prot · GN0946 · 1999-12-14 00:00:00 — Det gäller att så snabbt och smidigtsom möjligt få dem tillbaka i verksamhet och i me-ningsfull sysselsättning och arbete, och förhopp-ningsvis också få dem rehabiliterade och friska. Manser i stället ofta att de mer eller mindre planlöst snur-rar runt mellan olika aktörer i ett försök att leta efterbesked och få effektiva åtgärder.Vad dessa personer upplever är just gränsdrag-ningar mellan myndigheter och organisationer somofta beror på en tröghet i systemet, invanda tanke-mönster och revirtänkande. Detta hindrar och försvå-rar insatta resurser, både mänskliga och ekonomiska,och dessa används inte på bästa sätt. Ett sådant stel-bent arbetssätt sliter inte bara på de personer sombehöver hjälpen utan också på den personal som finnsute i verksamheterna.Detta att inte arbeta för en permanent finansiellsamordning får i stället en övervältringseffekt vadgäller kostnaderna, och det blir en katt-och-råtta-lek.Det är synd om den som står med ochkostnaden - som den sjuke inte får de möj-ligheter och snabba insatser som han annars skulle få.Insatserna blir dessutom onödigt dyra, eftersom otyd-ligt ansvar också kostar pengar.Herr talman! Jag ska inte gå in så mycket på orsakoch bakgrund till FINSAM och SOCSAM och definansiella samordningsmöjligheterna. Det har be-skrivits mycket tydligt . Jag kan barakonstatera att de mål som sattes för verksamheten, attminska ohälsa, utveckla samarbete och befrämja enbättre rehabilitering, är mer aktuella än någon-sin.Vi har också fått helt klargjort att ,, har beskrivit och lovordat de härförsöksverksamheterna.Socialstyrelsen noterade också när man lämnadein sin slutrapport att det hade sparats 154miljoner kronor genom minskad sjukfrånvaro. Jagtycker att detta är väldigt viktigt att ta till sig. Detvisar på sådana resultat som efterlystes här . SOCSAM och FINSAM är självklarheter, sägerde kommuner som har arbetat på detta sätt.Jag har också tittat på de betänkanden som harbehandlats tidigare för att se hur partiernahar reagerat och vad de har sagt i tidigare reservatio-ner. Jag kan då konstatera att i socialförsäkringsut-skottets betänkande 1997/98:1 var in-ställning redan klar: FINSAM bör permanentas.Det är också intressant att ta del av de motionersom behandlades i detta betänkande. Det fanns enmotion från - Sf263,yrkande 5 - där han begär ett tillkännagivande om enpermanentning av FINSAM "för bättre rehabiliteringoch ekonomisk samordning". Motionären anser vida-re att FINSAM-modellen bör införas och permanen-tas i hela landet.Dessutom talade i sin motion So308,yrkande 6, vid samma tillfälle om att staten bör getillåtelse till alla kreativa förslag, och man anser attvem som varit huvudman och tidigare hållit i pengar-na inte är det viktiga.Herr talman! Jag beklagar alltså att Vänstern ochMiljöpartiet inte kan ställa upp bakom reservation 17i detta betänkande. Vi hade kunnat förändra och ska-pa samordningsformer som bygger på annat än deverksamhetsplaner och den mål- och resultatstyrningsom nu gäller.Utgiftsområde 11Anf. 68 ():Herr talman! I våra motioner gällande ekonomisktrygghet vid ålderdomen - utgiftsområde 11 - krävervi att förtidspensioneringarna ska nedbringas genomen kombination av olika åtgärder inom sjukförsäk-ringen, rehabiliteringen, sjukvården m.m. Här harGustaf redan redogjort för vår politik.De andra motionsyrkandena inom utgiftsområde11 gäller i huvudsak änkepensionerna.År 1988 träffades en kompromiss mellan den då-varande regeringen och oppositionen om omfattandeövergångsbestämmelser vid ändringen av reglerna föränkepensioneringen. Förhandlingarna i varhårda, och ett löfte gavs att övergångsreglerna skulleligga fast.Försämringen av änkepensionerna motiveradesdels av besparingsskäl, dels av att kvinnor förvärvs-arbetade i en helt annan utsträckning än vad degjorde 1960. Detta var dåliga skäl. Varför endastspara på kvinnor? Hade man möjligtvis tagit hänsyntill att dessa kvinnor under sitt vuxna yrkesverksam-ma liv ofta hade arbetat mycket mindre?Det fanns t.o.m. kvinnor som hade arbetat i sinamäns företag, men de var sambeskattade så det gjor-des aldrig någon avsättning till pension.Att i ett slag ta bort änkepensionen för alla kvin-nor födda blev för mycket för riksdagen.Rätten till änkepension försämrades. Däremot inför-des omfattande övergångsregler som berörde kvinnorfödda 1930-1954.Samtidigt infördes nya principer i änkepensions-reglerna. Man införde inkomstprövning som inte hadefunnits innan. Änkepensionen var intjänad av mannengenom hans avgifter. Då tog man sig före att in-komstpröva änkepensionen i förhållande till makansintjänade pensionsrättigheter. Det var både inkonsek-vent och prejudicerande.Att förändringen dessutom träffade endast enmycket liten del av pensionskollektivet bidrog till attgöra ändringen på ett vis stötande. På ett annat visblev det mycket lättare att få förslaget godkänt i riks-dagen.Man ska också lägga märke till att folkpensionenvar ersättning för det första basbeloppet inom ATPoch att det också hade utgått egenav-gifter för folkpensionen, så den avgiften var faktisktbetald.Prejudikat fungerar tyvärr ofta som en murbräcka.Inkomstprövningen av änkepensionerna för en rela-tivt begränsad grupp kvinnor mötte inte någon störreopposition. Men prejudikat har en tendens att få efter-följare, och träffades många svenskakvinnor, nästan utan förvarning, av försämringar avsin ekonomi genom en ny regel om inkomstprövningav folkpensionen inom änkepensionen.Det fanns kvinnor med försörjningsplikt sommiste , och detta nästintill utan förvarning. Vi moderater opponerade oss,inte minst därför att regeringen hade brutit en över-enskommelse.Vi har krävt att denna diskriminering ska tas bort,och vi upprepar samma motion igen. Vi vill att än-korna ska skyddas av övergångsregler.Vi har sett änkorna demonstreraför sin sak här på . Deras demonstrationervisar att det inte enbart handlar om pengar och eko-nomi, utan det är fråga om långt djupare värden, omrättsstaten och rättvisa.De som demonstrerar känner sig kränkta, och jagförstår dem. Hur kan statsmakten skilja ut en litengrupp kvinnor och införa nya sämre regler för denpension som deras män lämnat efter sig? Detta stridermot grundläggande anständighetsprinciper, tyckerväldigt många i vårt land.Det är därför som det har väckts så många motio-ner i , inte minst enskilda motioner, där manvill återställa övergångsreglerna. I några av dessayrkanden finns inga krav på anslag. Därför kan vi -trots den nya budgetregleringen - reservera oss.Jag yrkar bifall till reservation 33.Anf. 69 ():Herr talman! Den undersökning som gjorts avpensionärernas ekonomiska situation visar att pensio-närerna som grupp i förhållande till t.ex. barnfamil-jerna har klarat sig bättre. Största anledningen till detär att de nyblivna pensionärerna har högre ATP-poäng.Att pensionärerna klarat sig bättre betyder dockinte att den enskilda pensionären klarat sig bra genomde senaste årens nedskärningar. PRO:s undersökning-ar visar att de individuella skillnaderna är stora. Deäldre pensionärerna har ofta låg pension, mestadelsberoende på att de allra äldsta är kvinnor som för-värvsarbetat i låg utsträckning.Pensionen ska räcka till i princip samma sa-ker som en lön. Till detta ska läggas alla de avgiftersom kommunerna tar ut för att pensionären ska kunnaleva ett - så långt möjligt - bra liv. Utredningen - betala rätt visade att det finns stora skillna-der mellan kommunernas hemtjänsttaxor. Visserligenfinns förbehållsbeloppet, men även detta varierarmellan kommunerna. Det är också olika vad som skarymmas inom förbehållsbeloppet.Var tredje pensionär som har hemtjänst ligger -enligt utredningen efter det att hyra och hemtjänstav-gift är betald - under riksnormen för socialbidrag.När kostnaden för hälso- och sjukvård räknas in ärdet av pensionärerna som ligger under riksnor-men.Till detta ska läggas tandvårdskostnaderna ochinte minst kostnaderna för medicin och läkarvård. Närhögkostnadsskyddet höjdes var det meningen attpensionärerna med den lägsta pensionen skulle kom-penseras. Man valde att höja pensionstillskottet, vil-ket innebär att det endast är de pensionärer som upp-bär folkpension och pensionstillskott och de ATP-pensionärer vars ATP understiger som kundetillgodoräkna sig kompensationen på i måna-den. Den som har en ATP-poäng fick inte kännas vidnågon förstärkning. Det finns inte heller och fannsinte heller något skydd mot avgiftshöjningar i kom-munerna.Den 1 december 2000 kommer dock pensionstill-skottet att sänkas , eftersom kompensatio-nen för högkostnadsskyddet endast gäller fram t.o.m.november 2000. Anledningen till denna tidsbegräns-ning är att det var meningen att den övergångsvisagarantipensionen, som innebär en efterlängtad in-komstförstärkning för pensionärerna, skulle införasfr.o.m. den 1 januari 2001.Nu har Genomförandegruppen beslutat att skjutaupp den övergångsvisa garantipensionen till 2003,eftersom inte kommer att hadatakapacitet att införa den . Vikan ha viss förståelse för detta, eftersom det nya pen-sionssystemet kräver stor datakapacitet och komplice-rade system. Det är dessutom bättre att saker och tingfungerar än att det blir krångel med felaktiga utbetal-ningar.När pensionärerna och deras organisationer reage-rade på den uteblivna inkomstförstärkningen ochansåg att ett löfte svikits och ville ha kompensationför detta, svarade ledande företrädare för Genomfö-randegruppen att pensionärerna inte blivit lovade attfå det bättre och att man inte kan krävakompensation för en utebliven inkomstförstärkning.Och det är klart att på arbetsmarknaden är detta intebrukligt, men handlar det om människor som intebefinner sig på arbetsmarknaden utan vars väl och vehänger på politikerna. Genomförandegruppen måsteju veta vad den lovat och inte lovat. Säger ledandeföreträdare att det är så att de inte har lovat - ja, vemär väl jag att då ifrågasätta detta?Döm därför om min förvåning när jag för någraveckor sedan återigen skulle tala om det nya pen-sionssystemet och använde mig av Genomförande-gruppens egna overheadbilder. Där står med all önsk-värd tydlighet att den övergångsvisa garantipensionenska införas - inte 2003 utan !Här har jag ovetandes om Genomförandegruppensnya planer farit land och rike runt och visat den over-headbild som säger att Ö-garpen ska införas , sånågonstans måste det ändå ha utgått ett löfte till pen-sionärerna om att de skulle få det 2001. Närjag sedan läser bl.a. motion omhöjt pensionstillskott framgår det klart och tydligt attden övergångsvisa garantipensionen ska införas just2001. I en av deras motioner står det t.o.m. att parti-erna har kommit överens om detta i uppgörelsen omdet nya pensionssystemet. sitter jufaktiskt i Genomförandegruppen - så de måste ju vetahur det är.Vänsterpartiet står bakom den budget som lagtsfram. Vi anser dock att det vore mycket olyckligt omden inkomstförstärkning som Ö-garpen skulle innebä-ra för pensionärerna födda uteblev. Vimenar därför att om Ö-garpen inte kan genomförassom utlovats, bör regeringen överväga någon form avkompensation inför den vårekonomiska propositionen2000.Herr talman! har under några årstid motionerat om konsekvenserna av samordningenav livränta och pension när livräntan byts ut mot ettengångsbelopp. Livräntan ska täcka den inkomstför-lust som en arbetstagare gör på grund av en arbets-skada. Livräntan kan växlas in mot ett engångsbe-lopp. När den arbetsskadade sedan går i pension skaäven engångsbeloppet samordnas med pensionen. Detgörs på så sätt att kassan räknar ut hur mycket somska dras från pensionen baserat på bl.a. kvinnors ochmäns genomsnittliga livslängd.Eftersom återbetalningsbeloppet bestäms utifrånden förväntade medellivslängden, får en person somlever än medellivslängden betala tillbaka merän vad han eller hon erhållit i kapitalbelopp. Vi anseratt detta är en mycket olycklig konsekvens av lag-stiftningen. Utskottet hävdar dock att denna konsek-vens är strikt försäkringsmässig, dvs. att den somlever får betala till staten för dem som dörinnan de uppnått den genomsnittliga livslängden.För i princip samtliga socialförsäkringar, vill jagberätta från denna talarstol, gäller att återbetalnings-skyldighet föreligger när ersättning betalats ut medfelaktigt eller för högt belopp. Om återbetalnings-skyldighet fastställs och skäl till eftergift inte finnsuppstår en skuld till samhället. Om en person med ensådan skuld avlider bevakas skulden av dödsboet. Intei något annat system än just vad gäller engångsbelop-pen påverkas övriga försäkrade. Vad är det då som ärdet försäkringsmässigt rätta?Vänsterpartiet anser att regeringen bör få i upp-drag att utreda hur lagstiftningen ska ändras så att dendels står i överensstämmelse med andra socialförsäk-ringssystem, dels så att någon inte ska behöva betalamer än vad han eller hon erhållit i kapitalbelopp.Herr talman! Jag yrkar bifall till reservation 36under mom. 28.Anf. 70 ():Herr talman! Betänkandet 1999/2000:SfU1, ut-giftsområde 11, behandlar ekonomisk trygghet vidålderdom - ett ämne som intresserar många.Kanske vi borde tala om social trygghet i stället.Alltför ofta tänker vi att trygghet ska likställas medhög ekonomisk standard. Västvärlden har i allt högregrad lurats in i denna villfarelse. Skulle vi ge oss utpå en resa runt jorden, skulle vår samlade erfarenhetbli raka motsatsen. I länder där ekonomisk trygghetsaknas, finns en social och ömsesidig trygghet upp-byggd socialt och finansiellt beroendeav såväl grannar som närstående, med andra ord ettideellt försäkringsåtagande.Kristdemokraterna är med anledning av min in-ledning inte alls motståndare till en ekonomisk trygg-het vid ålderdom - tvärtom. Det är önskvärt att alla ivårt samhälle erhåller en trygghet som står i relationtill arbetsinsats och till det antal år man varit knutentill allmän försäkring.Kristdemokraterna står bakom samtliga våra mo-tioner och yrkanden i det här betänkandet, men förtids vinnande yrkar jag bifall endast till reservation33 under mom. 26.Angående de ekonomiska ramarna vill jag refere-ra till ett särskilt yttrande där vi redovisar vår syn pådet aktuella utgiftsområdet i budgeten.Kristdemokraternas budgetförslag tar sikte på atttrygga välfärden för alla, bl.a. genom att öka syssel-sättningen och därmed få en bättre ekonomisk grundatt bygga på.Herr talman! Det är säkert ingen i denna kammaresom lever i okunnighet om att våra pensionärer somhar låg eller ingen ATP känner av sin prekä-ra ekonomiska situation. Det skulle vara enkelt att geflera exempel. Men eftersom jag gav sådana vittnes-börd i motsvarande debatt, vill jag endastpåminna om den verklighet som många pensionärerfortfarande lever i . Ökade kostnader för såvälläkemedel som vård och boende gör att ekonomin blirallt svårare för dessa pensionärer.Jag noterar att regeringen vill kompensera pensio-närerna för kostnadsutvecklingen och gör det genomett pensionstillskott. Men det är alltför lågt. Därförvill vi kristdemokrater anslå ytterligare 810 miljonerkronor till just anslaget A1.Utöver detta har vi kristdemokrater i vårt budge-talternativ anslagit medel till ett generellt höjt grun-davdrag som ska komma alla till del. Detta tillsam-mans skapar en bättre förutsättning för samtliga pen-sionärer och dessutom för alla övriga låginkomsttaga-re.Änkepensionen är ett annat ämne som jag, liksomtidigare talare här , vill aktualisera.Återigen konstaterar vi att regeringen och dess sam-arbetspartier vägrar att återskapa folkpensionensänkepension till att åter vara fri från inkomstpröv-ning. Det borde vara tid för en samling mellan flerapartier, så att vi åter kan ge änkorna deras rätt tillänkepensionen. Inte heller här finns det anledning attge ytterligare exempel.Berörda partier och deras företrädare i denna de-batt förväntas komma med en förklaring till alla än-kor som i vårt land med spänd förväntan lyssnar tilleller på annat sätt tar del av just denna debatt. Jagfrågar å deras vägnar: Ska de möjligtvis inför dennajulhelg få ett positivt besked om att en rättelse sker såatt ingångna gamla försäkringsavtal återupprättas?Kristdemokraterna har för att finansiera detta an-slagit ytterligare mer än vadregeringens budget anvisar.Avslutningsvis vill jag endast peka på vår önskanom en återgång från 6 månaders till, som tidigare, 12månaders omställningspension. Motiveringen tilldetta är inte svår att förklara. I detta sammanhang är 6månader en synnerligen för att i lugn ochro kunna få bearbeta sin sorg.Vi talar om ekonomisk trygghet vid ålderdom,men om detta ska vara trovärdigt måste vi leva upptill detsamma. Reservation 33 i mom. 26 har ett yr-kande som skulle välkomnas av många. Det skullevälkomnas inte enbart av nuvarande änkor med lågeller ingen ATP, utan även av anhöriga och av äldremänniskor som har ett långt och intensivt yrkeslivbakom sig. En julklapp, en efterlängtad sådan, kanriksdagen skicka till flera tusen änkor i ett vinter-mörkt . Med hopp om framgång vädjar jag tillkammaren om stöd och hederlig hjälp åt änkor ochpensionärer med låg pension.Anf. 71 () replik:Herr talman! Jag tog ju upp det här med införan-det av den övergångsvisa garantipensionen. Jag harmed glädje noterat - och jag är övertygad om att jagdelar den glädjen med många pensionärer - att krist-demokraterna i varje fall har för avsikt att införa denövergångsvisa garantipensionen år2001. Det står ju i er motion.Jag undrar då hur ser på bl.a. Ge-nomförandegruppens senaste beslut om att införandetinte ska ske . Går ni ut med dubblabudskap? I motionen står det , i Genomföran-degruppen säger ni . Jag skulle som sagt gärnavilja ha ett svar på det.Anf. 72 () replik:Herr talman! I Genomförandegruppen har vi enrepresentant, och det är . Vi harhaft samtal om den här övergångsvisa förmånen. Jagär helt övertygad om att arbetet i den här femparts-gruppen sköts på det sätt som är möjligt med de för-utsättningar som finns i dag.Om det hade funnits förutsättningar för att genom-föra detta tidigare hade det självklart gjorts. Men omdet nu har kommit nya uppgifter som senarelägger dethär kravet får vi vara så vänliga att acceptera det.Anf. 73 () replik:Herr talman! Jag tycker ändå att det är ett konstigtsvar. Vad är det som har hänt? Det står i motionen år2001, och sedan framför ni i Genomförandegruppenåsikten att det ska ske . Är inte det att svikapensionärerna? Vad tänker i så fall kristdemokraternagöra åt det?Sedan vill jag i ytterligare ett sammanhang ta uppGenomförandegruppens arbete. Det gäller inkomst-prövningen av efterlevandepensionerna. Hur ställersig till att inkomstprövningen avefterlevandepensionerna finns kvar i den nya efterle-vandepensionen, som har anpassats till det nyapensionssystemet? I den frågan har ni, vad jag förstår,inte ändrat uppfattning, utan inkomstprövningen skaligga kvar.Anf. 74 () replik:Herr talman! har med emfasdrivit att det här egentligen borde rättas till och attinkomstprövningen borde tas bort från garantidelen.Det är ingen tvekan om detta.Angående den garantipension som om kan jag enbart referera till Genomförande-gruppen. Det är det bästa sättet att få ett riktigt ochärligt svar.Anf. 75 ():Herr talman! har vi kommit fram till utgifts-område 11, Ekonomisk trygghet vid ålderdom.Jag vill börja mitt anförande med att yrka bifalltill reservation 32 under mom. 23.Vi kan snart lägga 1999 bakom oss och jag undrarhur många som märkt av att just detta år haft somhuvudtema , att detta årvarit utlyst som FN:s äldreår.Det är viktigt att vi alla år arbetar för att vi ska haett samhälle för alla åldrar. Äldrepolitiken tenderaribland att enbart handla om vård och omsorg och omstödjande insatser och omhändertaganden. Vi behövervidga perspektivet och behandla äldre, en väsentligandel av befolkningen, som en resurs precis somövriga individer i Sverige.Herr talman! Vår befolkning lever allt längre ochär allt friskare. av svenskarna som går i pensionhar minst en förälder kvar i livet. är över 1,5miljoner människor och 432 000 av dessaär . Om är var fjärde invå-nare ålderspensionär. Många 65-åringar kan se framemot ett friskt och aktivt liv under 20-25 år.Medellivslängden ökar, men trots detta lämnar deflesta arbetslivet innan de uppnått pensionsåldern 65år. Andelen äldre som deltar i arbetslivet har minskatkraftigt . förvärvsarbetade71 % av männen året innan de fyllde . Den siff-ran har sjunkit till 1997. Andelen kvinnor somfanns i arbete året innan de fyller var år1970. 1997 hade andelen sjunkit till . Den ut-vecklingen kan inte fortsätta i samma takt, för dåkommer vi att ha en ännu större andel pensionärer iSverige.Herr talman! Ambitionen måste vara att höja denfaktiska pensionsåldern. Den nuvarande trenden motökad förtida avgång från arbetslivet är ohållbar, ur ettsamhällsekonomiskt perspektiv men inte minst ur ettallmänmänskligt perspektiv. Ett hårdare klimat påarbetsmarknaden gör att många människor inte kän-ner sig välkomna eller att krafterna sviktar innan dessatt pensionen inträder. Det finns många äldre som villfortsätta att arbeta efter pensioneringen och som kän-ner sig svikna när de tvingas att lämna arbetet . Därför är förslaget om en flexibelpensionsålder i det nya pensionssystemet bra.Pensionssystemet är det mest omfattande av allavåra trygghetssystem och ska därför bygga på stabilaspelregler som är hållbara under många årtionden.Centerpartiet har medverkat till en bred pensionsupp-görelse mellan partierna om ett nytt pensionssystem.Riksdagen fattade beslut om det nya systemet i juni1998. Systemet innebär ett större inslag av grund-trygghet, en större flexibilitet för den enskilde samthållbarhet över tiden. Överenskommelsen stämmerväl överens med principer för ett pen-sionssystem baserat på grundtrygghet. Det är viktigtatt pensionsuppgörelsen har en bred förankring ochinnehåller viktiga fördelningspolitiska inslag. Center-partiet har länge arbetat för ett reformerat pensions-system för rättvisare pensioner. Utgångspunkten harvarit att de nuvarande delarna i pensionssystemet,folkpension, pensionstillskott och ATP, ska samman-föras till en gemensam ålderspension med en höggrundpension till alla.Herr talman! Äldre som grupp betraktat har fåttdet bättre ekonomiskt under de senaste decennierna.Utvecklingen beror till stor del på ATP-systemetsframväxt. Men som en följd av ATP-systemets suc-cessiva införande och skillnader i tidigare inkomsterhar yngre pensionärer högre inkomster än äldre ochmän högre inkomster än kvinnor. Vi har en grupp avpensionärer som endast har rätt till grundpension.Skillnaden mellan olika pensionärsgrupper är där-för mycket stor. Pensionärer som enbart har grund-pension är av pensionärskollektivet ochbland dessa är den övervägande majoriteten kvinnorsom är eller äldre. var deras genom-snittliga inkomst , medan medelinkomstenför samtliga pensionärer var . Av pensionä-rer med enbart grundpension hade inkomsterunder norm för socialbidrag, jämförtmed för samtliga ålderspensionärer. Ändå varendast av samtliga ålderspensionärer socialbi-dragstagare.Fortfarande har alltså många pensionärer mycketlåg pension. I synnerhet tillhör kvinnor den gruppsom inte har haft möjlighet att spara ihop till en egenpension. anser att det är angeläget atthöja pensionen för dem med låg eller ingen ATP.Därför föreslår vi en höjning av pensionstillskottetmed fr.o.m. år 2000.En annan förbättring för pensionärerna som vi an-ser angelägen är att de som burit det tyngsta lasset skastå i främsta ledet när de första skattesänkningarna nuär möjliga.Vi anser att Socialdemokraternas förslag om etts.k. förvärvsavdrag är oacceptabelt, eftersom det gårpersoner med lägre inkomster förbi. Pensionärermåste också få del av skattesänkningarna och därförprioriterar vi höjt grundavdrag framför ett s.k. för-värvsavdrag.Centerpartiet föreslår också en modernisering avfolkpensionen så att de som enligt sambolagen ärsamboendepensionärer likställs med gifta vid beräk-ning av pensionen.Vi har även ett avsnitt i vår motion om äldrefunktionshindrade.