prot · GN0929 · 1999-11-18 00:00:00 — Vi ser betydligt mera praktiskt och ekono-miskt på frågan.Om det när det gäller valutapolitiken inte är aktu-ellt att knyta kronan till euron finns det heller inteskäl att gå in i 2.Där har ju vid flerfaldiga tillfällenfått riksbankschefen emot sig när vi har haft utfråg-ningar i finansutskottet. Riksbankschefen har hävdatatt om det inte är aktuellt är det nackdelar med en fastmen justerbar kurs i förhållande till en flytande kurs.Det finns alltså god skäl att se upp där.Sedan är det allvarligt att beskriverdet som att den deklaration som gjordes i sambandmed förhandlingarna om medlemskap i ska tas på allvar. Det gjordes en deklaration omatt frågan ska avgöras av och det gjordesockså tydligt att det inte bara var en formalitet, baraen stämpel, utan att det skulle vara ett reellt politisktbeslut, och det demokratiska kravet finns kvar.Anf. 86 () replik:Fru talman! Jag ska försöka att reda ut varför minståndpunkt när det gäller synen på statliga företagmåste vara den som är principiellt riktig. Jag försökteförklara detta för finansministern tidigare. Han har juvarit ivrig fotbollsspelare och är lagledare -jag vet inte hur mycket förflutet har iden branschen.Men det är orimligt när man i företagsamhetenordnar det så att man är både domare och en av spe-larna på planen. Då blir det ett orättvist överläge förden som kan agera i verksamheten, utformareglerna och sedan bestraffa dem som inte sköter sigrätt. Det är detta som gör att staten bör avhålla sigfrån att bedriva företagsamhet.Jan sade att riksbankschefen skulle hasagt att det inte är bra med 2. ärsedan länge för både inträde i valutaunionens tredjesteg och att vi ska gå med i 2. Min fråga kvar-står: Vad är det som är så farligt för oss i detta avse-ende, när - trots att man har ett undantag -väljer att delta i växelkursmekanismen? Därmed fårju den stabilitet för valutakursen som manbehöver.När det gäller vad vi har sagt i dessa sammanhangsade vi tydligt i samband med inträdet i EU - det ståri den proposition som vi biföll här i kammaren - attSverige vill delta i valutasamarbetet i . Detstår också - som säger - att vi ska låtariksdagen bekräfta detta, och det är fullkomligt rim-ligt att det högsta beslutande organet i landet tar ställ-ning genom att klargöra att tiden nu är mogen för attuppfylla de åtaganden som vi har gjort i det anslut-ningsfördrag som vi godkände.Anf. 87 ():Fru talman! En skattepolitik som befrämjar håll-bar tillväxt:Skattereformer och skattesänkningar kan spela encentral roll när det gäller även vidare sociala mål.· Lägre beskattning av företagande ökar viljan attinvestera.· Beskattningen av företagande ska förenklas ochskattenivåerna sänkas.· För att säkerställa att arbete lönar sig ska skatte-bördan för vanliga hushåll mildras.· Generellt ska skatt på arbete och företagandesänkas.· Vi kommer inte att stödja åtgärder som leder tillhögre skattebelastning och äventyrar konkur-rensmöjligheterna och arbetstillfällena i EU.Fru talman! Detta är inte några citat ur ett borger-ligt partiprogram, utan det är hämtat från brittiskaLabours hemsida. Det handlar om premiärministerBlair och förbundskansler gemensammadokument om den tredje vägens politik, ett begreppsom vi för övrigt känner från sedan tidigare.Men det är intressant läsning.Dokumentet visar att de socialdemokratiska parti-erna i och har en helt annaninställning än sina svenska kolleger när det gällersynen på företagande och beskattning. Jag hade na-turligtvis gärna frågat finansminister han delar den uppfattningen, men han kom ju vidlunchtiden och gick ganska omedlebart efter debatten.Jag får i stället ställa frågan till omhan delar Blairs och syn på beskattningen.Den svenska politiken står inför mycket stora ut-maningar. gasar nu på och drar ifrån iOECD:s skatteliga. dalar vi i välfärdsligan.Någonting är fel.Sverige är nu ohotad etta i skatteligan. Under1998 uppgick skatteinkomsternas andel av BNP till53 %. Snittet i EU ligger på och iOECD på . Även om siffrorna inte är exaktjämförbara, så måste man konstatera att leverfarligt med nuvarande skattetryck.Fru talman! Vi kommer under de närmaste årenatt behöva sänka kapitalskatter, företagsskatter, mer-värdeskatten, punktskatter, skatten på arbete, ja, snartsagt alla skatter. Det finns flera skäl till detta, men detviktigaste är att skattebasen annars kommer att för-svinna på olika sätt.Det kapital, de företag och de människor som be-skattas kommer att välja att betala sin skatt i andraländer. Det är lättare att genomföra förändringar nu ien uppåtgående ekonomi under förutsättning att ut-gifterna minskas i samma takt.Moderaterna har lagt fram förslag som innebärfler besparingar än regeringen, men även större skat-tesänkningar. En ordnad reträtt från högskattesam-hället måste nu inledas.Låt mig nämna några skattepolitiska frågor.Skatter är i högsta grad en vardagsfråga för mångamänniskor. Det gäller t.ex. och hennesfamilj i . De flyttade in i sitt hus se-dan. Då var huset . Efter hand harhuset byggts till med ytterligare 50 kvadratmeterboyta. Huset har ett taxeringsvärde på 857 000kr.För detta betalar familjen cirka en tusenlapp i må-naden i fastighetsskatt. Om de senaste beräkningarnabeträffande prisutvecklingen i området slår igenom såkommer skattekostnaden att öka från per årtill för denna familj.I budgetpropositionen har regeringen och dessstödpartier räknat med ökade inkomster från fastig-hetsskatt med ca , men manskriver inget om huruvida familjen eller andrafastighetsägare ska tvingas att betala detta fullt ut.Den relevanta slutsatsen jag måste dra är därför attregeringen avser att låta denna skattehöjning slå ige-nom fullt ut.Vi moderater har lagt fram förslag om att sänkafastighetsskatteuttaget. Vi har också finansierat dettaförslag. Det är oerhört viktig för människor att kunnakänna trygghet i sin vardag. Fastighetsskatten ledertill otrygghet eftersom det är nästa helt omöjligt förfolk att påverka denna skattekostnad på annat sätt ängenom att flytta från sin bostad.Jag är mycket orolig för konsekvenserna av denexplosion som väntar när det gäller fastighetsskatten.Höjs fastighetsskatterna ytterligare kommer mångafamiljers ekonomi att helt slås sönder. Jag förväntarmig ett snart besked till medborgarna från regeringennär det gäller fastighetsskatten. I annat fall kan maninte tolka utvecklingen på annat sätt än som jag nyssgjorde.Fru talman! Av de skatteförslag lagtfram så ligger huvuddelen av sänkningar-na på sådana skatter som har beröring med männi-skors vardag. Fastighetsskatten är ett exempel. Sänktainkomstskatter hamnar i första hand hos låg- ochmedelinkomsttagare i form av förvärvsavdrag, höjtgrundavdrag, grundavdrag för barn etc.Sänkta inkomstskatter är särskilt viktiga just nu.Finansministern har i flera sammanhang - och senasti dagens debatt - diskuterat den kommande lönerörel-sen. Jag är övertygad om att sänkta skatter skullekomma att påverka lönebildningen positivt.Sänkta skatter räcker inte. Det gäller att se tillhelheten, så att marginaleffekter inte slår igenom förmänniskor, och det berörde finansministern . En löneökning ska inte leda till mindre medpengar i plånboken. Slutsatsen är att ju mer den en-skilde får förfoga över av en inkomst, desto mindrebehöver det offentliga gripa in.I detta sammanhang kan det också vara relevantatt påpeka det som ligger lite utanför skattepolitiken,nämligen skillnaden mellan offentligt och privat. Sålänge många sektorer i det svenska samhället är mo-nopoliserade kommer också löneklyftorna att finnaskvar, om man inte har möjlighet att välja arbetsgiva-re. Den aspekten berörde aldrig finansministern i sittanförande.I ett läge när ekonomin medger sänkta skatter ärdet mycket bättre att sänka skatterna för medborgarnaän att tillåta höga löner att slå igenom. Effekten förden enskilde blir naturligtvis bättre, sominflationstrycket hålls tillbaka.Men det finns också andra skäl.Alla ska kunna känna den trygghet som den fulladelaktigheten i förändringar förutsätter. Varje männi-ska måste kunna fatta självständiga beslut om sitt egetliv, slippa beroendet av det offentligas välvilja ochveta att det gemensamma ansvaret fungerar när detbehövs på ett sätt som tillgodoser de personliga beho-ven.I dag utgör skatt, inte boende eller mat, den störstautgiften för de flesta hushåll. Det är inte rimligt.Skattesystemet får inte stjälpa människors möjlighe-ter till försörjning. Att sänka det totala skattetrycketär därför nödvändigt för att skattesystemet ska blirättvist.Vi har lagt fram en rad förslag som syftar till attstärka ekonomins funktionssätt men även till att kon-kret och göra det möjligt för enskilda attförsörja sig på sina egna arbetsinkomster och därige-nom få bättre kontroll över vardagen.Fru talman! Jag vill också ta upp frågan om rättvi-sa skatter. En skatt som är såväl orättvis som leder tillatt kapital flyttas utomlands samt minskar investe-ringsviljan i är förmögenhetsskatten.Över 520 000 personer betalar förmögenhetsskatti . I många andra länder, senast nu i ,är den avskaffad.Jag förvånar mig ständigt över att Socialdemo-kraterna inte är beredda att avskaffa denna skatt. Mantalar ju så mycket om fördelningspolitik. De med destörsta aktieinnehaven i de egna företagen betalar ingen förmögenhetsskatt. Men för t.ex. husägaremed ordinära hus och i vanliga inkomstlägen slårförmögenhetsskatten till. Detta är naturligtvis interättvist.Den svenska förmögenhetsskatten är också ettviktigt skäl till att det är svårt att attrahera arbetskraftmed viss kompetens att komma till . Förmö-genhetsskatten ska därför avskaffas för alla och inteenbart för de rikaste.Fru talman! På företagsbeskattningens områdeväntar vi fortfarande på förslag om slopad dubbelbe-skattning. Denna fråga har varit uppe i debatten underflera år. har gång på gång lagt framförslag om att dubbelbeskattningen ska avskaffas.Den leder till brist på riskvilligt kapital i närings-livet. Den drabbar framför allt de mindre företagen,som har svårast att få tag på denna typ av kapital.Varför inser inte Socialdemokraterna att riskvilligtkapital aldrig kommer ut på marknaden om det be-skattas högre än det riskfria banksparandet?En annan av de skatter som diskuteras i det härbetänkandet, fru talman, är elskatten. Det har varituppvaktningar från basindustrin hos skatteutskottetflera gånger. Man har meddelat att konsekvensernablir försämrad konkurrenskraft med det förslag omhöjd elskatt som regeringen nu har lagt fram. Men istället för att lyssna på företrädare både för fack ochför företagsledningar höjer nu regeringen elskattenigen.Detta slår direkt mot jobben i regioner där ar-betsmarknaden inte är så mångfacetterad. Det ärmärkligt att Kanslihuset inte släppt in argumentenfrån verkligheten. avvisar självfalletdenna höjning.Hur många nya jobb i basindustrin i ,m.fl. orter bedömer attdenna skattehöjning kommer att åstadkomma?Fru talman! Jag har svårt att se nytänkandet närdet gäller regeringens skattepolitik, även efter att hahört anförande med de fem punk-terna, som jag strax ska återkomma till. Lite juste-ringar här och där, men en ovilja att ta itu med destora problemen. diskuteras med utgångs-punkt från politikernivån. Jag skulle med intressevilja höra om , utskottets ordförande,själv ser något nytänkande eller några nya visioner ide förslag som regeringen nu har lagt fram.De fem punkter som finansministern tog upp varganska allmänt hållna. Jag gladde mig åt punktennummer två, där finansministern talade om trygghet iförändring. Det är precis vad den moderata skattepo-litiska motionen heter; Trygghet i förändring - omskatter och social omsorg. Naturligtvis har finansmi-nistern läst motionen. Kan vi ta den som utgångs-punkt för de fortsatta skattesamtalen, har vi kommiten bra bit på väg fram mot en vision för en ny skatte-politik. Men finansministern hade inte en enda punktom internationaliseringen, som jag tog upp i inled-ningen av mitt anförande. Jag tycker att det är mycketmärkligt att han inte vill diskutera den aspekten.En annan sak som jag tycker bör nämnas är att påsamma sätt som de ekonomiska konsekvenserna förstaten redovisas i regeringens förslag, bör även kon-sekvenserna av skatteförändringar redovisas utifrånett individperspektiv.Det har tidigare förekommit skattesamtal mellanriksdagens partier. De förefaller nu vara nedlagda.Jag har i vart fall inte hört något från regeringen pålänge. Senast sade finansministern att nästa samtalskulle handla om energiskatter. kanske de kom-mer att handla om den moderata motionen också. Omsamtalen om energiskatterna leder till sänkt elskatt ärdet naturligtvis bra, men det krävs nya tag. Jag ärnaturligtvis nyfiken på att få veta vad som händermed skattesamtalen framöver. Kanske kan ArneKjörnsberg ge besked.Vi moderater har lagt fram förslag om sänktaskatter för att återställa till ungefär den nivå sområdde efter valet och regeringen senasteregeringsår. Men det kommer i det längre perspekti-vet inte att räcka. I skattesamtalen måste man därförägna tid åt hur vi ska kunna förbättra kon-kurrenskraft, hur vi ska få fram riskvilligt kapital ochvilka skatter vi ska sänka så att medborgarna faktisktkan bli självständiga medborgare.Skattebasen ska säkras genom att det blir fler ar-betstillfällen och mer kapital som investeras i Sveri-ge.Fru talman! har möjligheter att anpassasina skattenivåer innan omständigheterna tvingar osstill det. Det är viktigt att det sker . Regeringensförslag på skatteområdet är både otillräckliga ochfelaktiga i många stycken.Jag har i detta anförande berört vissa av de förslagsom lagt fram, men i övrigt försökt dis-kutera principerna. När det gäller enskildheterna ivåra förslag hänvisar jag till den avvikande meningeni skatteutskottets yttrande som är fogat till betänkan-det.Därutöver vill jag yrka bifall, fru talman, till re-servation 21 under mom. 10, som handlar om detmoderata budgetalternativet.Anf. 88 ():Fru talman! Jag tänker disponera mitt anförandepå så sätt att jag tar upp de olika kraven - hörnpelarna- som vi från Vänstern tycker är viktiga och som mankan ställa på ett skattesystem.Våra hörnpelare i skattepolitiken är att kunna upp-rätthålla en god välfärd. Det handlar om att skatternaska vara rättvisa, att vi kan få acceptans för det skat-tesystem vi har. Vi tycker också att skatterna natur-ligtvis ska ta hänsyn till sysselsättningen och miljön.Jag börjar med den generella välfärden och villsom utgångspunkt ta de utmaningar som tog upp i sitt anförande. Jag tycker att det ärviktiga saker som vi har att jobba med inför framti-den. Jag skulle vilja lägga till en utmaning, nämligendet växande antalet äldre människor som vi har att tahand om helt enkelt, att se till att vi har en god vårdoch omsorg i kommuner och landsting.Vi vet ju att många kommuner och landsting fort-farande brottas med stora ekonomiska problem.Det står kommuner i kö till kommunakuten. Det är enav anledningarna till att vi från majoritetens sida haravsatt pengar just till att stödja kommuner och lands-ting. Det gör att vi på ett bättre sätt kan anta den härutmaningen. Jag tror att det är en oerhört viktig frågaoch att det också befäster att en generell välfärd för-utsätter ett högt skatteuttag.När jag läser reservationer ser jagatt de inte resonerar på riktigt samma sätt som vi görnär det gäller nivån på skatteuttaget. Moderaternaskriver att de faktiskt satsar mer på pensionärer, pådet äldre kollektivet, än vad majoriteten gör. Jag vetinte riktigt hur det hänger ihop med den skattepolitiksom de för, alltså en skattepolitik som enbart går utpå att minska skatteuttaget. Men det kan hända attCarl kan utveckla detta lite närmare.Samtidigt måste man komma ihåg att satsningenpå generell välfärd också är en starkt ideologisktbetingad fråga. måste man ju faktiskt, föratt kunna få en tryggad ålderdom, teckna privatapensionsförsäkringar efter det nya pensionssystemsom nu kommer att införas. Det finns också en långrad olika försäkringsalternativ för att täcka upp vidsjukdom och annat.Jag talade om att skatterna ska vara rättvisa ochatt de måste få acceptans i samhället. De ska alltsåvara ett redskap i fördelningspolitiken. Det var judärför t.ex. som Vänstern sade nejtill att ta bort värnskatten. Det är också därför som vinu i vårt budgetförslag vill sänka skatten för låg- ochmedelinkomsttagare. Marginaleffekten har debatteratstidigare här . Men det handlar ju också om att inågon mån kompensera dessa grupper för den storainsats som gjordes för att sanera statens finanser imitten på 90-talet.Sedan är det många som pratar om låginkomst-pensionärerna, och det vill jag gärna göra också.Faktum är att av de pensionärer som enbart har folk-pension lever under vad man kallar soci-albidragsnormen. Jag vet att i det förslag till budget vilägger fram har vi inga konkreta förbättringar för dehär grupperna. Men jag tänker ta på mig uppgiften, sålångt jag någonsin kan inom majoriteten, att jobba förjust de här grupperna, därför att jag tycker att det ärväldigt viktigt.Sedan vet jag att det finns kritik från intresseorga-nisationer för att man inte får del av skattesänkning-arna, men det är ju ett faktum att pensionärerna intebetalar några egenavgifter. Många låginkomstpensio-närer betalar över huvud taget inga skatter.När det handlar om skatter, sysselsättning ochmiljö har vi ju vidtagit flera åtgärder nu för att miljö-relatera skattesystemet. Vi har också tagit fram flerakonkreta förslag som berör näringslivet. om periodiseringsfonderna, ökade möjlighetertill avsättningar samt att vi har förlängt dem ytterliga-re , jordbrukets energibeskattning som lik-ställs med industrins och frågan om stoppreglerna,som ju kommer upp längre fram . Det gäller attinom ramen för miljöarbetet förhindra skadlig skatte-konkurrens. Det har blivit lättare att få F-skattsedel.Detta har debatterats mycket i kammaren, men det ärtrots allt ett faktum.Jag skulle också vilja trycka på näringslivets möj-ligheter att delta i utformandet av tillväxtavtalsom sker ute i alla landsändar. Jag vet att från mitteget län deltar näringslivet aktivt och får därmedockså möjlighet att lägga fram viktiga synpunkter påvad man från näringslivets håll tycker är viktigt.Vi gör också i budgeten satsningar på kompe-tensutveckling, och jag tror att detta kommer att varaen viktig insats för att komma till rätta med de pro-blem som vi har att brottas med ute i glesbyg-den. Det handlar alltså om att det finns en hög ar-betslöshet, men finns inte kompetensoch personal att tillgå, vilket gör att det faktiskt finnsvakanta platser på företag ute i glesbygd med storarbetslöshet. Detta moment 22 tror vi att vi på ett brasätt ska kunna komma till rätta med genom de härökade satsningarna.Oppositionen har bara en medicin, och det handlarom att kraftigt sänka skatter. Men faktum är ju att har tillväxten ökat, sysselsättningen har ökat ocharbetslösheten har minskat, och det har faktiskt skettutan några dramatiska skattesänkningar. Vad dethandlar om är att sänka skattekvoten från till53 % kommande år. Jag kan alltså inte riktigt se detkonkreta sambandet, och jag vet inte hur moderaternaskulle kunna förklara det för mig heller.Man måste också betänka en annan sak. Under dehär åren , när vi sanerade statens eko-nomi, höjde vi ju faktiskt skatterna medca . I det längre perspektivet harju det faktiskt lett till lägre räntenivåer, ökade inves-teringar och en ökande sysselsättning. Det är ytterli-gare ett argument.Jag försöker att så ofta jag kan vara ute och besö-ka företag; små företag och stora företag, tillverkandeföretag, tjänsteföretag och andra. Det är väldigt in-tressant att prata med företagsledare och andra män-niskor som finns i produktionen på ett eller annat sätt.Vad är det då man vill skicka med oss politiker? Vadär det man säger att man vill ha hjälp med? Jo: Se tillatt vi får bättre kommunikationer; vi vill ha bättrevägar. Se till att ni sörjer för att vi får arbetskraft medrätt kompetens. Se till att vi får regelförenklingar ochhållbara, långsiktiga spelregler. Vi vill också kunnaupparbeta bättre kontakter med er politiker på riks-planet, men också med politiker på lokal nivå. Menvad man inte pratar speciellt mycket om är skatte-sänkningar. Det är ytterst sällan jag hör någon kon-kret säga: Sänk dubbelbeskattningen, ta bort förmö-genhetsskatten och sänk övriga skatter inom bolags-området! Är man ute och pratar med människor trorjag också att man får den insikten, dvs. om vad detegentligen är som främjar företagandet i det här lan-det.Moderaterna har ett antal reservationer. Jag harläst en som finns på s. 320 i betänkandet. Där finns enlång rad besparingar framöver på 24miljarder, 56 miljarder respektive 67 miljarder. Dethandlar om stora skattesänkningar de kommande treåren: 23 miljarder, 55 miljarder respektive90 miljarder kronor. Jag vet inte om de här skatte-sänkningarna är ett uttryck för vad kallade för en ordnad reträtt från högskattesam-hället.Besparingarna går bl.a. ut på konkreta försäm-ringar i välfärden. Det handlar om ersättningsnivåer-na i socialförsäkringarna, en ytterligare karensdag,ökad egenfinansiering i arbetslöshetsförsäkringen,minskade företagsstöd och effektivare rehabilitering.Vad betyder effektivare rehabilitering, när vi lever ien verklighet där resurser till rehabilitering saknas?Vi borde väl göra ökade satsningar på rehabiliteringför att få människor tillbaka till arbetet. Det är ju detenda resonemang som det finns någorlunda ekonomii. Staten ska enligt gå in och finansieraskattesänkningar 2001 och 2002.Jag har några konkreta frågor som jag skulle viljaställa till innan jag slutar, och degäller några av förslag.Moderaterna säger att de vill minska företagsstöd.Då skulle jag vilja veta: Vad är det för företagsstödmoderaterna vill sänka? Är det transportstöd ellersänkningen av sociala avgifter inom vissa områden?Vilka stöd är det, till vilka företag och inom vilkaregioner?När det gäller skatter på hushållstjänster: Trorverkligen att vi kan få hundra tusennya jobb i det här landet genom att sänka skatten påhushållstjänster? Är det inte nästan lite löjligt attkomma med den typen av förslag i ett land där viskulle kunna satsa väldigt bra på svensk spetskom-petens och komma fram inom andra områden, där vihar en högt utvecklad teknologi? Och som jag sadeförut: Hur kan säga, med de enormaskattesänkningar man föreslår, att man gör stora sats-ningar på handikappade och på pensionärer?(forts. 7 §)AjourneringKammaren beslutade på förslag av andrevice talmannen att ajournera förhandlingarna tillkl. 14.00 då frågestunden skulle börja.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 14.00.6 § FrågestundAnf. 89 inleds härmed.Här deltar följande statsråd: justitieminister , kulturminister , statsrådetMaj-Inger , statsrådet och fi-nansminister . Välkomna att ta plats!Kammarens ledamöter är då välkomna att ställakorta frågor till regeringens företrädare.Resurser inför SchengensamarbetetAnf. 90 (mp):Fru talman! Min fråga ställs till följd av och det operativasamarbete som ska sättas 2000 krävs detganska mycket större resurser. Det gäller skärpt kon-troll vid yttre gräns och bl.a. inre utlänningskontroll.Jag har tidigare efterfrågat just hur stora de personellaoch ekonomiska resurserna ska bli men har inte kun-nat få något svar utan har fått veta att det beror påambitionsnivån.Nu har det läckt ut att regeringen och Rikspolis-styrelsen har beordrat poliser attgöra en nationell handlingsplan. I den handlingspla-nen talas det om att det ska finnas 451 tjänster inomPolisen i . Om det är civilanställdaeller polistjänster är heller inte helt klart.Nu undrar jag om dessa uppgifter stämmer. Skadessa ökade resurser tas från den nuvarande organi-sationen?Anf. 91 Justitieminister ():Fru talman! har Rikspolisstyrelsenregeringens uppdrag att leda och samordna arbetetinom olika polismyndigheter när det gäller att förbe-reda inträde i . Rikspo-lisstyrelsen har i det sammanhanget fått möjligheteratt utfärda direktiv som kan vara nödvändiga för attsäkerställa att uppdraget blir genomfört.