar, inteminst genom att med de bestämmelser som redanfinns genomföra regionplanering på ett sådant sätt frivilligt tar på sig det ansvar man faktiskt hargenom de mycket starka bestämmelser som redanlagts i kommunernas händer.Anf. 97 () replik:Fru talman! Jag hoppas att de här frågorna kom-mer till någon form av lösning, men att man undertiden avstår från att försöka att etablera externa köp-centrum. Det är inte bara en fråga om kommunaltsjälvstyre. Det är också en fråga om det ekologiskthållbara samhället. Där kommer trafikbilden natur-ligtvis i mycket hög utsträckning in.Till detta kommer de sociala aspekter som jag hartagit upp. Det är svårt att komma ifrån, , attdet är så många människor som faktiskt blir utan enmycket väsentlig service för sitt dagliga liv.Anf. 98 () replik:Fru talman! Jag skulle vilja ställa en fråga tillHelena och be henne utveckla vadMiljöpartiet i samband med folkomröstningar menarmed att man skall ta tillbörlig hänsyn. Vilken grundhar man för att säga att folkviljan kanske kan grävasned i utredningar? Av vilken anledning säger så?Anf. 99 () replik:Fru talman! Jag har haft möjlighet att engageramig rätt mycket i den här frågan. Det är klart att mankan ha synpunkter på ordet tillbörlig. Jag vet att manhar hakat upp sig på vad tillbörlig egentligen betyder.Jag anser att det bör räcka som skrivning till rege-ringen, att man förväntar sig att regeringen tar till-börlig hänsyn.Nästa fråga handlade om att gräva ned utredning-ar. Vi är inte alldeles okunniga om att det försiggår enrätt stor verksamhet i som går ut på att slåihop olika län till regioner. Det har skett i , dethar skett i . Jag vet inte om den de-batten har nått och , men vardet inte själv som förde saken på talgenom att tycka att skall tillhöraden region som och tillhör?Det här är saker som oroar människor i Heby.Skall man hänskjuta hela frågan till en fråga om regi-onal tillhörighet och därför avstå från att lösa denfråga om länstillhörighet för just somtogs upp i folkomröstningen? Det är enbart det jagsyftar på.Anf. 100 () replik:Fru talman! Jag delar den oron. Det är också avden anledningen som vi vill att noggrantskall tala om för regeringen att man skyndsamt skallbifalla kommuns framställan om att få tillhöraUppsala län och med det också ge folkomröstningsi-nitiativet en verklighet.Jag tycker att det är mycket märkligt att Miljöpar-tiet talar väl om folkomröstningar och talar väl om defarhågor som finns, men man är inte beredd att gåfrån ord till handling. Det beklagar jag.Anf. 101 () replik:Fru talman! Denna fråga gäller inte om Hebykommun skall tillhöra län eller ej. Frågangäller om man skall ta tillbörlig hänsyn och om detskall ske skyndsamt. Utskottet i övrigt är inte oense ifrågan om hur saken skall hanteras.Vissa partier har inte tolkningsföreträde före and-ra i fråga om demokrati.Anf. 102 ():Fru talman! I detta betänkande behandlas motio-ner från allmänna motionstiden i frågor som rör plan-och bygglagen. Dessutom behandlas en motion somavser länstillhörigheten för kommun.Många av motionerna känner vi igen från tidigarebehandling i kammaren. Samtliga motionsyrkandenavstyrks av utskottet.Plan- och bygglagen trädde i kraft den 1 juli 1987samtidigt med den med samord-nade naturresurslagen. Bestämmelserna i naturre-surslagen har inarbetats i , som trädde ikraft . PBL har ändrats ,men ändringarna har varit av begränsad omfattning.Ändringen som trädde i kraft innebaratt den fysiska planeringen skall ses som en integre-rad del i en samlad miljöpolitik.Möjligheten att reglera handelsändamål i detalj-plan har ändrats från . Det innebäratt kommunerna i detaljplan numera kan reglera han-delsändamålet genom att skilja på handel medskrymmande varor och handel med livsmedel. Detger kommunerna i huvudsak samma möjlighet somde hade före . Men för att kommunenskall kunna precisera handelsändamålet i detaljplanskall det finnas särskilda skäl av betydande vikt.De grundläggande bestämmelserna för planeringoch byggande finns i . Kommu-nerna har krav på sig att upprätta en aktuell över-siktsplan för hela kommunen. Den planen skall angehur mark- och vattenområden är avsedda att användasoch hur bebyggelseutvecklingen skall ske. I detalj-plan eller områdesbestämmelser skall kommunensedan reglera markanvändningen.Fru talman! I en gemensam reservation från Mo-deraterna, och föreslåsatt möjligheten att i detaljplan reglera handelsända-målet skall tas bort. Två motioner från Miljöpartiettar upp riskerna med externa köpcentrum, och så görsäven i en motion från . De pekar påsituationen i framför allt och de problem somuppkommer vid etablering av externa köpcentrum.Motionerna från och följsockså upp av reservationer.Vi socialdemokrater anser att det är nödvändigtoch bra att kommunerna nu åter fått möjlighet attreglera handelsändamålet i detaljplan. Kommunernakan väga in miljöfrågorna och ta hänsyn till de kon-sumenter som inte har bil när de upprättar detaljplanför handelsändamål. Vi vet också att innan kommu-nerna återfick möjligheten att reglera handelsändamåli detaljplan, fanns det kommuner som valde att avståfrån att ta fram planer för handelsändamål. De villeinte riskera att handel med livsmedel skulle etableraspå ställen där det inte var lämpligt.Reservationerna visar att det finns partier som villslopa regleringen och andra som vill reglera mera. Visocialdemokrater anser att det skall vara möjligt att idetaljplan reglera handelsändamål och skilja på parti-handel och detaljhandel och skilja på handel medskrymmande varor och handel med livsmedel. Det ärvad nu ger möjlighet till. Vianser att kommunen, som bäst känner förhållandenapå orten, skall ha möjligheten att avgöra om man villstyra handelsetableringar och köpcentrum.En reservation tar upp barns och ungdomars in-tressen vid planeringen. Jag vill också betona viktenav att barns intressen beaktas vid planering och byg-gande. Här är kommunens ansvar mycket stort. FN:sbarnkonvention skall genomsyra alla beslut, ochbarns rätt skall tas till vara i alla beslut som kommu-nerna fattar. Vi tror inte att det då är lämpligt att utseen särskild tjänsteman som skall ta till vara barnensrätt i byggnadsnämnderna. Barnens rätt skall i ställetnaturligt ingå i alla beslut.När det gäller barnsäkerheten i hus byggda före1973, som inte har samma säkerhetskrav som husbyggda senare, har utifrån FN:sbarnkonvention ansett att regeringen bör övervägaändringar. Den frågan bereds nu inom Regerings-kansliet.Byggnaders kulturella och arkitektoniska värdentas upp i en reservation från ochFolkpartiet. Utskottet har ingen annan uppfattning,dvs. skyddet av kulturbyggnader och kulturmiljöermåste vara stort. Men det är inte så att PBL i sin nu-varande utformning har ett sämre skydd för specielltkänsliga miljöer än vad som fanns tidigare. Det ärtvärtom så att PBL ger större möjligheter att skyddakulturbyggnader och kulturmiljöer. Det ställs störrekrav än tidigare på kommunens översiktsplaner vadgäller inventering och redovisning av kulturmiljövär-dena. Kommunen har också möjlighet att i detaljplaneller områdesbestämmelser införa särskilda varsam-hetsbestämmelser för att precisera krav vid ändringav byggnad. Det har också förstärkts genom dethandlingsprogram som antagit för arkitek-tur, formgivning och design, som medförde en änd-ring i . Kommunerna har ett stortansvar också på det här området.En gemensam reservation från ,tar uppbyggande och boende i skärgården. De vill ha för-enkling och samordning av regler och vill att onödigaregler skall tas bort.Utskottsmajoriteten vill också ha regler som är ut-formade så att de inte i onödan hindrar byggande ochboende i skärgården, lika lite som i övriga delar avlandet. Men vi upplever inte att dagens regelsystem ärså utformat eller krångligt att det hindrar tillkomstenav ny bebyggelse. Det är i stället så att lättnadergjorts. Ytterligare ändringar anser vi inte behövs. Imånga situationer kan det vara behov av att väga denenskildes intresse mot allmänna intressen. Ävengrannintressen kan det finnas behov av att väga in.Vänsterpartiet reserverar sig och vill att benäm-ningen kvalitetsansvarig skall bytas mot ett mer rele-vant uttryck, t.ex. kontrollansvarig. Den kontrol-lansvarige utses av byggherren och skall se till attkontroller utförs och kontrollplaner följs och skalldessutom närvara vid byggsamråd, besiktningar ochandra kontroller. Benämningen kvalitetsansvarig kanvara något missvisande. Men då begreppet sedan fleraår är inarbetat och nästan 4 000 personer är certifiera-de, skulle en ändring nu leda till ytterligare oklarhe-ter. Inte heller när det gäller ordningen för kvalitets-bestämningen vid byggande vill utskottsmajoritetengöra någon förändring. Lagstiftningen ställer uppövergripande krav som en byggnad skall svara mot,och det är byggherren som har ansvaret för att enbyggnad också svarar mot kraven. Det fungerar ocksåbra hos de större byggföretagen, men för de små kandet behövas en del hjälp. Byggnadsnämnderna harockså ett tillsynsansvar, men här kan det finnas enanledning till oro. Vid de besparingar som gjorts ikommunerna kan det ha uppstått brister i resurser justför att fullfölja tillsynsansvaret. Det finns därför an-ledning att följa hur kommunerna lever upp till sitttillsynsansvar. har haft i uppdrag att utvär-dera de ändringar beträffande byggkontrollen somträdde i kraft . Bedömningen är att endel förslag är möjliga att genomföra utan lagändringoch att det nya systemet för tillsyn och kontroll börges att sätta sig innan förändringargenomförs.Fru talman! när det gäller länstillhörighe-ten för . Det finns en reservation därman hävdar att folkviljan måste bli helt vägledandeför regeringens beslut i frågan. Beslutet skall fattasskyndsamt. I genomfördes folkom-röstningen i samband med valet . röstadeför byte av länstillhörighet till , och 40 %röstade för att kommunen även i fortsättningen skulletillhöra Västmanland.Utskottsmajoriteten har den uppfattningen att re-geringen vid den förestående prövningen kommer attta tillbörlig hänsyn till resultatet av folkomröstningen,men utskottsmajoriteten vill att frågan skall behandlaspå vanligt sätt. Det innebär att frågan nu finns hosKammarkollegiet för utredning, och därefter kommerregeringen att fatta beslut. Den pågående utredningenskall avvaktas. Det finns därför ingen anledning attsom reservanterna vill göra något tillkännagivande nuunder pågående beredning.Fru talman! Med det anförda yrkar jag bifall tillhemställan i utskottets betänkande och avslag påreservationerna.Anf. 103 () replik:Fru talman! I betänkandet står det att det inte finnsnågot behov av obligatoriska boendeplaneringspro-gram utan att kommunerna själva skall se till att dethär fungerar. Då vill jag fråga om ärnöjd med att knappt hälften av landets kommuner harprogram för hur de skall behandla frågor om handi-kappade, att av landets skolor är minimalt han-dikappanpassade osv. Hur länge skall det här få fort-sätta innan staten sätter ett större tryck på kommuner-na att se till att i den byggda miljön planera utifrån enfysisk och social dimension?När det gäller barnen är det väldigt bra att kom-munerna skall ta det här ansvaret, men det måstefungera i praktiken också. Jag skall referera till enartikel om , som har undersöktdaghemmen i en medelstor kommun.Eluttagen på av förskolorna är inte jordadeoch petskyddade. av förskolorna uppger att detinte finns jordfelsbrytare i lokalerna. På en fjärdedelav förskolorna vet inte personalen var brandsläckarenär placerad. På av förskolorna förvaras intemaskindiskmedel inlåst i skåp, och knivlådorna ärinte spärrade.Vem skall ta ansvar för sådant här? Hur skall detske i praktiken om vi inte har något stöd i den prak-tiska verkligheten i de här frågorna? Därför vore detväl bra om vi fick en tjänsteman som hade tillsynöver de här frågorna.Anf. 104 () replik:Fru talman! När det först gäller obligatoriska bo-endeplaneringsprogram ser jag inte sådana som ennödvändighet. Det är däremot nödvändigt att kom-munen upprättar översiktsplaner. Där har kommuner-na möjlighet att också upprätta boendeplaneringspro-gram.Jag är inte alls nöjd med de rapporter som vi nuhar fått när det gäller handikappades tillgänglighet tillolika miljöer. Jag känner att det som har kommit tilluttryck i massmedier och även i debatten här i kam-maren bidrar till det större trycket.