prot · GM0979 · 1999-04-14 00:00:00 — Nedgången har ersattsav en allt snabbare och ökande uppgång. Det gällersärskilt utlandstrafiken och våra flygplatser Arlandaoch . Därför är det viktigt att kapacitetensäkras.Jag börjar med trafiken på . Jag vill här ikammaren framhålla att det faktiskt är tack var insat-ser från oss moderater i olika konstellationer i riks-dag, kommun och landsting som kanandas ut och drivas åtminstone . Denborgerliga majoriteten efter valet har avvärjt detständiga hotet från socialdemokraterna om att lägganed , som man ville göra . Nuhandlar i stället diskussionen om att ändra 12-tonsgränsen och hitta en mer miljövänlig gräns än denhär. på är t.ex. mer miljövänlig änmånga andra och lättare plan.Fru talman! har behovet avflygkapacitet genom på lång siktvarit föremål för utredningar, såväl av en grupp ut-ländska konsulter som av . I mars i årpresenterade sina förslag. Som jagsade tidigare är ökningen stabil. har 1,1miljon passagerare , vilket alltså är 7 %fler än 1998. I fortsättningen är det också utlandsre-sandet som ökar. Det betyder alltså att nu ärungefär lika stort som flygplatsen utanför Köpen-hamn med sina 16 miljoner passagerare.De här frågorna som handlar om luftfart är natur-ligtvis väldigt internationella. Inom har detutvecklats en ny strategi för trafikflygledning, somkallas för Europe ATM Strategi for 2000 plus. Dentar upp både hur den förväntade fördubblingen avflygtrafiken skall av ochhur trafikledningen skall lösas på kort sikt. GenomEurocontrol och dess nya central i har mannu kunnat minska förseningarna med ungefär hälften.Under det här året planerar man en ny kontrollcentrali för att på det sättet ytterligare kunna minskade stora förseningarna. På samma sätt har också vi iSverige gjort en förändring av vårt luftrum så att vihar kunnat öka kapaciteten med 40 %.Fru talman! Men vad hjälper det om man har platsi luften om man inte har plats och utrymme att landapå marken. Det kan gälla om det är ett plan från Gäl-livare eller ett plan från . Därför måste vi säkrakapaciteten på marken. Vi får inte heller glömma attStockholm i ett geografiskt perspektiv ligger väldigtperifert. Därför är tillgängligheten till flyg viktig förregionens möjligheter att konkurrera med europeiskastorstadsregioner.En europeisk studie t.ex. om den framtida utbygg-naden av snabbtåg och Öresundsförbindelsen och omhur detta kommer att påverka kontaktmöjligheternavisar att varken snabbtåg eller påverkarStockholmsregionens tillgänglighet i det europeiskakontaktlandskapet.Nu har äntligen den tredje banan kommit i gång.Man har börjat bygga den. Man har även börjat byggaom terminalerna. Och det är bra. Men det är ju somsagt en kortsiktig lösning, någonting som bara kanlösa våra problem fram till 2006-2007, även om dettabetyder över 100 000 flygrörelser och 88-90rörelser i högtrafik. Därför måste vi alltsåtänka på vad som skall hända med flygkapacitetenefter 2006-2007. Här finns det flera förslag. Mantalar om ytterligare en rullbana på och om enytterligare flygplats. finns med ibilden, men i det aktuella tidsperspektivet handlar detbara om av trafiken, så det är inte längre någonstor fråga.Luftfartsverket stöder ett förslag om en ny flyg-plats söder om , eller . Dettaförslag är ute på remiss, och jag skall inte föregripadet. Däremot skulle jag vilja diskutera Luftfartsver-kets förslag och propå om att bygga en ytterligareflygplats, likvärdig med , söder om . Vad menar man med detta förslag? Vill mankonkurrera med eller konkurrera ut ? Vilkentrafik avser man skall finnas på den här flygplatsen?Det framhålls på flera ställen i utredningen att deninte får ligga längre bort än . Det betyder attvi skulle ha två konkurrerande flygplatser.I finns det bara en stad som har tvåkonkurrerande flygplatser, nämligen : Heat-hrow med sina 55 miljoner passagerare och Gatwickmed sina 24 miljoner passagerare. Dessutom finns detytterligare två flygplatser med7 ½ miljon passagerare.Medan passagerarna i bornorr och väster om staden bor passagerarna i Londo-nområdet söder och öster om staden, där ochHeathrow ligger.London klarar med sina 90 miljoner passagerareatt ha två konkurrerande flygplatser med likvärdigtflyg. Jag anser inte att vi klarar det i Stockholm.Fru talman! i ett större perspektiv kan fram-hållas att land efter land nu bygger s.k. nav eller"hubbar", som skall dra till sig den internationellatrafiken. Man bygger också nya flygplatser, som skallta hand om annan typ av trafik, som t.ex. frakt, char-ter och billighetsflyg. I har t.ex. deGaulle hand om den internationella trafiken, medaninrikes och annan trafik finns på Orly.Jag skulle kunna föra liknande resonemang omland efter land i . Jag förstår dock inte hur vimed vår begränsade befolkning skall kunna ha tvåflygplatser med likvärdig trafik.Fru talman! Jag vill värna om som ett navoch anser inte att har råd att bygga ytterligareen flygplats med allt vad det innebär. Dessutom finnsdet faktiskt åtminstone en flygplats som vorevärd att satsa på, nämligen . Med ett snabb-spår från till skulle vi få en braförbindelse också för den befolkningsstarka delensöder om oss moderater, som värnar om konkurrensen,är det viktigt att få en privat flygplats som kan kon-kurrera. köptes av det engelskaföretaget . Här finns i första hand fraktflyg, menman avser att satsa på en utökning av passagerartrafi-ken från 200 000 till 1 miljon passagerare. Manhar därför ansökt om att få förlänga landningsbanan.Dessutom vill TBI, fru talman, satsa nära 700 miljo-ner kronor på att bygga upp en fungerande in-frastruktur runt Skavsta.Mina slutsatser blir följande. I första hand vill jagsatsa på , vilket kan betyda en fjärde rullbana.Jag vill bevara och en till den flygplatsenanpassad trafik. Dessutom vill jag se ett komplementtill , gärna Skavsta.För detta talar inte bara ekonomiska skäl och kon-kurrensskäl utan också att det görs stora satsningar påsnabba tågförbindelser i , som gör attflygplatsen blir tillgänglig på ett helt annat sätt. Dess-utom kommer vi att sättai gång Atrain, en stor investering som likaså ökarArlandas tillgänglighet.På det här sättet ökar vi inte bara konkurrensen iSverige utan också möjligheterna för attkonkurrera internationellt.Anf. 128 ():Fru talman! Min roll här i talarstolen är att fram-träda som vänsterpartistisk ledamot i trafikutskottet,men jag är också ledamot i är en ny statlig utredning, som ännu inte fåttnågon särskild uppmärksamhet. Enligt utredningsdi-rektiven har vi till uppgift att föreslå etappmål ochåtgärdsstrategier för att miljömålen skall nås inom engenerations tidsrymd. Som om inte detta vore till-räckligt skall vi också lägga fram förslag till åtgärderför att de miljörelaterade folkhälsomålenskall uppnås.Vad har då miljömålen med trafikutskottets be-tänkande att göra? Jo, en mängd utredningar frånNaturvårdsverket och andra instanser som befattat sigmed ämnet visar att trafiken är den i särklass störstaorsaken till att miljömålen inte uppfylls. Uttryckt medandra ord är trafiken huvudanledningen till att framti-den sedd i ett ekologiskt perspektiv inte är hållbar.Miljöomställningen har börjat inom flera samhälls-sektorer. Vad gäller trafiken har emellertid de teknis-ka förbättringarna ätits upp av en ökande tra-fikvolym. Detta är sant vad gäller värstingen blandtrafikslagen, som är vägtrafiken, men det gäller ocksåför luftfarten.Jämfört med vägfordonen har energieffektivise-ringen av flygplanen gått längre. Bränsleförbrukning-en per passagerare har halverats de senaste 20 åren.Det ligger i branschens eget intresse att inte fraktarunt mer flygbränsle än nödvändigt. Hållbar utveck-ling förutsätter dock även att bränslet härstammarfrån förnybara naturresurser. Ingen har emellertidännu kunnat visa på något biobränsle som kan använ-das i luftfarten. Fossilbränsleberoendet är hundrapro-centigt och därmed oförenligt med den ekologiskaomställning som regeringsförklaringen utlovar.Även i det transportpolitiska beslutet slogsfast att transporterna skall vara långsiktigt hållbara.Det övergripande målet för luftfarten ändrades för attstå i samklang med de nya transportpolitiska princi-perna. skulle bl.a. främja ettsäkert, konkurrenskraftigt och miljöanpassat flyg.Uppdraget förändrades till att skapa förutsättningarför ett sådant flyg. Detta måste tolkas som att skall tillhandahålla infrastruktur och ser-vice men inte verka för en utökad flygtrafik.Intressant i sammanhanget är fördelningen avslottider, som sker enligt Grandfathers Rights-principer och inte på marknadsekonomiska grunder.Resultatet blir att det uppstår en väldig trängsel ihögtrafiktid och att man inte tar in de avgifter somman skulle kunna få ut från flygbolagen. Trängselnvid högtrafiktid tas till intäkt för att kräva utvidgningav flygplatskapaciteten.Fru talman! Flyget bidrar av koldioxid-utsläppen i och förväntas alarmerandenog bli tredubblat till 2015. Flyget är den sektor varsbidrag till klimathoten ökar mest av alla. Förutomväxthuseffekt är flyget medskyldigt till försurning,övergödning, förstörelse av ozonskikt och hälsovådli-ga partikelutsläpp. Den mest påtagliga störning somflyget ger upphov till är buller, som sänktlivskvaliteten för dem som bor vid och and-ra flygplatser. Är avsikterna med miljö- och folk-hälsomål seriösa, måste kraftfulla åtgärder vidtassnarast.Vad gör då ? har verketskrivit till regeringen och bett den att ompröva villko-ren för avgasutsläpp vid , inte för att sänkadem utan för att höja dem. Anledningen är planernaför mer flygtrafik. har verket dessutom -som framgår av aprilnumret av dess tidning -gått ut med ett erbjudande om att barn och ungdomarskall få resa gratis . På vilket sättbidrar detta till att miljö- och hälsomålen uppfylls?Flygtrafiken i ökade ,och koldioxidutsläppen är direkt proportionella tillbränsleanvändningen. De går inte att rena bort, ochdetta innebär ovillkorligen en försämring av miljön.Vänsterpartiet anser att skall hållasig till sin verksinstruktion och inte propagera förytterligare flygtrafik, t.ex. genom kampanjorganisa-tionen . , som Vänsterpar-tiet inte brukar avhålla sig från att kritisera, kan härvara ett föredöme. Det håller sig för gott för att varamed i Svenska Vägföreningens kampanjer. Vägverkethar anställt två personer på huvudkontoret i uppgift att motarbeta onödigt användande avvägarna, detta för att verka i enlighet med miljömå-len.Flygets prissättning borde avspegla de miljökost-nader som det ger upphov till. Skulle detta bli falletbehövdes inga kostsamma investeringar i nya flyg-platser och landningsbanor. Då skulle resenärerna istörre utsträckning benytta sig av spårburna trans-porter, där priserna mer än väl täcker de sam-hällsekonomiska kostnader som det transportslagetger upphov till. Dessutom skulle det kunna bli ut-rymme för att på de attraktiva tiderna transportera deinvånare i glesbygden som inte bor i närheten avjärnvägsspår, något som är regionalpolitiskt motive-rat.Med angiven motivering yrkar jag bifall till reser-vation nr 2 från Vänsterpartiet.Anf. 129 () replik:Fru talman! säger att flygetnästan är en trafikfara för sig självt. Flyget är ett hotmot klimatet, ett hot över huvud taget. Hon kräverkraftfulla åtgärder. Vilka kraftfulla åtgärder är detKarin åsyftar? Vill hon förhindraflyg eller hindra ?Anf. 130 () replik:Fru talman! Till att börja med måste man inse attvi inte kan fortsätta öka flygtrafiken. Det finns ingensom helst lösning på de miljöproblem flyget ger upp-hov till. Därför skall man inte planera för någon ut-vidgning av landningsbanor eller nya flygplatser.Det handlar om att verka för att prissättningensker i enlighet med polluter pays principle. Det måstevi göra internationellt. Där pågår ett visst arbete, detvet jag. Men det måste också ske i . Vi skallinte ha några smygsubventioner i form av taxfree ochannat.På sikt måste man också se till att använda sig avde investeringar som staten har gjort i andra trans-portslag, som ger upphov till mindre miljöproblem änflyget. Staten borde, som ägare till ,närmare se över att man följer den verksinstruktionsom har beslutat om.Anf. 131 () replik:Fru talman! Det säger be-tyder att hon vill hindra människor från att resa. Hurskall det gå till, med den ökning på somKarin talar om? Skall bara vissa fåflyga? Skall man inte få flyga utomlands? Hur skalldetta gå till?För mig känns det oerhört konstigt att stävja ennormal utveckling av handel och välstånd för landet.Anf. 132 () replik:Fru talman! Men den utveckling som sker nu in-nebär att vi steg för steg går mot en undergång. Vi måste göra någonting åt det. Detär för oss överordnat.Om man i detta sammanhang skulle låta prisernamotsvaras av de kostnader transportslaget ger upphovskulle vi inte ha denna stora ökning. på att man låter andra betala för att kalka sjöar,att man inte gör någonting åt växthusgaserna och låter folk stå ut med buller utan någon ersättning.Skulle alla dessa kostnader inkluderas i priset för attflyga, skulle vi inte ha denna ökning. Det innebäralltså att vi subventionerar dagens flygresande och attvi också låter framtida generationer göra det.Anf. 133 ():Fru talman! Vi skall här behandla ett antalmotioner från den allmänna motionstiden som hand-lar om luftfartsfrågor. Jag skall försöka ge en bak-grundsbild till våra förslag till beslut tillsammansmed kommentarer gällande reservationerna.Flyget befinner sig i en situation där verksamhe-ten utvecklas på alla nivåer. Från att tidigare ha be-traktats som ett färdmedel för ett fåtal har det blivitett integrerat och nödvändigt transportsätt för helaSveriges befolkning. hade vi enkraftig tillbakagång på inrikesflyget, men under desista åren har en stark återhämtning skett. Den inter-nationella trafiken har ökat, med en stigan-de takt . Denna utveckling ser utatt fortsätta. I redovisning från den13 april kan vi se att inrikestrafiken ökar med 7 %och utrikestrafiken . Ärdå denna utveckling något som vi vill ha?För vår del anser vi att flyget i måste hautrymme att utvecklas. I det transportpolitiska beslutsom tog beslutade vi att detövergripande målet skulle vara att säkerställa en sam-hällsekonomiskt effektiv och långsiktigt hållbartransportförsörjning för medborgarna och näringsli-vet. Vi fastslog också fem delmål. Dessa är ett till-gängligt transportsystem, en hög transportkvalitet, ensäker trafik, en god miljö och en positiv regionalutveckling. Flyget har en stor roll att spela när detgäller att förverkliga dessa planer.När jag har besökt olika orter i avlångaland som har tillgång till flyg betonar alla kommunalaoch regionala företrädare vikten och nödvändighetenav goda flygförbindelser. Deras tankar och uttalandenpekar på ett utmärkt sätt ut flygets betydelse för enpositiv regional utveckling. I samband med detta villjag också för ledamöter redovisa de posi-tiva kommentarer som har kommit mig till del när detgäller det statliga stöd till kommunala flygplatser somvi tog i det transportpolitiska beslutet.Vidare beslutade vi om ett antal principer ochriktlinjer som skulle läggas till grund för trafikpoliti-ken, bl.a. följande:- Transportkonsumenterna bör ges största möjligavalfrihet att själva avgöra hur de skall ordna sinatransporter inom ramen för en ansvarsfull politik ifråga om bl.a. säkerhet och miljö. Det bör åstad-kommas genom en samhällsekonomiskt riktigprissättning av trafiken.- En ökad samverkan mellan olika transportmedeloch trafikslag skall förenas med en effektiv kon-kurrens mellan olika trafikutövare och transport-lösningar.- Beslut i transportfrågor bör ske i så decentralise-rade former som möjligt med en tydlig rollfördel-ning mellan olika planeringsnivåer och aktörer.Dessa skrivningar stöder enligt vår mening attluftfarten skall få utvecklas som en del i det trans-portsystem som behöver för att ha bra kom-munikationer, få en bra service inom transportsektornoch en positiv utveckling i alla regioner.Fru talman! I betänkandet finns det två reservatio-ner. Den första, som har skrivit under,handlar om en marknadsprissättning för start- ochlandningstider. Detta är vi emot. Det skulle innebäraatt orter och regioner med litet befolkningsunderlagoch därmed behov av mindre flygplan skulle bli un-danträngda från de attraktivaste landningstidernaäven om de kanske har det största behovet.Reservation nr 2 har skrivit under,och den handlar om luftfartens miljöpåverkan. Dettaär en fråga som vi ser mycket allvarligt på. Som re-servanterna själva har påpekat i sin reservation måstedessa frågor till stor del lösas med internationellaöverenskommelser.Sverige ligger långt framme när det gäller lag-stiftning inom miljöområdet för flyg. Vi har ävenförslag och idéer som vi driver aktivt inom EU och deinternationella organ som tar beslut angående flygetsmiljöpåverkan. Det innebär att och redan gör det som reservanterna önskar.Fru talman! Jag vill med detta anförande yrka bi-fall till utskottets hemställan.Anf. 134 ():Fru talman! Jag undrar hur kanförena miljömålen för flyget med en ökning av flyget.Hur skall man lösa koldioxidproblemet somflyget förväntas öka och vi skulle underlätta det ge-nom att ge möjlighet till ytterligarelandningskapacitet?Vidare undrar jag hur tycker attden positiva regionala utvecklingen går ihop med denavreglering som vi har erfarit inom flyget. Den inne-bär att människor i glesbygd har tillgång till färre ochdyrare avgångar medan vi som bor i tätorter har fleroch billigare avgångar.Anf. 135 ():Fru talman! Jag börjar med det sista först. Jag harinte sagt att avregleringen i varje stycke innebär attdet gynnar varje region. Vad jag har sagt är att mangenom att säkerställa tillgången till flygkapacitet frånalla regioner ger en möjlighet för regionerna att kun-na utvecklas. Jag kommenterade över huvud tagetinte avregleringen.När det gäller miljödelen är jag fullt införståddmed att en ökad trafik också innebär en ökad miljö-belastning. Det måste i så fall kombineras med ökadekrav på bättre motorer så att man kan lösa den delenav problemet. Jag håller inte med om att vi till varjepris skall förhindra trafiken.Anf. 136 ():Fru talman! Det finns ingen teknisk metod för attrena koldioxidutsläpp. Ju mer man flyger, desto merutsläpp blir det. Här får man välja om man vill ha enökning av flyget eller om man vill uppnå miljömålet.Vilket väljer ?Anf. 137 ():Fru talman! Om metoden inte finns skall vikräva att den skall finnas.Överläggningen var härmed avslutad.BeslutJuU20 Ändringar i brottsskadelagenMom. 2 (jämkning av brottsskadeersättning)1. utskottet2. 1 (kd)Votering:251 för utskottet34 för res. 164 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 107 s, 67 m, 37 v, 14 c, 13 fp, 13 mpFör res. 1: 34 kdFrånvarande: 24 s, 15 m, 6 v, 8 kd, 4 c, 4 fp, 3 mpMom. 6 (ersättning för ren förmögenhetsskada)1. utskottet2. 4 (m, fp)Votering:204 för utskottet80 för res. 465 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 107 s, 37 v, 33 kd, 14 c, 13 mpFör res. 4: 67 m, 13 fpFrånvarande: 24 s, 15 m, 6 v, 9 kd, 4 c, 4 fp, 3 mpÖvriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.LU16 Vissa aktiebolagsrättsliga frågor, m.m.Mom. 1 (beredning av styrelseval)1. utskottet2. 1 (c)Votering:270 för utskottet14 för res. 165 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 107 s, 67 m, 37 v, 33 kd, 13 fp, 13 mpFör res. 1: 14 cFrånvarande: 24 s, 15 m, 6 v, 9 kd, 4 c, 4 fp, 3 mpÖvriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.LU17 Skadeståndsrättsliga frågorMom. 1 (felaktig myndighetsinformation)1. utskottet2. 1 (m, c, fp)Votering:180 för utskottet104 för res. 11 avstod64 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 107 s, 37 v, 34 kd, 2 mpFör res. 1: 67 m, 14 c, 13 fp, 10 mpAvstod: 1 mpFrånvarande: 24 s, 15 m, 6 v, 8 kd, 4 c, 4 fp, 3 mpMom. 2 (ansvaret vid frihetsberövanden)1. utskottet2. 2 (m, v, fp)Votering:155 för utskottet130 för res. 264 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 107 s, 34 kd, 14 cFör res. 2: 67 m, 37 v, 13 fp, 13 mpFrånvarande: 24 s, 15 m, 6 v, 8 kd, 4 c, 4 fp, 3 mpMom. 3 (jämkningsmöjligheten)1. utskottet2. 3 (m, fp)Votering:205 för utskottet80 för res. 364 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 107 s, 37 v, 34 kd, 14 c, 13 mpFör res. 3: 67 m, 13 fpFrånvarande: 24 s, 15 m, 6 v, 8 kd, 4 c, 4 fp, 3 mpMom. 7 (skadestånd till efterlevande)1. utskottet2. 5 (m)Votering:218 för utskottet67 för res. 564 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 107 s, 37 v, 34 kd, 14 c, 13 fp, 13 mpFör res. 5: 67 mFrånvarande: 24 s, 15 m, 6 v, 8 kd, 4 c, 4 fp, 3 mpMom. 8 (ansvar för genmodifierade organismer)1. utskottet2. 6 (c)Votering:258 för utskottet27 för res. 664 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 107 s, 67 m, 37 v, 34 kd, 13 fpFör res. 6: 14 c, 13 mpFrånvarande: 24 s, 15 m, 6 v, 8 kd, 4 c, 4 fp, 3 mpÖvriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.TU7 LuftfartMom. 2 (åtgärder mot vissa konkurrensbegränsandeföreteelser)1. utskottet2. 1 (m)Votering:218 för utskottet67 för res. 164 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 107 s, 37 v, 34 kd, 14 c, 13 fp, 13 mpFör res. 1: 67 mFrånvarande: 24 s, 15 m, 6 v, 8 kd, 4 c, 4 fp, 3 mpMom. 7 (luftfartens miljöpåverkan)1. utskottet2. 2 (v)Votering:245 för utskottet38 för res. 21 avstod65 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 107 s, 67 m, 34 kd, 14 c, 13 fp, 10 mpFör res. 2: 37 v, 1 mpAvstod: 1 mpFrånvarande: 24 s, 15 m, 6 v, 8 kd, 4 c, 4 fp, 4 mpÖvriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.11 § BordläggningAnmäldes och bordladesPropositioner1998/99:98 Vissa premiepensionsfrågorSkrivelse1998/99:97 Utvecklingen inom den kommunala sek-torn12 § Anmälan om interpellationerAnmäldes att följande interpellationer framställtsden 14 april1998/99:255 av de () tillfinansministernSkatten på råtallolja1998/99:256 av () till finansminis-ternVasakronan1998/99:257 av () till finansminis-ternValutastabilitet1998/99:258 av () till finansmi-nisternFörmögenhetsskatten1998/99:259 av () till socialminis-ternReformerat högkostnadsskyddInterpellationerna redovisas i bilaga som fogas tillriksdagens snabbprotokoll tisdagen den 20 april.13 § Anmälan om skriftliga svar på frågorAnmäldes att skriftliga svar på följande frågor in-kommitden 14 april1998/99:500 av () till näringsministernLäkemedelsindustrin1998/99:505 av () till socialmi-nisternDemensförbundets ekonomiska situation1998/99:510 av () till socialministernBarnpsykiatri1998/99:512 av Skånberg (kd) till socialminis-ternFörebyggande av aborter1998/99:513 av Per () till miljöministernProvborrningar efter olja i Skagerrack1998/99:516 av () till näringsmi-nisternTillväxtavtal1998/99:517 av () till statsrådet /99:518 av () till näringsmi-nisternTillväxtavtalen1998/99:520 av () till statsrådetMaj-Inger KlingvallDiskriminering av homosexuella i TGL1998/99:521 av () till statsrådet i Kosovo1998/99:522 av () till jordbruks-ministernExporten av kalvar1998/99:524 av () till miljömi-nisternDet genmanipulerade mjölkhormonet BST1998/99:525 av () till statsrådetPierre SchoriUtlänningslagen1998/99:526 av () till försvarsmi-nisternFörsvarets minröjningsförmågaSvaren redovisas i bilaga som fogas till riksdagenssnabbprotokoll tisdagen den 20 april.14 § Kammaren åtskildes kl. 17.15.Förhandlingarna leddesav talmannen från sammanträdets början t.o.m. 1 §anf. 12 (delvis),av förste vice talmannen därefter t.o.m. 3 § anf. 67(delvis),av andre vice talmannen därefter t.o.m. 7 § anf. 93(delvis) ochav tredje vice talmannen därefter till sammanträdetsslut.