prot · GM09110 · 1999-06-15 00:00:00 — In-gripandet i Kosovo hade inte ett entydigt stöd i folk-rätten. Därmed hade EU inte kunnat agera på motsva-rande sätt som Nato har gjort. Detta hade intekunna stödja som en EU-insats. Däremot hade engemensam krishantering i EU kunnat förebygga densituationen. Då hade det kanske inte behövt gå sålångt.Birger säger att vi tolkar besluten olika.Jag har sett en sammanställning av pressklipp somPer har gjort. Jag anser att den är oerhörtsubjektiv. Jag kan ge en annan sam-manställning av pressklipp. Då kan han se andrapressklipp och hur detta tolkas i enlighet med hur viockså tolkar det i Sverige.När det gäller vad ordförandehar sagt är mycket ensam om denna uppfatt-ning. Även om ordförande har enviss makt så har han inte makt att ensam inrätta ettgemensamt EU-försvar.Anf. 139 ():Fru talman! Jag skulle vilja ta upp en fråga somCarina tidigare var inne på, om de mänskligafri- och rättigheterna. Här i har vi varitrörande överens om att vi inte kan acceptera dubblajurisdiktioner när det gäller de mänskliga fri- ochrättigheterna. Det bästa hade varit om EU hade inför-livat . Men ac-cepterar ingen domstol över sig, och den inställningenkan man väl ha ett visst stöd för i . Detkan alltså finnas ett problem här.Under i vid månadsskiftetvar det mycket starka krafter som arbetade för att dehär grundrättigheterna också skulle in i fördragen.Det var svag argumentering emot.Nu framgår det av Kölnmötet att man är överensom att man skall arbeta fram en stadga och att denhögtidligen skall utropas gemensamt av kommissio-nen, och rådet. Det finns en riskför en inneboende logik, för att man låser in sig i etthörn så att man inte kommer ur detta utan måste in-förliva det med fördragen. Och har vi dubbla juris-diktioner när det gäller de mänskliga fri- och rättig-heterna, vilket vore mycket olyckligt.Jag hoppas att regeringen med kraft driver densvenska linjen. Men jag är lite fundersam över varförman har accepterat ordet stadga i sammanhanget. Förmig anknyter det ordet till jurisdiktion. Det är möjligtatt det inte är korrekt översatt. Jag skulle gärna viljaha svar på den frågan.Anf. 140 Utrikesminister ():Fru talman! Som jag sade har vi sett ris-kerna med att man får en stadga som blir juridisktbindande. Men jag tror inte att det finns någon riskför att man går i den fällan och hamnar i ett hörn därman är tvungen att anta något i fördraget som gör attdet kan uppstå tveksamheter om i fall det är arbete och domstol som gäller eller inte.Övertygelsen var nämligen så stor bland länderna omatt arbete är viktigt, att det gäller attstödja det och att det inte får bli någon tveksamhetom hur frågor skall hanteras juridiskt. Europarådethar många fler länder som ingår i dess jurisdiktion,och det är därför viktigt att man i alla de ländernaockså kan fortsätta att arbeta med mänskliga rättig-heter.Det fanns en diskussion om ifall man skulle kunnahitta något annat begrepp än stadga. Det hade t.ex.kunnat vara bättre med en deklaration. Men blevdet något slags överenskommelse om att det heterstadga men att det inte skall bli ett juridiskt bindandedokument, utan det skall vara mer av en politisk stad-ga.Anf. 141 ():Fru talman! Jag tackar för svaret. Jag ville baraha ett klarläggande om den ärberedd att stoppa ett sådant här förslag med sin veto-rätt.Anf. 142 Utrikesminister ():Fru talman! Det kommer över huvud taget inte attbli aktuellt. Majoriteten av medlemsländerna betona-de tvärtom risken för att man hamnar på samma linjesom och att det därmed är svårt att avgö-ra vilken domstol som skall fälla avgörandet.Anf. 143 ():Fru talman! Jag vill först tacka för informationen.Jag tycker att det är bra att vi har en sådan här diskus-sion om de här viktiga frågorna i , inte barai och utrikesutskottet.Det finns flera frågor där vi står bakom regering-ens ståndpunkter, dock inte alla. i det senaste numret av : krävs tre ting: en gemensam domstol,en gemensam valuta och ett gemensamt försvar. Detfinns redan en gemensam domstol, och 11 av de 15medlemsländerna har en gemensam valuta. Det finnsockså en klar majoritet för ett gemensamt försvarinom EU.Anser utrikesministern att besluten i har på-skyndat utvecklingen mot en federativ statsbildning iEuropa? Delar utrikesministern vår uppfattning att ensådan utveckling mot en federation inte är önskvärd?På vilka sätt kommer man att driva den här frågan iEU?Anf. 144 Utrikesminister ():Fru talman! Jag tror att det finns en mycket ut-bredd uppfattning om att flertalet länder inte vill gå sålångt som till en federation. Det finns naturligtvisnågra som är mycket federativa. Flertalet tycker attdet är viktigt att vi ser överstatlighet på de områdendär överstatlighet är bäst, men i övrigt också natio-nella och lokala beslut där det är bäst.Det finns inte en majoritet för ett gemensamt för-svar. Här kan vi i stället se en majoritet både av alli-ansfria länder som av den anledningen inte vill ha ettgemensamt försvar och av de Natoländer som anseratt det är Nato som skall sköta det gemensammaförsvaret och som av det skälet inte vill se att EU harnågot som helst med ett gemensamt försvar att göra.Detta är en uppfattning som finns hos ett begränsatantal personer men som definitivt inte omfattas avflertalet medlemsländer i EU.Anf. 145 ():Fru talman! Jag har en fråga till. I överenskom-melsen sägs det att insatserna skall ske i enlighet medFN:s principer, som vi har diskuterat här innan. Jagundrar vem eller vilka som skall avgöra vad som är ienlighet med FN:s principer. Diskuterades den fråganpå Kölnmötet? Finns det inte en fara i att någon merän FN tolkar principerna? Om det byggs upp en ara-bisk, afrikansk eller asiatisk säkerhetspakt måste den ilogikens namn också ha rätt att tolka vad som är FN:sprinciper. Jag undrar: Diskuterade man över huvudtaget frågan om vem som tolkar vad som är FN:sprinciper?Anf. 146 Utrikesminister ():Fru talman! Det brukar inte behövas någon tolk-ning av FN:s principer därför att ett FN-mandat är ettFN-mandat i de frågor som handlar om fredsfram-tvingande insatser. Det här brukar vara väldigt tydligti säkerhetsrådsresolutionerna. Om någon vill tolka innågonting annat i säkerhetsrådsresolutionerna än vadsom de facto står där har varje land i det läget ocksåvetorätt.Anf. 147 ():Fru talman! Jag tycker att det är välkommet att ut-rikesministern i allmänhet är tydlig när det gäller detsom beslutades i . I några frågor tycker jag dockatt det finns vissa oklarheter. En av dem är mandat-frågan.I talade man om beslut i enlighet med principer, men den hartalat mer om konkreta FN-mandat. Jag noterade attutrikesministern tidigare också talade om att Sverigekan tänkas lägga sitt veto i vissa sammanhang.Jag tycker att det är en felaktig signal i dagens lä-ge. Det vore mycket bättre om utrikesministern prata-de om vikten av att stärka EU:s förmåga att stärkafred och säkerhet och om hon satte det arbetet i cent-rum. Det skapar nämligen oklarheter. Det är ju så attdet krävs enhällighet för att fatta vissa beslut. Då kanman fråga sig om det är på den punkten som utrikes-ministern talar om eventuella svenska veton. Vi harockså utförandefrågan, och det handlar även om detegna deltagandet. Det är ju frivilligt i den här typenav operationer, så där behövs inga veton för att Sveri-ge skall kunna ha en egen linje.Jag skulle vilja att utrikesministern klargör vadhon egentligen menar. Vill utrikesministern verkligenredan nu sända signalen att kan tänka sig attblockera att de andra EU-länderna går vidare ochhanterar en krissituation i närområdet? Det tycker jagi så fall är olyckligt.De fördragsmässiga förutsättningarna för en starkGUSP finns i allt väsentligt på plats i och med Ams-terdamfördraget. I och med mötet i kom ocksåmöjligheten att i praktiken utföra de beslut som manfattar gemensamt.Det var dock tråkigt när den svenska regeringenägnade sig åt småfrågor som t.ex. frågan om manskall skapa funktioner i EU som man av-vecklar identiska funktioner i VEU eller om manrentav skall säga att man lyfter in VEU-funktioner,artikel 5 undantagen, i EU. Det sänder en oklar sig-nal. Jag tror att det är bättre att man säger vad dethandlar om, att det är moraliskt riktigt att EU skaffarsig förmågan att förebygga och förhindra krig, kriseroch konflikter i närområdet därför att blöder.Anf. 148 Utrikesminister ():Fru talman! Jag upprepar vad jag har sagt tidigare.Det skall ske enligt principer i . Det bety-der att det skall finnas ett FN-mandat. Det finns möj-lighet för de enskilda länderna att använda sitt vetoom det mot förmodan skulle finnas olika tolkningarnär det gäller ett FN-mandat.Självklart skall vi i första hand arbeta för attfrämja fred och säkerhet. Självklart är det den diskus-sionen vi i första hand skall ta. Men min uppgift härär att svara på de frågor som riksdagsledamöternaställer.När det gäller integrationen av VEU i EU är detinte bara en lek med ord, utan det handlar om att manskall lära sig av vad som har fungerat bra och vadsom inte har fungerat bra i tidigare organisationer.När man nu bygger upp en expertis vad gäller kris-hantering i EU och när man bygger upp kompetensför att t.ex. kunna tyda satellitbilder i EU bör manskaffa det som en egen kompetens och inte automa-tiskt bara ta över det som har funnits tidigare i VEU.På det här sättet får man möjlighet att börja om frånbörjan, och se till att man gör det som är allra bäst förEU.Det brukar sällan ge ett lyckat resultat att bara fö-ra över funktioner från en organisation till en annan.Det är bättre att man från grunden bygger upp detsom man behöver.Anf. 149 ():Fru talman! Det är ju också så att en utrikesmi-nister sänder signaler. Jag tycker att det är tråkigt attSverige går in i det här med att utrikesministern sän-der signalen till eller på annat håll att Sve-rige kan tänkas använda vetorätten. Det är fel ut-gångspunkt.Det är möjligt att det skulle kunna tänkas bli så.Jag har svårt att se när det skulle vara. Men signalenbör tvärtom vara att helhjärtat går in i arbetetför europeisk fred och säkerhet.Fru talman! Jag slås av resonemanget om EU:smilitarisering, som fördes förut. Det är ett ganskaunderligt resonemang. har varit med i FN idecennier, ett FN som har den här typen av förmågaoch har haft den . Vi har deltagit i de flesta ope-rationer. Ingen har pratat om FN:s militarisering medett skri på läpparna. Jag tycker att det kanske börsägas för att ge proportion i diskussionen.Göran Lennmarker tog tidigare upp frågan omEU:s sysselsättningsrekommendationer. När mantittar i dem finner man sådant som att mantalar om ett sänkt skattetryck för att skapa fler jobb.Man talar om att sänka momsen på tjänstejobb för attskapa fler jobb. Man pratar om behov av sänkningarav skatten på arbete för att skapa fler jobb, och manpratar om avreglering för att småföretagen skall kun-na skapa fler jobb.Allt detta bryter den emot.Varför skriver ni under på saker som ni inte tänkerfölja?Anf. 150 Utrikesminister ():Fru talman! När det gäller sysselsättningsriktlin-jerna och sysselsättningspakten är detju de socialdemokratiska regeringarna i somhar drivit detta, tyvärr ofta mot en konservativ ochäven moderat opposition.Här hade vi tyvärr inte något moderat stöd för attinrätta också sysselsättningsriktlinjer i EU. har vifått det. Det tycker vi är bra. Vi kan också se att iSverige har det arbete vi gjort givit väldigt bra resul-tat. Vi har fått 130 000 nya jobb . Vihoppas också att utvecklingen i övriga skallbli en allt kraftigare minskad arbetslöshet och alltflermänniskor i jobb.Vi har ett helt batteri av åtgärder i sysselsätt-ningspakten. Vi har skattefrågor. Vi har frågor om detlivslånga lärandet, vikten av kompetensutveckling,vikten av att vi fortsätter att utbilda och utvecklaarbetskraften och att vi ser till att vi stärker de lågut-bildades kompetens. Det är oerhört viktiga frågor påsvenskt socialdemokratiskt initiativ.Anf. 151 ():Fru talman! handlade ju inte min fråga omModeraternas politik. Den är väl känd här. Det ärregeringen som representerar i det här arbeteti EU. Frågan kvarstår: Varför skriver man under påsaker som man inte har minsta tanke på att följa?Ni har talat vitt och brett i om det ge-mensamma agerandet för jobben. Men ni har inte ettgemensamt agerande. Ni lägger upp en lista i EU somni sedan bryter mot på hemmaplan. Om alla ländergör precis som ni, utrikesministern, har EU inte denminsta lilla gemensamma strategi för att komma tillrätta med arbetslösheten.Jag tror att de saker som är utpekade är oerhörtviktiga. Arbetslösheten är delvis en prisfråga, där niprissätter människor ur arbetsmarknaden med alltförhöga skatter på arbete, inte minst arbetsgivaravgifter.Följ de rekommendationer ni själva har varit medoch skrivit under. Jag tror att det skulle skapa ettsammanhang för svenska folket här hemma, att ni trorpå samma sak här som där.Vi lovar att vi stöder sänkt skatt på arbete för flerjobb.Anf. 152 Utrikesminister ():Fru talman! Om alla länder hade haft en likasnabb minskning av arbetslösheten och en lika snabbökning av sysselsättningen som har haft hadevi kunnat se att det här området hade varit en succé iEuropa. har tyvärr inte alla länder haft sammasuccéartade minskning av arbetslösheten och ökningav sysselsättningen som har haft. får vihjälpas åt för att också de ytterligare arbetslösa, bådei och i de andra länderna, skall få jobb underdet närmaste året.Sverige har lagt ett antal förslag som också harblivit mycket uppskattade av andra länder. I vissa fall,t.ex. när det gäller skattefrågorna, har vi inte alltidhaft samma utgångspunkt som alla andra länder. Menvi har gjort det kanske allra bästa resultatet när detgäller ökningen av sysselsättningen.Anf. 153 ():Fru talman! Först vill jag tacka för informationen.Jag tycker att det är ett bra sätt att vi från riksdagenhar möjligheter att ställa frågor efter ett sådant härganska stort och omfattande möte.Jag tänker ställa en fråga angående samarbetetmed Ryssland.Det är ju positivt att man stärker och utökar sam-arbetet med . Den del jag tänkte utveckla litemer och ställa frågor kring är miljösituationen iRyssland. Vi vet att den är ganska katastrofal påmånga områden men framför allt på ett område, därdet har varit uppenbart att vi har en tick-ande bomb när det gäller miljösituationen, nämligenMurmanskområdet.Det har pågått en diskussion, inteminst i , om att man bör gå in ochhjälpa till att åtgärda för att ta itu med det atomavfallsom ligger där uppe och som läcker och som man intevet hur man skall hantera. Det är naturligtvis ett hot,inte minst mot vår egen närmiljö.Jag skulle vilja veta om man har kommit någonvart på vägen när det gäller åtgärdspaket, eller omman fortfarande står och stampar och diskuterar frå-gan, men ännu inte har kommit med några konkretaförslag. Jag tycker att det är bråttom med åtgärder närdet gäller det här området.Hur har diskussionen gått och i vilken fas är dennu?Anf. 154 Utrikesminister ():Fru talman! Jag håller med om att det här är ettväldigt stort problem, och dessutom ett akut problem.Det är en av de frågor som vi också från svensk sidadrev att man skulle dra in i Rysslandsstrategin, ochsom vi också fick gehör för att man skulle ta medsom ett prioriterat område.Jag tror att det var väldigt viktigt att just kärnsä-kerheten kom med som ett prioriterat område i Ryss-landsstrategin. Det handlar inte bara om att EU skallprioritera. Det handlar också om att skallprioritera de här frågorna och tycka att de är viktiga.Med de här tydliga signalerna från EU, att mananser detta och kärnsäkerheten vara ett av de mestprioriterade områdena i samarbetet med ,räknar vi också med att mer aktivt än tidiga-re skall vara med i arbetet på att faktiskt göra något åtkärnsäkerheten i bl.a. Murmanskområdet.Anf. 155 ():Fru talman! Det är precis det som man har räknatmed rätt länge, att aktivt skulle vara medoch delta. Det var det som den nordiska strateginbyggde på, att man förväntade sig att ocksåskulle ha råd att gå in med pengar.När vi var i med Nordiska rå-det hade man inte kunnat betala utlöner till dem som arbetar i området därför att eko-nomin var så skral. Att då tro att man skall kunna gåin med pengar och sanera miljön som en första åtgärdär ganska naivt, tycker jag. Man måste faktiskt frånEU:s sida se att man här behöver gå in med konkretaplaner och också tillskjuta pengar för det, men natur-ligtvis under förutsättning att man ser att det bliråtgärdat.Hur långt har det kommit? Står det fortfarandeoch stampar med att man förväntar sig att , idet här fallet, skall prioritera en miljö som man inteklarar av av ekonomiska skäl?Anf. 156 Utrikesminister ():Fru talman! Samarbetet har ju börjat. Det finnsockså en hel rad med förslag till åtgärder, både påplaneringsstadiet och sådana som har börjat genomfö-ras.Det finns naturligtvis betydligt mer pengar atthämta till det samarbetet när det nu är ett prioriteratprojekt för hela EU, och står med som ett prioriteratprojekt för hela EU. Det finns mer pengar t.ex. i EU-systemet än vad det finns i det nordiska samarbetet.På det här sättet kan man se till att man verkligensamlar alla resurser som finns tillgängliga för att göraordentliga insatser när det gäller kärnsäkerheten.Det vi nu har gjort genom det här beslutet är att gehögre prioritet både politiskt och genom att det kom-mer att läggas mer pengar på samarbetet från EU:ssida, och därmed, förutsätter jag, också från rysk sida.Därmed tror jag att åtgärdspaketet kommer att kunnagenomföras betydligt snabbare än vad som annarshade varit fallet.Anf. 157 ():Fru talman! Kölnmötet var en framgång för dengemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken. Det varen milstolpe när det gäller att stärka krishanterings-förmågan i . Vi skall inte glömma att det ärresultatet av ett svensk-finskt initiativ.Jag hoppas att utrikesministern går från ord tillhandling och bidrar till att utveckla de instrumentsom behövs för tidig icke-militär konfliktlösningockså i EU:s regi. Det är oerhört viktigt att man följerupp överenskommelserna med handlingsprogram förhur man skall kunna undvika fredsframtvingandeinsatser.För ordningens skull vill jag säga att jag stöderhelt och fullt regeringens syn i den diskussion somförts tidigare beträffande FN-mandat för fredsfram-tvingande insatser. Däremot är det mer tveksamt omde exempel som nämnts över huvud taget är relevan-ta. Den Makedonienstyrka som diskuterades i baserar sig på ett kapitel 6-mandat och ärinte alls fredsframtvingande. Resonemanget faller påsin egen orimlighet. Det är klart att man skall kunnagöra preventiva insatser utan en lång process också iFN. Det ligger i EU:s egen natur och i EU:s i dagbefintliga mandat att kunna göra sådana insatser, omman hade haft en sådan mekanism. Det bör bli möj-ligt även i fortsättningen.Jag tog fasta på att utrikesministern sade att finan-sieringen av Kosovostyrkan inte var ett problem idagsläget. Det välkomnar jag naturligtvis. De 220miljoner som finns i vårpropositionen räcker ett långtstycke in . Men det är viktigt att vi så snartsom möjligt får klarhet i hur resten av tiden skallfinansieras. Det skall naturligtvis inte förhindra attstyrkan sätts in. bör vi taett nytt beslut om eventuella tilläggsresurser.Anf. 158 Utrikesminister ():Fru talman! Jag vill bara tillägga till det sade att regeringen tidigare, vilket jag ocksåhar redogjort för i kammaren, har antagit ett hand-lingsprogram för förebyggande insatser. Vi avser nupåbörja motsvarande arbete i EU, så att vi skall få ettbra program för förebyggande insatser.Ett område där vi arbetar mycket från svensk sidaär t.ex. försoningsfrågor. Jag tror att våra insatserkommer att efterfrågas även i Kosovo. harspeciell expertis, som vi har blivit ombedda att an-vända i olika internationella sammanhang, senast iÖsttimor.Anf. 159 TALMANNEN:Därmed är frågestunden med anledning av utri-kesministerns information avslutad. Jag tackar utri-kesministern och kammarens ledamöter för att vi medgemensamma insatser gjorde det möjligt att få enoffentlig debatt i denna viktiga fråga före sommarup-pehållet.8 § (forts. från 6 §) Riktlinjer för den ekonomis-ka politiken, utgiftstak, skattefrågor, m.m. (forts.FiU20)Anf. 160 () replik:Fru talman! Det gällde detta med att förenkla.Förhoppningsvis är det en målsättning som skall varaen del i skattesamtalen. Jag hoppas att det inte hand-lar om att förenkla det rationella utan om att förenklaföretagandet.Den retorik man har kan påverka. Det kan bli enförenklad retorik. Jag tillhör också dem som tyckeratt de som burit den tyngsta bördan under några tuffaår skall få störst chans att få det lite bättre . De somhar burit den allra tyngsta bördan är de som befinnersig i arbetslöshet därför att det är för svårt, dyrt ochkrångligt att driva företag här i landet. Sänkta strate-giska skatter för ökat företagande är att gynna de somhar det allra svårast, som har drabbats allra hårdast desenaste åren.Anf. 161 () replik:Fru talman! blir man sina egna ords fånge.Johan är ett exempel på det. Han talar omstrukturella reformer och att förenkla. Det innebär attge fördelar till dem som har det relativt bra. Ni skullekunna förenkla hur mycket ni vill, , omni nu hade möjligheten till det. Men det hjälper inteden som är långtidsarbetslös.Vi vet av erfarenhet vilka som får de nya jobbenförst. Det är de som har jobb. Vem kommer på andraplats? Det är oftast de som just har slutat skolan ochhar en modern utbildning. Vem kommer i tredjerummet? Det är de som möjligen varit arbetslösa enkort tid. Vem kommer i fjärde rummet, långt efteråt?Jo, det är de som varit arbetslösa . Därför harregeringen föreslagit särskilt stöd för de långtidsar-betslösa. har ställt sig bakom försla-get. Det är modellen. Man kan inte bara sänka arbets-givaravgifterna.När ni säger strukturella reformer menar ni egent-ligen försämringar av arbetsrätten. Gör det bättre fördem som makten har och sämre för dem som är gans-ka maktlösa.Anf. 162 () replik:Fru talman! Det var det där med extrem fördel-ningsretorik. Jag tillhör dem som tycker att det är braatt vi får in mycket skattepengar. Men det betyderinte att jag tror att det kan ske bara genom höga skat-ter. Poängen med politik är att det skallbli fler och växande företag, så att alla de som ärlångtidsarbetslösa skall kunna få arbete. Jag har svårtatt anlägga ett så defensivt perspektiv, att det bara ärmed bidrag som vi skall kunna knäcka arbetslöshe-tens gissel.Jag är också för det goda samhället, som vi fickhöra tala om i sitt inlägg. Men föratt betala vård, skola, omsorg osv. Det kräver inte höga skatter utan högaskatteintäkter. Det får vi om det blir fler nya jobb inya företag.Anf. 163 () replik:Fru talman! Problemet för är att ertrovärdighet är så liten. Jag håller med om resone-manget, att det är pengarna som kommer in som ärdet viktiga. Det är därför vi talar om breda skattebaseroch låga skattesatser, där det är möjligt.Problemet är egentligen inte skattetrycket, utanskillnaden mellan utgiftstryck och skattetryck. Detvar till skattetryckets nackdelnär ni hade ansvaret. Det var därför 500 000 arbetenförsvann på tre korta år. är det precis tvärtom.Förra månaden hade 135 000 människor fått arbetejämfört med samma månad året innan.Svenska folket, med Socialdemokraterna i ledningnumera med benäget bistånd av ochMiljöpartiet, sliter med denna fråga. All erfarenhetvisar att det är mycket lättare att förlora 500 000 jobbän att ta tillbaka dem. Redan var-nade för detta, när hon var arbetsmarknadsminister.Hon uttryckte det så här: Det är livsfarligt att släppaupp arbetslösheten till tvåsiffriga tal. Inget land harhittills kunnat visa hur man skall få ned den igen.Sverige är på väg att visa det.Anf. 164 () replik:Fru talman! uppehöll sig längevid några exempel på det goda samhället. Jag tror attvi alla instämmer i hans slutsatser i anledning avexemplen. Jag inser att det här i kammaren finns olikasynsätt på fördelningspolitiken. Men jag har inte svårtatt instämma i det som sade på denpunkten.