prot · GM0998 · 1999-05-21 00:00:00 — Det är ettnaturligt forum att diskutera gemensamma nordiskafrågor i.Morgan tar också upp frågan hur pro-blemet med en ökande narkotikaanvändning hosungdomar kan mötas. Det är riktigt att det har skett enökning av andelen ungdomar i års-kurs 9 som uppger att de har prövat nar-kotika. Ökningen bör dock ses mot bakgrund avmycket låga nivåer under andra halvan av 1980-taletsamt att det inte har skett någon ökning totalt sett avandelen ungdomar med narkotikaerfarenhet de se-naste tre åren. En mycket stor majoritet ungdomardeklarerar att de varken har prövat narkoti-ka eller har lust att göra det. Det innebär dock inte attutvecklingen skall negligeras, utan tvärtom tas påstort allvar. Ju fler som prövar narkotika, desto flerriskerar att fastna i missbruk och beroende. Särskiltstor risk löper ungdomar från socialt, kulturellt ochekonomiskt underprivilegierade miljöer och grupper.Inom ramen för Nationella ledningsgruppen föralkohol- och narkotikaförebyggande insatser som jagleder förs kontinuerligt en diskussion om hur mot-ståndet mot narkotika bland ungdomar kan stärkasoch nyrekryteringen till missbruk minska. Lednings-gruppen är också initiativtagare till ett antal landsom-fattande projekt för att pröva nya modeller för alko-hol- och narkotikaprevention. Gemensamt för dessaär att de bygger på de ungas eget engagemang. Attungdomar är mycket intresserade av dessa frågormärker vi särskilt tydligt på Socialdepartementetswebbsida Drugsmart, som sedan starten höstterminen1998 har besökts av flera hundra tusen ungdomar somvill fördjupa sina kunskaper om droger samt diskuteraolika narkotikafrågor. Vi får bekräftelse påatt Drugsmart är ett mycket angeläget instrument -särskilt för skolorna - när det gäller att bistå ochpåverka unga människor i deras sökande efter enidentitet och livsstil.För att förebygga missbruk bland ungdomar är detviktigt att tidigt upptäcka nya droger och nya trenderinom ungdomskulturen. Inom EU pågår ett sådantarbete inom ramen för vad som kallas . Systemet möjliggör för medlemsstaterna attsnabbt informera varandra när nya droger dyker upppå marknaden. Det är också viktigt att reagera närungdomar befinner sig i riskzonen. Närpolisreformenhar skapat bättre förutsättningar för polisen att gripain mot gatulangning och arbeta förebyggande, bl.a.genom att identifiera och få kontakt med ungdomarsom löper särskild risk att dras in i kriminalitet ochmissbruk.Låt mig avslutningsvis framhålla att det inte finnsnågra enkla lösningar på narkotikaproblemet. Om detär svårt att hålla narkotikan utanför gränserna ochborta från gator och torg är det än svårare att påverkafaktorer som styr människors livsstilar. Ytterst hand-lar det om personlig livssituation, val av livsstil, vär-deringar och framtidshopp - frågor som bara i be-gränsad utsträckning kan lösas inom ramen för nar-kotikapolitiken. Det är i hög grad ett gemensamtsamhälleligt och mänskligt ansvar som alla måstevara med och dela.Anf. 165 ():Herr talman! Jag skulle vilja börja med att tackasocialministern för svaret på den här interpellationen.Jag tycker att det visar tydligt att regeringen tar frå-gan på stort allvar. Det vittnar inte minst tillsättandetav om. I svaret nämner soci-alministern en rad åtgärder som vidtagits eller som ärpå gång.Herr talman! Jag vill ta fatt i det resonemang somsocialministern avslutar med. Han sade så här:"Ytterst handlar det om personlig livssituation, val avlivsstil, värderingar och framtidshopp - frågor sombara i begränsad utsträckning kan lösas inom ramenför narkotikapolitiken." Och så är det ju.Välfärdspolitik är ju narkotikabekämpning. Enpolitik som motverkar arbetslöshet och utslagning,som håller samman , som ser till att klyftornai samhället minskar och ger människor verkliga möj-ligheter att utvecklas, bilda sig och få en identitet ärockså en politik mot narkotika. Det är ju där det bör-jar på något sätt. Det är basen. Utan den här basen ärriktade sociala insatser och repressiva åtgärder me-ningslösa. Den politiska ansatsen tror jag att de flestapartier - kanske med något undantag - är överens om.Sedan har vi då de riktade sociala insatserna ochde repressiva åtgärderna. Socialministern redovisadeen rad sådana: samarbete mellan tull och polis i Skå-ne och mellan tullmyndigheterna på respektive sidaom , intensifierat samarbete mellan polisen iSkåne och , ungdomsprojektet i och står bakom, för-stärkta kontroller vid särskilda , närpolisrefor-men, , hemsidan Drugs-mart osv.Allt detta är bra, men frågan är om det räcker. Vikan konstatera att utvecklingen har gått åt fel håll. Imin interpellation redovisar jag siffror över hur allt-fler ungdomar uppger att de provat narkotika.Det rör sig om en fördubbling av andelen under1990-talet, åtminstone om man skall tro siffror frånundersökningar av nyinryckande värnpliktiga. Pro-blemen verkar vara störst i . Enligtenkätundersökningar från min hemstad uppgert.ex. av pojkarna på gymnasiet att de provatnarkotika. För flickorna är siffran . En annanundersökning bland niondeklassare i länslandsting visade att andelen somprovat narkotika var mer än dubbelt så hög som riks-siffrorna. Den generella ökningen under 1990-taletkan förklaras med sociala faktorer och attitydföränd-ringar, men det faktum att ligger högstmåste också förklaras med större tillgänglighet ochnärheten till kontinenten.Skåne och har blivit en gemensam mark-nad när det gäller cannabis. har dessvärre blivitNordens . För alla som varit i Christianiaär det tydligt att den danska polisen ser mellan fing-rarna när det gäller narkotikahandeln. Om vi frågar dedanska ungdomarna om narkotika är det förfäranderesultat som man kan se. av femtonåringarnahar provat narkotika. I är det . Det äralltså så många femtonåringar i Danmarksom har provat narkotika som i Sverige.Om detta kan man fälla två kommentarer. För detförsta är jag övertygad om att detta aldrig hade varitmöjligt om det hade varit frågan om en landgräns.Vilket ramaskri det hade blivit om vi hade haft hol-ländska coffee shops bara in i ellerFinland dit svenska ungdomar kunnat åka i skytteltra-fik för att handla narkotika. Men så fort det är vattenemellan känns det längre bort.För det andra är detta en fråga som rör två stater.Då blir det genast lite mer problematiskt. Då handlardet om diplomati och förhållanden mellan nationer.Men detta är ju omodernt. etablerar vi en sortslandgräns med bron som står klar . rivervi gränserna och ser till att och kanväxa samman.Herr talman! Men avslutningsvis får vi integlömma att när det sker, när möjligheterna blir ge-mensamma, blir ju också problemen gemensamma.För att lösa dem måste man ha en öppenhjärtig, sakligoch rak diskussion mellan länderna.Jag tycker att socialministern är otydlig i svaret.Därför vill jag fråga om han avser att ta något initiativför att få upp den här frågan på Nordiska ministerrå-dets bord. Tänker socialministern ta upp frågan medsin danska kollega?Anf. 166 Socialminister ():Herr talman! besökte jagden danska socialministern, min kollega. Då diskute-rade vi enbart sjukvårdsfrågor. Jag har bjudit inden danska socialministern att besöka . Dåskall vi också diskutera narkotikaproblemen. Detta ärett resultat av interpellation.Anf. 167 ():Herr talman! Det var mycket glädjande att höradet. är det bara att se fram emot att också dettasamtal leder till resultat. För så här kan vi inte ha detlängre. Problemet är att när man har gemensammamöjligheter i regionen har man också gemensammaproblem. Då måste man uppnå en samsyn om hurproblemen skall lösas. Så länge narkotikatrafiken serut som den gör och så länge handeln fortgår fritt somden gör i , så länge råder ingen samsyn.Tack för svaret.Överläggningen var härmed avslutad.27 § Svar på interpellation 1998/99:304 omäldrevårdenAnf. 168 Socialminister ():Herr talman! har frågat mig delsom jag i likhet med är beredd att före-språka ett kraftigt stöd till kommuner och landstingunder budgetarbetet , dels vilka åtgärderregeringen kommer att vidta för att gamla och andrasvaga grupper inte skall drabbas när budgeten sane-ras.Regeringen har förelagt 1999års ekonomiska vårproposition. I propositionen redo-visar regeringen bl.a. sin syn på utvecklingen avkommunernas och landstingens ekonomi, såväl ur etthistoriskt som i ett framtidsinriktat perspektiv. Därläggs också fram vissa förslag som bl.a. rör statsbi-dragen till kommunsektorn.Regeringen konstaterar i propositionen att de be-sparingar som har genomförts i kommuner ochlandsting nu har minskat eller heltupphört inom de prioriterade områdena vård, skolaoch omsorg. Bortsett från vissa extraordinära posterhar också kommunernas ekonomi förbättrats under detre . För landstingens del har utveckling-en dock inte varit lika gynnsam. Och många kommu-ner och landsting uppvisar alltjämt ett negativt verk-samhetsresultat. Regeringen bedömer emellertid attde ekonomiska förutsättningarna för såväl kommunersom landsting kommer att successivt förbättras underkommande år. Vid utgången av bedömerregeringen att kommuner och landsting sammantagetskall kunna uppnå det krav på ekonomisk balans somriksdagen tidigare fattat beslut om.Förutsättningarna för kommuner och landsting attredan nästa år uppnå balanskravet varierar dock mel-lan olika kommuner och landsting. Det är t.ex. så somSture mycket riktigt påpekar att det fortfa-rande finns kommuner som dras med mycket storaunderskott och där den ekonomiska utvecklingenhämmas framför allt av en negativ befolkningsut-veckling och en fortsatt hög arbetslöshet. Regeringenser allvarligt på denna situation, eftersom en svagekonomisk utveckling i kommuner och landstingäventyrar kvaliteten bl.a. i de verksamheter som rege-ringen prioriterar allra högst, däribland äldreomsorgoch äldrevård.Det är bl.a. mot denna bakgrund som nui flera etapper har beslutat att öka det generella stats-bidraget till kommunsektorn för fortsatt utveckling avkvaliteten i vård, skola och omsorg. I den nyligenframlagda vårbudgeten föreslår regeringen att ytterli-gare skall tillföras kommuner ochlandsting fr.o.m. år 2001.Som ett led i genomförandet av försvarsöverens-kommelsen med aviseras i vårproposi-tionen ett ytterligare tillskott om år2002. Överenskommelsen innebär dessutom att ytter-ligare tillförs vård- och omsorgs-sektorn . Dessa medel skallfördelas i enlighet med villkor som överenskoms iavtal mellan staten och respekti-ve Svenska Kommunförbundet.De senaste årens höjningar av nivån på de gene-rella statsbidragen till kommuner och landsting inne-bär att sektorn disponerar 25 miljarder kronormer i statsbidrag jämfört med . Det är regering-ens bedömning att dessa tillskott skapar goda förut-sättningar för kommuner och landsting att - inomramen för en ekonomi i balans - åstadkomma ange-lägna kvalitetshöjningar i bl.a. vården och omsorger-na om äldre. Landstingen och framför allt kommu-nerna kommer i detta arbete att ha god hjälp av detomfattande nationella handlingsprogram för äldrepo-litiken som beslutades av förra sommaren.Regeringen avser att lägga fram ettmotsvarande handlingsprogram för att värna funk-tionshindrades behov och rättigheter.Jag vill också i detta sammanhang nämna att rege-ringen ser mycket allvarligt på det faktum att detfinns kommuner som inte följer domstolars beslut omsociala insatser enligt gällande lagstiftning. Regering-en arbetar aktivt med att hitta en lös-ning på denna fråga.Regeringen har med den ekonomiskavårpropositionen lagt fram förslag om förändringar idet kommunala utjämningssystemet. Regeringenbedömer att om detta förslag antas av såkommer likvärdiga ekonomiska verksamhets-förutsättningar att skapas för kommuner och lands-ting.Möjligheterna för kommuner och landsting attuppnå en ekonomi i balans styrs emellertid också istor utsträckning av enskilda kommuners och lands-tings egna åtgärder. Det på många håll inledda arbetetmed att se över och effektivisera styrningen och utfö-randet av de kommunala verksamheterna bör fortsät-ta. Prioriteringar mellan olika verksamheter kommeräven fortsättningsvis att behöva göras, även om rege-ringen bedömer att behovet av sådana successivtkommer att minska i takt med att kommunernas ochlandstingens ekonomi förbättras.Avslutningsvis vill jag nämna att lagen omminskning i särskilda fall av det generella statsbidra-get till kommuner och landsting, dvs. det som brukarkallas det kommunala skattestoppet, upphör att gällavid utgången av år 1999.Anf. 169 ():Fru talman! Jag ber att få tacka socialministern försvaret. Jag delar regeringens åsikt att vi genom deextrapengar som avsätts i vårpropositionen och för-svarsuppgörelsen till kommuner och landsting för-bättrar möjligheterna till god vård och äldreomsorg.Vänsterpartiet ville gå längre i förhandlingarna menfick inte gehör för sina krav.Fallet i visar emellertid på sto-ra brister inom äldreomsorgen. , som är och rullstolsbunden, har fåttvistas ute i friska luften endast . Genomkraftigt minskade statsbidrag har be-sparingarna slagit hårt, och Perssonpengarna harnödtorftigt lappat ihop de största hålen.Rapporter från yrkesinspektioner runtom i landettalar ett tydligt språk. Utbrändheten ökar starkt hospersonal inom vård och skola. Man hinner med detallra nödvändigaste. Men den sociala omsorgen hin-ner man inte med.En artikel i , där ett stort antal social-demokratiska toppolitiker i olika landsting runtom iSverige slår larm, bör också stämma till eftertanke.Som socialministern påpekar är det fortfarandemånga framför allt glesbygdskommuner som har enmycket ansträngd ekonomi . Arbetslöshet ochutflyttning är stora problem, som äldreom-sorgens behov ju inte minskar.Det kommunala skatteutjämningsförslaget är ettsteg i rätt riktning. Min hemkommun, , i norraVärmland med en yta stor som och med14 000 invånare tillhör de stora vinnarna. Men i plån-boken blir resultatet tyvärr plus minus noll, därför attutflyttningarna tenderar att fortsätta. Dessutom kom-mer större delen av pengarna först år 2002.Det innebär att mina socialdemokratiska vänner ikommunledningen föreslår att ett sextiotal personerskall sägas upp inom äldreomsorgen, två vårdhemskall läggas ned och de äldre tvångsförflyttas långtfrån sin hembygd och sina anhöriga. Personalstyrkanhar minskat sedan ädelreformens införan-de, och de äldre blir mer och mer vårdkrävande. Jagförstår inte hur den kvarvarande personalen skallorka.Nu finns tydliga tecken på en begynnande starkhögkonjunktur, som möjliggjorts av en stram finans-politik. Jag är överens med regeringen om att situa-tionen ser mycket positiv ut.Vi hör statsministern, finansministern och andra iolika sammanhang tala om skattesänkningar redan år2000. Jag hoppas innerligt att socialdemokraterna villstå fast vid sina vallöften, att när tiderna blir bättreskall först vård, skola och omsorg få sitt. Sedan kanvi börja sänka skatter och göra annat.Är socialministern villig att i likhet med oss iVänsterpartiet i budgeten redan åren 2000 och 2001ge landstings- och kommunsektorn ett ytterligareordentligt tillskott?Det vore skönt att kunna åka hem till människornai och ge det beskedet. Det skulle rädda ettantal jobb och ge de äldre den vård och omsorg somde är värda.Anf. 170 Socialminister ():Fru talman! Det är allvarligt talat svårt att avgörahur stort behovet i landsting och kommuner kommeratt vara under de kommande fem eller tio åren när detdet gäller resurser för vård och omsorg. Vi vet attbefolkningsutvecklingen går dithän att var fjärdesamhällsmedborgare i kommer att vara över65 år inom loppet av . Detta kommer att ställanya höga krav på äldreomsorgen men också på sjuk-vården.Vi vet inte riktigt vad som kommer att hända medutvecklingen av skolan och barnomsorgen, men det äringen tvekan om att det kommer att krävasökade resurser även inom barnomsorgen.Det här innebär att det är väldigt svårt att avgörahur stora resurstillskott som behöver föras till sjuk-vården och äldrevården, speciellt med tanke på att viinte riktigt kan bedöma den allmänna ekonomiskautvecklingen . Jag är emellertidövertygad om att vi måste föra till mer resur-ser än de som anvisas genom Perssonpengarna ochde uppgörelser som har träffats dels mellan Social-demokraterna och /, delsmellan Socialdemokraterna och . Men ivilken omfattning det skall ske kan jag inte ha någonuppfattning om, och när man skall skjuta till pengarkan jag inte heller ha någon uppfattning om.Jag delar dock den grundläggande uppfattningenatt vi för att klara vård och om-sorg och en god sjukvård behöver föra till ytterligareresurser till kommuner och landsting.Anf. 171 ():Fru talman! Jag ser positivt på detta och förstår desvårigheter som finns . Det är naturligtvis ettmycket osäkert finansiellt läge. Jag vill dock poängte-ra att många kommuner inte klarar situationen själva.En stor del av budgeten - - går till kostna-der för skola och omsorg. Det är då inte lätt för kom-munerna att spara och själva försöka klara detta.Överläggningen var härmed avslutad.28 § Svar på interpellation 1998/99:280 ombekämpningsmedel och glyfosaterAnf. 172 Miljöminister ():Fru talman! har frågat migvad jag avser göra för att minska miljöhotet frånanvändandet av glyfosater, om jag kommer att tainitiativ för att begränsa användandet av glyfosateroch vilka åtgärder jag avser vidta för att öka mätning-arna av bekämpningsmedelsrester.Först skulle jag vilja säga att frågan om riskernamed bekämpningsmedel är alltför viktig för att endastfokuseras på ett enda medel. För mig och regeringenär det viktigt att användningen av bekämpningsmedelgenerellt minskar och att de ämnen som uppvisar devärsta miljö- och hälsoprofilerna förbjuds. I Sverigehar vi haft en mycket framgångsrik avvecklingav bekämpningsmedel inom jordbruket. Sedan mittenav har användningen inom jordbruketminskat med , som ett stortantal mycket otrevliga medel har förbjudits. För pri-vat bruk i trädgårdar tillåts endast ett begränsat antalmedel. Dessa medel är särskilt anpassade för använd-ning av enskilda konsumenter.Expertmyndigheten vid tillståndprövning av be-kämpningsmedel är Kemikalieinspektionen. Kemika-lieinspektionen har bedömt att glyfosat är ett av demindre miljö- och hälsobelastande bekämpnings-medlen på marknaden. Bl.a. bedömer Kemikaliein-spektionen att risken är minimal för att glyfosat skallläcka ned till grundvattnet, vilket är viktigt eftersomskyddet av vårt grundvatten är en högt prioriteradfråga. Glyfosat och dess restprodukter bedöms dess-utom ha en låg giftighet för både människor och djur.Förekomsten av glyfosat i ytvattenprover i jordbruk-slandskapet antas i första hand bero på vindspridningsom kan ske vid själva besprutningstillfället. För attminska miljöpåverkan vid besprutning finns regler förnär och hur besprutning får ske som bl.a. tar hänsyntill vindhastighet, vindriktning och avståndet till vat-tentäkter och sjöar.Som påpekar har användning-en av glyfosat ökat . Det berorfrämst på att glyfosatpreparat är effektiva vid ogräs-bekämpning och att priset på dessa preparat sjunkit.Jag tycker inte heller att denna ökning är önskvärd,men frågan är om detta återspeglar ett verkligt avstegfrån den annars mycket positiva trend vi har i Sverigenär det gäller bekämpningsmedel. Jag tror inte det.Det är troligen de senare årens ökade antalpunktmätningar av bekämpningsmedelsrester ute ilandet och de förbättrade analysmetoderna som gjortatt bekämpningsmedel lättare kan påvisas i ytvatten-prover. Punktmätningar ger inte samma säkra under-lag som systematiska långtidsanalyser. Som själv lyfter fram pågår ett sådant längreprojekt i Vemmenhögsån i Skåne.Projektet drivs av ,finansierat av . Projektet bestyrkerden positiva trend som vi har i med minskadförekomst av bekämpningsmedel i miljön. Underfjolåret uppmättes nämligen de lägsta halterna sedanprojektets start. Forskarna anser att dessa mätresultat iprincip är representativa för hela landet. Den positivatrenden förklarar forskarna med en ökad medvetenhethos lantbrukarna om riskerna med bekämpningsme-del. En viktig åtgärd har just varit att förbättra kun-skapsnivån hos användarna genom utbildning ochinformation. Ett sådant exempel är den informations-och utbildningskampanj - Säkert Växtskydd - som bedrivs i samarbete mellan jordbrukssektorn,myndigheter och bekämpningsmedelsbranschen. Detåtgärdsprogram som initierades i har varit lyckosamt.Tillstånden för användning av alla typer av be-kämpningsmedel i är tidsbegränsade till femår. Om inte nya uppgifter om medlets effekter påmiljön och hälsan gör att Kemikalieinspektionenomprövar sin bedömning förlängs tillståndet. Dess-utom utvärderas glyfosat just nu i den stora ompröv-ning av alla växtskyddsmedel som sker inom ramenför EU:s omfattande omregistreringsprogram.Jag har ett stort förtroende för Kemikalieinspek-tionens arbete och bedömningar på detta område.Tillsammans med Kemikalieinspektionen kommerjag att fortsätta att verka för att minska riskerna vidhantering och användning av bekämpningsmedel.Vad avser frågan om att öka mätningarna delarjag uppfattningen att fler systematiska analyser somden i Vemmenhögsån är önskvärda. Vårbudgeteninnehåller en ökad satsning på miljöforskningen.Naturvårdsverket kommer under de tre kommandeåren att få runt till framför alltmiljöeffektforskning och miljötoxikologisk forskning.Härmed möjliggörs ytterligare forskningsprojekt avdet slag som bedriver.Anf. 173 ():Fru talman! Jag vill tacka miljöministern för sva-ret, men jag har en del synpunkter på det.Den aktiva substansen i bekämpningsmedlen ut-gör normalt två tredjedelar av medlets vikt. Den res-terande tredjedelen vet vi ganska lite om. Särskiltkänsliga människor reagerar t.o.m. på kemikalierestersom har så låga koncentrationer att de är omöjliga attdetektera i vanliga laboratorietester.Jag kan hålla med miljöministern om att riskernamed bekämpningsmedel är alltför viktiga för att en-dast fokuseras på ett enda medel. Även för mig är detviktigt att användningen av bekämpningsmedel gene-rellt minskar och att de värsta miljögifterna förbjuds iförsta hand, men vi får inte underskatta effekterna avämnen som många trott vara ofarliga. Försiktigshets-principen måste gälla.Förra miljöministern sade här i kam-maren att Kemikalieinspektionen närdet gällde glyfosat väntade på rapporter från Lands-krona och kommuner, alltså de kom-muner som har tillhört och tillhör de glyfosatdrabba-de områdena, där man hittat bekämpningsmedelsres-ter i alla de ytvattenprover som har tagits. Dessarapporter har förhoppningsvis nu kommit in, ochslutsatser har väl dragits av dem. I har mankonstaterat glyfosat i grundvatten trots tillverkarnaspåstående att de ej kan ta sig dit.Jag kan inte som miljöministern dra slutsatsen attdet i första hand är vindspridning vid spruttillfälletsom ger upphov till förekomsten av bekämpningsme-delsrester i ytvattenproverna i , , och . Jag hoppas också att detinte är menat som ett försvar för förekomsten avglyfosat i samtliga tagna vattenprover.Jag hoppas att ministern menar allvar med att viskall minska kemikalieanvändningen. Vi kommernämligen att få leva med våra gamla synder under enmycket lång tid.Som exempel kan jag nämna ämnena Atrazin ochdiklobenil, som ingick i produkten och använ-des på grusade ytor. De förbjöds i . Trots detta finner man fortfaran-de dessa ämnen, framför allt i grundvatten i Skåne.Hur länge ämnena kommer att finnas kvar vet ingenmed bestämdhet. Klart är dock att man inteentydigt kan säga att halterna sjunker. Flera av devattentäkter som har följt under ettantal år visar ganska stabila halter av dessa farligaämnen.När det gäller mätningarna i Vemmenhögsån ver-kar ministern ha dem som föredömen. Men haringa analyser skett på glyfosat. Varje analys kostar3 . Tillgängliga analysmetoder kom inte förrän1997, trots att man började sälja ämnet Roundupredan år 1975. Jag själv är inte direkt lyrisk när detgäller provtagningen. I Vemmenhögsån var det fak-tiskt fråga om punktmätningar.Anf. 174 Miljöminister ():Fru talman! Vi är självfallet överens om att det ärviktigt att minska kemikalieanvändningen. Den upp-fattningen genomsyrade också mitt svar.