prot · GM0954 · 1999-02-11 00:00:00 — Jag har en fråga till näringsministerBjörn Rosengren.Regeringens obegripliga kommunikationspolitiknär det gäller tågtrafiken är ett stort problem. 60 mil-jarder har investerats i järnvägsspår iSverige. tar staten ut så höga banavgifter avSJ att man inte har råd att köra tågen. Det är som attbygga vägar och inte släppa fram trafiken. Nedlägg-ning, halvering och prishöjning har blivit nyckelordnär framtiden formas för tågen. Det förstår var och enatt det är något som inte står rätt till.Vår unga generation är mycket miljömedveten.Jag tycker att det är synd när och på Frykenskolan i av ekonomiska skältvingas ta bussen för att besöka mormor i Stockholm.Är regeringen beredd att tillsammans med oss iVänsterpartiet verka för att det skall bli enklare ochbilligare för vanligt folk att ta tåget?Anf. 52 Näringsminister ():Fru talman! Denna riksdag har fattat beslut omtransportpolitiken med utgångspunkt i , KOMKOM:s, förslag och slagit fastvilken politik vi skall ha. Den politiken fullföljerregeringen.Anf. 53 ():Fru talman! Inledningen till mitt anförande om re-geringens obegripliga kommunikationspolitik när detgäller tågtrafiken kunde vara hämtad från Vänster-partiets partiprogram. är det inte så. Det är ettöppet brev från näringsminister tilldåvarande kommunikationsminister dåvarande näringsminister är skrivet och undertecknat avFriluftsfrämjandets ordförande undrar vilken åsikt ministern har i den här frå-gan.Anf. 54 Näringsminister ():Fru talman! Ja, så är det när man gör saker ochting.Men jag får säga att det onekligen är så att riksda-gen och regeringen har fattat beslut när det gällerkommunikationerna. Vi har en politik som ligger fastoch den politiken är när det gäller tåg, sjöfart ochandra färdmedel en balans med utgångspunkt i denekonomiska situation vi har och i de olika transport-krav vi har. Min åsikt är den åsikt som hargett uttryck för i sitt beslut.FisketAnf. 55 ():Fru talman! Jag har en fråga till miljö- och jord-bruksminister gäller en av traditionella näring-ar, som tyvärr är utrotningshotad, nämligen fisket.Mina intryck kommer från en mycket känd brygga,brygga, som ligger öde och tom. Attturisterna inte är där bekymrar mig inte, men fiske-båtarna lyser med sin frånvaro. Antalet fiskebåtar harminskat i rask takt , och återväxtenbland yrkesutövarna är svag.Jag skulle vilja fråga jordbruksministern om honavser att infria det löfte som jag har hört att hon hargivit till unga fiskare, att göra något åt deras oblidaöde. Jag skulle också vilja höra om vi medborgarekan räkna med att få tillgång till färsk fisk.Anf. 56 Jordbruksminister ():Fru talman! Jag vet inte riktigt vilket löfte BeritAdolfsson syftar på. Men jag kan väl säga att precissom på jordbrukets område gäller en gemensam fis-keripolitik inom EU. Den blir snart föremål för debattoch omorientering. För det ändamålet förbereder vioss på departementet och har en arbetsgrupp somarbetar fram en svensk fiskepolitik. Det gör vi i närasamarbete med näringen, alltså med fiskarna, menockså tillsammans med fiskeindustrin. När vi skallförhandla i om nästa fiskepolitik kommer viatt ha en mycket väl grundad svensk position.Anf. 57 ():Fru talman! EU har också strukturprogram somhar ambitionen att öar och kustsamhällen skall leva.Snart är det kanske . Vi får reservat och mu-seer utmed kusterna.Jag hoppas verkligen att man också tar hänsyn tillde svenska fiskarna i EU och att det blir en bra fiske-politik även i , så att vi inte lägger död handöver våra fiskare.Anf. 58 Jordbruksminister ():Fru talman! Självklart skall vi värna de svenskafiskarna i de kommande förhandlingarna.De strukturprogram som fiskarna inom EU kan fåtillgång till har vi också för de svenska fiskarna,självklart.Pedagogiken i skolanAnf. 59 ():Fru talman! Jag har en fråga till skolministern. Jaghar varit ute en del i våra skolor. Allmänt kan mansäga att vi hör talas om ganska många larmrapporterfrån skolan, att den inte fungerar, att elever inte klararav skolan som de borde få möjligheter att göra osv.En fråga jag har rör pedagogiken i skolan. Oftahör vi att lärare och skolledare diskuterar hurman skall organisera sig osv., men vi hör mycket liteom pedagogiken, hur man skall få eleverna mer in-tresserade av att lära sig, vikten av att lära sig och hurman förmedlar undervisningen. Därför vill jag frågaskolministern om hon har några planer på att ta uppfrågan om pedagogiken och dess roll i skolan.Anf. 60 Statsrådet ():Fru talman! Det är en bra beskrivning som gör, säkerligen också riktig. Svårig-heten som skolminister är ju att man inte kan styradirekt ut i verksamheter. Vi sätter målen. Hur mannår målen är upp till skolan.Jag har inget projekt eller något i den bemärkelseni gång för att ta tag i arbetsmetoder. Men de områdensom jag har valt att ta upp bygger mycket på hur manser på elever. Jag har valt värdegrunden som ett oer-hört viktigt område. Jag har valt elever som har destörsta behoven och som också behöver de störstaresurserna. Genom att fokusera på de här två område-na vill jag också ha i gång en diskussion om hur vimöter elever och hur vi arbetar i skolan. Här handlardet om sådant som människosyn, om arbetslaget, omskolledningen.Tiden för lärare att ta de här diskussionerna finns . Det gäller att få en attitydförändring, att priorite-ra den tid man har tillsammans med övrig personaloch att sätta pedagogiken i centrum.Anf. 61 ():Fru talman! Jag tackar för svaret. Det känns i allafall positivt att skolministern har en idé om att det härär viktigt, även om det låter som om det är svårt attfrån regeringshåll påverka skolan. Jag tror att peda-gogiken och dess roll i skolan måste uppmärksammaslite mer.På samma sätt är det med en annan del som jaghar uppmärksammat. Det är föräldrarnas roll i skolan.Trots att vi här har fattat ett beslut om att man skallkunna ha föräldrastyrda skolor och mer av föräldra-kontakt har det blivit tvärtom. Det är väldigt få för-äldrar som har en aktiv kontakt med skolan. Dethär är oerhört viktiga frågor om vi skall få en braskola för alla våra barn.Anf. 62 Statsrådet ():Fru talman! Föräldrar är oerhört viktiga. Mångagånger blir det så att man säger att det är skolans felnär någonting inte fungerar. Vänder man sig till per-sonal som har jobbat i skolan brukar oftalågstadielärare säga att man redan när barnen börjar iskolan kan se vilka barn som kanske kommer attbehöva det största stödet. Ofta är det så att det fak-tiskt inte har fungerat hemma.Den andra rollen är skolledarrollen. Vi kommernoggrant att följa upp utbildningsin-spektörers rapport om skolledarrollen. Skolledaren ärden som har det yttersta ansvaret för den pedagogiskautvecklingen. Vi skall åka på turné med rapporten,stimulera till samtal med politiker och skolledare, tareda på varför de negativa delarna fanns i rapportenoch hur vi kan gå vidare. Det är för mig att stimuleraden pedagogiska debatten.MöbelindustrinAnf. 63 ():Fru talman! Jag har en fråga till statsrådet . Den gäller möbelindustrin.Jag hade i går förmånen att vara på möbelmässanoch träffa företrädare för näringen. Vid rundvand-ringen och diskussionerna med de olika företrädarnaav såväl små spjutspetsföretag på designområdet somstora internationella möbelföretag framkom att deönskade få hjälp att komma ut på exportsektorn. Dejämförde med andra länder. De önskade sig mer stödfrån den , t.ex. via ambassaderna.På vilket sätt avser statsrådet att verka iden riktningen?Anf. 64 Statsrådet ():Fru talman! Detta är en av de unga dynamiska ochsnabbväxande branscherna som börjar framträda iSverige och som bygger på kreativitet, nyskapandeoch god smak.Den delen av möbelindustrin som består av ungadesigninriktade små företag är expansiv. De har ianslutning till mässan i publicerat siffror somvisar att exporten ökade . Om-sättningen i småföretagen har mångdubblats.Detta är en av de branscher där jag själv har enga-gerat mig genom att bistå en smula i marknadsföring-en. Jag var med och invigde den svenska delen avmöbelmässan i . Där vardet påfallande hur mycket de befintliga möbelföreta-gen förnyar sitt sortiment och föryngrar designen. Detär välgörande, och det bidrar till bilden av Sverigesom ett land av kreativa nyskapande moderna företag.Anf. 65 ():Fru talman! Jag företräder , vilketär en del av . Vi vet att det fortfarande i helaSmåland finns mycket av möbelindustri. Det kännsdärför välkomnande att höra statsrådets intresse förbranschen. Jag vet också att han har varit på besök påTräcentrum i Nässjö.Jag vill gärna utveckla frågan lite mer. Där finns små företag med svaga resursertill stora företag med egna ekonomiska resurser attknyta samman möjligheten att marknadsföra sig bätt-re utåt. Nya designer knyts till företag som inte riktigthar insett att design är ett så oerhört viktigt konkur-rensmedel framöver.Anf. 66 Statsrådet ():Fru talman! Jag delar helt och fullt att design är ett formidabelt konkurren-smedel som vi måste använda till vår fördel.En åtgärd som regeringen har vidtagit är att till-sätta en utredning om form- och designverksamheteni . Generaldirektör har tillsattssom utredare. Vi räknar med att detta kommer att ledafram till förslag om en rad kraftfulla åtgärder så att viytterligare kan flytta fram positionerna på detta vikti-ga område.Företagsnedläggelser i små kommunerAnf. 67 ():Fru talman! Jag har en fråga till näringsministern.Beslutet om nedläggning togs med rättaupp i rikets alla TV-kanaler. Men hur mycket nämn-des om Saabs avveckling i ? Det är så lätt attstrålkastarljuset bara faller på de stora kommunerna.Det blev stora effekter för när 500 ar-betstillfällen gick förlorade. Men faktum är att 60förlorade arbetstillfällen slår ännu hårdare mot enliten kommun som Ödeshög.Har näringsministern planer på att göra något förde små kommunerna, exempelvis , somdrabbas hårt av företagsnedläggelser?Anf. 68 Näringsminister ():Fru talman! Den procedur som finns för varseloch nedläggningar är i första hand en fråga för före-taget tillsammans med regionala myndigheter somlänsarbetsnämnd, länsstyrelse och arbetsförmedling -och om så behövs för . Huvud-linjen är att man tillsammans skall klara av situatio-nen på det lokala planet med de regionala myndighe-terna.Anf. 69 ():Fru talman! Jag tackar för svaret, men jag noterarsamtidigt att jag inte har fått några konkreta förslagpå åtgärder.Vi har sagt att Hela skall leva, och av-folkningen av landsbygden skall motverkas. Det stodockså i den regeringsförklaring som upp i kammaren i höstas.Det krävs handling i stället för vackra ord om såskall ske. Hur är då läget ? Lantbruket, ryggra-den för en levande landsbygd, dignar under skat-teryggsäckens tunga ok. får lantbrukssko-lorna allt färre elever som vill bli lantbrukare. Ut-flyttningen från landsbygden ökar. krävs att rege-ringen fattar beslut som i högre grad gynnar glesbyg-den, om statsministerns regeringsförklaring om attHela skall leva skall ha någon mening.Anf. 70 Näringsminister ():Fru talman! Så har också regeringen gjort. Vi harnu i alla delar av en stark verksamhet med des.k. De regionala myndigheterna ochinte minst näringslivet deltar i att försöka få framförslag som är kopplade till den egna regionen. Vi harfattat beslut om att tillsätta en utredning som skall seöver regionalpolitiken. Den skall arbeta snabbt. Där-med har vi vidtagit de åtgärder som är möjliga. Jagdelar uppfattningen att det är viktigt att vi från rege-ringens sida och andra aktörer engagerar oss starkt iregionalpolitiken.TandvårdsförsäkringenAnf. 71 ():Fru talman! Jag skulle vilja vända mig till finans-minister . Jag skulle vilja ställa en frågaom tänder. vet jag att tänder inte är . Det är någon annans område. Men jag tänkteställa frågan i mer allmänna ordalag.Under har det skett försämringar itandvårdsförsäkringen. skedde förändringari socialtjänstlagen, som gör att kommunerna har möj-lighet att neka bidrag till basal tandvård för männi-skor som söker socialbidrag. har på-pekat att tandstatus håller på att bli en klassfråga.Håller med mig om att vi gemen-samt skall jobba för att tandstatus inte skall bli enklassfråga ?Anf. 72 Finansminister ():Fru talman! Det är alldeles riktigt att detta inte ärmin fråga i regeringen. Det är andra som hanterarden.Först och främst förbättrades tandvårdsförsäk-ringen . inya medel har tagits fram för att förbättra tandvårds-försäkringen.Jag delar helt frågeställarens syn att vård av tän-der aldrig får bli en klassfråga.Anf. 73 ():Fru talman! Jag tackar finansministern för svaret.Jag tror att vi har en samsyn i denna fråga. Det ärockså viktigt att ha uppfattningen att tän-der är en del av kroppen. Tänder skall inte särbe-handlas på det sätt som har skett.Poängen i min fråga är att socialtjänstlagen harförsämrats så att fler ekonomiskt utsatta människorfår en betydligt sämre tandstatus i och med att de intekan få hjälp med den basala tandvården utan endastmed den akuta tandvården. I många fall går det såpass långt att det blir fråga om att dra ut tänderna.Anf. 74 Finansminister ():Fru talman! Jag har tre kommentarer.För det första delar jag uppfattningen att tänder ären del av kroppen.För det andra innebär den nya socialtjänstlagenbetydande förbättringar jämfört med det system somfanns tidigare.För det tredje skall såväl den genomfördaförändringen av tandvårdsförsäkringen som den rela-tivt beslutade förändringen av socialtjänstla-gen utvärderas inom sinom tid. Det är för tidigt attgöra det . Sedan får vi se framöver om det finnsskäl att genomföra förändringar. För dagen är det inteaktuellt.Det förråande språketAnf. 75 ():Fru talman! Min fråga rör humankapitalet, och jagskulle vilja ställa den till kulturministern.Alltfler människor upplever att vi har ett hårtsamhälle, inte bara materiellt utan också mentalt. Detär fråga om kyliga relationer, förråande inslag, våldoch motsättningar bland både vuxna och barn. Därspelar språket en stor roll.Vi har upplevt att alltfler reagerar mot det förrå-ande språket och att det tillåts passera i olika sam-manhang.Jag såg att man i den lilla kommunenGötene i hade en stor demonstrationdär 700 människor, barn och vuxna, ställde upp enkväll i en protest mot det som man allmänt skullekunna kalla förråande inslag i vårt språk.Min fråga blir om kulturministern och regeringenupplever att det här är någonting som bekymrar ochom man har någon plan för att vi tillsammans, ochframför allt på regeringens initiativ, skall kunna få enbättre situation när det gäller den här typen av pro-blem.Anf. 76 Kulturminister ():Fru talman! Det är en viktig fråga som tar upp. Från regeringens sida är vi mycket enga-gerade i den typen av frågor. Det handlar om detförråande språket. Det handlar också, vilket kunde rapportera om , omett ökande våld som visas i televisionen, där publicservice-kanalerna har bättrat sig medan de kommersi-ella kanalerna har ökat sitt utbud av våldsinslag, oftaockså i barnprogram.Jag tror att det här måste angripas väldigt brett,och det är också regeringens inställning. Det handlarom att skolministern i hög grad kommer att arbetamed värderingsfrågor och därmed också med detförråande språket bland barn och ungdomar, inne iklassrummen och ute på skolgårdarna. Det handlarom kulturens och kulturpolitikens inriktning på att gebarn kulturella upplevelser och en trygghet i läsandetoch litteraturen, att ha en språkförmåga och en läs-lusta, därför att det påverkar också rikedomen i detegna språket.Anf. 77 ():Fru talman! Jag har stor sympati för det svar somkulturministern ger här. Jag tror också att det vill tillett väldigt brett inslag. Möjligen skulle man kunnasäga att kulturministern sköt över en del på skolmi-nistern.Det som barn och ungdomar har för sig är ofta enspegel av det vuxenvärlden gör, och vi kanske skalllägga en tyngdpunkt också på oss vuxna och vårtansvar för hur språket hanteras i arbetsliv och kultu-rella situationer. Det är ingen tvekan om att man iskolan är bekymrad, därför att när språket inte räckertill är våldet nästa steg. Det drabbar som regel alltidde svagare och väldigt ofta kvinnor och flickor. Där-för är det i hög grad också en jämställdhetsfråga.Jag tror att några nya fräscha idéer - kalla demgärna pedagogiska grepp från regeringens sida -skulle kunna spela en god utveckling i händerna, intedärför att vi vill ha ett förmyndarsamhälle men därföratt vi skall få en genuin känsla för det goda språketsvärde.Anf. 78 Kulturminister ():Fru talman! Jag vill verkligen inte skjuta över an-svaret på skolministern ensam, utan vi är många stats-råd och många i denna kammare som har ett gemen-samt ansvar.Vi har under den förra valperioden haft en samar-betsgrupp under ledning, Kul-turen i skolan, och där har den här typen av frågordiskuterats och också resulterat i olika uppdrag tillmyndigheterna på området. Det handlar om kulturpo-litiska inslag, om skolans roll, om mediernas roll ochnaturligtvis också om vuxenansvaret. Jag tror inte attdet här är någonting man löser genom att knäppa medfingrarna, men jag tror att det är bra om samhällskli-matet i stort präglas mer av solidaritet och omsorg omvarandra. Jag tror att det märks också i språket.Grundskolans timplanAnf. 79 PER ():Fru talman! Jag har en fråga till timplan kan man jämka med20 %, undantaget kärnämnena. Det pågår också enviss försöksverksamhet med en friare användning avtimmarna. Min fråga är: Avser ministern att kommamed ett förslag, och i så fall när, på en hel eller delvisavreglering av timplanen på ?Anf. 80 Statsrådet ():Fru talman! Vi har precis fattat beslut om att läm-na ut en försöksverksamhet om en slopad timplan,och det har gått ut på remiss till samtliga kommu-ner. De två alternativ som man skall remissvara på ärom försöksverksamheten skall vara begränsad tillomkring 20 kommuner, som har föreslagit,eller om det skall vara en försöksverksamhet som allasom vill kan få vara med i. Sedan är det tänkt attförsöksverksamheten skall pågå , med ettavstamp efter halva tiden för att man skall se hur dethela utvecklar sig. Det skall också finnas många kri-terier för hur man skall bedriva försöksverksamheten,så att vi kan garantera att det är en godkvalitet i undervisningen och att man når de mål somvi har satt upp.Innan detta har varit ute på remiss och vi har fåttin remissvaren och före de fem åren med försöks-verksamhet kan jag inte uttala mig om hur det blir iframtiden.Anf. 81 PER ():Fru talman! Målet om en skola för alla borde kan-ske kompletteras med en skola för envar. Jag villfråga : Hur skall vi kunna säker-ställa stödet till de elever som har särskildabehov i skolan? Det är ett problem vi har, nämligenmed riktade stöd till hemspråk, svenska 2, men vi haren påse pengar till det övriga.Problemet för skolledarna, som har varit uppe härtidigare, är att de inte har pengar så att det räcker föratt just säkerställa stödet till de elever som har damp,dyslexi osv. Hur skall vi klara av det?Anf. 82 Statsrådet ():Fru talman! Ju mer kunskap vi får om elever somhar de största behoven, desto större behov av resurserkommer vi att känna att vi har. Vi kommer att läggaförslag på olika sätt.Det första konkreta förslaget kommer i den s.k.funkispropositionen . Där kommer viatt ta upp ganska mycket om det kommunala ansvaretoch hur man gör resursfördelningar och också förslagom hur man kan stärka rättigheten för elever att fåsina behov tillgodosedda.Vi kommer att fortsätta med att tillsättaen arbetsgrupp med lärare och annan personal somhar erfarenhet av elever med särskilda behov. Derasfrämsta uppgift kommer att bli att plocka fram indivi-duella studieplaner, som är förenade med det vi inomskolan kallar åtgärdsprogram, för att just tillgodoseatt alla elever kan nå sina mål fast på olika sätt och påolika lång tid.LönebildningenAnf. 83 ():Fru talman! Jag vill ställa en fråga till statsrådetMona Sahlin.Den utredning om medling och lönebildning somhar pågått har bl.a. påvisat att den nominella lönenhar ökat kraftigt medan den reala lönenhar legat helt stilla. Man har också kommit fram tillslutsatserna att lönebildningen inte fungerar bra ochatt det krävs ett brett stöd för förändringar.Då är jag orolig för jämställdheten i det fortsattaarbetet och undrar hur kommer att be-vaka utvecklingen av medlingsarbetet med parternaför att öka jämställdheten i lönebildningen.Anf. 84 Statsrådet ():Fru talman! Den utredning som frågeställaren frå-gar om är den som har lett och lämnatett förslag om, som är ute på remiss. Dessutom harregeringen, som kammaren väl känner till, utsett justSvante tillsammans med föratt försöka uppnå denna samsyn bland parterna omlönebildningen, så att vi kan försäkra oss om att till-växten också kommer de arbetslösa till del.I den utredning som har lett finnsockså ett antal förslag om hur man skall förstärkakunskapen om och redskapen för att uppnå jämställd-het. Detta är en mycket viktig del i förslaget om detnya medlingsinstitutet, och jag kommer att mycketnoga se till att det blir förstärkt.Anf. 85 ():Fru talman! Jag vill tacka för det.Jag tror verkligen att kommer att göradet. Men jag är lite orolig för att det är just två herrarsom har blivit utvalda till detta, även om jag inte harnågot emot vare sig eller om medling och lönebildning påtalaratt det finns mycket komplicerade EU-regler. Dåundrar jag också vilket arbete som pågår för att lyftalönerna i kvinnodominerade yrken, om man talar omdet, t.ex. sjuksköterskor, omvårdnadspersonal osv.Där har den reala lönen faktiskt inte bara legat stillautan t.o.m. blivit lägre.Anf. 86 Statsrådet ():Fru talman! Jag känner inte den minsta oro övervare sig eller syn påjämställdheten, och att den kommer att spela en viktigroll i det arbete de gör tror jag nog att jag kan försäk-ra kammaren om. Dessutom är det så, vilket jäm-ställdhetsministern var inne på tidigare, att det är ettantal instrument som måste till om man skall förbättralönebildningen också mellan kvinnor och män. Inteminst den översyn som jämställdhetsministern nämn-de här tidigare kommer att spela roll i det samman-hanget. Den här regeringen tycker att lika villkormellan kvinnor och män är viktiga, också i lönebild-ningens hänseende.Försäljning av personuppgifterAnf. 87 ():Fru talman! Min fråga vänder sig till statsrådetBritta Lejon.Vi ber om ursäkt för tidigare utskick, stod det i ettbrev som skickades till någonstansmellan 13 000 och 17 000 kvinnor här i Stock-holmsområdet. hade dessa kvin-nor, oavsett om de var gravida eller ej, kunde få barneller ej eller hade fått missfall, fått adresserad reklaminnehållande en handbok som vänder sig till nyblivnaföräldrar. Förutom gratisboken erbjöds ett paket blö-jor. Uppmaningen löd: Beställ ditt Baby Basic-paket så skickar vi det till dig tidigast cirka åtta veckorinnan du skall föda. Bakom den här fadäsen medutskicket och ursäkten står en blöjtillverkare somköpt kvinnornas namn och adressuppgifter av SPARoch som djupt beklagar att många kvinnor kännersig kränkta.Från moderat håll har vi utan fram-gång föreslagit att försäljningen av personuppgifterskulle upphöra eftersom personuppgifter som affärsi-dé kan innebära att människor kränks och far illa, ochnu har det hänt igen.Regeringen har i andra sammanhang uttalat attSPAR:s framtid skall övervägas, och jag undrar där-för: Hur långt har regeringen kommit i dessa övervä-ganden?Anf. 88 Statsrådet ():Fru talman! När det gäller just SPAR måste jagtyvärr bli frågeställaren svaret skyldig förnärvarande. Jag vet att vi håller på att titta på frågan,men jag kan inte ge någon tidsbestämning för när vikommer att kunna återkomma i just den frågan.Däremot har ju det frågekomplex som upp, nämligen myndigheters utförsäljning av per-sonuppgifter, uppmärksammats av Datainspektionennyligen. En av Datainspektionens vanliga årliga upp-gifter är att följa upp hur myndigheter handskas medsådana här känsliga uppgifter. Datainspektionen harvia en enkät till myndigheter kunnat konstatera att avde fall då myndigheter har sålt information om iden-titeter vidare har det i tre myndighetsfall varit oklartmed vilket lagligt stöd man har gjort detta.