prot · GM0991 · 1999-05-05 00:00:00 — Är det fel avEU att samarbeta också inom det området?När det gäller grova brott gav jag ett exempel avmånga på hur människor blir utsatta för sådan brotts-lighet. Jag hoppades att insåg att jagtog det här exemplet för att visa att det inte spelarnågon roll hur bra det är ställt i domstolarna, om detinte fungerar hos åklagarna och framför allt inte inompolisen. Om det inte fungerar i de första leden, kom-mer det inte heller fram någonting i slutänden.Det är alltså viktigt att vi diskuterar inte baradomstolarna utan den samlade verksamheten. Enmålsägande eller ett vittne skall känna att när veder-börande ställer upp har man samhällets skydd, frånpolis via åklagare och in i domstolen, men så är detinte i dag.Anf. 128 (mp) replik:Fru talman! Varenda gång jag nämner EU, SiwPersson, blir det en stark och lite häftig reaktion. Vadjag sade om EU var att vi genom undertecknande avkonventioner har fått ändringar i vår registerlagstift-ning som har inneburit att vi har fått försämrade po-sitioner när det gäller den personliga integriteten,något som vi i varit starkt emot. Det är vinu också när det gäller buggning.Jag förstår inte riktigt vart vill kom-ma med den diskussion om buggning som hon här tarupp. Svaret på frågan om jag tycker att vi skall angri-pa dessa frågor inom EU har jag givit förr här i kam-maren. Jag tycker att det samarbete som har före-kommit med var en bra bas, som hade funge-rat . Många länder har varit med om attutveckla det.Brottsförebyggande arbete är allstå inte någotnytt. Vi har haft ett samarbete i under långtid, och det har fortsatt. Vi har också ganska storaframgångar i det. Visst är det alltså bra med samar-bete. Jag har sagt att vi inte är emotsamarbete och att det funnits forum för det.Vad gäller polisens roll hade jag bara den syn-punkten att det är svårt för polisen att ständigt ochjämt övervaka människor. Det krävs ytterligare di-mensioner i den problematiken. Det är inte bara såenkelt som att säga: Vad kan polisen göra, och hurmånga poliser krävs det för att skydda människor påett visst sätt? Det måste också vara ett mål för sam-hället att människor inte skall råka ut för sådana härgrova maffiametoder, som man nästan kan karakteri-sera dem som. Det är ett ganska nytt fenomen attvittnen utsätts för detta i vårt land.Anf. 129 () replik:Fru talman! Låt mig stilla påpeka att vi kan stiftavilka lagar vi vill - så länge människan på gatan inseratt lagen inte fungerar i verkligheten, så kommer detaldrig att bli någon effektiv bekämpning av de gröv-sta våldsbrotten.Sedan undrar jag om verkligenkänner till hur mycket avancerad teknik som vi har.Det är många problem förenade med buggning. Jagvill rekommendera att man tittar på en avlyss-ningsapparat som används för att lyssna på fåglar.Om man man ställer den på rätt plats, kan man ocksåfå in mycket av annan information. Det är därföroerhört viktigt att vi tar ett samlat grepp över all denavlyssning som man kan genomföra. Men då skall vitala om all tillgänglig teknik, inte bara om buggning.Anf. 130 (mp) replik:Fru talman! Det är därför som det är så angeläget,eftersom det finns så mycket teknik och möjligheter.Därför vill vi absolut inte tillföra ännu ett sådanttvångsmedel. Man har fullt upp med att kontrolleradet som redan finns. Det är därför som vi har gjortvårt ställningstagande om att inte införa buggning. Sådet som säger är helt rätt.Tillräckligt många poliser för att hindra detta heltkan vi nog aldrig få, eftersom en stor del av budgetenskulle gå till detta. Men det är klart att det är viktigt.Jag motsäger inte det.Anf. 131 ():Fru talman! I detta betänkande om processrättsli-ga frågor behandlar vi här motioner från all-männa motionstiden . Om inte alla så har fleraliknande motioner tidigare behandlats i denna kam-mare i samband med framlagda propositioner och,som i detta fall, i samband med behandling av motio-ner väckta vid den allmänna motionstiden.I enlighet med vad betänkandet visar så beredsflera av de yrkanden som föreligger på Justitiedepar-tementet.Fru talman! Jag tänker nu här från talarstolen be-möta de reservationer som föreligger.I reservation 1 om specialdomstolar yrkas att spe-cial- och partssammansatta domstolar skall avvecklasoch att deras uppgifter skall övertas av de allmännadomstolarna. Det är och har varit Modera-ternas inställning att special-domstolarna i möjligaste mån skall avskaffas. Detställningstagande som vi från den socialdemokratiskagruppen gjorde vid /94 kvarstår fortfa-rande, dvs. att varje specialdomstols fortsatta verkanhelt borde bedömas efter dess egna meriter och inteutifrån principiella ståndpunkter.I sammanhanget kan dock nämnas att riksdagennyligen har beslutat om instansordningen i marknads-föringsmål som innebär att fr.o.m. i årgäller att mål om förbud och ålägganden i principskall handläggas av som förstaoch enda instans. Syftet är här att göra det möjligt attsnabbt få ett slutligt avgörande i frågan om en vissmarknadsföringsåtgärd strider mot de marknadsrätts-liga bestämmelserna.Regeringen har beslutat att en särskild ut-redare skall se över ordningen för prövning av målsom handläggs vid samt avpatentmål vid . Meningen är attutredaren skall ta ställning till om verksamhet helt eller delvis skall överfö-ras till tingsrätt.Utskottet finner inget annat än att specialdomsto-larna får bedömas på deras egna meriter.I reservation 2 föreslår att det bör va-ra möjligt för polisen att avgöra om sjukvårdsperso-nal skall tillåtas ge kräkmedel för att säkra bevisningom narkotikainnehav.Samtidigt som jag givetvis inte vill eller kanblunda för det problem som uppstår när kapslarsväljs, så anser jag att det är ett mycket allvarligtingrepp i den kroppsliga integriteten att utsätta någonför tvångsmedicinering. Vad jag kan förstå framhöllinte heller i sitt betänkandenågot önskemål om att införa tvångsmedicinering.Dock beslutade regeringen att tillkallaen där uppdraget bl.a. omfattarrättsväsendets och Tullens arbete med narkotikabe-kämpningen. Enligt vad utskottet erfarit kommerkommissionen att behandla frågan om användning avkräkmedel i kampen mot narkotika. Låt oss avvaktadenna utredning och invänta och se om anser att kräkmedel bör få användassom ett straffprocessuellt tvångsmedel.I april 1998 överlämnade den s.k. Buggningsut-redningen ett betänkande om buggning och andrahemliga tvångsmedel till regeringen. Utredningenföreslår att det införs möjligheter till buggning somett straffprocessuellt tvångsmedel vid förundersök-ning.Enligt förslaget skall buggning få användas vidförundersökning angående brott som har ett mini-mistraff fängelse. Eftersom detta förslaginnebär att buggning endast kommer att tillåtas vid deallra mest allvarliga brotten och endast om någon ärskäligen misstänkt för brottet, om åtgärden är avsynnerlig vikt för utredningen samt om skälen föråtgärden uppväger det intrång eller men i övrigt somåtgärden innebär för den misstänkte eller något annatmotstående intresse kan buggning vara av vikt för attge polisen bättre möjligheter att bekämpa allvarligbrottslighet. Eftersom buggning utgör ett intrång i denpersonliga integriteten och ställer särskilda krav på deregler som skall gälla är det nödvändigt att ett förslagtill föregås av en grundlig analys. Då detpågår ett beredningsarbete av Buggningsutredningensbetänkande avstyrker utskottet de motioner som före-ligger.Vad beträffar yrkande 5 från så harSverige fått kritik av där det fram-står som mycket angeläget att åtgärder kommer tillstånd snabbt vad gäller att ge frihetsberövade perso-ner rätt att kontakta anhöriga, och att den rätten inträ-der vid gripandet, och att låta dem biträ-das av advokat. Då regeringen har svarat på kritikengenom en rapport till att dessa frågor ärföremål för översyn i ochkommer att tas upp i en departementspromemoriaanser utskottet att skall avvakta kommandeförslag.Vad gäller motionsönskandet att den häktade skallges möjlighet att själv välja läkare har utskottet sam-ma uppfattning som regeringen att det är normalise-ringsprincipen som gäller, vilket innebär att frihetsbe-rövade personer har rätt till sjukvård på samma sättsom personer som inte är berövade friheten.I motion Ju801 förordar att den sam-ordning av häktningsberedskapen som sker underhelgen utökas så att häktningsfrågorna även undervardagar bara prövas av en domstol i beredskapsom-rådet.Häktningsförhandlingar hålls i regel i den tingsrättinom vars domkrets brottet förövats. Om det finnssärskilda skäl får frågor om häktning tas upp av rätteni en annan ort än som eljest skulle ha skett. Dettaundantag kom till i syfte att ge den tjänstgörandetingsrätten behörighet att pröva häktningsfrågor inomhela beredskapsområdet.Domstolsverket har inrättat en utvecklingsgruppdär bl.a. just frågan om att organisera prövningen avhäktningsfrågor på det sätt som förespråkas i motio-nen tas upp. Det finns planer på en sådan för-söksverksamhet i . I avvaktan pådetta, fru talman, anser utskottet att inteskall göra något uttalande i frågan.Centerpartiet efterlyser ett lagförslag som innebäratt handlingar som innehåller känsliga uppgifter vidpostbefordran alltid skall sändas med rekommenderatbrev. Man vill utöka skyldigheten att använda delgiv-ning. Utskottet är inte berett att förorda att det i del-givningslagen - som enbart reglerar själva verkstäl-landet av delgivningen - införs regler om vilken typav handlingar som skall delges.Upplysningsvis kan dock nämnas att det inte finnsnågot som hindrar domstolar eller andra myndigheterfrån att sända känsliga handlingar i rekommenderadebrev om de bedömer att detta är ändamålsenligt.Vänsterpartiet ifrågasätter i motion Ju804 om da-gens regler gör det möjligt att i pröva anspråksom avser skadestånd på grund av krigsförbrytelseroch andra grova kränkningar av mänskliga rättigheteroch vill med anledning av detta att en översyn kom-mer till stånd.Skadestånd är en viktig sanktionför att en målsägande skall få upprättelse. Utskottetvill dock erinra om att redan gällande regler ger enmöjlighet att föra skadeståndstalan här under förut-sättning att åtalet prövats här. Att föra en skade-ståndstalan i den aktuella typen av mål utan sambandmed ett åtal framstår emellertid av flera skäl somorealistiskt, bl.a. skulle målsäganden inte ha denfördel i fråga om utredningen om den skadegörandehandlingen som samordningen med ett åtal normaltsett innebär. En sådan dom skulle med stor sannolik-het endast kunna verkställas i stater inom EU eller iNorge, och . Mot denna bakgrund ärutskottet inte berett att förorda att ett utredningsarbetekommer till stånd.Utskottet anser att det som framförs i reservation9, om bemötande av vittnen och målsägande i dom-stol, är viktigt. Det är en fråga som har varit uppe tillberedning tidigare, och jag vet att åtgärder härom harvidtagits. Bl.a. har på regeringensuppdrag tagit fram ett åtgärdsprogram som syftar tillatt förbättra domstolarnas bemötande av vittnen ochövriga som kommer i kontakt med domstolen. Dethar också anslagits medel till två försöksverksamheteri syfte att förbättra stödet till brottsoffer och vittnen.Jag vet att det pågår en sådan verksamhet i mitthemlän , och vad jag har erfarit har det slagitväl ut hitintills, men det är värt att vänta på en utvär-dering.Vad beträffar de delar där det pågående reformar-betet kräver författningsändringar, exempelvis i möj-ligheterna att förordna stödpersoner, förutsätter jag attden beredning som jag vet arbetar på departementetkommer att utforma ett förslag så skyndsamt sommöjligt.I reservation 10 framhåller attbarn som utsätts för brott befinner sig i en särskiltutsatt position. Givetvis är det så. Jag vill påstå attbarn alltid i alla avseenden är mer utsatta än vuxna.De är dessutom helt beroende av oss vuxna. Det ärdärför särskilt viktigt att barn som utsätts, eller somhar utsatts, för brott får just det stöd som de behöver.Vad beträffar barnens ställning i rättsprocessen såpågår ett arbete i . Den aviseradepropositionen om barns rätt till målsägandebiträdekan förväntas innebära att barn som utsatts för brottfrån anhöriga får ett ökat stöd. Även i övrigt pågår detpå flera håll arbete i den riktning som kristdemokra-terna efterlyser och som, det instämmer jag i, är nöd-vändig för barnens rätt.Våren 1998 beslutade om en lag om an-svar för elektroniska anslagstavlor. Lagen innebär ihuvudsak att den som tillhandahåller en elektroniskanslagstavla skall ha uppsikt över den samt är skyldigatt lämna användare av tjänsten en viss informationoch att ta bort vissa slag av straffbara meddelanden.Om detta inte efterföljs kan tillhandahållaren straffas.Moderaterna anser i reservation 11 att det inte ärrimligt att tillhandahållaren skall kontrollera de med-delanden som skickas in till den elektroniska an-slagstavlan. De menar att införandet av en särskildreglering av denna form av kommunikation, baradärför att den utnyttjar datatekniken, innebär en onö-dig särlagstiftning. framhåller att pro-blemen med elektroniska anslagstavlor i stället börlösas inom ramen för de straffrättsliga regler somredan finns.Då det har visat sig finnas en brist på kontrollöver de elektroniska anslagstavlor som kan utnyttjasför brottsliga ändamål samt att det kan vara mycketsvårt att spåra de användare som ursprungligen avsäntdet straffbara meddelandet och det därav inte alltid ärsäkert att bestämmelser är tillräckligaför att reglera ansvaret i dessa situationer, finns detstarka skäl för att en lagstiftning gäller som klartfastställer tillhandahållarens ansvar för förekomstenav vissa meddelanden.Fru talman! Jag vill avslutningsvis yrka bifall tillhemställan i betänkandet och avslag på samtliga re-servationer.Anf. 132 (mp) replik:Fru talman! Jag börjar med att yrka bifall till re-servation 4, vilket jag glömde göra tidigare när jagstod i talarstolen.Ann-Marie säger: Visst, det bugg-ningsarbete som pågår på departementet skall föregåsav en grundlig analys. Innebär det att det som vi i daghar diskuterat - nämligen den samlade analys av allanya integritetskränkande lagförslag som har skett -skall göras innan man går vidare med det förslag sombearbetas? Innebär det att det blir en paus i bered-ningen och att analysen skall genomföras?Anf. 133 ()replik:Fru talman! På departementet pågår nu en bered-ning av det betänkande som är framlagt efter bugg-ningsbetänkandet. Jag vill ge svaretatt vi avvaktar det förslag som regeringen efter detbetänkandet kommer med.Anf. 134 (mp) replik:Fru talman! Jag fick inget svar på min fråga. Vadjag vill veta är alltså om den grundliga analys, somockså nämnde i sitt anföran-de, innebär samma analys som den som en majoritethär har krävt? Är det den analysen som skallföregå arbetet här?Anf. 135 ()replik:Fru talman! Jag litar på regeringen i det fallet.Betänkandet lades fram , så det har ju gått en tidsedan dess. Man gör ingenting skyndsamt, utan mananalyserar verkligen detta.Justitieministern själv har sagt i ett svar här vill ta tid på sig för att analysera helheten. Jaghar ingen annan uppfattning än att vi verkligen måstebetänka integriteten i den här frågan. Jag anser ocksåatt den beredning som pågår efter nämnda betänkandekan ligga till grund för ett förslag.Anf. 136 (m) re-plik:Fru talman! Jag hade tänkt ta upp just den frågasom tog upp här, nämligen vad somhänder med . säger att ingenting görs skyndsamt i rege-ringen. Det var väl ett understatement, och då intebara för . Det är mycket vi vän-tar på från regeringen. Men om vi för ett ögonblickskall försöka knyta an till det konkreta så skriver juutskottet, precis som har hän-visat till, att det görs en analys och att det pågår ettberedningsarbete i samt att riksda-gen inte bör föregripa den analysen.En poäng i en demokrati och i ett parlament därregeringen är underställd parlamentet är ju att endebatt förhoppningsvis kan föras i parlamentet. Just idenna fråga sitter nu alltså justitieutskottet här, givet-vis utan företrädare för regeringen. Det hade varitklädsamt om man hade tänkt sig att på något vis taintryck och lyssna av debatten på annat sätt än viatekniska hjälpmedel.Nu har några partier reservationsvis markerat ettintresse för och en önskan om att få en bredare över-syn. Från Vänsterns sida har man också uttryckt enförståelse för att detta är något som rimligtvis måstekomma till stånd . har ocksåuttryckt sin uppfattning.Något som då vore intressant är att höra om desocialdemokratiska ledamöterna, med Ann-MarieFagerström som företrädare här , har tagit, ochtar, intryck inte bara av den debatt som allmänt före-kommit i samhället utan också av den debatt somvarit här . Jag tycker att det är en poäng att mankan föra en diskussion i stället för att bara hänvisa tillskyttegravar där man står; detta med tanke på denöppenhet som visats av tidigare talare.Fru talman! Det vore mycket intressant att få höralite grann om detta. Vår tanke är faktiskt att det kan-ske är dags att plocka ned beredningsarbetet vadgäller och att konstatera att ettbredare grepp behöver tas. Då behöver man kanskeinte exklusivt fördjupa sig i Buggningsutredningensgrundmaterial, utan det kan komma in som ett del-material i en bredare översyn. En liten reaktion på detvore bra. Då skulle en sådan här debatt spela någonroll gentemot den verkställande makten, regeringen.Anf. 137 ()replik:Fru talman! Med tanke på den kritik som mode-raterna och vid ett flertal tillfällenhar riktat till regeringen om att man på departementetarbetar saktfärdigt med att lägga fram förslag efterutredningar tror jag att vi kan vara ganska överens omatt vi nu verkligen skall se till att frågan analyserasväldigt tydligt och att vi tar tid på oss innan ett för-slag läggs fram.Jag litar helt och fullt på regeringen och det för-slag som kommer i det här fallet. Som jag sadesom ett svar till har justitieministernhär i kammaren svarat på en fråga. Hon framhöll dåvikten av att låta beredningen få den tid som det finnsbehov av just för, som också togupp, integritetens skull. Jag har aldrig haft någonannan uppfattning - jag fick ju en direkt fråga om intevi socialdemokrater har tagit intryck här. Vi ser ocksåatt den här frågan måste få den tid som behövs för attdet skall bli rätt.Anf. 138 (m) re-plik:Fru talman! Jag är alldeles övertygad om att tilltro till regeringen och justitie-ministern är något större än min; det ligger på någotsätt i sakens natur.För att välvilligt tolka sista delen av Ann-MarieFagerströms senaste inlägg här kan jag säga att manfrån socialdemokraternas sida måhända något tarintryck av dagens debatt. Och måhända kan vi se attdet beredningsarbete som pågår när det gäller grundmaterial leder till ett omtän-kande, till ett nytänkande. Kanske börjar man tänka inya och lite vidare banor och helt enkelt kommertillbaka och lägger fram ett förslag om att tillsätta ensådan utredning - eljest har utskottet en möjlighet attagera; det skall man komma ihåg.Frågan återkommer: Tycker i grunden att det ligger någon klokskap i dendebatt som förs ute i samhället, både i och utei , och att det beträffande den tekniska utveck-lingen och farhågorna kring registrering och avlyss-ning finns skäl att kanske ta ett lite bredare grepp?Uttalanden från socialdemokratiska ledamöter i dennakammare är väl något som den verkställande makten iRosenbad lyssnar till. Eller är det helt och fullt Rege-ringskansliet som talar om vad de socialdemokratiskaledamöterna skall göra? Ett frimodigt bekännande aven uppfattning i en öppen dialog tillhör ju demokra-tins grundfundament.Anf. 139 ()replik:Fru talman! och övriga i den-na kammare vet att vi har avstyrkt den reservationsom lagt fram i detta betänkande. Av-slutningsvis kan jag säga att jag litar på att regeringenefter den i detta ärende gjorda beredningen kommermed ett bra förslag.Anf. 140 () replik:Fru talman! Jag hade en liten fråga när det gällerbehandling av frihetsberövade personer. Man säger imajoritetens svar i betänkandet att det är normalise-ringsprincipen som gäller i fråga om rätten att väljaläkare. Men då bortser man från det som Europarå-dets kommission mot tortyr också lyfter fram, att det ivåra regler står att man enligt 4 § skall beredas läkar-vård och psykiatrisk vård vid behov.Det kommissionen pekat på är att man inte harnågon absolut rätt att få möta läkare. Det kommeralltid att finnas någon på häktet eller där man befin-ner sig som kommer att avgöra om man är i behov avdet eller inte. Det var också en av de punkter som detriktades kritik mot, den självklara uttryckliga rätten.I är det inget större problem. Men som jagsade tidigare är det här också en internationell fråga.Det har betydelse om det uttryckligen står i lagstift-ningen att man skall ha rätt att träffa en läkare.Det kommissionen också sade och det jag skrev imotionen är att om man av någon anledning nekarnågon läkarvård skall det fattas ett speciellt beslut omdet, och det skall också protokollföras, så att manhela tiden kan följa processen. Men ingenting av dethär berörs egentligen i majoritetens text, mer än attregeringen inte ser någon anledning att ändra någon-ting när det gäller just läkare.Men vi i kommer att fortsätta attlyfta fram den här frågan. Vi kommer antagligen attfå kritik på just den här punkten. De andra punkternahoppas jag att det nu blir ändring på. Det är viktigt urdet internationella perspektivet att vi har en lag somär så bra som vi någonsin kan skapa den, så att denkan användas som förebild i andra länder.Anf. 141 ()replik:Fru talman! Jag anser att vi i vår lag har trygghe-ten för alla att få läkarhjälp vid behov.Anf. 142 () replik:Fru talman! Det kan man kanske säga att vi har.Det är givetvis en målsättning. Men vi vet också attnär människor blir frihetsberövade så har man somstat plötsligt ett mycket större ansvar.I andra länder, där det förekommer tortyr ochmisshandel av dem som blir frihetsberövade, är detuttryckligen viktigt när man arbetar internationellt atträtten att träffa en läkare skall vara oinskränkt. Vidbehov är för oss att någon som är sjuk och behöverläkarvård får det. Men det är inte tolkningen när manser på det i ett internationellt perspektiv. Just därförfår vi kritik, för att vår lagstiftning lämnar en lucka.Det är ingenting som man kan se tydligt eller som harskapat några problem här i Sverige.Men vi vet också att människor som står längstned på samhällets botten, som blir anhållna, somhamnar på polisernas häkten, inte alltid får den hjälpoch det stöd de vill ha om de begär att få det. Därförär det viktigt att man har detta i lagstiftningen, för viär inte helt fläckfria själva i Sverige.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )15 § Hälso- och sjukvårdsfrågor m.m.FöredrogsSocialutskottets betänkande 1998/99:SoU10Hälso- och sjukvårdsfrågor m.m. (förs. 1998/99:RR2)Anf. 143 ():Fru talman! Dagens sjukvårdsbetänkande berörmånga viktiga områden. Det är inte möjligt att här taupp allt, utan jag får inskränka mig till några. Låtmig, fru talman, få börja med primärvården. Primär-vårdens problem har diskuterats . Deverbala satsningarna har varit många, men de verkligadesto färre. Vid prat har det stannat. Revisorernasskrivelse aktualiserar detta problem.Arbetssituationen i primärvården är omvittnatmycket pressad. Det gäller svårigheterna att rekryterapersonal, tillgängligheten och svårigheten att kunna taemot och med god kvalitet behandla det ökade antalpatienter som överförs från sjukhus till primärvårdutan att resurser följt med.En genomgripande översyn av primärvårdensstruktur är nödvändig, och realistiska begränsningarav åtagandet måste ske. Tillgängligheten måste för-bättras, och då krävs också att man släpper in flerspecialistkategorier än allmänläkarna i primärvårdensamt att dubbelspecialiseringar underlättas, bl.a. föratt primärvården skall kunna ha en förstärkt roll somnav inom äldreomsorgen och vara centrum för hem-sjukvården.Remisstvånget bör enligt vår uppfattning förbju-das. Huvudmännen måste ta sitt ansvar då det gällerde s.k. ST-blocken, något man grovt misskött.Fru talman!