prot · GM0962 · 1999-03-03 00:00:00 — Det är ett jättestort problem.Jag tog fram Tom Tits Experiment som ett förslag.Det behövs många insatser för att ändra attitydernaoch förbättra utbildningen i och gymna-sieskolan.Det är viktigt att den stora satsningen på vuxenut-bildningen finns, som till en del kan kompensera ochmedföra att det blir fler sökande. Vi har föreslagit attge basåret på universitet och högskolor som ett sär-skilt uppdrag till universiteten. Då kanske intressetskulle öka för den typen av verksamhet. Vi var medoch stödde NT Svux - jag vet att det var kontroversi-ellt - och vi tror att man bör fundera på någon typ avstimulansåtgärder, men kanske inte likadant upp-byggt. Det är ett svårt problem. Det är viktigt att sittaned och se över hur det skall angripas.Jag förstår inte riktigt vad me-nar i fråga om spetsutbildningen. Universiteten ochhögskolorna är fingertoppskänsliga och brukar lyssnapå de behov som finns i omvärlden. Jag har ett stortförtroende för att de skapar de utbildningar som be-hövs. Att kalla dessa utbildningar för spetskompetenseller inte är en definitionsfråga.Anf. 240 () re-plik:Fru talman! Då måste jag säga att jag inte har rik-tigt samma syn. Jag tror att det t.o.m. är så att ung-domar som söker sig till utbildningar ser sin fram-tidstro. Jag tror att de själva skulle se valfriheten sommycket större om de visste att det fanns möjlighet attbli civilingenjör om de går vidare på den utbildning-en. Men om de vet att antagningspoängen är så högatt det svårligen går att komma in på de utbildningar-na kanske de inte söker sig till naturvetenskapliga ochtekniska utbildningar. Jag tror att valfriheten ochsökandet skall ligga hos ungdomarna, hos männi-skorna själva. Det hjälper inte att ta fram nya platser;det har man gjort, men folk har inte sökt dem. Jagmenar att problemet inte åtgärdas på det sättet.Anf. 241 () re-plik:Fru talman! Men tillgången eller bristen på ut-bildningsplatser är väl avgörande för hur hög respek-tive låg antagningspoängen är. Det måste väl hängaihop. Om vi får fler utbildningsplatser borde det in-nebära att antagningspoängen blir lägre och att flerkan komma in på de åtråvärda utbildningarna. Vi hartillsammans här i verkligen varit generösamed att öka antalet utbildningsplatser just inom om-rådet teknik, därför att vi har varit väl medvetna omdet stora behovet.Jag tycker att det är väldigt viktigt med valfrihetoch att ungdomar skall stimuleras. Men när det gällercivilingenjörsutbildningen finns det knappast någotområde som det är så lätt att få jobb med. Det är väl-betalda jobb, med hög status. De borde egentligenvara ganska attraktiva. Men teknikeryrket beskrivsibland som tråkigt och lite grått, och det kanske ärdärför som det inte attraherar ungdomar. Jag tror attbranschen själv skulle kunna göra mycket för attbeskriva just den skapande kraft som finns inomteknikeryrket och inom naturvetenskapen.Anf. 242 ():Fru talman! Jag vill i denna sena timme fästakammarens uppmärksamhet på en specifik fråga, somflera motionärer tagit upp i ärendebehandlingen. Detgäller dimensioneringen av läkarutbildningen i landet,som också var inne på. Samtligaoroar sig för de allt tydligare signaler som kommerfrån olika håll i landet och som alla pekar på ett väx-ande problem.Senast i raden var det som varna-de för en kraftig brist på läkare . Såmycket som var femte specialistläkare kantänka sig att sluta sin tjänst i eller gå ned itjänst de närmaste åren.Redan i dag finns det ca 1 000 obesatta tjänster ilandet. 200 läkare lämnar för att arbeta iNorge, och ytterligare 100 går till läkemedelsindust-rin. Välutbildade läkare har naturligtvis lätt att få ettnytt arbete, och här ökar också rörligheten och öns-kan att gå till andra yrken eller till andra arbetsgivare.Här finns det naturligtvis anledning att begrundadessa fakta och fundera på de problem som t.ex.vårdmonopolet innebär.Till detta kommer också de naturliga pensionsav-gångarna, som blir betydande när 40-talisterna pen-sioneras på andra sidan . Drygt 1 000läkare går i ålderspension till2010, eller kanske ända upp till 1 300 . ärläkarintaget 820 platser . Alla slutför som be-kant inte heller sina studier till färdig läkare, varförantalet utexaminerade stannar vid ungefär 700.Fru talman! Detta leder fel. Vi går mot en situa-tion i som innebär att antalet läkare somexamineras är långt mindre än det antal som pensio-neras, flyttar till andra länder eller helt enkelt byteryrke. Vi går alltså mot läkarbrist i detta land!Ordföranden i befarar attläkarbristen kan komma mycket . Orsakerna tillläkarflykten är flera - det kunde vi läsa om i DagensNyheter. Det är dålig arbetsmiljö, bristande inflytandeöver beslut och felaktiga löner. När läkarnas fackför-bund nu öppet uttalar sin oro på detta sätt borde detvara något att lyssna till för oss beslutsfattare.Som bekant får dessutom en alltmer åld-rande befolkning, med allt vad det innebär i form avökat behov av sjukvård och läkarinsatser.Förutom den viktiga nationella uppgiften att se tillatt antalet läkare motsvarar behovet i landet i stort servi också direkta obalanser i riket. Jag har i en motionpåpekat samma sak som socialdemokraten i sin motion, nämligen den låga ersättningför läkarutbildningen som ges till . Resultatetblir även här att underskottet på nyexaminerade läka-re blir till direkta vakanser på den enskilda vårdcent-ralen.Den s.k. ALF-ersättningen till både ochGöteborg är otillfredsställande. Detta påpekar ocksåutskottet i betänkandet. Frågan är väl känd, och rege-ringen säger i vanlig ordning att man "noggrant följerutvecklingen". Detta är väl bra, men det följer sammamönster som vi numer är vana vid i denna kammare -vi utreder, vi diskuterar, vi pratar om, vi följer frågan.Fru talman! Jag är orolig för att den växande lä-karbristen kommer att märkas på våra vårdcentraler,sjukhussalar och operationsrum. finner vivårdcentraler i som står utan distriktsläkareunder långa perioder. Det vore en skandal om ett landsom inte skulle kunna erbjuda sådana all-männa förutsättningar att antalet läkare också fort-sättningsvis motsvarar behovet.Fru talman! Vi vet att det tar att utbildasig till läkare. Den som går till utbildning blir ibästa fall klar . För en specialist tar det ytterliga-re . Det finns alltså anledning att skyndsamtförsöka möta det problem som ett underskott i läkar-utbildningen medför - tiden rinner ifrån oss.Utskottsmajoriteten skriver i betänkandet att detinte finns anledning till något uttalande med anled-ning av motionerna. Jag beklagar verkligen detta.Med kännedom om den stundande bristen i allmänhethade det varit ett bra tillfälle att meddela riksdagensstarka oro för utvecklingen till regeringen genom ettuttalande.Fru talman! Avslutningsvis frestas jag fråga majo-riteten om man dels delar min oro för utvecklingen,dels avser att ta något initiativ i frågan om dimensio-neringen av läkarutbildningen, eller om man nöjer sigmed att avvakta utbildningsministerns löfte, som detstår, att återkomma till och eventuelltlägga fram ett förslag.Anf. 243 () replik:Fru talman! Eftersom vi i majoriteten ombadslämna ett svar på en direkt fråga från ,vill jag säga att vi naturligtvis delar oron över dimen-sioneringen av läkarutbildningen, precis av de orsakersom nämnde. Det är bl.a. ökade pen-sionsavgångar bland läkarna och ett ökat antal äldreäldre i samhället.Vi har förtroende för det uppföljnings-arbete som regeringen just nu gör i de här frågorna.Utbildningsministern räknar med att i samband medbudgetarbetet återkomma till med enredovisning av uppföljningen och undersökningen avhur det ser ut med behovet inom de olika landstingennär det gäller nyanställningar av läkare inom en be-gränsad tidsperiod. Dessutom finns det ett uttalandefrån utbildningsministern om att det eventuellt kom-mer konkreta förslag i höstens budget.Anf. 244 () replik:Fru talman! Det är glädjande att majoriteten nuinser att det är ett stort problem ute i landet, och ettväxande problem. Det som skrivs i handlingarna ärinte riktigt tillfredsställande. Det finns ett utrymmeför att frångå detta, genom att det står att man eventu-ellt skall återkomma i frågan. Men vi hör här att detfinns ett intresse av att lösa uppgiften. Vi får då setiden an.Vi kommer från Moderata samlingspartiet att följafrågan noggrant och stöta på så att vi får en budget-behandling som ger oss säkra förutsättningar för att fåen bra läkarutbildning i detta land, så att vi själva närvi blir gamla också får plats på sjukhusen och blir välomhändertagna.Anf. 245 ():Fru talman! Jag skall i mitt anförande beröra äm-nesområdet forskning, men jag har inte för avsikt attta upp framtidens forskning i vidare mening, eftersomregeringen avser att komma med en forskningspropo-sition . Om det nu blir så snartåterstår att se.Kristdemokraterna har i sin motion Ub447,Forskning och forskarutbildning, yrkat på att någotlämpligt lärosäte borde få i uppdrag att starta en na-tionell tvärvetenskaplig forskarskola som vänder sigtill doktorander med didaktisk inriktning. Vår tankeär att man skall inrikta sig mot det egna ämnes- elleryrkesområdet. Jag vill också påminna om att vi krist-demokrater i vårt budgetförslag öronmärkte 50 miljo-ner kronor för just detta ändamål.Kristdemokraterna anser att ett bra sätt att höjakvaliteten är att låta den egna verksamheten få utgöraforskningsobjekt för lärare som kan genomgå fors-karutbildning i kombination med sin tjänstgöring påhögskolan. Utifrån synen på universitetsutbildning,kompetens och professionell verksamhet är ett sådantuppdrag enligt vår mening inte bara önskvärt utan ennödvändighet.Det kan inte vara rimligt att de som skall undervi-sa och handleda på högskolan inte skulle behövanågon pedagogisk kompetens, till skillnad från vadsom gäller för all annan undervisningsverksamhet.Om man menar allvar med pedagogisk förnyelse börden pedagogiska utvecklingen få starta med lärarrol-len.Fru talman! Utskottet har i sitt betänkande intenågot att erinra mot tanken att starta en sådan forskar-skola, men utskottet anser att det kan ske utan attregering och riksdag vidtar någon särskild åtgärd.Utskottet framhåller att det i första hand ankommerpå lärosätena själva att ta initiativ till förnyelse av sinverksamhet, t.ex. i form av en forskarskola, varförman bör avslå motionsyrkandet. Det är mjukast tänk-bara avslag, men det är ändå ett avslag.Kristdemokraterna anser att det vore bra om riks-dag och regering gav exempelvis iuppdrag att verka för att något eller några lärosätenskall känna ansvar för att starta en forskarskola enligtmotionens intentioner.Fru talman! avser att åter-komma i denna fråga vid behandlingen av vårpropo-sitionen eller senast vid nästa budgetbehandling. Jaghar inga säryrkanden vad avser UbU4, utan biträderYvonne yrkande.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )13 § Beslut om fortsatt ärendebehandlingKammaren beslutade att ärendebehandlingenskulle fortsättas vid arbetsplenum onsdagen den10 mars.14 § BordläggningAnmäldes och bordladesPropositioner1998/99:42 Ändringar i trafikskadelagen1998/99:51 Lag om handel med begagnade varor15 § Anmälan om interpellationerAnmäldes att följande interpellationer framställtsden 3 mars1998/99:195 av () till finansminis-ternVasakronan1998/99:196 av () till statsrådetMaj-Inger KlingvallPensionssystemetInterpellationerna redovisas i bilaga som fogas tillriksdagens snabbprotokoll tisdagen den 9 mars.16 § Anmälan om frågor för skriftliga svarAnmäldes att följande frågor för skriftliga svarframställtsden 3 mars1998/99:414 av () till utrikes-ministernVetorätten1998/99:415 av () till utbild-ningsministernHögskolepoäng1998/99:416 av () till utrikes-ministernGuinea Bissau1998/99:417 av () till statsrådetPierre SchoriSamhällets stöd till handikappade invandrareFrågorna redovisas i bilaga som fogas till riksda-gens snabbprotokoll tisdagen den 9 mars.17 § Anmälan om skriftliga svar på frågorAnmäldes att skriftliga svar på följande frågor in-kommitden 3 mars1998/99:386 av () till statsrådetMaj-Inger KlingvallInformation till företagare om bostadsbidrag1998/99:388 av () till social-ministernPensionsreglerna1998/99:392 av () till försvarsmi-nisternRäddningsverkets kapacitet för minröjning1998/99:395 av () till utrikes-ministernEU:s utvidgning1998/99:396 av () till statsrådetIngegerd WärnerssonStatsbidrag för teckenspråksutbildning1998/99:397 av () till försvarsmi-nisternFörsvarsmaktens helikopterverksamhet1998/99:398 av () till nä-ringsministernVägverket Produktions verksamhet1998/99:399 av () till soci-alministernFörbättringar av den psykiatriska vården för ungdo-mar1998/99:400 av () till statsrådet vid arbetspraktik1998/99:402 av () till statsrådetMona SahlinJämställdhetsaspekter på regionala tillväxtavtal1998/99:407 av () till försvarsmi-nisternPersonalstruktur och lokaliseringsfrågor inom försva-retSvaren redovisas i bilaga som fogas till riksdagenssnabbprotokoll tisdagen den 9 mars.18 § Kammaren åtskildes kl. 22.34.Förhandlingarna leddesav talmannen från sammanträdets början till 2 §anf. 35 (delvis),av förste vice talmannen därefter till 7 § anf. 73 (del-vis),av tredje vice talmannen därefter till 8 § anf. 99 (del-vis),av andre vice talmannen därefter till 9 § anf. 148(delvis),av förste vice talmannen därefter till ajourneringenkl. 18.03,av andre vice talmannen därefter till 11 § anf. 198(delvis) ochav tredje vice talmannen därefter till sammanträdetsslut.