prot · GN0931 · 1999-11-23 00:00:00 — Jag delar miljöministerns uppfattningatt vi inte kan lösa problemet långsiktigt om man barafår skjuta en eller två vargar , därför att ökningenär så stor. Erfarenheterna från norra och norraRyssland är helt entydiga, och det är att om man intebörjar har man inte en chans att rå på problemet.Jag tror att det är en jätteviktig signal - det har ocksåberörts tidigare av och övriga - omortsbefolkningen får se handling. Om de känner att defår vara delaktiga i förvaltningen accepterar de varg-stammen. Om de ser att de inte får delta på något sättoch känner att ingen förstår deras problem är jag räddför att den illegala jakten kan öka.Jag deltar i debatten därför att jag är intresserad avjakt och viltvård. Vår ledamot från är för-hindrad att delta på grund av sjukdom. Jag har varit iVärmland och jagat, och jag inser problemet.Slutligen vill jag bara ställa en fråga: Om vi integanska snabbt kan fatta beslut - har detgått sedan utredningen lämnade sittförslag - vid vilken nivå ska vi då kunna tillåtaskyddsjakt? Om jag får tolka svaret positivt kan be-skedet kanske komma , och det be-skedet ska vi se fram mot.Det är självklart att vi ska ha en förvaltning avden här stammen. Jag lever i ett område i Västerbot-ten där vi inte har fått förvalta lodjursstammen, ochden har totalt utplånat en mycket livskraftig stamav rådjur. Vi måste sätta in de här åtgärderna i tid.Jag delar i övrigt de synpunkter som har framförtshär. Med tanke på tilltron till myndigheter och ossbeslutsfattare vädjar jag om att vi ska göra någontingrätt snart. Är januari möjligen en rimlig tidpunkt?Anf. 121 ():Fru talman! Jag håller med miljöministern om attdet är viktigt att vi har en hållbar vargstam. Om manser till strikt biologiska skäl kanske vargstammen inteär nog stor för skyddsjakt. Men man måste i dettabeslut väga in oron, de sociala aspekterna och liv-skvaliteten för de människor som bor där. Om vivärnar om en skandinavisk vargstam måste männi-skorna i dessa vargområden i känna sigdelaktiga, känna att de kan skydda sina djur där debor och ha möjlighet att gå ut i skogen. Då måstemöjligheten till skyddsjakt finnas. Människor ska justkänna sig delaktiga, inte att vi i sitter ochfattar beslut så att de inte känner att de är med påvagnen.Jag vill också lyfta in en annan fråga i det hela,och det är samarbetet med . I har vihaft en vargföryngring, och flera har gått över grän-sen; de går mellan och fram ochtillbaka. Hur ser ministern på samarbetet med ifråga om övervakning och förvaltning gemensamt förden skandinaviska vargstammen? Jag tror också attdet är viktigt att ha den hållbara vargstam som vipratar om gemensamt med . Jag vill höra mil-jöministerns svar på det.Anf. 122 ():Fru talman! Jag tycker att det är mycket bra attmiljöministern tar människors oro på allvar i de trak-ter där vi har förekomst av varg. Jag tycker också attdet är bra att vi har fått ett klarläggande om hur frå-gan kommer att hanteras, med sammanställning avremisserna och sedan behandling i departementet. Jaghoppas verkligen att vi får ett förslag därifrån snabbtoch att vi då kommer att få skyddsjakt på varg.Jag vill ha en vargstam i och även i öv-riga landet, men den ska vara begränsad och vi ska haordning på det.Det är också mycket viktigt, som Ann-KristineJohansson sade, med kontakterna med . Miljö-ministern kanske kan redovisa vad som har hänt ochskett på det området.Anf. 123 ():Fru talman! Ministern har fått många brev i frå-gan, och det förstår jag. När jag var kommunalråd imin hemkommun hade jag en pärm för dagens postoch en skokartong för vargbrev, så jag känner väl tillhur det är. Men jag tror inte att ministern får så värstmånga brev från vargriket västra , fördär har det gått till överdrift. Det är det som är pro-blemet.Många i kammaren kan ha skilda uppfattningar,men vi vill allihop att vi ska kunna ha respekt förlagen. Frågan är hur länge detta kan pågå innan intenågon har respekt för lagen. Den situationen ska vinaturligtvis tillsammans försöka att undvika.Ministern kunde inte förstå vad en förändring ijaktförordningen skulle innebära för positivt. Det ärklart att det är positivt om man kan ta bort någon vargsom är förvirrad och ger sig på ett antal hundarframför allt. Detta skrämmer hela populationen, så attden blir skygg. Vargen är listig, det känner vi tillgenom Rödluvan. Det handlar alltså framför allt omdetta.Jag får tyvärr konstatera att jag återigen får kom-ma hem till och tala om att vi snart ska fåett besked. Men "snart" kan jag inte säga hur mångagånger som helst.Sandström frågade ministern förut om det skullekunna ske . Jag har ju dristat mig att tro att desom bor i vargriket skulle kunna få en positiv jul-klapp. Det kanske kan ske . Det kanskekan ske . En lite bättre precisering kanskevore på sin plats.Anf. 124 ():Fru talman! Om vi nu har anledning att känna vissoptimism för att det kommer ett besked eller ett för-slag snart, har vi möjligen, efter vad jag hörde avministern, anledning att vara mer oroliga för vadförslaget kommer att innehålla. Ministern sade här atthan hyser förståelse för den stora oro och den pro-blematik som finns i dessa trakter. Men i nästa me-ning säger han: Jag förstår inte hur vi ska kunna låtaNaturvårdsverket få tillstånd att tillåta jakt på vargens om det är djur som systematiskt och regelbundetangriper tamdjur.Om jag tolkar svaret rätt innebär det att ministernicke är beredd att biträda det förslag som utredaren idelbetänkandet har lagt fram.Anf. 125 Miljöminister ():Fru talman! Nej, det har jag inte sagt. Jag har inteexakt bestämt mig för hur jag ser på den här frågan änså . Jag tycker att det är bra att jag inte har be-stämt mig när jag nu träffar er och kan ta fasta på erasynpunkter, som jag naturligtvis också hyser väldigtstor respekt för. Jag inser ju att ni står för mycket avkunskapen och erfarenheten på det här området.Jag vill gärna skriva under på beskrivning av de känslor som finns om-kring detta. Jag tycker att hon fångade det väldigtfint.Vad jag sade var inte att jag inte accepterarskyddsjakt. Jag fick höra att vargen hade tagit 28hundar bara i en del av uppenbarligen. Jagfår höra hur människor i , i ochförmodligen på andra ställen där vargar råkar finnasär oroliga och inte vågar gå ut i skogen, som MichaelHagberg sade, för att plocka bär och umgås.Vad jag inte riktigt förstår än så länge - men detkanske finns hopp också om min fattningsförmåga -är hur denna oro kan stillas och hur de 28 hundarnakan slippa att hotas därför att man germöjligheter till den här skyddsjakten.Det får ju inte vara så att vi nu genomför möjlig-het till skyddsjakt, att vi sedan får några skjutna var-gar som beskrivs som nödvärnsjakt och att sedan ger rätt till skyddsjakt kanske påtvå andra vargar, för att ta ett väldigt hypotetisktexempel. Oron finns ju kvar. Det blir ju naturligtvisnya hundar som hotas. Att tre fyra vargar är skjutnainnebär ju inte att de andra vargarna inte kan skapaoro hos människor som bor i de här områdena. Det ärhär som jag inte riktigt har fullföljt min bildningsgångän så . Jag är rädd för att vi hamnar på ett slut-tande plan, där det blir mer och mer naturligt att ac-ceptera ytterligare ett antal skjutna vargar. Då är vinära en situation som mycket väl kan hota den varg-stam som vi alla så rörande vill bevara.Anf. 126 ():Fru talman, herr miljöminister! När det gäller ut-veckling av vilda djur är vårt land det land i världensom har de flesta och bästa traditionerna att förvaltaolika viltstammar. Vi har mest älg i hela världen perkvadratkilometer t.ex. Vi har varit väldigt noga medatt se till att vi ska fortsätta att ha traditionen att för-valta våra viltstammar.Under de senaste åren har det skett en väldigt storökning av de vilda djuren, och det har skapat viss oro.Visst vågar man gå och plocka bär i , mendet finns en viss oro. Det oroar mig. Den oron kanleda till att det sker olagliga handlingar, vilket harskett, dvs. att fel djur skjuts. Men så är det inte i deallra flesta fall. Jag har förtroende för Naturvårdsver-ket när det gäller att välja och peka ut djur som kom-mer från vissa kullar eller vissa områden. Bevisligenhar hälften av de hundar som tagits tagits från ettoch samma område, ett mindre begränsat område. Detär troligtvis genetiskt betingat på just den kullen ellerde kullarna. Om man då vill skapa oro i kullen kanman kanske splittra gruppen och ta bort något djur föratt på så vis se till att vargen bestämmer sig för attskaffa andra bytesdjur än hundar eller andra tamdjur.Detta oroar mig. Men jag vill tacka för den härdebatten och är glad att ministern tycker att vi tillfören del kunskaper. Jag hoppas också att vi tillför endel bränsle som gör att det går lite fortare att få framett beslut om hur vi ska förvalta vår vargstam i vårtland.Överläggningen var härmed avslutad.17 § Svar på interpellation 1999/2000:64 ommiljömärkning av mobiltelefonerAnf. 127 Miljöminister ():Fru talman! har frågat mig omdet finns någon miljögranskning av mobiltelefoner eller om det kan förväntas att det initieras någonsådan miljögranskning.I dagsläget finns ingen miljögranskning, och någ-ra föreskrifter med gränsvärden som är juridiskt bin-dande finns inte. Däremot finns internationella re-kommendationer från Internationella kommissionenför strålskydd mot icke-joniserande strålning,, som lett till en industristandard om gräns-värden och mätmetoder av högfrekventa elektromag-netiska fält. Tillverkarna av mobiltelefoner uppger attde tillämpar denna rekommendation, och på basis avdenna utförs mätningar av strålningsnivåerna frånmobiltelefoner. Tillverkarna har dock varit obenägnaatt publicera sina data. Detta beror i första hand på attde anser att avgörandet ligger i huruvida en mobilte-lefon uppfyller de gränsvärden som finns uppsattaoch att endast sådana kan komma ut på marknaden.Jag anser att tillverkarna borde ta ett större ansvar ochorganisera en oberoende provning och märkning avmobiltelefoner.Regeringen ser positivt på att marknaden ställerkrav på miljömärkta produkter. Mobiltelefoner skullekunna miljögranskas och märkas på motsvarande sättsom nu sker med t.ex. bildskärmar. Sådana krav drevsigenom av starka konsumentintressen; bl.a. TCOgenomdrev granskningskrav på bildskärmar.De mät- och provorganisationer som finns kanmycket väl tänkas vara intresserade av att åta sig attgöra sådana frivilliga granskningar på motsvarandesätt som med bildskärmar.Regeringen har uppdragit åt Rådet för arbetslivs-forskning att redovisa en forskningsöversikt och enutvärdering av såväl svenska som internationellaforskningsresultat inom området. , när rådetlämnat en delrapport som rör användningen av mo-bila telefonisystem och strålningsförhållandena kringradiosändare för mobiltelefoni, kan det bli aktuellt förmig att återkomma i frågan.Anf. 128 ():Fru talman! Miljöministern och åhörarna på läkta-ren! Jag vill tacka miljöministern för detta positivasvar. Det känns bra att miljöministern delar min upp-fattning om att tillverkarna bör ta ett större ansvar föratt organisera en oberoende märkning. Då undrar jagom miljöministern har framfört eller avser att framfö-ra detta till tillverkarna.I min interpellation framförde jag min oro ochandras oro över att det kommer mobiltelefoner förmycket små barn. Den frågan har miljöministern intesvarat på. Beror det på en miss, eller gör miljöminis-tern den bedömningen att jag inte har någon anled-ning att vara mer orolig för barnen än för de vuxna?Slutligen säger miljöministern att regeringen serpositivt på att marknaden, konsumenterna och organi-sationerna - jag undrar vilka - ställer krav på mil-jögranskning och att mobiltelefoner då skulle kunnagranskas. Men det är ju precis det som är problemet.Också miljöministern pekar på att tillverkarna intevill publicera sina data. Vad tänker miljöministerngöra åt det?När lämnar sin rap-port i vår kommer dessa frågor inte att vara besvarade- om jag har fått rätt besked om vad denna översiktska innehålla - så miljöministern får nog anledningatt återkomma.Anf. 129 Miljöminister ():Fru talman! Det gör jag gärna. Det är nog ett rentförbiseende att jag inte nämner barnmobiltelefonerna,för jag reagerade på dem precis på samma sätt sominterpellanten gjorde.Jag tycker ändå att detta är en rimlig ordning. Jaghar nu uppmanat till en större öppenhet. Jag hoppasatt de företag det gäller ständigt läser riksdagenssnabbprotokoll, så att de snart vet om vad jag harsagt. Annars får jag informera dem på annat sätt.Jag vill avvakta forskningsöversikten ytterligarenågra månader. Det är sant att man inte ska vänta sigatt man får den totala sanningen helt plötsligt i denöversikten, men jag tror att den kan ge en ganska bragrund att stå på.När det blir aktuellt med de nya barnmobiltelefo-nerna - när de finns på marknaden i dessa förenkladeutföranden - tror jag nog att trycket kommer att varaganska stort på att de ska vara miljöklassificerade pånågot sätt. Jag hoppas att alla föräldrar hjälper tillmed detta.Jag tänker som sagt var återkomma på grund avden forskningssammanställning som jag nämnde imitt interpellationssvar.Anf. 130 ():Fru talman! Jag delar miljöministerns uppfattningom att det är viktigt att vi har en aktiv diskussionmellan konsumenterna, på samma sätt som på nästanalla nya områden. Det som oroar mig är det som står isammanställningen över var vi nu befinner oss frånRådet för arbetslivsforskning. Man talar om nuvaran-de kunskap.När jag tänker på att är det mobiltätastelandet i världen och att användandet går ned så lågt iåldrarna måste jag ändå säga att jag förstår att det ärväldigt många som är oroliga. Jag vet inte hur längedenna konsumentoro ska finnas. Jag har försökt attställa frågor om vad det är som händer. Det sker så-vitt jag förstår ingen hälsoforskning i . Vi skaförlita oss på vad andra säger.Tillverkarna, som ändå är oss närstående, vill intelämna ut uppgifter. De organisationer som försökerbesvara oroliga konsumenters frågor säger att det integår att få tillgång till dessa data.Jag skulle vilja uppmana ministern att verkligentänka på miljömärkning. Det är kanske ett av dessaområden. Det är ju en profilfråga för regeringen. Vikan säga att vi startar denna miljömärkning nu och attvi tror på den.Anf. 131 Miljöminister ():Fru talman! Jag lovar att jag skatänka ett varv till. Jag ska tänka igenom denna pro-blematik ytterligare och göra en ny bedömning av omdet här kan finnas anledning för initiativ från mineller regeringens sida.Jag tror ändå att huvudalternativet är att vi tittarpå den forskningssammanställning som görs - denkommer - för att se om den ger grundför ett sådant initiativ. Sedan hoppas jag att vi kan haen ny interpellationsdebatt i det sammanhanget ochfortsätta diskussionen.Anf. 132 ():Fru talman! Då får jag tacka miljöministern försvaret. Jag tror att det är precis så här det ska gå till.Allmänheten, konsumenterna och de som är oroligakontaktar sina riksdagsledamöter, och sedan kan vi fåen debatt. Sedan får vi samla in olika kunskaper. Detär så det går till. När jag ställer frågor kanske jag fårlite annorlunda svar än vad miljöministern får. Jagtycker att det låter väldigt bra att vi fortsättningsviskan jobba åt samma håll. Jag tror att det är nödvän-digt om vi ska kunna stilla en del av denna oro.Tack för debatten!Överläggningen var härmed avslutad.18 § Svar på interpellation 1999/2000:65 omBarsebäckAnf. 133 Miljöminister ():Fru talman! har frågat mig om rege-ringen kommer att låta göra en miljökonsekvensbe-skrivning av vad stängningen av leder tillinnan reaktor 1 vid stängs.Det är, tycker jag, en lite märklig fråga med tankepå att fattade ett beslut om stängning avBarsebäck 1 och att denstängningen ska verkställas om enligt dettabeslut.Som säger har kraven på en formellmiljökonsekvensbeskrivning avvisats av regeringenflertalet gånger.I lagen (1997:1320) om kärnkraftens avvecklingföreskrivs att rätten att driva kärnkraftsreaktorer kanupphävas av regeringen. Sådana beslut ska fattas medutgångspunkt i att reaktorn ska ställas av i den ord-ning och som bäst gagnar den avriksdagen beslutade omställningen av energisystemet.Syftet med omställningen är att åstadkomma en eko-logisk och ekonomiskt hållbar energiförsörjningbyggd på förnybara energislag. Vid avgörande av nären reaktor ska tas ur drift ska hänsyn tas till reaktornsgeografiska läge.Vad gäller riktlinjerna för stängningen av Barse-bäck 1 och 2 framgår dessa av näringsutskottets be-tänkande, 1996/97:NU12, som ställt sigbakom. I betänkandet anges att reaktorerär olämpligt lokaliserade till ett mycket tätbefolkatområde.Vidare framgår av betänkandet att bortfallet av elska kompenseras genom effektivare energianvänd-ning, konvertering från elvärme, hushållning med elsamt tillförsel av el från andra energikällor. Ett vill-kor för avställningen av den andra reaktorn är attbortfallet av elproduktion kan kompenseras. Efteravställningen av ska en uppföljningske av elpriser, investeringar, miljöpåverkan, syssel-sättnings- och fördelningseffekter samt elmarknadensfunktionssätt m.m. Resultatet av det energipolitiskaprogrammet ska utvärderas och tillsammans mederfarenheterna från stängningen av reaktorerna i Bar-sebäck utgöra underlag för kommande beslut om hurden fortsatta omställningen av energisystemet skagenomföras.Anf. 134 ():Fru talman! Jag vill tacka miljöministern för sva-ret. Ministern redogör i sitt svar för de politiska rikt-linjer som antagit för lagen om kärn-kraftsavveckling, men jag tycker inte att ministerntillfredsställande förklarar varför han anser att följ-derna för miljön inte behöver beskrivas innan enstängning äger rum.Min något märkliga fråga, som ministern uttrycktedet, baserar sig på det faktum att jag som miljöenga-gerad tycker att en miljökonsekvensbeskrivning iförväg egentligen borde varit självklar. Det är välaldrig . Normal försiktighetsprincip i miljö-frågor borde leda till att man går igenom riskerna förmiljöförstöring innan en åtgärd genomförs.Allt talar för att en stängning av 1kommer att öka kol-, olje- och biobränslebruk. I Skå-ne, där jag bor, känner man redan av föroreningarnafrån mer än i övriga . När behovet avimporterad el ökar kommer den att köpas där den ärbilligast. Dansk kolkraft har inte samma miljökravsom den svenska, och den har lägre beskattning. Enökning av den danska kolkraften innebär ett hot motsödra - ett hot som alltfler människor oroarsig för.Växthuseffekten är kanske det allvarligaste glo-bala miljöhotet . Industriländerna åtog sig vidKyotokonferensen att minska växthusgasernamed till 2012 i förhållande till nivå,trots en förväntad ökning av energibehovet. Till följdav har alltfler länder - , och - öppet talat om att en för hastigkärnkraftsavveckling är omöjlig om växthuseffektenska kunna minskas enligt avtalet. Miljöministern harinte kommenterat hur snabbstängningen av Barsebäckpåverkar möjligheter att bidra till en minsk-ning av växthusgaserna.Miljöministern säger i sitt svar att bortfallet av elska kompenseras genom bl.a. hushållning med el ochtillförsel av el från andra energikällor. Jag vet inte omdet finns någon utarbetad plan för hur hushållningenav el ska förbättras. Kommer det någon sådan och hurkommer den i så fall att se ut?Sverige har haft en bra blandning av vat-tenkraft och kärnkraft där kärnkraften står för 45 %av elförsörjningen. Tack vare det håller vi koldioxid-halterna nere. Tack vare det har vi också fått nedsvavelutsläppen och försurningen sedan70-talet. Med en snabbnedläggning kommer en sådanbalans att rubbas.Miljöministern säger att efter stängningen av helaBarsebäck kommer en uppföljning av miljöpåverkanatt ske. Han menar att det är den typen av miljökon-sekvensbeskrivning jag efterlyser i min interpellation.Jag vill då säga att vad jag efterlyser är en miljökon-sekvensbeskrivning innan en åtgärd som påverkarmiljön vidtas. När ett par miljarder kronor gått förlo-rade på att snabbstänga är det alldeles försent att upptäcka att miljöeffekterna är negativa.Fru talman! Allt talar för att användningen av fos-sila bränslen kommer att öka efter stängningen avBarsebäck 1. Allt talar för att inte kommer attkunna uppfylla sina internationella åtaganden denärmaste åren. Allt talar för att miljön i kom-mer att försämras och att fler människor kommer attriskera hälsan efter en snabbstängning. Jag skullevilja ha en bättre förklaring till varför inte dessa pro-blem har analyserats före ett beslut. Finns det någonplan för ökad elhushållning i ? Finns det nå-gon möjlighet att stoppa import av dansk kolkraft?Och finns det någon garanti för att kan upp-fylla sina internationella åtaganden för en bättre mil-jö?Anf. 135 Miljöminister ():Fru talman! Som jag sade fattades beslutet omstängning av sedan.Det var innan jag var miljöminister, men jag har för-stått att en majoritet i då ansåg att mankunde göra bra bedömningar av miljökonsekvensernaav den politik som man beslutade om.Den här frågan har ju dessutom prövats i Rege-ringsrätten. I en dom har man behandlatfrågan om huruvida en formell miljökonsekvensbe-skrivning borde ha upprättats i det nu aktuella fallet.Rätten fann att befintligt underlagsmaterial i sak merän väl motsvarade vad som skulle kunna krävas av enmiljökonsekvensbeskrivning och att frågan om deneventuella tillämpningen av ett EU-direktiv i sam-manhanget saknade betydelse för utgången i målet.Dessutom kan jag tillägga att vi vet väldigt myck-et om den här typen av konsekvenser. Vi vet väldigtmycket om kärnkraften, konsekvenserna av att fort-sätta driva kärnkraften. Jag tror också att vi har etttillfredsställande beslutsunderlag när det gäller huralternativen kommer att kunna se ut.Jag är lite nyfiken på en sak. Varför vill ha en konsekvensbedömning av att lägga ned ettkärnkraftverk men inte en konsekvensbedömning avatt fortsätta driva de andra elva?Vi får inte lura oss själva, vilket jag tycker att vi iden här debatten tenderar att göra. Vi får inte låta luraoss själva att tänka att bara för att kärnkraften inteegentligen ger upphov till några koldioxidutsläpp ärden en fullständigt acceptabel energikälla utifrånmiljöpolitiska utgångspunkter. Så är det inte. Deninnebär fortfarande risker, om än små, vid driften.Den innebär fortfarande ett stort problem när detgäller att hantera avfallet. Det har vi trots avförsök inte lyckats lösa.Det är därför vi menar att vi nu måste ta ordentli-ga steg mot ett uthålligt energisystem, ett energisys-tem som naturligtvis fortsätter att bruka vattenkraftenmen som mödosamt och uthålligt försöker ersättaden kärnkraft vi har med förnybara energikällor.Vi vet ju, , att vi en vacker dag kom-mer att behöva ersätta kärnkraften med något annat.Är det då inte väldigt klokt att göra det planerat t.ex.med stöd av det energiprogram vi arbetar med? Det är9 miljarder kronor där man kan räkna medatt vi har tjänat in ungefär . Det ären uppgift som jag har fått. Vi arbetar med de lokalainvesteringsprogrammen, där vi har en energieffekti-viserings- och energibesparingseffekt som ligger påungefär . Om man är lite våghalsigoch adderar de två siffrorna - nu gäller de inte riktigtsamma sak, så jag ska inte säga att detta bevisar nå-gonting - så har man bara på de områdena en effektsom motsvarar energimängden från ett av Barsebäck-saggregaten, som ger 4 terawattimmar.Jag har slut på min talartid. Jag hoppas att jag imin nästa replik kan svara på ytterligare några av defrågor som har ställt till mig.Anf. 136 ():Fru talman! Vi hade ju ett beslut i förlänge sedan nu där vi sade att kärnkraften skulle av-vecklas i takt med att det var ekonomiskt och miljö-mässigt försvarbart osv. Ungefär så var det formule-rat. Men det här är ju en snabbeslutad avveckling somjag inte uppfattar som så välplanerad. Sedan kan mannaturligtvis ha olika uppfattningar om hur man i öv-rigt ska ha det med kärnkraften på riktigt lång sikt.Varje gång man säger nej till något borde man jufråga sig vad man får i stället.