prot · GM0992 · 1999-05-06 00:00:00 — Det under-stryker hur viktigt vi i tycker att det är för attkunna hantera frågor inom landet, men också för attha kunskap när vi gör insatser utanför landets gränseroch för att vi skall kunna tolka vad som händer i våromvärld. Därför är det viktigt att vi har en hög ut-bildningsnivå och har god kunskap i de här frågorna.Jag vet att det har funnits en utredning som harundersökt frågorna om mänskliga rättigheter. Jag vetockså att den utredningen kom fram till vissa förslagsom sedan har remissbehandlats. Men jag vet inte hurman från sida har tänkt sig att hanterade här frågorna, vad man har kommit fram till och närdet kommer ett beslut. Jag skulle gärna vilja få ettsvar av statsrådet på de frågorna.Anf. 91 Utbildningsminister ():Fru talman! Studier kring mänskliga rättigheter iden högre utbildningen ser jag som en mycket viktigfråga. Vi har också en del intressanta exempel i hög-skolevärlden, där man på ett nytt sätt har angripitfrågorna.Teologiska högskolan i är ett exempel.Man bedriver en 40-poängskurs i ämnet Mänskligarättigheter som har rönt stor uppskattning och somhar ett ganska högt sökandetryck. Det handlar omstudenter som vill komplettera sin vanliga grundläg-gande utbildning, där 20 eller 40 poäng i mänskligarättigheter passar väl in. Det handlar också om yrkes-verksamma som vill ha detta i sin vidareutbildning.Teologiska högskolan har begärt att få ökade me-del för att utvidga denna utbildning. Vi kommer att semycket positivt på den begäran, därför att jag ser atthär finns en lucka som behöver fyllas i högskolevärl-den. Och det är en utbildning som kan föra mycketpositivt med sig.Anf. 92 ():Fru talman! Det är som säger. Detfinns ett mycket starkt intresse för de här kursernainom alltfler yrkesgrupper. Jag tror att det är såmånga som fem sökande på varje plats. Det är jumycket imponerande i den här typen av frågor, tyckerjag. Och det bådar gott för framtiden när vi skalljobba aktivt med de här frågorna.Man föreslog också i utredningen att man skulleha nätverksbyggande. Vissa platser skulle kunnafungera som några slags centrum i uppbyggnaden avkunskap kring de här frågorna. Är det någonting somhar föranlett ett ställningstagande från statsrådets sidafram till ? Jag skulle vilja höra något mer om hurman har tänkt.Anf. 93 Utbildningsminister ():Fru talman! Jag menar att det finns anledning attgöra ytterligare insatser. När det gäller just den kon-kreta frågeställningen vill jag återkomma när vi harbehandlat utredningens förslag.I går besökte jag en av våra nya högskolor, Mal-mö högskola. Det är en högskola som betyder väldigtmycket i den staden och i den regionen, och som ävenhar en möjlighet att förnya utbildningen på ett allde-les unikt sätt. Också där diskuterar man möjligheternaatt stärka utbildningen och studierna kring mänskligarättigheter i samband med de kurser som behandlarintegration, immigration och andra för hela landetviktiga frågor. Det ser jag som en mycket positivutveckling. Jag är beredd att fortsätta att stödja ensådan utveckling.Reglering av spelmarknadenAnf. 94 ():Fru talman! Jag har en fråga till idrottsministerMessing som gäller de ekonomiska förutsättningarnaför idrottsrörelsen i vårt land. I den proposition somnyligen presenterades annonserades det och flaggadesdet stort för extra från auto-matspel. Automaterna skall placeras ut i föreningar-nas egna bingohallar. De skall vara statliga, ochpengarna till föreningarna skall fördelas centralt. Meni dessa hallar finns det värdeautomater som geren hel del pengar lokalt till föreningarna.Min fråga är om ministern tror att det verkligenblir och om hon tror att det är bramed centralt styrda pengar i stället för lokalt styrdapengar.Anf. 95 Statsrådet ():Fru talman! Ja, jag tror att det är viktigt att regleraspelmarknaden centralt. Vi kan bara titta på hur det äri och dra paralleller med den stora svartamarknad som finns för spel i . Resultatet ochslutsatserna av det är bara negativa och ökar kostna-derna för samhället i stort när vi ser att t.ex. missbru-ket av olika former av spel också ökar.De beräkningar som och andra hargjort i fråga om de nya värdeautomater som skallplaceras ut visar att det kommer att bli mer än 200miljoner kronor. Vi har gjort en realistisk bedömningav det överskott som jag har fått möjlighet att fördelatill idrottsrörelsen av det totala belopp kring spel somligger under . Bedömningen äratt det då blir , och dessa pengarskall vi rikta lokalt. Vi stärker det lokala aktivitets-stödet för barn och ungdomar. I och med de 200 mil-joner kronor som angavs i idrottspropositionen såfördubblar vi det s.k. LOK-stödet för unga.Anf. 96 ():Fru talman! Dessa automatspel utgör ju inte direktnågon svart spelmarknad. Det är de lokala bingoalli-anserna och de lokala föreningarna som har den bästalokala kännedomen om idrottsrörelsens förutsättning-ar i respektive område. Deras möjligheter att fördelapengar måste väl ändå minska? Det är ju helt riktigtsom ministern säger, att pengarna skall fördelas cent-ralt men att de skall gå till lokalt aktivitetsstöd, mendet är ju inte föreningslivet som fördelar detta.Anf. 97 Statsrådet ():Fru talman! frågade mig om jagtyckte att det var viktigt att reglera spelet centralt, ochjag svarade ja. Jag tycker att det är oerhört viktigt attvi har en politik för spelandet i vårt land och att viockså har en politik för hur vi skall minska riskernaför olika former av spelmissbruk.I den idrottspolitiska propositionen har jag fåttmöjligheten att fördela en del av överskottet frånvärdeautomaterna till föreningslivet.Finansdepartementet ansvarar för spelmarknaden,och i synen på denna ingår mycket mer. De automatersom vi nu ställer ut kommer att generera ett stortöverskott. De 200 miljonerna är en del av det. Genomdetta stöd vill jag försöka skapa jämlika och jämställ-da villkor för idrottsrörelsen. Då vill jag styra peng-arna till barnen, så att idrotten inte skall bli en klass-fråga. Vi ser tydligt att kostnaderna ökar för deolika idrotterna. Det utestänger en del barn och ung-domar att prova på alla de idrotter som de tycker ärroliga. Vi vill försöka underlätta för dem att prova pådetta, så att det inte skall finnas ett klassperspektivinom idrotten. Idrotten skall vara tillgänglig för alla.Jag har fått möjlighet att fördela en del av detta stöd,och då har jag lagt detta på det lokala aktivitetsstödet.Äldre läkares yrkesförbudAnf. 98 ():Fru talman! Jag vill ställa en fråga till socialmi-nistern. i vår ställde jag en fråga till social-ministern angående äldre läkares yrkesförbud, alltsåde läkare som är . Jag frågade om detinte var viktigt att tillvarata dessa människors kun-skaper. Vi var rörande överens den gången. Då hadejag en förhoppning om att ministern skulle ta bort detyrkesförbudet, särskilt nu när det är väldigt ont omläkare i och speciellt i . Jagundrar om socialministern har tänkt färdigt i denfrågan.Anf. 99 Socialminister ():Fru talman! Svaret kan vara mycket kort. Vi hållerpå att bereda den frågan. Det pågår ett arbete i de-partementet om vilka åtgärder som vi kan vidta för attförbereda förslaget till riksdagen.Anf. 100 ():Fru talman! Jag tackar för detta.Åtgärder för arbetshandikappadeAnf. 101 ():Fru talman! Jag har en fråga till statsrådet om åtgärder för de arbetshandikappade. I vår-budgeten kunde vi läsa att anslaget för lönebidragskulle öka med , vilket bl.a. vikristdemokrater välkomnade, eftersom vi har föresla-git satsningar på den gruppen. Vid arbetsmarknadsut-skottets behandling av detta började vi titta närmarepå saken. Då upptäcker vi att via andra icke redovisa-de besparingar blir dessa ytterligare 90 miljonerna förlönebidrag och arbetshandikappade minus 200 miljo-ner kronor.Min fråga till statsrådet är: Är detta avsikten medden ökade satsningen som det skrivs om i propositio-nen, och varför redovisas i så fall inte den faktiskatotala besparingen via bl.a. anslagsbesparingar och påannat sätt?Anf. 102 Statsrådet ():Fru talman! Jag är ledsen, men detta område an-svarar inte jag för i departementet. Det är som ansvarar för det. Jag kan därför inte tillfullo svara detaljerat och korrekt på detta. Jag fårdärför be frågeställaren att återkomma i andra formerför att reda ut detta.Självklart har avsikten varit att stärka arbetsmark-nadsmöjligheterna för de arbetshandikappade som ären stor och utsatt grupp på svensk arbetsmarknad.Men detaljkunskapen om detta område besitter jaginte.Lördagsöppet på SystembolagetAnf. 103 ():Fru talman! Min fråga riktar sig till socialministerLars och handlar om lördagsöppet på Sys-tembolaget. Den diskussionen har ju gått lite av ochan. Det kommer en alkoholpolitisk proposition senarei vår, det vet jag. Men stod det i en av destora dagstidningarna att det nu skall bli lördagsöppet.Då vill jag fråga: Är det fallet? Och hur tänker man iså fall följa upp eventuella negativa konsekvenser avett sådant öppethållande?Anf. 104 Socialminister ():Fru talman! fråga ger migtillfälle att även från denna talarstol rikta en smulakritik mot en annan ledamot i denna riksdag, nämli-gen representant i de samtal som vi harfört om den proposition som vi skall lägga fram den28 maj. Vi för en ganska noggrann diskussion om hurvi skall möta den restriktiva alkoholpolitik som vikommer att presentera med att införa enstörre service och i viss mån en ökad tillgänglighet iden delen av alkoholförsäljningen som vi kontrolle-rar. Vi diskuterar möjligheten av att också pröva ettöppethållande . Vi har inte bestämt oss föratt vi skall göra ett sådant prov. Vi vet inte vilka för-utsättningar det skall vara. Det håller vi på att disku-tera. Därför är det högst olämpligt att en representantför försöker framställa det som att vi harlagt fram ett sådant förslag. Det har vi inte gjort än.Vi har inte ens bestämt om vi skall lägga fram någotsådant förslag.BiståndetAnf. 105 ():Fru talman! Jag har en fråga till vice statsminis-tern som gäller begränsningsbeloppet i tilläggsbud-geten som drabbar biståndet alldeles särskilthårt. Vi får signaler från organisationer, t.ex.Röda korset i Kosovo och andra frivilligorganisatio-ner, om konsekvenserna av detta. I utrikesutskottethar vi fått en viss information om hur man skall kun-na klara de åtaganden som finns på något sätt någor-lunda hjälpligt genom att senarelägga projekt ochskjuta på utbetalningar över . Det var precisdet som Sida gjorde . står mandär med de tuffa begränsningstalen. Det var alltså 700miljoner som man sköt över och betalade i år.För två veckor sedan frågade jag biståndsminis-tern här i kammaren hur det blir med dessa begräns-ningar . Då sade han: Det skall inte bli sånästa år, utan det var ett tillfälligt utgiftstak om be-gränsning just för biståndet.Min fråga till vice statsministern är: Kan vicestatsministern bekräfta att det blir på det sättet, att detär tillfälligt och att det inte blir så utan attbåde reservationer och det som anslås för det året kanbetalas ut ?Anf. 106 Vice statsminister ():Fru talman! Jag tänker inte gå in i några detaljer ifråga om biståndsbudgeten, och för övrigt vet jag attutskottet just nu behandlar den frågan. Jag tyckerdärför att man får föra den diskussionen direkt i ut-skottet.Beträffande utgiftsbegränsningar kändevi att vi nu måste besluta om det som gäller ,annars fanns det risk för att vi skulle slå igenom ut-giftstaket. Och det gäller alltså 1999. Hur det blir år2000 vet vi inte. Men hela tanken är ju att man för-skjuter utbetalningar för att klara det årsom utgiftsbegränsningen avser. Något ytterligare kanjag inte säga, eftersom några andra beslut inte harfattats.Anf. 107 ():Fru talman! Det är väl ungefär som jag trodde attdet var. Jag var lite förvånad över att biståndsminis-tern här så prompt kunde uttala sig för att det gälldeett år och att det inte kommer att ske igen. Såledeskan vi konstatera att det kommer att bli så att viskjuter belopp framför oss år , vilket ipraktiken egentligen innebär att biståndet minskar.Det är något som inte har beslutat om.Detta är synnerligen allvarligt med tanke på situa-tionen - vi har ju oerhört stora åtaganden - i Kosovadär vi skulle behöva göra mycket mer än vi gör. Vi-dare har vi åtaganden i . Vi har ocksålovat att vi skall öka biståndet till t.ex. Dess-utom har vi stora åtaganden i . Det är verkligenbekymmersamt. har vi fått bekräftat att det sombiståndsministern sade i denna kammare för tvåveckor sedan inte stämmer.Anf. 108 Vice statsminister ():Fru talman! Jag klargör hur beslutsprocessen äroch uttalar mig om det beslut som vi har fattat, ochdet gäller . Vad som sker kan jag intesäga . Det här är alltså inte en budgetfråga på detviset, utan det är en fråga om hur användningen avpengarna ser ut det året.Vad vi kan konstatera är att det bistånd som fåranvändas under det här året är precis den summapengar som har beslutat om. Det är vad dethandlar om. Sedan skall det inte användas merapengar än det. Det är det vi har utrymme för.Inom den ramen skall vi naturligtvis klara våraåtaganden vad gäller den stora katastrofen i , Kosovo osv. Man håller nu på med ett omp-rioriteringsarbete inom Sida just för att man skallkunna klara det.Antisemitiska uttalanden i RysslandAnf. 109 SKÅNBERG (kd):Fru talman! Jag vill till utrikesminister ställa en fråga som handlar om den tilltagandeantisemitismen i . Under hösten och vinternhar vi nåtts av de mest bisarra uttalanden som leda-möter av den ryska duman har fällt, t.ex. att judarnaskall avrättas en efter en i bokstavsordning eller attjudar är blodsugare. En ledamot har sagt att han gla-deligen skulle ta något dussin av dem med sig i gra-ven när han dör, osv. Det är alldeles fruktansvärdauttalanden.Hur har den agerat med an-ledning av den ökande antisemitismen? Det gäller dådels i vår attityd i fråga om att ta emot flyktingar, delsi vår attityd gentemot den ryska duman. Hur har vimarkerat?Anf. 110 Utrikesminister ():Fru talman! Det är precis som Skånberg sä-ger, nämligen att det har varit helt horribla uttalandenfrån en del politiska representanter i . Delshar vi tagit upp oron över det här i de bilaterala kon-takter som vi har haft med representanter för denryska regeringen. Dels har EU genom sin ordförandeframfört EU:s oro över den här typen av uttalanden.Vad vi dock har sett som har varit positivt är attrepresentanterna för den , med presi-dent Jeltsin i spetsen, väldigt hårt, tydligt och kraft-fullt har markerat att den här sortens uttalanden intestår för och att det är helt oacceptabelt attden här typen av uttalanden görs.Anf. 111 SKÅNBERG (kd):Fru talman! Förvisso är det så att uttalandena frånJeltsins sida har varit hårda. Men räknar man på fing-rarna är det bara en femtedel av duman som har stöttuttalanden tagna och i mars i årom att fördöma de här kommunisternas hätska an-grepp mot judarna. Ett hundratal av dumans ledamö-ter har alltså varit beredda att tillsammans med libe-ralerna fördöma sådana män som t.ex. förre generalenAlbert Makasjov och ordföranden i Dumans säker-hetsråd är alldeles för lite. Vad kan vi ytterligaregöra för att stödja den lilla 20-procentiga minoritetsom fördömer gjorda uttalanden?Anf. 112 Utrikesminister ():Fru talman! Framför allt tror jag att vi vid sidanav de direkta politiska kontakterna också kan se tillatt vi bidrar till folkupplysning. Det kan vi göra ge-nom kontakterna med olika organisationer, genom deorganisationskontakter som svenska organisationerhar med ryska organisationer och genom att vi t.ex.översätter Om detta må ni berätta även till ryska. Dettror jag kommer att bidra väldigt positivt till denfortsatta debatten. Självklart skall vi för-döma och markera att vi aldrig kan acceptera den härsortens horribla uttalanden som vi har sett i Ryssland.CSN:s återbetalningsreglerAnf. 113 ():Fru talman! Min fråga riktas till utbildningsmi-nister och handlar om huruvidaCSN:s återbetalningsregler är förenliga med EG-lagen. Frågan bygger på uppgifter som jag har fåttfrån bekymrade studenter.Om en person med studielån arbetar i be-talar den personen av den lön som han eller honhade . Om samma person däremot väl-jer att efter examen åka utomlands för att arbeta ärkravet på återbetalning av den totala skulden. Dethär gör att det blir väldigt höga utgifter för dem somväljer att arbeta utomlands.Min fråga till utbildningsministern blir därför:Borde det inte vara samma regler som gäller för åter-betalning av studiemedel oavsett om man väljer attarbeta inom EU-området eller om man väljer att ar-beta i ?Anf. 114 Utbildningsminister ():Fru talman! I grund och botten har vi ett väldigtgeneröst studiestödssystem. Vi har valt att lägga del av subventionen i att det finns en trygghet vidåterbetalningen. Alla vet att man, när man börjar sittarbetsliv, om man inte vill heller inte betalar mer änen viss andel av inkomsten.Det finns anledning att göra reformer i studi-estödssystemet. Då ser vi över alla olika delar av detstudiestödssystem som vi har. I vårpropositio-nen finns medel avsatta för den här typen av refor-mer. återkommer vi med ett förslag tillnytt studiestödssystem. Jag är inte beredd att sägavilka delar som kommer att förändras innan vi har ensamlad proposition. Det finns ingen uppgift hos migom att det skulle finnas något problem med vårt nu-varande studiestödssystem i förhållande till EG-rätten.Anf. 115 ():Fru talman! Jag får lämna mina bekymrade vännerdetta besked och hoppas att det rättar till sig. Vi ser juväldigt gärna att våra ungdomar också arbetar utom-lands.Anf. 116 Utbildningsminister ():Fru talman! Vi har nog, om vi jämför länderemellan, ett av de mest generösa studiestödssystemennär det gäller att uppmuntra våra ungdomar att ge sigut. Det har gjort att det fullkomligt har exploderat.Väldigt många av våra ungdomar läser en eller annantermin utomlands. Det stimulerar vi via studiestöds-systemet. Dessutom tycker jag, precis som frågestäl-laren, att det är väldigt positivt om man också efterstudierna väljer att arbeta utomlands under några år.Det är bra för , och det skall vi alls inte mot-arbeta på något sätt.Anf. 117 får därmed förklara dagens frågestund avslu-tad och tacka regeringens företrädare och kammarensärade ledamöter, liksom åhörarna, för deltagandet.7 § betänkande 1998/99:UbU10FörskoleverksamhetAnf. 118 ():Fru talman! Förskoleverksamheten, eller barnom-sorgen som var den tidigare beteckningen, är en vik-tig del i familjernas vardag. 1998 fanns 720 000 barni åldern inskrivna i någon form av förskole-verksamhet. Det betyder att tre fjärdedelar av denaktuella gruppen barn berörs av organiserad omsorg,detta oftast i regi och till en totalkostnadpå ca . Föräldrarna själva bidrarmed i genomsnitt 16 ½ % av dessa avgifter. Överlandet varierar dessutom kostnaden ganska rejält,ungefär från till beroende påvilken kommun man talar om. Det betyder med andraord att en fjärdedel av barnen inte får del av den storaskattesubvention som finns i systemet.Fru talman! Det är viktigt och nödvändigt medstöd till barnfamiljerna så att dessa kan få en reellmöjlighet att göra val av vital betydelse för den en-skilda familjen. Därför är det rimligt att det gemen-samma delfinansierar barnomsorgskostnaderna så attde blir möjligt att kombinera föräldraskap med enyrkeskarriär.Vad som däremot är utomordentligt oroande ärregeringens syn på förskolans roll kontra familjens.Ett grundläggande perspektiv borde vara att uppmunt-ra och stärka föräldrarnas ambitioner att vara justföräldrar, och detta sker inte genom att inta en stånd-punkt som undergräver den möjligheten.Nu är ju föräldrar ingen homogen grupp som harlika önskemål om hur barnen skall uppfostras, utbil-das eller bli föremål för omsorg. Därför borde ävenhär honnörsorden vara valfrihet, mångfald och alter-nativa former vad gäller förskoleverksamheten. Manfrågar sig onekligen vad regeringen är rädd för. Varibestår hotet från den alternativa rörelsen?Med den utgångspunkten känns regeringens tan-kar om maxtaxa och allmän förskola som ett direkthot mot familjernas önskemål om inte vi får se enöppnare attityd mot alternativa former.De signaler detta sänder och som är en fortsätt-ning på den inslagna vägen ger onekligen eko frånhistorien. "Barnen är alltför viktiga för att omsorgenom dessa skall kunna överlämnas till föräldrarna",kunde vi läsa . Är detta verkligen denmetod som skall gälla för 2000-talet? Barnfamiljernamåste sättas i fokus på ett helt annat sätt än som vi nugör. Detta är en helt fel väg att gå, och jag hoppas attriksdagsmajoriteten avslår förslagetom maxtaxa som beskrivs kort i betänkandet.Fru talman! Vi föreslår i vår motion att de be-stämmelser om barnomsorgen som gällde före 1995återinförs. Det betyder ett lagstadgat skydd och rättför alternativa former av barnomsorg som garanterasden kommunala ersättningen. Det är ett högst rimligtförhållningssätt, tycker vi. Eller menar socialdemo-kraterna, precis som statsministern sade någon gånginför valet, att hemmavarande inte bidrar till tillväx-ten? Är det detta som får avspegla den familjepolitiksom ni går in för?Jag hoppas att vi skall kunna få en sansad debattom hur vi sammantaget bäst stöder barnfamiljerna idet här landet. Det får inte bara handla om bidragsni-vån i alla dess former utan om välfärdspolitiken i ettbredare fält, en välfärdspolitik som är värd namnet.En sådan rimlig utgångspunkt borde vara att görafamiljerna mindre beroende av bidrag så att de kanverka på sina egna villkor. Så vill de flesta familjer . Man vill kunna försörja sig och göra val i livetsom passar den enskilda familjen. När man tillfrågarfamiljer som har barn säger hela 80 %av dessa att de vill vara hemma med sina barn, om detfinns ekonomiska möjligheter för det. Här kommermaxtaxan återigen in i bilden och kommer att fungerasom en inlåsningsfaktor och försvåra möjligheternatill alternativa livsformer.Fru talman! Vi tar avstånd från en politik som villlåsa in barnen i ett system som mer har till uppgift atttillfredsställa politiska syften och som motarbetar dengoda ambitionen att ge föräldrarna en verklig möjlig-het att välja sin omsorgsform. Den stora ideologiskadebatten om statens roll och kommunernas roll i för-hållande till familjerna kommer att återkomma närregeringen gör verklighet av det förslag till maxtaxaoch allmän förskola som man förespeglar.Jag nöjer mig med detta och yrkar bifall till reser-vation 2 under mom. 3.Anf. 119 ():Fru talman! Vi debatterar betänkandet UbU10som behandlar förskoleverksamheten. För en tidsedan besökte jag ungdomsenheten vid socialförvalt-ningen i kommun, en enhet som är hårt belas-tad med många och ofta mycket besvärliga fall. An-talet ungdomar med alkohol- och drogproblem ökar,som problemen kryper allt lägre ned i åld-rarna. Ofta döljer sig besvärliga uppväxtförhållandenbakom problemen. Personalen på ungdomsenhetenframhöll att det redan under de tidigaste förskoleårenframkom signaler hos somliga barn som tydde på attde skulle få det svårt och hamna snett längre fram ilivet. Liknande signaler har jag mött på många andrahåll i landet. Mobbning, våld och brist på allmänthyfs är allvarliga signaler som når oss. Man kan medrätta fråga sig: Varför har utvecklingen blivit så här?Detta trots att vi fått en bättre och mer utveckladpedagogik i barnomsorgen, eller förskoleverksamhe-ten. Är det som vi nu ser egentligen ett rop på hjälp,eller är det ett sökande efter gränser och normer? Ärdet ett rop efter uppmärksamhet eller ett uttryck fören otrygghet som våra barn och ungdomar känner?Fru talman! Låt oss först slå fast att det ytterstaansvaret för barnens fostran vilar på föräldrarna. Vikristdemokrater tror också att föräldrarna själva bästvet vilken omsorgsform som passar just deras barn.Rättigheten att välja förskoleform eller barnomsorgmåste föräldrarna själva ha. Det är en demokratiskrättighet. Vår uppgift som politiker, fru talman, är attpresentera och erbjuda alternativen. I stället för attensidigt framhålla en viss typ av omsorg talar allt föratt vi i stället bör vara öppna för olika barnom-sorgsalternativ och satsa på kvalitet i de olika alter-nativen.Familjedaghemmen är ett alternativ som behöveruppmärksammas och lyftas fram.