prot · GM0995 · 1999-05-18 00:00:00 — Efter dessa länder kommeringenting, och ingenting. Medianen när det gäller des.k. rika ländernas bistånd ligger på . Vi geröver , och det ökar successivt. Vi kan ge ettlöfte - och det står vi för - om att vi skallvara uppe i 0,74 %.Anf. 11 ():Fru talman! Jag delar biståndsministerns uppfatt-ning att det är viktigt att nå längre när det gäller fat-tigdomsmålet. Men jag har sagt tidigare - och jag villtillägga det en gång till - att det också är oerhörtviktigt att ta med demokratimålet.Nu beklagar biståndsministern sig över det arvsom man har fått. Det må så vara, men i det sane-ringsprogram som pågick under en annan regeringsledning fick vi ju inte mycket hjälp av vare sig PierreSchori själv eller av hans partikamrater. Statsminis-tern talar ju om den goda ekonomi som vi har. Därförtycker jag, fru talman, att det ekar lite ihåligt att manjust då gör dessa hårda besparingar och prutar såkraftigt.Pierre är bekymrad över att vi skulle görasällskap med högerkrafter i denna kammare. Histori-en visar ju att det inte sällan är socialdemokrater somgår armkrok åt det hållet. På den här punkten är jaginte särskilt orolig, eftersom vi, som jag sade, 1982och 1992 var uppe på den nivå som vi för snart 40 årsedan lovade FN. Den ena gången var moderaternamed i regeringen, och den var det mit-tenregeringen med och somkom upp till den här nivån.I vår vårmotion med anledning av vårpropositio-nen har vi sagt att vi behöver en raskare utbygg-nadstakt när det gäller biståndsnivån. Och när vikommer fram har vi ett bud som är 2miljarder högre. Därför var jag angelägen om attförsöka få statsrådet att säga att man är beredd attlägga på ett kol extra.Fru talman! Jag vill kortfattat ta upp vad regering-en är beredd att göra för att medverka i den skuldav-skrivning som 2000 driver. Jag ärtacksam över att statsrådet säger sig dela min uppfatt-ning om att detta är angeläget och att vi tacksamt börnotera att det finns krafter också utanför den härkammaren som vill hjälpa till, så att fattiga länder fårett avlyft av de skulder som i praktiken är omöjligaatt betala. Och på G8-mötet nere i förväntarman ju sig att ca 20 miljoner människor har satt sinanamn på upprop som vädjar till dessa rika länder, ditockså hör. Jag tycker också att det är för-hoppningsfullt att förbundskanslern sig så här i en brittisk tidning:17 år efter den internationella skuldkrisens början1982 är det fortfarande de fattigaste länderna ochderas stora skuldbörda som är det största hindret fören hållbar ekonomisk utveckling.Jag hoppas, fru talman, att statsrådet upp-muntrar den tyske förbundskanslern att omsätta denhär deklarationen i praktisk handling. Vi har ju ettansvar, eftersom vi hör till gruppen välsituerade län-der. Jag är naturligtvis medveten om att det här inte ärenkelt. En skuldavskrivning medför säkerligen en radkomplikationer, men det är också vår plikt att genomt.ex. FN och hjälpa till. Det här är intebara angeläget därför att det finns en humanitär as-pekt. Det är också en fredsbefrämjande insats om vikan få en ekonomisk utveckling i världen. Det är obalans när det gäller villkoren för människor pådetta klot. Just den stora skillnaden mellan våra eko-nomiska och sociala villkor är en av orsakerna till attdet är så oroligt i världen, och vår insats för en lång-siktig fred måste också gå den här vägen. Fredsinsat-ser handlar inte bara om kulor och krut. Det handlarom väldigt mycket mer, och det skulle vara intressantom statsrådet kunde ge en tydlig deklaration om är beredd att, som jag sade, lägga på ett par extrakol när det gäller den ambitionen.Anf. 12 Statsrådet ():Fru talman! Jag uppskattar tonlä-ge. Vi är förenade kring samma mål.När det gäller skuldavskrivningar och utgiftstakkommer detta att leda till att de pengar som vi höllinne betalas ut på ett sådant sätt att Sve-rige kommer att bidra med tilldessa internationella skuldavskrivningar, till de allrafattigaste länderna. Det är nästan 100 miljoner mer änvad Sida hade beräknat. gör sin insats också idetta avseende. tar sin del av det globalasolidariska ansvaret också när det gäller skuldav-skrivningar. Och vi kommer att lägga fram den härplanen i Köln.Anf. 13 ():Fru talman! vill jag bara påminna om detsom jag började debatten med, nämligen vad ämbets-verket Sida har tvingats till. Jag har en kort fråga somjag hoppas att jag får svar på: Var Sida ute i oträngtmål? Man får nästan det intrycket när statsrådet sva-rade mig och tidigare tror också att vi skall se det här lite filosofiskti den meningen att vi, när vi nu går in i ett nytt årtu-sende, behöver en värdigare grund för vår samlevnadi världen. har, som jag har sagt, del i detta globala ansvar. Vi är inte bara lillaSverige, som statsrådet uttryckte det här i kam-maren, utan vi är det som är så utomordent-ligt privilegierat. I och med att vi har undsluppit krigoch vi har haft så goda omständigheter har vi ett stör-re ansvar än de flesta länder. Därför behöver vi varamed för att få en bättre tingens ordning för människorsom lever långt borta från våra villkor.Jag tror inte, fru talman, att vi kan rädda oss un-dan genom att säga: Vi har utgiftstak i . Det ärsynd, men det går inte att göra något här. Det vore attvisa oss okänsliga. När vi inte vill gå genom taket,eller ordna det på annat sätt, är det många som fallerigenom fattigdomens golv. Det är vad det handlar om.Det är tydliga kommunicerande kärl.Jag tror också att vi har en bred bas här i riksda-gen som gör att det är ganska enkelt för regeringen attfå stöd i den här frågan. driverfrågorna, och det finns andra partier som är bereddaatt vara med.Därför har jag förhoppningen att regeringen skallta till sig inte bara vad vi från oppositionen har sagtutan också vad engagerade rörelser utanför detta huskräver. Det är inte bara på de stora högtidsmötenasom solidariteten skall visas upp. Den måste finnas ipraktisk handling.Anf. 14 Statsrådet ():Fru talman! Jag får återigen tillägga att Sverigehör till de få länder i världen som höjer biståndet frånen redan mycket hög nivå. Det är bland de tre fyrahögsta i världen. Efter det kommer ingenting, ochdärefter ingenting.Eftersom vi är besjälade av samma solidaritet voredet tacksamt att också notera stora solidaris-ka ansvarstagande. Vi kan vara oense om olika saker.Men en sak är vi inte oense om, även om det kan låtaså. Det är att det var nödvändigt med ett utgiftstak.Det har alla partier varit med om. Det måste ocksåfalla ut på något sätt. Men det är för biståndets delbara fråga om att skjuta över ett antal miljarder tillnästa år som fullt ut kan användas från den 1 januari.Överläggningen var härmed avslutad.5 § Svar på interpellation 1998/99:267 om stödtill minröjningAnf. 15 Statsrådet ():Fru talman! har i en interpella-tion ställt frågan om jag som biståndsminister avseratt vidta åtgärder för att öka det svenska biståndet tillminlokalisering och minröjning i mindrabbade länder.Antipersonella minor fortsätter att skörda offervärlden över - att lemlästa och döda. Dessa djuptinhumana vapen är ett allvarligt hot mot befolkningeni många länder, även långt efter att krig och konflikterhar upphört. Minorna försvårar för flyktingar att åter-vända och hindrar också på andra sätt återgång tillnormalt liv och ekonomisk, social och politisk ut-veckling - minerat land, och land som tros vara mine-rat, kan inte användas.Det är en vilja att bistå minornas offer, att före-bygga ytterligare skada och lidande och att främjafattigdomsbekämpning och utveckling som liggerbakom det omfattande svenska stödet till minornasoffer, till minröjning och till medvetandekampanjerom minornas skadeverkningar. Sammanlagt har Sve-rige genom det humanitära biståndet bidragit medca till dessa ändamål . uppgick stödet till ca 133 mil-joner kronor, som mycket riktigtpåpekar. I sammanhanget vill jag nämna att detsvenska stödet till ,som uppgår till , också möj-liggör viktiga insatser till minornas offer. Vid eninternationell jämförelse är det svenska stödet bety-dande. Vägledande för det svenska stödet är att detskall gå till de värst drabbade länderna och att detskall bidra till att bygga upp den nationella kapacite-ten för minröjning i mottagarlandet, något som är ennödvändighet för att trygga ett långsiktigt ansvarsta-gande.Det är glädjande att konstatera att konventionenom förbud mot användning, lagring, produktion ochöverföring av antipersonella minor, truppminor, samtom deras förstöring, den s.k. ,trädde i kraft . Det första partsmötetunder konventionen ägde rum i i Moçam-bique för . deltog aktivt ikonferensen. Konventionen har vunnitbred anslutning, och jag vill framhålla att de statersom tillträder konventionen, och som har möjlighettill det, skall tillhandahålla hjälp till minröjning samthjälp till rehabilitering och social och ekonomiskåteranpassning av minornas offer. Ett resultat avkonventionen kommer således att bli ökat biståndriktat till minröjning och minornas offer. Sverigekommer fortsatt att aktivt bidra och att verka för attövriga länder också lever upp till sina åtaganden.Minröjningsinsatser och stöd till minornas offerbör ingå som en naturlig del i återuppbyggnads- ochutvecklingsinsatser. Detta innebär vinster ur koordi-neringssynpunkt och för kostnadseffektivitet.FN:s roll är mycket viktig i detta sammanhang. Sve-rige är berett att arbeta med FN i fält såväl som påpolicynivå. För att FN skall kunna inta en ledande rollpå detta område är det angeläget att se till att de re-surser som behövs ställs till FN:s förfogande. Sverigeär berett att stödja UNMAS - som är FN:s minröj-ningsservice - som har att samordna och koordineraminfrågor inom FN-systemet.Berit Jóhannesson berör i interpellationen denverksamhet med anknytning till minor som pågårinom Sida och . Låt mig avslut-ningsvis kort kommentera detta med att säga följande.Sida har ambitionen att utveckla tydligare riktlin-jer för verksamheten när det gäller stöd till minröj-ning, minornas offer och medvetandekampanjer ochanställde bl.a. för denna uppgift en särskild minsam-ordnare . Vidare kommer Sida att under åretpåbörja en utvärdering av tidigare och pågående in-satser inom minområdet. Regeringen kommer medintresse att ta del av resultaten.Statens räddningsverk har inlett ett arbetesom syftar till att öka den svenska kapaciteten förcivil humanitär minröjning och har hos regeringenhemställt om att få disponera fördetta ändamål inom ramen för redan tilldelade resur-ser. Regeringen ser stora värden i att Räddningsverketvidareutvecklar denna kapacitet och har därför itilläggsbudget I föreslagit viss omdisposition av me-del i enlighet med önskemål. Vikommer fortsatt att verka för att gesmöjlighet att vidareutveckla den svenska kapacitetenför civil humanitär minröjning.Anf. 16 ():Fru talman! Jag vill tacka för svaretpå min interpellation.Biståndsministern och jag är helt överens om attminorna utgör ett mycket stort problem för befolk-ningen i de drabbade länderna. Att minorna kan ring-as in och att minorna röjs är ofta en förutsättning föråteruppbyggnad och återinflyttning i ett krigshärjatland. Det kräver ett långsiktigt arbete långt efter detatt fredsavtalen är slutna och världens intresse förområdet har svalnat. Jag hoppas också att vi är över-ens om att stödet till minröjning, till information omminfara och till alla minoffer måste öka.Det gläder mig att en minsamordnare har anställtspå Sida. Man har talat om det under en längre tid.Men hur långt har arbetet med policydokumentetkommit? Det har ju också utlovats ett sådant. Jag troratt det är mycket viktigt.Det är riktigt som säger att Sverigesstöd är betydande i en internationell jämförelse. Sidasbistånd om är bra.Men det är också värt att notera att stöd tillminröjning uppgår till ungefär 180 miljoner norskakronor . Vi är inte världsbäst på det här områ-det. Jag tror att vi kan göra mycket mer än vad vi gör.Biståndsministern säger också att den internatio-nella konventionen mot personminor kommer att ledatill ökat bistånd till minröjning och minoffer. Det trorockså jag. Men hur blir det här i ? Vi hade133 kronor för den här verksamheten under 1998.Enligt uppgift kommer stödet att minska.Det är väldigt olyckligt, eftersom det är samma årsom konventionen träder i kraft. Hur är planerna förSidas del , ? Hur ärbudgeten då?Statens räddningsverk har beslutat att i samarbetemed Försvarsmakten bygga upp en verksamhet för attlokalisera och röja minor. har be-slutat att beställa en prototyp av Biosensor Applica-tions konstgjorda hundnos för att lokalisera minfäl-ten. Det stöder också FOA:s forskning om min-sprängämnenas s.k. molekylvandring, och det genom-för tester av mekaniska minröjningssystemMine-Guzzler.För att snabbt kunna öka sin minröjningsförmågahemställde hos rege-ringen att få omdisponera - detgällde alltså inte att utöka budgeten utan att omdispo-nera inom sin egen budget - till fördel för minröj-ningsverksamheten. Denna hemställan låg helt i linjemed den analys som visade på minskat invasionshotoch ökat behov av internationella insatser, också frånRäddningsverkets sida.Nu har regeringen föreslagit att Räddningsverketskall få förfoga över 5 av de 10 miljoner som använda. sägs också att om behovfinns av ytterligare åtgärder på detta område avserregeringen att återkomma. har i enmotion till VÅP:en föreslagit att Räddningsverketskall få lov att omfördela de 10 miljoner som de harbegärt.Nu säger att regeringen ser storavärden i arbete och att den kommeratt fortsätta att verka för att skall gesmöjlighet att vidareutveckla den svenska kapacitetenför humanitär minröjning.Jag tolkar det så att kommer attfå sina efterfrågade pengar så att det kan utveckladetta. Är det rätt tolkat?Jag vill också fråga: Kan biståndsministern lovaatt inte skall sänka, utan tvärtom öka, detsvenska bidraget till minröjning och till minornasoffer?Anf. 17 ():Fru talman! Det gläder mig att biståndsministerPierre och har samma positiva synpå vikten av ökat bidrag till internationell minröjning.Detta är ett akut problem som berör många miljonermänniskor runtom i världen. Det dödas tiotusentalsmänniskor , och ytterligare tiotusentals män-niskor sprängs och lemlästas för resten av livet pågrund av de minor som finns utspridda. Det är ettakut humanitärt problem.I debatten diskuteradesjust vad utgiftstaket skulle få för konsekvenser försvenskt stöd till återuppbyggnadsarbetet på Balkan.Jag tolkar statsrådets svar så att direktiven är att detskall fortgå och fullföljas enligt intentionerna och inteskjutas och att de stora akuta humanitärainsatserna inte berörs utan skall genomföras i år.Min första fråga till statsrådet är då: Kan bi-ståndsministern slå fast att Sidas omplanering av sinbudget nu inte får gå ut över det svenska stödet tillminröjning och minornas offer? Det stödet uppgickförra året till 133 miljoner kronor.Min andra fråga handlar om den konstgjordahundnosen som Örebroföretaget Biosensor Applica-tions har tagit fram. Jag besökte företaget för någraveckor sedan och fick en bra inblick i systemet. En-ligt kan det här projektet innebäraden största tekniska landvinningen inom minröj-ningsområdet sedan . Det är ettmycket lovade projekt som kan få mycket stora ochpositiva konsekvenser och leda till ökade minröj-ningsinsatser.I februari 1998 föreslog den norska minkoordi-natorn sina nordiska kolleger att den slutliga utveck-lingen skulle samfinansieras av de nordiska länderna,men fanns det inte möjligheter eller pengar iSverige. Därför rann det förslaget ut i sanden. Men nuhar beställt en prototyp av det härsystemet och avser att genomföra tester under hösten.Det betyder att är med och delfinansierarutvecklingsarbetet.Då är min andra fråga till biståndsministern: biståndsministern att ta något initiativ för att ock-så skall ställa upp och delfinansiera det härprojektet i enlighet med sitt tidigare lämnade förslag?Anf. 18 Statsrådet ():Fru talman! När det gäller minröjning skulle jagockså vilja lägga till att från allra första början av vårtmedlemskap i har vi drivit frågan om att EU bätt-re borde samordna sin minröjningskapacitet. Sverigehar tagit initiativ till detta inom EU. har vi enmycket bättre samordning. Av EU-staternas sam-manlagda insatser på det här området svarar Sverigeför som går genom EU-fonderna. Det kan ocksåläggas till den kapacitet som vi talar om.När det gäller minröjningen och denplanering som pågår vill jag säga att det är mycketmöjligt att vi får vissa begränsningar under det häråret beroende på utgiftstaket. Men det kommer i sintur att kunna återhämtas med råge om man såvill, men det är inte säkert att man så vill. Det visarsig nu att den kampanj som vi har drivit gentemotandra länder att öka sitt stöd på detta område har gettresultat. Vi har alltså fått ett ökat bistånd från andragivare och ett ökat nationellt ansvarstagande i motta-garländerna. På Sida säger man att även om vi intehade haft utgiftstaket skulle stödet till minröjning haminskat under föregående år.Men situationen kan förändras, inte minst medtanke på läget på . Vi vet ju att många minorhar lagts ut vid gränsen till Kosovo. Därför måste vihar beredskap att öka för den händelse att det behövsett stort internationellt minröjningsprogram i sam-band med att flyktingarna får återvända.Anf. 19 ():Fru talman! Tack för svaret återigen. Jag blir litenervös när jag hör att om andra länder skall öka skallvi ligga lågt. Jag tror att det är oerhört viktigt att Sve-rige går vidare. Om man skulle röja alla minor medden takt som är skulle det enligt upp-gift ta . Det behövs otroligt mycket resurser föratt göra en ordentlig minröjning och se till att alladessa länder får möjlighet till en fredlig utveckling såatt man kan odla sin egen mat osv. Jag ser verkligeninte någon anledning att dra ned, utan jag anser att vimåste öka detta otroligt mycket för att det skall fåeffekter. Andra länder måste naturligtvis också hjälpatill. Det är väldigt bra att vi påpekar detta och driverpå andra länder.Jag fick inte svar på frågan om de ytterligare 5miljonerna till . Kan jag tolka svaretfrån så att om nukommer in med en ny ansökan och en ny propå omdetta så får det faktiskt dessa 5 miljoner?Anf. 20 ():Fru talman! Jag fick svar på min första fråga, ochdet bekymrar och oroar mig djupt att utgiftstaket kanfå konsekvenser för minröjningen och min-röjningsinsatser. Det gör i så fall att det som bi-ståndsminister sade för 20 minutersedan inte stämmer. Han sade att utgiftstaket inteskulle få några konsekvenser för de akuta humanitärainsatserna och de stora viktiga projekten. 20 mi-nuter senare säger motsatsen, att det härkan få konsekvenser för minröjningen och minröj-ningsinsatserna. Det vore djupt tragiskt. Situationenär oerhört akut för många hundra miljoner människori väldigt hårt drabbade länder.Det är inte heller så att det löser problemet omandra länder förmås öka sina insatser. Men nuvarandehastighet lär det ta över 1 för att lösa det härproblemet. Även om hastigheten tiodubblas är detöver kvar. Tyvärr tror jag inte att omvärldenhar satsat så mycket mer att vi kan räkna med entiodubbling. Varje insats som varje enskilt land kangöra betyder oerhört mycket för många människor.Därför vore det djupt tragiskt om gör ettundantag för minornas offer och för minröjningsin-satserna när han ger direktiv till Sida om att de storahumanitära projekten skall fullföljas och intepåverkas av utgiftstaket och därmed omplaneringenav Sidas budget.Anf. 21 Statsrådet ():Fru talman! Som jag sade i den förra debatten på-går det en fortlöpande dialog med Sida om hur viskall fördela detta inom utgiftstaket och om uppskju-tandet av utbetalningen . Den uppgift somjag delgav här har jag fått från Sida med tanke på attandra länder har ökat sitt bistånd, och Sida hade ock-så planerat för en viss neddragning. Sedan kan utgift-staket också komma in i bilden.Men här finns ingenting färdigt . En fortsattdiskussion är fullt möjlig. Jag tar intryck av det somhar sagts här.Jag är inte kapabel att svara på frågan om hundno-sen och den norska delfinansieringen. Men jag skullevilja komma med en information som kan vara avintresse. I den aktuella EU-debatten efter Amsterdam-fördraget talas det om att EU skall kunna leasa tjäns-ter från VEU för vissa fredsinsatser, för att lindra nödosv.Den första mission som har gjorts under Amster-damfördraget är minröjning just i . Sverigehar blivit ledande nation när det gäller att genomföradenna minröjning, som kommer att inledas. Detkom igång , så där har vi en ny horisontinom VEU och EU.Anf. 22 ():Fru talman! Jag har inte fått något svar på fråganom ifall regeringen är beredd att ge de ytterligare 5miljoner som behöver, så jag villupprepa den frågan.Sedan skulle jag vilja fråga: Är det att om andra länder ökar sitt ansvarsta-gande när det gäller minröjning så kan liggalågt med utvecklingen? Det skulle jag vilja frågakonkret. Är det uppfattning att så kanvara fallet? Det är inte min uppfattning i alla fall.Anf. 23 Statsrådet ():Fru talman! ligger inte lågt. Vi är blandde största i det här avseendet per capita. Vi står för13 % av hela EU:s minröjningskapacitet. Är det attligga lågt? Vi ligger inte lågt. Frågan är hur vi skalldisponera våra resurser när även andra länder nuäntligen kommer in och börjar ställa sig till förfogan-de.Jag tar intryck av vad ni säger. Det är en bra på-minnelse. Minorna är ett av de största hindren förutveckling, förutom att de är en plåga i människorsliv, så jag ser också detta som ett oerhört prioriteratområde.När det gäller säger vi att rege-ringen föreslår en omdisposition av de 5 miljonerna ienlighet med önskemål.Överläggningen var härmed avslutad.6 § Svar på interpellation 1998/99:307 omasyllagstiftningenAnf. 24 Statsrådet ():Fru talman! Jag letar efter interpellanten, men detkanske inte gör någonting.Anf. 25 TALMANNEN:Han är skyldig att infinna sig. Statsrådet är väl-kommen att läsa upp svaret. Vi väntar inte på honom.Anf. 26 Statsrådet ():Fru talman! har frågat vilka änd-ringar i asyllagstiftningen jag är beredd vidta motbakgrund av uppgifter i medier om att i asyl-berättigade utlänningar, och kanske numera ävensvenska medborgare, deltar i krigshandlingar utom-lands.Inledningsvis vill jag klarlägga att det i ärstraffbelagt att utan regeringens tillstånd här i riketvärva folk till främmande krigstjänst eller därmedjämförlig tjänst genom brottet olovlig värvning(19 kap. 12 §). Det gäller även för densom handlar av ideella skäl, och det gäller även be-träffande tjänst hos andra än främmande staters mili-tära styrkor, exempelvis UCK. Vidare kan en soldatsom begår brott mot krigets lagar, var detta än skeroch vilken nationalitet han än har, i dömasför folkrättsbrott (22 kap. 6 §). Motsva-rande torde gälla i andra EU-länder.Jag är emellertid förhindrad att uttala mig närmareom tolkningen av de nämnda bestämmelserna i för-hållande till enskilda fall. Vad jag däremot känner tillär att chefsåklagare vid Åklagarmyn-digheten i haft anledning att överväga omförundersökning skulle inledas i vissa fall. Han harfunnit att det inte finns anledning att inleda förunder-sökning rörande brottet olovlig värvning. Någramisstankar mot någon i i anledning av depåstådda bussresorna finns alltså inte för närvarande.När det gäller stöd från skattebetalare i Sverige,t.ex. socialbidrag, kan jag bara konstatera att det förutbetalning av socialbidrag förutsätts att personenvistas i den kommun där bidraget utbetalas. I övrigtkan anmärkas att även de personer som eventuelltåtervänder till Kosovo sannolikt har betalat skatt iSverige.Det är viktigt, när man talar om dessa frågor, attha i åtanke att de aktuella personerna kan ha beviljatsuppehållstillstånd på flera grunder. Det kan t.ex. rörasig om anknytningsskäl, humanitära skäl eller omskyddsbehövande i övrigt.Oavsett på vilken grund en utlänning fått uppe-hållstillstånd gäller att skallåterkalla ett permanent uppehållstillstånd om verketfår kännedom om att utlänningens bosättning i Sveri-ge upphör för gott. Däremot har inte Invandrarverketnågon skyldighet att efterforska om utlänningar medpermanent uppehållstillstånd i bor kvar.