prot · GM0962 · 1999-03-03 00:00:00 — Det gällde dels att DO:sställning skulle stärkas, dels att införa möjligheten tillpositiv särbehandling och dels att arbetstagarorgani-sationer, liksom diskrimineringsombudsmannen, skallha talerätt till fråga om DO:s ställning har vi lyckats få till enförändring i . DO:s ställning stärks gente-mot propositionens förslag. Ställningen kommer attbli den DO själv efterfrågar och som föreslogs i denutredning som ligger till grund för lagstiftningen.I fråga om positiv särbehandling har man kommiten bit på väg. Utskottet pekar i betänkandet på attfrämjande av etnisk mångfald under vissa förutsätt-ningar inte skall stå i strid mot förbudet mot indirektdiskriminering. Vi tycker att det är positivt, även omvi hade velat gå längre.Sedan har vi 3 § andra stycket, frågor som rör un-dantagsregeln. Vi delar den oro som har framkommiti plenum. Jag vill påpeka att i vissa fall, t.ex. RFSL,de homosexuellas förbund, måste homosexuella kun-na vara överrepresenterade. Det problematiska upp-står när RFSL skall anställa t.ex. en vaktmästare. Dåskall inte den sexuella läggningen, den etniska bak-grunden eller funktionshindret ha någon betydelse.Det är där den svåra situationen uppstår. Här vill viatt noga följer utvecklingen och ser till attom lagen används på ett felaktigt sätt att någon åtgärdvidtas.Det är givet att en vaktmästare i t.ex. skall kunna vara eller skall kunna varahomosexuell. Här skall lagstiftningen användas, an-nars måste vi se över lagstiftningen och återkommafrån sida. har pekat på måste se över frågan. Det är vi glada över.Vi tycker att det är oerhört viktigt att facken får enroll och ett ansvar i integrationsfrågorna i frågan omatt arbetstagarorganisationerna ges rätt att göra fram-ställningar till diskriminering.Facken i har tagit för lite ansvar i frågor somrör etnisk diskriminering. Talerätten ger dem en möj-lighet och ett ansvar att jobba med frågor som rördiskriminering och mångfald i arbetslivet.Centern påstår att diskrimineringsombudsmannenvar negativ till att lagen lades fram . Jag har talatmed diskrimineringsombudsmannen. Hon sade vidhearingen i att det var positivt att lagförsla-get lades fram. Även hon hade velat se vissa förbätt-ringar i lagen, och hon vill i ett längre perspektiv haen samordning av de olika lagarna. Men det är posi-tivt att hon får ett verktyg att jobba med i stället föratt avvakta en vidare behandling. Det finns en risk attden behandlingen hade kunnat dra ut . Detfinns olika uppfattningar i i denna fråga.I frågor som rör diskriminering vill vi gå mångasteg vidare. Vi vill kunna ställa krav på företag attupprätta mångfaldsplaner. Det skall gälla företag medfler än tio anställda. Vi vill även utnyttja offentligamedel. Vi vill kunna införa antidiskrimineringsklau-suler vid offentlig upphandling. Det är ett sätt attanvända våra gemensamma medel för att påverka attföretag inte diskriminerar. Att inte diskriminera bordevara en självklarhet i samhället. Det är det inte.Här har sagt att i fråga om diskrimi-nering är lagstiftningen inte viktig. Där håller jag intemed. Det är en signal till människor när det inte gåratt fälla ett företag för uppenbar diskriminering. Mo-deraterna är underrepresenterade i fråga om kvinnoroch människor med invandrarbakgrund. Det är inteett parti som är duktig på att föra talan i denna fråga.Jag yrkar bifall till reservation 14. Reservationenrör Ombudsmannen mot diskriminering på grund avsexuell läggning. Vi anser att ombudsmannens man-dat bör täcka även frågor om diskriminering enligtbrottsbalkens regler, precis vad som gäller för Om-budsmannen mot etnisk diskriminering. Vi tycker attdet av principskäl är olyckligt att homoombudsman-nen har snävare befogenheter än diskrimineringsom-budsmannen. Det är av vikt att homoombudsmannenkan jobba med frågor som även rör brottsbalken.Det är positivt att lagstiftningarna har kommit tillrätta, att det finns en förbättrad arbetsrättslig lagstift-ning mot diskriminering. Nästa steg från vår sida bliratt lägga fram förslag om att förenkla och sammanfö-ra de olika lagarna, gärna tillsammans med jämställd-hetslagen. Vi hoppas att kommer att gåvidare i denna fråga. Det finns mycket som behövergöras.Anf. 37 ():Herr talman! Jag vill börja med att instämma iSven-Erik anförande men också i BarbroWesterholms och inlägg.Det är ett oerhört stort och viktigt steg som tas med den nya lagstiftningen mot diskriminering iarbetslivet. Det är ett stort steg för alla de människorsom diskriminerats och diskrimineras på grund av sinetniska tillhörighet, sitt funktionshinder och/eller sinsexuella läggning. Det är ett viktigt steg då som nation faktiskt tar ett tydligt ansvar och stårupp för artiklarna i FN:s konvention om de mänskligarättigheterna.Herr talman! Jag vill beröra de problem som vi iVänsterpartiet ser i 3 § och som harsvarat på tidigare. Den frågan har också tagits upp avBarbro . Det gäller farhågorna vad gällertolkningen av andra stycket i 3 §.I andra stycket framgår att förbudet inte gäller ombehandlingen är berättigad av hänsyn till ett sådantideellt eller annat särskilt intresse som uppenbarligenär viktigare än intresset av att förhindra diskrimine-ring i arbetslivet på grund av sexuell läggning.I 4 § handlar det om indirekt diskriminering, ochdär står det i slutet av paragrafen: "Detta gäller såvidainte syftet med bestämmelsen, kriteriet eller förfa-ringssättet kan motiveras av sakliga skäl och åtgärdenär lämplig och nödvändig för att syftet skall uppnås. "tog exemplet med att en muslimskpräst inte kan få jobb inom den . Detkan kanske ses som självklart. Men jag tycker att detär ytterst viktigt, som tar upp, att dethär är en fråga som vi måste se på ytterligare ochfördjupa oss i. Det kan inte vara så att en fråga omsexuell läggning skall kunna hänskjutas till sammafall som gäller t.ex. en muslimsk präst. Jag har för-sökt leta efter exempel där man kan jämföra etnisktillhörighet eller funktionshinder med sexuell lägg-ning, men jag har inte kunnat hitta ett enda exempel.Vidare tycker jag att det som upp är viktigt när det gäller farhågorna för an-svarsfördelningen mellan ombudsmannen och . Det är viktigt att vi också här ser påhur det kommer att utvecklas och vad som egentligenkommer att hända mot bakgrund av den debatt somhar förts här i kammaren.Herr talman! Vad gäller ombudsmannen mot dis-kriminering på grund av sexuell läggning, Homo, villjag påpeka vikten av den roll som Homo kommer attha. Det är väldigt viktigt. Man skriver i propositionenatt ombudsmannen mot diskriminering på grund avsexuell läggning skall ha "såväl opinionsbildandesom rådgivande och processförande roll". Det ärytterst viktigt.Med det här, herr talman, vill jag yrka bifall tillreservationerna nr 12 och 17.Anf. 38 () replik:Herr talman! Det är många som har diskuteratfrågan om 3 §, och jag tycker att det finns anledningatt återkomma något till den. Det finns i utskottetsbetänkande på flera ställen tydligt understruket att iden mån man vill hänvisa till specifika undantags-regler - detta är en av dem - måste arbetsgivarenkunna uppvisa klara och tydliga skäl och kunna sak-ligt redogöra för vilka dessa skäl är. Det är viktigt attsäga att det kommer att finnas och att det finns sådanaskäl. Religion är ett uppenbart sådant exempel. Jagtror också att det finns andra områden där vi skulletycka att det finns sakliga skäl.Det har inte så mycket med de här diskrimine-ringsgrunderna att göra, men jag tror att Vänsterparti-et skulle tycka att det var trevligt om deras ombuds-män var vänsterpartister, därför att det är bra för attde skall kunna klara sitt jobb.På samma sätt kan det finnas fall där den religiösaeller den etniska tillhörigheten och kanske i vissa fallden sexuella läggningen är avgörande för att manskall klara jobbet. Jag kan tänka mig att generalsek-reterare i RFSL är en sådan uppgift där det kan varaen viss fördel att ha en homosexuell läggning. Jagsäger inte att det måste vara så, men jag kan tänkamig det. På samma sätt kan jag tänka mig att dettaskulle kunna förekomma även i religiösa samfundsom har en tydlig antihomosexuell läggning. Detberor inte på att jag älskar det, gillar det eller tyckerom det, men det beror på att jag vet att religionsfri-heten inkluderar även sådana samfund. Man kanskefår se att det finns en konflikt mellan religionsfrihet åena sidan och denna diskrimineringslagstiftning åandra sidan.Jag tror att vi får anledning att återkomma tilldetta. Jag tror inte att denna undantagsregel kommeratt vara relevant för exempelvis ellerandra samfund som inte har en så klart uttalad syn påhomosexualitet. Det kanske är så när det gäller Livetsord och andra samfund som har en mer uttalad anti-homosexuell linje. Man skall se den komplikationenmellan å ena sidan religionsfriheten och å andra sidandiskrimineringslagstiftningens verkan.Anf. 39 () replik:Herr talman! Det som tar upp ärglädjande. Det är just det som är kärnan i det hela.Trots allt är anledningen till att vi i tarupp 3 § att lagstiftningen tillkommer på grund av attmänniskor blir diskriminerade. Jag känner inte till ettenda fall av diskriminering vad gäller en heterosexu-ell medlem av Livets ord som har sökt jobb på RFSLutan att få det. Problemen finns ju på andra sidan.Man måste självfallet ha en positiv bedömning.Det är alltså med glädje som jag hör att frågankommer att belysas ännu mer och att man kommer atthålla ögonen på den.Anf. 40 (m):Herr talman! Jag har en från mitt parti avvikandeuppfattning i den fråga som diskuteras här. Jaghar varit engagerad i invandrarfrågor och integra-tionspolitiska frågor , suttit med i utred-ningar men också sett verkligheten. Jag bara konstate-rar rakt upp och ned att etnisk diskriminering i ar-betslivet förekommer. Detta är ett faktum.Jag menar alltså att vi behöver en lagstiftning.Den nuvarande lagstiftningen är för tam och otill-räcklig. Det är också rätt bråttom. Invandrares möj-lighet att komma in på arbetsmarknaden måste för-bättras. Det är mycket viktigt.Invandrare och utrikes födda har en öppenarbetslöshet som ligger på , medan den förden svenska befolkningen i övrigt är 5, 6 eller 7 %.Det är enorma skillnader.Jag delar i och för sig den uppfattning som MikaelOdenberg har framfört om att det är viktigt med atti-tyder och värderingar, att de måste ändras och att allai botten måste gå till sitt eget hjärta i de här frågorna.Men det har inte hjälpt !Det handlar om den enskildes rätt att bli behand-lad på ett korrekt sätt både som arbetssökande ochsom anställd. Det handlar om att kränkningar inte fåroch inte skall förekomma. Det är vad det handlar omrakt upp och ned.Den lagstiftning som föreslås ställer jag migalltså bakom, och jag kommer att rösta med utskotts-majoriteten. Det hade i och för sig varit bättre med ensamordnad lagstiftning, men de här tre lagarna måsteändå ses som ett första steg. Det kan ibland vara vik-tigt att nöja sig med det näst bästa om man inte kan fådet bästa på en gång.Den här lagen kan hjälpa den enskilde att få sinrätt. Den ger inte någon rätt till jobb i och för sig,men den ger en person rätt att få sin sak prövad, möj-lighet att söka arbete på samma villkor och bli be-handlad på samma sätt som andra arbetssökande.Lagen kommer också att ge tydliga signaler ut iarbetslivet, till företagare, till fack och till andra aktö-rer, att de skall hantera diskrimineringsfrågor medstörre varsamhet.Jag säger däremot klart nej till något slags kvote-ringstänkande. Det finns ingen rätt för en man medmörk hudfärg att få ett jobb bara därför att han ärmörk, men han skall ha samma chans som andraarbetssökande. Något slags kvotering vänder jag migbestämt emot. Något slags positiv särbehandling ärdet heller inte frågan om, utan här är det bara fråganom att ge den enskilde rätt.Det finns några inslag i lagen som jag ställer migtvekande till, och där vill jag hänvisa till inlägg i dess helhet. Jag delar helt hans uppfatt-ning och farhågor när det gäller småföretagarnasmöjlighet att hantera detta och hur man måste varavarsam när det gäller småföretagarnas situation. Detfinns bl.a. skrivningar om s.k. aktiva åtgärder, somdet är meningen att arbetsmarknadens parter skallöverenskomma om. Vi vet inte riktigt hur det kom-mer att fungera.Det är också meningen att DO skall utge ett slagsskrift - ett slags handbok om detta - som skulle havarit framtagen till . Jag har inte sett någonsådan handbok , men det beror väl på att det bara ärden 3 mars.Det känns inte bra att stifta lagar som innebär atten arbetsgivare i slutändan kan bli skadeståndsskyldigutan att han genom att läsa lagen kan ta reda på vaddet är som erfordras och vad som regleras. Det har också JO påpekat. Där tycker jagatt det finns en svaghet. Det har också uppmärksam-mats i socialförsäkringsutskottet, delvis på grund avmitt tjat när det gäller just den frågan.Jag tror att det är viktigt att socialdemokraternaoch vi alla andra är medvetna om att det kan behövases över. En utvärdering måste komma till stånd efternågot eller , så att vi kan se effekterna. Vimåste vara öppna för att föreslå eventuella föränd-ringar, så att lagen inte motverkar småföretagarnasvilja och möjligheter att anställa.Jag ser nu att min taletid har gått till ända. Jag villännu en gång säga att jag helt ansluter mig till ElverJonssons anförande, och jag ställer mig också bakomhans yrkande gällande reservationerna nr 5 och nr 8. Iövrigt yrkar jag alltså bifall till hemställan i utskottetsbetänkande.Anf. 41 HANS ():Herr talman! Jag är väldigt glad att medså pass bred enighet som det förefaller kommer attställa sig bakom de nu föreslagna lagarna. Samtidigtär jag naturligtvis besviken över att inte ifull enighet kan ansluta sig till förslagen. Den besvi-kelsen grundar sig på att vi ofta i högtidstalen ställerupp enhälligt bakom begrepp som "alla människorslika värde", "ingen skall behöva känna sig kränkt","ingen skall behöva känna sig orättvist behandlad"och "alla skall behandlas lika".Visst luktar det lite bortförklaring, och visst fårman en lätt fadd smak i munnen, när Moderaternasom parti ihop med inte vill ställa upppå detta och skyller på att man vill ha en annan form.När von säger att man ibland får nöjasig med det näst bästa tycker jag att det finns all an-ledning att brett stryka under detta. Som vi alla somhar sysslat med politik vet - åtminstone om vi harhållit på ett tag - är det inte alltid som vi får som visjälva vill. Vi får nöja oss med det näst bästa. Därförtycker jag helt enkelt att det är dåligt att Moderaternaoch inte kan ställa upp på detta.Att skylla på att det inte hade tagit så attutarbeta en samordnad lagstiftning tycker inte jaghåller i detta sammanhang. De grupper som dennalagstiftning tar sikte på har alltför länge varit utsattaför diskriminering, har alltför länge varit åsidosatta isamhället och har alltför länge upplevt sig kränkta.Om vi nu har förslag som faktiskt flyttar fram posi-tionerna - som inte löser alla problem, men som görjämlikheten något bättre och rättvisan något större änhittills - borde enhälligt kunna ställa uppbakom dem.Jag tycker också att man kan fundera över lag-stiftningens funktionssätt och vad som blir resultatetav lagstiftning. Det finns ett förhållningssätt sominnebär att man säger att vi inte skall stifta lagar omvi inte är helt säkra på hur de kommer att fungeraeller om det inte är helt tydligt hur de skall tolkas.Det finns å ena sidan naturligtvis skäl att ställaupp på ett sådant förhållningssätt, men å andra sidanvet vi också att lagstiftningen ofta - kanske alltid -har den funktionen att den påverkar vårt förhållnings-sätt, vårt synsätt och vårt sätt att tänka. Lagstiftningenär opinionsbildande.Om det visar sig att den har oformligheter tyckerjag också att man skall vara beredd att justera i efter-hand. Men är det oerhört viktigt att medväldigt stor tydlighet säger att alla människor har likavärde. Om man är funktionshindrad, om man har enavvikande sexuell läggning eller om man kommerfrån ett annat land eller tillhör en annan etnisk grupphar man samma värde. Då skall man också ha sammavärde i arbetslivet.Anf. 42 () replik:Herr talman! Att vi alla skall ha samma rätt i ar-betslivet, att vi alla skall bemötas och respekterassom de individer vi är och inte diskrimineras på ovid-kommande grunder - därom är vi alla ense. finner det stötande att ochCenterpartiet inte tänker rösta precis så som HansKarlsson tänker rösta. Jag kan inte tycka att det äruttryck för en särskilt tolerant inställning.Jag vill gärna till upprepa vad jagsade i ett tidigare replikskifte till . Jagförnekar inte att lagstiftning kan ha en opinionsbil-dande påverkan, men vår viktigaste roll i diskrimine-ringsfrågorna tror jag ärligt talat inte är lagstiftarens,utan det är det politiska ledarskapets, opinionsbild-ningens och agerandets roll.Jag citerade vad , till so-cialdemokratisk riksdagsledamot, skrev för någradagar sedan i . Han talade om arbe-tarrörelsens monumentala motstånd mot att släppa ininvandrare. Han berättade om hur det inom socialde-mokratin och LO ställs outtalade krav på både hud-färg, födelsespråk och kulturella erfarenheter. Hanpekade på - det är relevant för somLO-man - att totaltsaknat invandrarrepresentation.Jag tror att just i sin egenskap avLO-man kan göra större insatser mot diskrimineringän vad han kan göra i sin egenskap av lagstiftare här idenna kammare.Anf. 43 HANS () replik:Herr talman! Jag medger utan omsvep att det ock-så inom arbetarrörelsen finns skäl att arbeta meddessa frågor mera offensivt än vi har gjort hittills.Men detta, , är inget argument föratt vi inte skall ta några små steg framåt när vi harchansen. Det är inget argument för att vi skall avvaktamed att stifta lagar i riksdag, när vi faktisktmed denna lagstiftning kan skapa en större rättvisaoch förhindra att människor blir kränkta. Jag tyckeratt det är ett dåligt argument, . 44 () replik:Herr talman! Jag kan hålla med om att det inte ärett argument mot att också som lagstiftare ta någrasmå steg framåt. Det skulle vi också kunna göra omvi hade varit övertygade om att de tre propositionersom har lagts fram på bord hade inneburitnågra steg framåt. Men vi befarar ju, som vi har redo-visat i inlägg, i reservationer och i motioner, att dennalagstiftning kommer att förfela sitt syfte och att denkan medföra höjda trösklar för anställningsbeslutframför allt i små företag.Det duger naturligtvis inte att bara ropa på lagarnär man ser samhällsproblem. Man måste också ställahöga kvalitetskrav på de lagar som passerar dennakammare. Och vi tycker inte att regeringens förslaguppfyller de krav som vi vill ställa på en diskrimine-ringslagstiftning.Anf. 45 HANS ():Herr talman! Jag har haft förmånen att delta i ut-redningsarbetet när det gäller en av dessa lagar. Jagkan försäkra om att vi ägnadeganska mycket tid åt att penetrera just detta; vi skallinte bygga nya trösklar eller höja de trösklar somfinns. Men det får ju inte hindra oss från att försökaåstadkomma ett mera rättvist och jämlikt samhälle.Jag är tämligen övertygad om att dessa lagar inteinnebär mer krångel. Om man som arbetsgivare harett positivt förhållningssätt, en positiv ingång till detsom dessa lagar tar sikte på är jag övertygad om attdetta inte skall vålla några nya bekymmer. Och omdet skulle göra det är jag övertygad om att det i denhär kammaren finns en majoritet som är för att görade klarlägganden och justeringar som behövs. Menoavsett om man är arbetsgivare eller har en annan rolli samhället måste man försöka att jobba påett sådant sätt att alla människor blir lika behandlade.I dag blir de inte det. Då tycker jag att det är vår upp-gift som lagstiftare att med en skärpt lagstiftningmarkera att vi inte accepterar att människor blirkränkta.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 7 §. )3 § Vissa frågor som rör val till betänkande 1998/99:KU19Vissa frågor som rör val till (prop.1998/99:46)Förste vice talmannen konstaterade att ingen tala-re var anmäld. (Beslut fattades efter 7 §. )4 § betänkande 1998/99:JuU12Skiljeförfarandet (prop. 1998/99:35)Anf. 46 ():Herr talman! Det är mycket glädjande att vi harfått den här nya skiljelagen. har ju blivit nation på det här området. Det är då lägligt att vifår en modern lagstiftning. Det är alltså mycket tack-nämligt.I det här sammanhanget har vår kommittémotionom handelsrätter kommit upp. Det förefaller möjligenlite udda, men det är kanske ändå inte det. Vi har i vårmotion sagt att det finns stor kunskap och kompetensvad gäller straffrätten i de svenska allmänna domsto-larna. Problemen är de civilrättsliga frågorna. konkursmål krävs goda insikter i affärsredovis-ning, och alltför ofta saknas kunskap i dessa ämnen,vilket leder till tidsspillan, missförstånd och i för-längningen felaktiga avgöranden. Och utarmarde privata skiljeförfarandena domstolarna. Flera fö-retag väljer att lösa sina tvister i skiljedomstol, därförfarandet är snabbt och kompetensen är hög. Kvali-ficerad personal attraheras av de höga ersättningarsom kan erbjudas i de sammanhangen. En utredningbör därför se över möjligheterna att regionaliseramarknadsdomstolen till sex handelsrätter som skulleförläggas i , , , ,och , dvs. De skulleknytas till hovrätterna och handlägga större närings-rättsliga, konkursrättsliga och konkurrensrättsliga måloch ekobrott av större betydelse.Koncentrationen av målen inom de näringsrättsli-ga frågorna skulle göra det möjligt för domstolensledamöter att upprätthålla en hög kompetens. Dettavore ett sätt att återställa förtroendet för de allmännadomstolarna i dessa frågor. Handelsrätternas avgö-randen skulle överklagas till . Ochgenom inrättandet av handelsrätter ökar kompetenseni de komplicerade näringsrättsliga målen, och perso-nal frigörs för handläggning av andra mål.Jag noterar i betänkandet att Skiljedomsutred-ningen i sitt slutbetänkande har varit inne på tankar åtdet här hållet. Det kände jag inte till när vi arbetademed vår motion, men det är ganska lustigt att noteraatt den utredningen har kommit fram till att sådanahär särskilda avdelningar skulle inrättas vid tingsrät-ter i sex stora städer här i landet. I det här utrednings-förslaget går man inte lika långt som vi gör. Det ärbetänkligt.På 80-talet var vi ju inne på att inrätta särskildaekodomstolar, och det blev pannkaka av det. Det härmed hur man skall göra är en knepig fråga. Men detär alldeles klart att man måste göra någonting. Vi harju nu fått den här ekobrottsmyndigheten. Man kan hasynpunkter på den, men det har i alla fall gjorts or-dentliga insatser när det gäller att försöka hantera dehär mera komplexa målen. Och så kommer de in tillallmän domstol där man ju inte kan hantera demannat än möjligen undantagsvis. Det är djupt olyck-ligt. I den här rättskedjan måste kompetensen finnashela vägen. Brister det någonstans fungerar det inte.Dessutom blir en allmän liten tingsrätt tekniskt setthelt blockerad, kanske , om det kommer inett stort mål. Man måste alltså göra någonting ganskaradikalt för att få i gång den rättsliga apparaten.Det är inte heller rimligt att allmändomare skallkunna ha och upprätthålla kompetens inom det härområdet när de så sällan får avdöma dessa svåra mål.Men jag utgår ifrån att man i ,med hänsyn till vad som sägs i betänkandet, frejdigtarbetar med detta och kommer med något rejält för-slag som går i den här riktningen. Det räcker inte medsmå förändringar. Man måste skapa särskilda han-delsrätter - som man har gjort i - somverkligen har den här specialkompetensen. Mark-nadsdomstolen skulle, som sagt, mycket väl kunnagöras om till en sådan här handelsrätt, men den skallregionaliseras ned på hovrättsnivå.Med detta, herr talman, yrkar jag bifall till reser-vationen under mom. 4.Anf. 47 ():Herr talman! Regeringens proposition om ny lagför skiljeförfarande ersätter två lagar, den om skilje-män och den om utländska skiljeavtal och skiljedo-mar. Båda dessa lagar antogs 1929 och har alltsåfungerat och kan väl anses vara mogna för enmodernisering.Vi lever ju i ett mera internationaliseratsamhälle som ställer helt andra krav.