prot · GM0959 · 1999-02-19 00:00:00 — Jag beklagar ändå att bruket på intekunde finnas kvar, både odlingstekniskt och för attdet var en industrisysselsättning som var värdefull förorten.Jordbruksministern tar också upp att en ö harmöjligheter och svårigheter. Jag vill nog mest fokuse-ra på möjligheterna. Vi har ett alldeles ypperligt kli-mat för just jordbruksproduktion. Jag tror att vi harmest soltimmar i . En del odlare utnyttjardetta väl, t.ex. morotsodlarna. Jag är säker på att demorötter som köps i kommer frånGotland till allra största delen.Det var ju alldeles utmärkt att jordbruksministernoch jag var överens om att just avbrottsgrödor harmiljöfördelar där oljeväxtodlingen är en väsentlig del.Jag noterade med tillfredsställelse det jordbruksmi-nistern sade om att man skall försöka hitta en särlös-ning för just den här odlingen. Och som sagt, det ärviktigt för vår del, både växtföljdsmässigt, miljömäs-sigt och inte minst landskapsbildsmässigt. Jag hoppasverkligen att de instundande förhandlingarna kommeratt lyckas.En god jämförelse är, som nämndes här, solro-sodlingen. Såvitt jag förstår arbetas det intensivt frånsödra för att få fram en lösning. Om jag harlärt mig detta har solrosodlingen ocholjeväxtodlingen i den norra delen av ungefärsamma förutsättningar, och det kanske vore en för-hoppning att man kunde få en lösning tillsammansmed solrosodlingen i länderna i södra . 26 Jordbruksminister ():Fru talman! Jag tror inte att vi är särskilt oense,utan jag tycker att vi har samma syn på somen lantbruksö. Det har vi också när det gäller att seom det finns möjligheter att hitta någon särlösning,om det blir en motsvarande särlösning för t.ex. sol-rosor. Jag vet att man jobbar mycket för det i de syd-ligare länderna, precis som jag har aktualiserat fråganom oljeväxtodlingen visavi olika parter i EU.Vi tittar ju naturligtvis också på möjligheter tillmiljöersättningar. Men det är inte något alternativsom diskuteras i ministerrådet. Det är ett alternativsom vi i så fall lägger fram förslag om själva och såsmåningom får godkänt av kommissionen. Vi hållerockså på med ett nytt miljöprogram för den komman-de perioden, så vi får väl avvakta. Men jag tror, somsagt, att våra uppfattningar inte skiljer sig särskiltmycket åt.Anf. 27 ():Fru talman! Det här var ju faktiskt en riktigt trev-lig debatt när vi i stort sett är överens, och jag tackarsärskilt för detta.Jag hoppas bara att det lyckas i de intentioner somjordbruksministern har att få till en lösning, så att vikan fortsätta med den här viktiga odlingen.Lite bekymrad blir jag dock när jordbruksminis-tern avslutningsvis nämnde miljöersättningar. Det ären nationell lösning, och det finns väl just inte någrastörre medel avsatta för detta. Skulle man bygga pådetta kan det bli begränsningar som kan bli besväran-de. Jag tror nog att man måste försöka se den häravbrottsgrödeodlingen i ett större sammanhang. Jaghoppas att det skall lyckas och jag skall ta med migdet här när jag åker hem om en liten stund.Överläggningen var härmed avslutad.8 § Svar på interpellation 1998/99:132 omdrivkraften i landsbygdsutvecklingenAnf. 28 Jordbruksminister ():Fru talman! har frågat mig omvilka åtgärder jag är beredd att vidta för att Sverigeinte skall fortsätta att kantra och vilka åtgärder jag ärberedd att vidta för att nyföretagandet inom jord-brukssektorn skall öka.Regeringens målsättning att motverka avfolkning-en av landsbygden har slagits fast i regeringsförkla-ringen. Ett konkurrenskraftigt jordbruk spelar enviktig roll för att detta skall kunna förverkligas.Medlemskapet i Europeiska unionen har inneburitatt en mycket större marknad öppnat sig för svensktjordbruk och svensk livsmedelsindustri. Kraven pånäringen har ökat i och med att konkurren-sen från andra producenter inom EU skärpts. Villko-ren för produktionen måste därför göras så rättvisasom möjligt. bör våra rena livsmedel, från-varon av salmonella, förbudet mot användning avantibiotika i tillväxtbefrämjande syfte och våra långt-gående djurskyddsbestämmelser vara klara konkur-rensfördelar.Ett flertal åtgärder för att bibehålla och stimuleratill ökad sysselsättning på landsbygden har redanvidtagits. I årets budget är totalt 1,3 miljarder kronoravsatta för olika strukturstöd och regionala stöd inomjordbrukssektorn. Häri ingår t.ex. startstöd till yngrejordbrukare, investeringsstöd till lantbrukare ochkompensationsbidrag till jordbruk i bergsområdenoch mindre gynnade områden. I de nu pågående dis-kussionerna inom EU om den framtida jordbrukspo-litiken har betydelsen av landsbygdsutveckling sär-skilt lyfts fram och tillmäts en allt större betydelse.Just nu pågår också samtal mellan partierna omdet framtida skattesystemet, och då kommer natur-ligtvis även jordbrukets situation upp, bl.a. vad gällerenergibeskattningen.Anf. 29 ():Fru talman! Jag vill tacka jordbruksministern försvaret. Jag hoppas att jordbruksministern och jag kanvara överens om tre saker.För det första: Jordbruket är drivkraften och mo-torn på den svenska landsbygden, dvs. en verksamhetsom håller i gång andra verksamheter.För det andra: Det är nu viktigare än någonsin attvi inger den svenska jordbruksnäringen hopp ochframtidstro, så att den återfår investeringsviljan.För det tredje: Det behövs en nyrekrytering av fö-retagare till näringen, så att inte denna successivtavvecklas.Min fråga blir om vi är överens om de här tre sa-kerna.För att utveckla detta lite grann vill jag säga kan konstatera att jordbruket är en av förutsätt-ningarna för en levande landsbygd i hela landet. Detgenererar sysselsättning och service till andra sominte är direkt sysselsatta inom jordbruket. Det gällerservice i form av dagis och skolor men också kom-mersiell service i form av affärer och repara-tionsverkstäder, för att ge några exempel.En nyrekrytering och det faktum att investerings-viljan måste återkomma leder i sin tur också till attlandets ekonomiska tillväxt totalt ökar och till att vikan bibehålla sysselsättningen inte bara i produk-tionsledet utan också i livsmedelsindustrin och blandunderleverantörer. Det handlar där som bekant omungefär 300 000 människor i vårt land, alltså om enväldigt stor verksamhet, som vi måste göra allt för atthålla i gång dels för sysselsättningens skull, dels förden svenska landsbygdens skull.Jag anser att regeringen, här företrädd av jord-bruksministern, har underlåtit att vidta de åtgärdersom krävs för att inge hopp och framtidstro hos nä-ringen totalt men framför allt hos de unga som skullevara beredda att gå in i näringen. De avstår och ägnarsig åt andra verksamheter. ägnar de sig inte åtnågonting alls, vilket innebär sysslolöshet och ar-betslöshet.Min andra fråga blir: När kommer det besked omden Björkska utredningens förslag? Händer det överhuvud taget någonting? Det är nu drygt ett år sedanGunnar lade fram förslag som skulle kunnabidra till att näringen ingavs framtidstro och hopp.Besked saknas. När kommer beskeden?Det vanliga svaret brukar vara att det pågår skat-teöverläggningar. Ja, men de kan pågå ganska länge.Det måste nu sättas ut ett datum, så att människor vetnär de kan förvänta sig ett svar.Anf. 30 Jordbruksminister ():Fru talman! Jag tror att vi kan vara rätt överens påde tre punkter som räknade upp.Jordbruket är en motor för landsbygden, men kan-ske av lite andra skäl . Det fanns förutmånga gårdar och lantbrukare. Produktiviteten varinte så hög, och det behövdes fler för att produceravår mat. När produktiviteten nu har ökat behövs detett mindre antal, men inte desto mindre är de färrejordbrukare som finns väldigt viktiga som endel i landsbygdens utveckling.Som jag ser det betyder det väldigt mycket förandra människor som skall bosätta sig på landsbyg-den att det finns ett levande jordbruk. Det är en viktigkvalitet för andra människor.Jag tycker också att man skall se landsbygden ochjordbruket kopplade till staden och tätorten. Oftasätter vi de här begreppen emot varandra, men det ärändå så att många människor som bor i städerna till-bringar åtminstone en månad på landet. Om manskulle göra en undersökning bland de personerna ochfråga vilken månad som är bäst, tror jag attnästan alla skulle säga att det är den månad när de ärpå landet.Också för stadsborna betyder alltså landsbygden,för att inte tala om maten som kommer från lands-bygden, den rena miljön osv., väldigt mycket. Jagtycker att det är viktigt att försöka tona ned den mot-sättning som framhålls mellan stad ochland. Båda är beroende av varandra. Det måste varaså, eftersom landsbygdens utveckling beror på hurstadsborna röstar.De flesta människor röstar, äter och bor ju i stä-derna, och det är därför viktigt att se denna kopplingmellan stad och land.Jag vill också gärna försöka ge lantbruket hoppoch investeringsvilja. Det var det som den andra frå-gan handlade om.Den tredje frågan handlade om nyföretagandet.Det varierar kanske beroende på var någonstans manbor och på i vilka delar av landet man rör sig. Självkommer jag från , och jag måste säga attinvesteringsviljan och investeringarna där är påen hög nivå. Det är väldigt glädjande. Där tror manuppenbarligen på att jordbruket har en framtid, ochjag önskar att fler skulle göra det.Men det är klart att ett jordbruk också måste an-passas till de nya förutsättningar som kommer att rådaoch som kommer att innebära mera av konkurrens.De kommer också att innebära mera av konsument-styrning av vad som skall produceras och mindre avatt vi politiker bestämmer att bönderna skall åstad-komma produkter i vissa kvantiteter och till vissapriser. Detta är det nuvarande systemet, som inte ärbra och som vi försöker ändra på i Bryssel.Jag skall när jag är färdig med den här debatten gåöver till och redovisa våra positioner iEU inför . börjar det somförhoppningsvis är slutförhandlingarna om den för-ändrade jordbrukspolitiken. Jag kan försäkra EskilErlandsson att vad som ankommer på mig och på densvenska regeringen skall vi försöka åstadkomma enpolitik som skapar konkurrenskraftiga och även mil-jömässigt bättre jordbruk än men också enlandsbygdsutveckling helt i enlighet med det som vikan läsa om i regeringsförklaringen om att hela Sve-rige skall leva.Anf. 31 ():Fru talman! Vi är alldeles överens om att stad ochland går hand i hand. Det är så att många människorfinner upplevelser på den svenska landsbygden, ochjag hoppas att så kan ske även . Att videssutom kan erbjuda upplevelser för andra européerär en del av den landsbygdsutveckling som jag hop-pas att vi båda vill se.Samtidigt måste man konstatera att har210 av landets 289 kommuner tappat människor. Detär en alldeles förfärande siffra i mina ögon. Någotmåste göras nu innan det är , därför att om dethär pågår så blir det oreparabla skador, skador somalltså inte går att göra någonting åt när det har gåttytterligare , som i sin tur leder till - tror jag -att landets totala ekonomiska utveckling kommer attgå kräftgång. I stället önskar vi väl båda att den skullegå i den andra riktningen, dvs. utvecklingen skulle gåframåt och tillväxten skulle öka.Då måste jag komma tillbaka till min avslutandefråga: Är ministern beredd att lyfta ut de förslag somGunnar presenterade i sin utredning från deskattesamtal som pågår så att vi kan få beskedtidigare till den näring som väntar på besked och såatt vi kan få besked till de unga människor som ärberedda att ge sig in i näringen med liv och lust för attutveckla den svenska landsbygden? Är ministernberedd att ta ett sådant initiativ?Anf. 32 Jordbruksminister ():Fru talman! Ja, det är bekymmersamt att dennaomflyttning i landet har varit så stark ,och det har ju i sin tur att göra med en ny förändradsituation där de gamla regionalpolitiska metodernainte riktigt längre räcker till. Det är inte 60-tal eller70-tal , då vi på ett mera handfast sätt kunde styraöver framför allt den privata företagsamheten.Samtidigt skall vi ju inte heller bortse från de in-satser som har gjorts som består och som är annor-lunda än de som var . Jag tänkerdå t.ex. på de regionala högskolorna, som har haft enkolossalt stor betydelse som motorer för regionernastillväxt. Där har väl båda våra partier varit väldigtengagerade och delaktiga, till skillnad från vissa and-ra, i utvecklingen.Det som sker nu och som regionerna är i full färdmed är ju tillväxtavtalen. Tanken med dem är ju attförsöka se regionalpolitik på ett nytt sätt, inte vonoben eller ovanifrån, från Stockholmsperspektiv, utanmera se det som att regionerna själva skall ges möj-lighet att påverka och också få ett större ansvar fördet regionala näringsklimatet. Det är då viktigt attolika parter är engagerade, och så är det ju, det vet vifrån de samtal som vi nu hör om. Senast den 15 aprilskall länen lämna förslag till åtgärdsprogram, ochdärefter kommer innehåll och finansiering av pro-grammen att förhandlas mellan regeringen och länen.De första avtalen beräknas träda 2000 ochlöpa . Jag ser fram emot det resultatet.När det sedan gäller den specifika frågan omGunnar Björks utredning är det ju inte så enkelt somatt säga att vi skall lyfta ut detta och göra en särskildproposition av det. Det ingår ju trots allt i vårt skatte-system. De samtal som förs handlar ju om skatter förprivatpersoner, dvs. vanliga inkomsttagare, men ock-så om skatter för företagare. Vi vet ju att Centerparti-et var det parti som först aktualiserade den här frågani de samtalen, och då får väl ni i fort-sätta föra den diskussionen med regeringen och deandra partierna.Vi skall också komma ihåg att i sammanhanget ärdet så att vi inte vet vad som blir resultatet av Agen-da 2000. Vi kan ha en hållning och en position, ochdet har vi, men vi är små. Vi har fyra röster i sam-manhanget, och vi vet inte vad slutresultatet blir. Vikan hoppas att det blir en bra reform. Vi har ocksåsagt att om det blir en bra reform är vi väldigt ange-lägna om att budgeten skall hållas, men vi kan ocksåtänka oss att det kan få kostalite till. Detta skall också läggas in i hela diskussionenom lönsamheten i jordbruket, men också om kostna-derna för det svenska jordbruket.Anf. 33 ():Fru talman! Det brukar sägas att håller påatt flagga ut sin livsmedelsproduktion. höll juför också på att flagga ut sin sjöfart,men då var regeringen beredd att så att säga lyfta utfrågan och ta ett initiativ för att rädda den svenskasjöfarten, ett initiativ som vad jag minns stöddes aven mycket bred majoritet i den här kammaren. Varförinte göra på samma sätt när det gäller svensk livsme-delsproduktion för att rädda den svenska livsme-delsproduktionen och de högkvalitativa livsmedelsom vi alla säkert är rädda om och vill ha även fram-gent, men som vi nu riskerar att som sagt var flaggaut? Därtill skulle vi ju, om vi gjorde på det sätt somjag föreslår, inge det hopp och den framtidstro som demånga människorna på den svenska landsbygden villha.Jag tycker alltså inte att jag fick något konkretsvar på min fråga om när beskeden kommer. Kanman inte sätta ut ett datum och säga att ellerden lämnar vi ett besked om hur det blir? Jagär nämligen väldigt rädd för att de skatteöverlägg-ningar som är i gång drar ut väldigtmycket. Vis av erfarenhet vet jag att den typen avöverläggningar nämligen brukar göra så, och det voreju beklagligt om den pågående utvecklingen på densvenska landsbygden fortsatte. Jag vill alltså inte varamed om det, och jag hoppas att ministern inte hellervill vara med om det. Tack för debatten!Anf. 34 Jordbruksminister ():Fru talman! Jag vill bara helt kort tillägga: Nej, viskall inte flagga ut den svenska livsmedelsproduktio-nen, och det sker inte heller! Vi har nöjet i attäta väldigt bra mat själva. Men vi har också nöjet attse att vi nu också kan exportera en del av den maten.Jag har själv varit i och i och sett hursvenska producenter marknadsför sig och vilket in-tresse det finns. Jag vet att bönderna själva är i ,för att där finns också ett intresse av bra svensk mat.Så jag är faktiskt mera optimistisk än så.Svaret på din fråga är, återigen, att skatternamåste tas i ett sammanhang. Bönderna vill ju i andrasammanhang bli betraktade som företagare, och fö-retagandet och dess villkor diskuteras just nu bl.a. iskattesamtalen. Då är det naturligt att frågan kommeratt handhas där, och därför är jag inte beredd attplocka ut det här och säga att nu skall vi göra en sär-skild liten proposition om just denna sak, utan det fårskötas där.Men återigen: Låt oss nu också se vad som kom-mer ut av Agenda 2000-arbetet och se hur lönsamhe-ten kommer att utvecklas för våra jordbrukare, menockså hur kostnaderna för skattebetalarna kommer attse ut. Det finns ju också en baksida av det som vi nudiskuterar, nämligen om lönsamheten genom sänktaskatter eller ökade bidrag kan öka. Baksidan heter juatt vi antingen tappar skatteintäkter eller måste betalamer för att åstadkomma det här.Överläggningen var härmed avslutad.9 § Svar på interpellation 1998/99:152 omlivsmedel med hälsosamma effekterAnf. 35 Jordbruksminister ():Fru talman! har frågat socialmi-nistern om vilka åtgärder han avser vidta för att skapaklarare regler för functional foods samt om statsrådetkommer att medverka till att frågan om hälsopåståen-den vid märkning och marknadsföring av livsmedelmed kraft drivs vidare inom EU och internationellt.Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jagsom skall svara på interpellationen.Innan jag går in på hur denna fråga kan drivas vi-dare vill jag klargöra några begrepp. Functional foodsär inte ett allmänt vedertaget begrepp eller definierat inågon lagstiftning. Vad vi talar om är vanliga livsme-del som på ett eller annat sätt förändrats så att de fåren speciell effekt, en effekt som skall ge något utöverdet som den så att säga traditionella kosten ger. Enviktig förutsättning för en utveckling av denna pro-duktgrupp är möjligheten att via märkning och mark-nadsföring framhäva vad produkterna är bra för. Jagskulle vilja påstå att det är detta som är den väsentligafrågan vad gäller functional foods. Med andra ord:Vad kan sägas i märkning och marknadsföring avlivsmedel utan att komma i konflikt med läkemedel-slagstiftningen, och hur skall angiven effekt doku-menteras och granskas?Jag tycker också att det är viktigt att man i dettasammanhang skiljer på allmänna påståenden somhänvisar till ett etablerat samband mellan kost ochhälsa och mer produktspecifika påståenden som angeratt en produkt i sig har en särskild effekt.Jag vill i detta sammanhang erinra om att bran-schen har utarbetat ett s.k. egenåtgärdsprogram föranvändning av vissa hälsopåståenden på livsmedel.Grundprincipen för användning av hälsopåståendeninom ramen för programmet är att påståendena måstebygga på allmänt erkända och väldokumenteradesamband mellan kost och hälsa. Åtta väletableradesamband anges i programmet. Som exempel kannämnas sambandet mellan högt blodtryck och kok-salt. Detta program bedöms inte strida mot gällandegemenskapslagstiftning.Det anses därmed tillåtet att i märkning ochmarknadsföring t.ex. ange att "vanligt salt kan i förstor mängd öka risken för högt blodtryck. Dennaprodukt har låg salthalt. "Däremot är det inte förenligt med programmet attsäga "denna produkt sänker ditt blodtryck". Ett sådantproduktspecifikt påstående avviker från programmetskrav om att påståendena bör ingå i ett orsakssamman-hang och betona helhetsbilden. Produktspecifikapåståenden måste naturligtvis kunna verifieras, ochdokumentation måste finnas som styrker påståendet.För konsumenten är det ett grundkrav att märkningenskall vara korrekt och inte vilseledande.Statens livsmedelsverk har på uppdrag av rege-ringen analyserat och utrett hälsopåståenden vidmärkning av livsmedel. fårbetraktas som en lägesrapport, och ärendet bereds förnärvarande. lämnar inga förslag tillhur hälsopåståenden skall kunna varautformade utan pekar i stället på ett antal olika möj-ligheter.Jag anser att frågan om hälsopåståenden är viktigoch kommer att fortsätta att driva den internationellt.Sverige har i sitt yttrande beträffande om livsmedelslagstiftningenpåtalat att frågan om hälsopåståenden erbjuder svå-righeter, bl.a. med hänsyn till gränsdragningen mellanlivsmedel och läkemedel. Standarder och regler fårdock inte försvåra utvecklingen av hälsomässigtgynnsamma produkter. Det finns därför anledning attåter ta upp arbetet inom EU med regler för väl under-byggda hälsopåståenden.Jag ser således positivt på utvecklandet av nyalivsmedel med sammansättningar som kan bidra näringsriktig kost. Jag ser också positivt på attarbeta för att bra information kan ges om sambandetmellan kosten och hälsan.Jag vet att konsumentorganisationerna är mycketengagerade i denna fråga och att många olika syn-punkter har förts fram, allt från uppfattningar som atthälsopåståenden inte behövs till att lagstiftningenhindrar utvecklingen av hälsosamma livsmedel. Dekonsumentorganisationer som framför kritiska syn-punkter är oroade över att helhetssynen på sambandetmellan kost och hälsa undergrävs om man fokuserarpå enskilda produkter. De framför också att hälsopå-ståenden på enskilda livsmedel kan vara ett starktförsäljningsargument vars budskap det kan vara svårtatt värja sig mot. Andra framför att konsumenter harrätt att få information om livsmedel som aktivt hjäl-per till att hålla oss friska.Det viktiga nu är att skaffa kunskap om vilka ef-fekter hälsopåståenden kan få ur ett brett folkhälso-perspektiv och vilka konsekvenser, såväl positivasom negativa, som en konsumtion av sådana produk-ter kan få för olika målgrupper.Jag ämnar ta initiativ till att en dialog mellan olikaintressenter kommer till stånd. Ett nära samarbetebehövs mellan olika myndigheter, konsumenter,livsmedelsbranschen samt företrädare för livsmedels-forskningen.Anf. 36 INGA ():Fru talman! Tack för svaret som redan i inled-ningen anslår en positiv och konstruktiv ton. Minis-tern säger som nummer ett, vilket är bra, att utveck-landet av livsmedel med sammansättningar som bi-drar till näringsriktig kost är någonting bra och att detär viktigt att informera om sambandet mellan kostenoch hälsan.Att intresset för mat med hälsoeffekter växer ärmycket tydligt. Angelägenheten ökar då också attreda ut att mat i sig inte är medicin men att vissalivsmedel innehåller naturliga ämnen som har egen-skaper som kan bidra till att minska risken för sjuk-domar.Matvanorna är en av de viktigaste påverkbarafaktorerna bakom våra stora folksjukdomar, bådehjärt- och kärlsjukdomar och vissa former av cancer.Övervikt och diabetes ökar starkt i hela västvärlden.Ändringar av matvanorna skulle ge betydande vinsterför både individ och samhälle.Vad kommer det då att finnas på framtidens me-nyer? Bl.a. denna fråga ställdes till en framtidsforska-re på Svenska Dagbladets livsstil/matsida i går. Hansade: Färdiglagad mat med fokus på hälsa och nytta.Det skall gå snabbt och smidigt men varanyttigt. Fler och fler väljer vegetarisk mat. Matenskall inte bara vara hälsosam, utan det skall finnaskrav på att den skall bota sjukdomar, åtminstoneförebygga sjukdomar.Det är här som functional foods kommer in. Jaganser att functional foods hör framtiden till. Dessalivsmedel med specifika effekter som kan minskarisken för sjukdomar har kommit för att stanna.I finns redan en väl etablerad samverkanlängs hela livsmedelskedjan, från råvara till färdigut-vecklad produkt. Denna samverkan bygger på enstruktur med ett öppet och kreativt förhållningssättsom främjar utveckling. Inte minst för den svenskalivsmedelsindustrins framtida konkurrenskraft ochmöjlighet att utveckla produkter på funcional foods-området är det viktigt att reda ut begreppen.Jag instämmer med i att regleroch standarder inte får försvåra utvecklingen avhälsomässigt gynnsamma produkter. Det är därförmed gillande som jag konstaterar att jordbruksminis-tern kommer att driva frågan vidare. Då undrar jagom frågan i första hand skall drivas inom gemenska-pen, alltså inom EU. Hur och i vilka forum nationelltoch internationellt avser att ar-beta, och hur ser tidsperspektiven ut?Anf. 37 Jordbruksminister ():Fru talman!