prot · GM0998 · 1999-05-21 00:00:00 — Det är därför vi fortfarande tvivlar på att detkan komma någonting.Men om jag skall vara positiv vill jag nämna denlilla signal som kommer om att man överväger iskatteöverläggningarna osv. Den konkreta frågan ärändå: Händer det någonting under det här året? Det ärden konkreta frågan som vi vill ha ett svar på. Det äruppenbart att om man skulle få dessa lättnader iskattetrycket och om man har en näring som kan ståpå egna ben och konkurrera på ett framgångsrikt sättkommer det, precis som också sägs i utredningen, attge hela samhället intäkter och kostnadsminskningar.Jag hoppas att jordbruksministern delar min uppfatt-ning att en stark svensk konkurrensutsatt näring somjobbar på samma villkor som andra är det bästa ocksåför konsumenterna i framtiden.Anf. 64 Jordbruksminister ():Herr talman! Jordbruket är en framtidsnäring.Svenskt jordbruk är mycket bra. Svenskproduceradmat är mycket bra. Svenska bönder gör ett bra jobb.Det tror jag att vi kan vara helt överens om.Men låt oss fundera ett tag på hur stor del av jord-brukets totala kostnader den s.k. ryggsäcken är. I denallmänna jordbrukspolitiska debatten får man detintrycket att den är enormt stor, men den är faktisktdrygt . Det är kris i vissa branscher, men inte ijordbruksnäringen som helhet. Och om det skullevara så, är det knappast troligt att skulle räddahela det svenska jordbruket. Inte desto mindre har visagt, och vi vågar göra den prioriteringen, att vi villatt det svenska jordbruket skall ha en med andra nä-ringar likvärdig konkurrens. Det betyder att energi-och elkostnaderna skall tas ned till den nivå somtillverkningsindustrin har.Att vara i opposition är att ha det lite lättsinnigt.Ni gör inte den här prioriteringen annat än i allmännaordalag, och då är det inte böndernas situation dethandlar om. Då handlar det om kapitalägarnas ochaktieägarnas situation. Det är den typen av skattersom skall tas ned. I någon motion tar ni upp helheten,och detta kostar nästan 100 miljarder. Det skall finan-sieras. Hur gör ni då? Jo, det skall finansieras genomatt ni tar ned trygghetssystemen, sänker nivåerna,sänker det regionala stödet, ger mindre pengar tillsjukvården, barnomsorgen, äldreomsorgen osv. Hurdrabbar det människor? Sådant som vi tycker är vik-tigt att värna om är att vi har en bra vård, en bra skolaoch en bra omsorg. Därför säger vi att vi inte kanplocka ut en sak, utan vi måste se helheten.Vi måste bestämma oss om vi skall sänka skatter-na, när det skall kunna göras och vad vi skall användaför pengar. För vår del är inte alls avsikten att vi föratt sänka några skatter över huvud taget skall skäraned våra trygghetssystem eller dra in en massa peng-ar, utan vi skall i så fall använda det överskott som vinu ser åren framöver. Men det är viktigt att våga göraen prioritering och att ha en finansiering som intedrabbar vanligt folk. I förlängningen drabbar detannars också svenskt jordbruk, därför att då kan denstora mängden människor inte längre köpa den någotdyrare svenska maten. Jag tror nämligen att den äveni fortsättningen kommer att vara något dyrare, efter-som vi ställer högre krav på våra svenska bönder änvad andra länder ställer på sina bönder.Det är detta som har varit den svenska modellenpå jordbrukets område som vi politiker, oavsett par-tifärg, och bönderna själva ändå är så stolta över.Anf. 65 ():Herr talman! Jordbruksministern tar åter upp dettamed att det är en framtidsnäring, och det är jag gladöver att höra att jordbruksministern fortsätter att häv-da. Det är bra, men det då gäller det också att ge likaförutsättningar. Det är därför jag tar upp denna fråga,och jag kommer att göra det ända jord-bruksministern har bidragit till att genomföra förslagsom leder till ökad konkurrensneutralitet.Sedan angriper jordbruksministern mig på ett,tycker jag, osakligt sätt när hon tar upp våra skatte-förslag. Hon påstår helt frankt att trygghetssystemenäventyras med våra skatteförslag. Men det gäller juatt kunna se sambanden mellan företagande, arbeteoch produktion för att kunna skapa de förutsättningarsom tryggheten kräver. Har vi en vikande produktionoch en vikande jordbruksnäring som inte bidrar, blirdet ju inget utrymme för ökad trygghet. läggerpartierna visserligen fram olika förslag på dessa om-råden.Vi har precis lika mycket på fötter som regeringenoch, tror jag, mycket mer. Vi prioriterar nämligen i ettläge med hög arbetslöshet och problem inom före-tagsvärlden att vi skall få tillräckligt med medel föratt klara den här tryggheten som vi alla partier i Sve-riges riksdag vill ge.Jag menar att det är osakligt att ta upp detta somett argument för att inte genomföra en konkurrens-neutralitet för svenska företagare på livsmedelsområ-det i förhållande till andra, inte minst de i vår närhet.Jag upprepar än en gång att jag kommer att ta uppdessa frågor ända tills det ligger konkreta förslag påbordet. Sedan får vi se om vi kan komma överens ochgå vidare för att skapa bättre förutsättningar för jord-bruket, livsmedelsbranschen och de svenska konsu-menterna. Det är ett gemensamt intresse.Anf. 66 Jordbruksminister ():Herr talman! Jag har läst era förslag, och jag vetockså hur ni skall finansiera de gigantiska skatte-sänkningar som ni föreslår. Det är genom de sakersom jag tog upp, och det drabbar vanliga människor iSverige - barnfamiljer, löntagare, sjuka och arbetslö-sa. Så är det. Jag har sett det i skrift.Det går bra för . Arbetslösheten är påväg nedåt och de nya jobben kommer med stormsteg.Det är framför allt i det privata näringslivet som job-ben kommer.Tillväxten är god, och har vi sett nya pro-gnosmakare skriva upp tillväxten ordentligt. Det ärklart att det är glädjande, och det är resultatet av enpolitik där man håller i ekonomin. Det är det som vivill göra även i fortsättningen. Det betyder att vi interycker ut jordbruket och säger: Det här skall vi göranu, och så vi får se vad vi tar sedan. Vi vill i stället setill helheten. Vi vill ha ett samlat skatteförslag där viser helheten, och det är därför som det har dröjt medjordbruket. Men det är prioriterat i regeringsförkla-ring, vårproposition och i skattesamtalen.För att avsluta på ett positivt sätt från min sida harjag goda förhoppningar om att detta skall ske, och detär bra för bönder. Men vi kan inte därmedtro att det blir exakt lika förutsättningar för vårasvenska bönder som för de finska, danska eller tyskabönderna, därför att något sådant genomharmoniseratsystem har vi ju inte.Fortfarande kommer säkert en och annan att sägaatt det är orättvist. Det har ju att göra med att vi fort-farande är en nation. Här skiljer vi oss åt måhända.Men vi i regeringen tycker ju att vi skall ha Sverigekvar som nation, och då blir det vissa olikheter.Överläggningen var härmed avslutad.12 § Svar på interpellation 1998/99:339 ombiodlingenAnf. 67 Jordbruksminister ():Herr talman! har frågat mig vilkaåtgärder jag avser att vidta med anledning av denallvarliga situation som svensk binäring befinner sigi.Beträffande fråga vill jag förstoch främst påminna om att vi inom ramen för EGunder har intensifierat våra insat-ser för den svenska binäringen. Vi deltar iett av EU medfinansierat projekt som stödjer biod-lingen inom gemenskapen. De nationella program-men, som utgör grunden för stödet, sammanställs avrespektive medlemsstat i taget och medfi-nansieras av EU med 50 %.Programmet för , som lämnats intill kommissionen, avser bl.a. bekämpning av varro-akvalster, diagnos av sjukdomar och forskning omhonungskvalitet. Åtgärder för att utveckla mer effek-tiva och mindre arbetskrävande ekologiska metoderför att bekämpa varroa prioriteras i programmet.Vidare föreslås i programmet åtgärder vad gällerstrategisk avelsverksamhet i syfte att bl.a. få framvarroatoleranta bin.Utöver dessa satsningar har jag mot bak-grund av att biodlingen representerar betydande bio-logiska och ekonomiska värden givit i uppdrag tillStatens jordbruksverk att redovisa förutsättningarnaför biodlingsnäringen i . Med utgångspunktfrån jordbruks- och livsmedelssektorn i sin helhetskall orsakerna för biodlingens tillbakagång analyse-ras liksom dess lönsamhet, konkurrenskraft och ut-vecklingsmöjligheter. Biodlingsnäringens betydelseför landskapsutvecklingen och för tillskapandet av ettlångsiktigt hållbart och ekonomiskt bärkraftigt jord-bruk skall också vägas in och bedömas. I analyseningår givetvis konsekvenserna av varroakvalstretsspridning i landet som en viktig komponent.Anf. 68 ():Herr talman! Jag vill tacka för svaret på min in-terpellation angående biodlingen i . Det ärfaktiskt så att jag den här gången kan vara lite merpositiv.Det är mycket intressanta besked som jordbruks-ministern ger i svaret när det gäller insatser som görsinom ramen för EG. Deltagandet i ett av EU medfi-nansierat projekt som stödjer biodlingen är ett exem-pel. De nationella programmen, som utgör grundenför stöden, sammanställs av respektive medlemsstatför i taget, säger jordbruksministern. Det ärintressant att så nu sker.När det gäller programmet för , som nyli-gen inlämnats, är det positivt att man här tar uppbekämpningen av varroakvalster, för det är ju ettproblem som vi har levt med ganska länge.Det är också bra att jordbruksministern säger attbiodlingen representerar betydande biologiska ochekonomiska värden och att jordbruksministern hargett i uppdrag till att redovisaförutsättningarna för biodlingsnäringen i . Dethälsar jag med stor tillfredsställelse.Men jag vill också konstatera att det är snart tio årsedan som varroakvalstret konstaterades i Sverige.Jag har i motioner och frågor under hela denna periodtagit upp detta problem, men inte mycket har gjorts.Nu kan vi konstatera att varroan sprider sig uppåt ilandet. Även dessa bygder har drabbats.Det är faktiskt första gången i modern tid somSverige låtit en smitta från kontinenten få sprida sigutan att man på allvar försökt att hindra det. Dettatycker jag är djupt bekymmersamt. Det är ett lågvat-tenmärke på en i övrigt anmärkningsfri tradition iSverige av framgångsrika mått och steg som har hållitSverige fritt från en lång rad betydligt mer svårbe-kämpade epizootier än just varroan.Men man konstaterar att detta inte går att lösa.Sedan säger man att det inte gått att lösa i ,och då går det inte i . Men vi har bättre förut-sättningar att lösa det i enligt min uppfatt-ning, och därför borde man ha vidtagit fler åtgärder.Då är frågan, utöver det positiva som framgår isvaret: Vad tänker jordbruksministern göra inom dennärmaste tiden? Det är faktiskt så att vi har lagar ombekämpning i som i princip följs väldigtdåligt på det här området. Det finns tillsynsmän somskall söka varroakvalster i bigårdar. Där det finnskvalster skall man vidta åtgärder. Man låter, trotsdagens regler, drabbade biodlingar och samhällen ståobehandlade. Man efterlever alltså inte de krav somfinns. Vi har bitillsynsmän. Det är t.o.m. så illa att deti stora områden är brist på bitillsynsmän. Då kan detgivetvis inte fungera.Det är mot den bakgrunden som jag gärna villeefterlysa ytterligare åtgärder från jordbruksministernssida, att man verkligen följer gällande regler somantagits i riksdag och från regeringars sida.Det är tyvärr så att man inte följer dem tillräckligt . Då kan man inte räkna med att det skall bli bätt-re. Jag vill ha ett svar på detta.Anf. 69 Jordbruksminister ():Herr talman! Jag önskar att jag kunde ge ett väl-digt klart och rejält besked att vi gör så här, och såförsvinner sjukdomen. Men det är inte så enkelt där-för att detta, som sade, är någontingsom vi haft i ett tiotal år. Det finns i alla europeiskaländer utom i . Det har också i , precissom i alla andra länder, inte bedömts vara möjligt attutrota kvalstret när det väl har etablerat sig i ett om-råde där det bedrivs biodling och där det förekommervilda bin.Det åligger att bekämpabisjukdomar. har bedömt att för attutrota kvalstret måste alla bisamhällen inklusive vildabin dödas, vilket kompliceras av att det är mycketsvårt att upptäcka också små angrepp av kvalstret.Även om vi i skulle lyckas med det finns detkvalster kvar i våra grannländer, som återigen kaninfektera våra svenska bin. Det går inte att sätta uppså höga gränser att bina inte kommer in. De flyger jusom bekant över alla gränser.Därför har vår linje varit att genom flyttningsre-striktioner försöka hålla spridning i schack, fördröjaspridningen och också satsa på information och ut-veckla bättre sätt för odlarna att bekämpa kvalstret.De erfarenheter som vi har visar att det trotsallt går att bedriva en framgångsrik biodling även därkvalstret finns.Jag sade i mitt första inlägg att det program för år2000 som har lämnats in till kommissionenavser bl.a. ytterligare metoder för att bekämpa varro-akvalstret, diagnoser och bekämpning. Jag hoppas attvi den vägen kan nå ytterligare framgång.I övrigt är jag glad över att ändåär nöjd med de besked i övrigt som han fick. Det ärinte så ofta är nöjd.Anf. 70 ():Herr talman! Jag delar uppfattningen att det här ären allvarlig sak och att man har försökt bekämpakvalstret. Men det är ändå brister i sättet att bekämpaoch följa gällande regler. Där hoppas jag att jord-bruksministern är beredd att verkligen penetrera dettanoggrant, så att man inte i onödan får en spridning avkvalstret. Det har onekligen haft mycket negativaeffekter på svensk binäring. Det är faktiskt så att istort sett hälften av bisamhällena är borta jäm-fört . De har betydelse för polli-nering och inte minst för honungsskörden, för bärod-lingar, fruktodlingar och även för enskilda människorsom har blommor och bärodlingar. Man är väldigtangelägen om att kunna fortsätta med detta. Får vi endålig pollinering är vi verkligt illa ute.Vi tog också upp detta med oljeväxtodlingen tidi-gare . Här har man också en chans, om man kanbibehålla denna odling som ger avsvensk honungsskörd, att lyfta binäringen i Sverige.Det är mot den bakgrunden jag gick in i den förradebatten. Jag vill ge det som tips till jordbruksminis-tern att undersöka vilka möjligheter där finns.För att något kunna bidra positivt skulle jag viljage några förslag till jordbruksministern om en strate-gi:1. Att innehavaren av infekterade bin gesföreläggande om bekämpning enligt redan gällan-de föreskrift.2. Att verkställigheten kontrolleras och att underlå-tenhet vitesbeläggs.3. Att vid underlåtenhet bekämpningen utförs påinnehavarens bekostnad.4. Att medel för bekämpning mot varroa tillhanda-hålls utan kostnad. Det är möjligt med EU-medlens hjälp för en så viktig sak att få fram me-del som är hälsovänliga.5. Forskningen är också viktig i dessa sammanhangoch bör tas upp och satsas på i EU.Varroakvalstret parasiterar endast på honungsbin.Det är inte så stora problem om man verkligen sättersig in i det. Jag har också en tanke att anmälnings-skyldiget borde vara införd för ägare till fastighet somhyser vildbin. Det kan inträffa att vildbin infekteras.Det har faktiskt skett i zon 1. Vildbin skall i zon 1dödas.At forskning på metoder som syftar till att befriafrån varroan utan att döda bisamhällen startas ochprioriteras var jag redan inne på.Det finns redan engagerade biodlare. Jag kan hän-visa med både namn och adress till personer somjobbar med detta exempelvis nere i . De harinte blivit tagna på allvar. Kunde jordbruksministernbidra till att deras engagemang tas till vara tror jag attvi kan få en mer positiv utveckling på det här områ-det. Jag vädjar till jordbruksministern att ta de kon-takterna.Anf. 71 Jordbruksminister ():Herr talman! Jag tackar för råden. Jag skall skickasnabbprotokollet till till den utredaresom skall göra analysen. Jag är övertygad om att haneller hon kommer att ha nytta av det.Självklart skall biodlare och andra som sysslarmed en viktig produktion tas på allvar. Jag hoppas attnågon gång kunna besöka dem.Överläggningen var härmed avslutad.13 § Svar på interpellation 1998/99:345 omjämställdhetsperspektiv på EU-medlenAnf. 72 Jordbruksminister ():Herr talman! har frågat vadjag kan göra för att ytterligare förfina den statistiksom finns över fördelningen av EU-medel till olikaprojekt så att adekvata jämförelser skall kunna görasbåde inom och inom EU. Vidare har Marga-reta frågat vad jag kan göra för att EU-bidrag skall kunna fördelas jämnt mellan kvinnor ochmän.Inledningsvis vill jag säga att jag delar MargaretaAnderssons uppfattning, att det är viktigt att följa upphur EU-medlen fördelas till kvinnor respektive män.Det är också viktigt att en analys ur ett jämställdhet-sperspektiv görs innan besluten tas. Sådana uppfölj-ningar och analyser skall sedan ligga till grund förbeslut om fortsatta prioriteringar av EU-projekt.För projekt inom Europeiska socialfondens mål 3och mål 4 samt för gemenskapsinitiativet Employ-ment finns rutiner för att följa upp hur många kvinnorrespektive män som deltagit i de projekt som beviljatsmedel. Vid en uppföljning t.o.m. av mål3 hade kvinnor och män deltagit i projek-tet. För mål 4 var fördelningen densamma vid denavstämning som gjordes den 31 mars 1999.Genom de oberoende utvärderingar som övervak-ningskommittéerna beställt kommer vi att få ökadkunskap om effekterna av insatserna i projekten. Jagförutsätter att jämställdhetsperspektivet beaktas idessa utvärderingar.När det gäller direkta företagsstöd kanaliserasEU-medel inom målen 2, 5b och 6 via de nationellasystemen för bl.a. det tillfälliga småföretagarstödetoch landsbygdsstödet. I statistiken redovisas denberäknade sysselsättningsökning som dessa stödbidragit till. Dessa uppgifter är könsuppdelade. Av enutvärdering som genomförts av mål 2 kan man ocksåse hur stor andel av projekten som drivs av kvinnorrespektive män.Inom pågår ett arbete för att förbättrastatistiken som visar hur länsstyrelsernas regionalautvecklingsmedel fördelas. Det handlar om att få framutdata som visar fördelningen av medel till kvinnoroch män och vilka effekter insatta resurser ger ur ettkönsperspektiv.Regeringen har uppmärksammat bristerna i statis-tiken även när det gäller uppföljning av hur resurser-na generellt fördelas mellan kvinnor och män. Jag villhär nämna ett par exempel.· har fått i uppdrag att un-der ta fram statistik som gör det möjligtatt följa upp hur jämställdhetsperspektivet beaktasvid fördelning av medel i budgetpropositionen. Iett första skede kommer särskild uppmärksamhetatt riktas mot bl.a. metoder för att redovisa fördel-ningen av regionalpolitiska företagsstöd ur ettkönsperspektiv.· i har fått medelför att utveckla nyckeltal för uppföljning av hurjämställdhetsperspektivet beaktas i olika sakfrå-gor, t.ex fördelning av regionala utvecklingsstöd.Målet är att de nyckeltal som tas fram skall till-lämpas av övriga länsstyrelser.Jag fortsätter att följa utvecklingen på det här om-rådet.Anf. 73 ():Herr talman! Jag tackar jämställdhetsministern försvaret. Det känns betryggande att jag har fått ett såpositivt svar på min interpellation. Utan kunskaperblir det ingen förändring, och det behöver fortfarandeförändras en hel del.Av den redovisning som jag fick av jämställd-hetsministern framgår att det är en relativt jämn för-delning av målen 3 och 4. Jag tror inte att vi någonsinkan hamna på exakt . Det skulle förutsätta attmänniskor tvingas in i något och kan hamna fel. Jagtycker att det egentligen är ganska fantastiskt att ut-fallet har blivit så jämnt.Det är viktigt att vi får fram sådana oberoende ut-värderingar som finns med i svaret. Om vi inte kom-mer fram till hur de olika projekten och medlen för-delas och vilken inverkan de har , kan detgå snett på andra håll. Det är viktigt att vi får den härkunskapen.Det är också angeläget att det arbete som NUTEKbedriver för att förbättra statistiken fortsätts. Vi behö-ver ha långsiktiga resultat. Saker och ting kan kort-siktigt verka ganska positiva, men i ett lite längreperspektiv kan det ändå uppstå brister.Jag tycker också att de projekt inom SCB ochinom som jämställdhetsministernredovisade är viktiga. En fråga som har diskuterats enhel del och som ännu inte går att utvärdera, eftersomprojekten inte har kommit i gång , är hur tillväx-tavtalen påverkar mäns och kvinnors situation. I ettregionalpolitiskt perspektiv är de här frågorna oerhörtviktiga. Det är så att det på landsbyg-den och i de mindre orterna är kvinnorna som flyttarmedan männen stannar kvar. Vi kommer därför vaddet lider att få en ännu snabbare avveckling. Det blirju inte många barn när det inte finns så många ungakvinnor kvar. Det är alltså viktigt att vi följer dettaockså i ett regionalpolitiskt perspektiv.Jag tror dessutom att det är viktigt att man följerdet här på central nivå. Det ser troligen väldigt olikaut i olika län. Mitt hemlän, , är tyvärrinte något mönsterexempel i detta sammanhang. Därfinns en hel del övrigt att önska. Däremot finns detbättre statistik på andra ställen, där hararbetat på ett annat sätt.Jag hoppas att det som är på väg att ske i Öster-götland kommer att tas till vara också i övriga län, såatt vi får en jämnare statistik. Som sagt: Om vi intehar kunskaper om hur det ser ut, kan vi inte förändra,för då vet vi inte åt vilket håll vi skall gå.Anf. 74 Jordbruksminister ():Herr talman! Det är glädjande att vi tycks vara rättöverens, också om det som kan verka lite trist, nämli-gen siffror och statistik. Det är grunden för att vi skallkunna åstadkomma en förändring. Vi har satsat rättmycket under det innevarande året för att ytterligareförfina statistikmaterialet.Det är ganska förvånande - och det tyckte jagockså när jag var arbetsmarknadsminister - att detinte ansetts naturligt att ha en könsuppdelad statistik.För två eller var det inte naturligt. Jaghoppas att det känns naturligt för dem som producerarstatistiken att ta fram den ur ett könsperspektiv.Det strategiska arbetet går ut på att införliva ett jäm-ställdhetsperspektiv på alla områden. Det är detta somkallas mainstreaming och som beslutats i Peking.Jag vill beträffande säga att det där sedan1997 finns en databas, som heter STINS och somadministrerar länsstyrelsernas olika projekt. Manskall där kunna se fördelningen av regionala medel,inklusive . Vi kommer alltså attha tillgång till bra och förfinad statistik, som ger ossmöjligheter till förändringar.Tillväxtavtalen är nu inlämnade till regeringen.Av mina samtal med länsexperterna för jämställdhethar jag förstått att det, som sade,är en ganska stor variation i kvaliteten, om däri inbe-grips jämställdhetsaspekterna. På en del håll har manfått väldigt bra gehör för sina åsikter, och där har det istor utsträckning suttit kvinnor med i de olika arbets-grupperna. På andra håll har så inte varit fallet. Det ärav det skälet som nu har enfristående utvärderare som skall titta särskilt på hurjämställdhetsperspektivet är tillgodosett i tillväxtav-talen. Där detta fallerar hoppas jag att man fårbakläxa. Det kan , som strax skall fåordet, säga något om. Jag tycker mig se att hon nick-ar. Det blir nog så.Anf. 75 ():Herr talman! Jag tackar återigen jämställdhetsmi-nistern för beskeden. Jag tycker att det skall bli spän-nande att arbeta vidare med detta. Vi behöver självamånga gånger en liten extra puff framåt. Vi sitter iutredningar, styrelser och nämnder i olika samman-hang, och det är lätt att glömma bort de här frågorna.Jag tror att en tillförlitlig statistik, mallar och andrahjälpmedel som gör att det blir lite enklare att följa dehär frågorna kan fungera som ett stöd för minnet.Det finns bl.a. i de kommittédirektiv som rege-ringen utfärdar en uppmaning om att man i alla ut-redningar skall ta med jämställdhetsperspektivet. Detär väldigt lätt att inte tänka på de här frågorna, ävenom de finns med någonstans i bakhuvudet.Även har varit jämställdhetsminister,och jag förmodar att hon kan det här.Jag tror att förankringen ute bland människornablir bättre om både män och kvinnor finns med. Detfinns en del övrigt att önska också på ett området. Jagtror att vi kommer att kunna arbeta vidare tillsam-mans i de här frågorna. Varken i regeringen eller pånågot annat håll kan man arbeta isolerat med det här,utan det krävs ett samarbete.