prot · GN0931 · 1999-11-23 00:00:00 — Det är en stor skillnad gentemot Östti-mor, där FN tyvärr inte hade den militära maktenunder övergångstiden.Anf. 8 vice talman ():Fru talman! Avslutningsvis vill jag understrykahur betydelsefullt det är att folkomröstningen genom-förs och att den genomförs på ett bra sätt, i förstahand för befolknings skull som tålmodigthar väntat och lagt ned vapnen för att de har trott attFN ska ro den här uppgiften i land.Det är ett litet folk, kanske högst 500 000 om manräknar in flyktingar i alla delar av världen, i Algerietoch de som bor i området, landet är inte större änhalva osv. Men det har väldigt stor politiskbetydelse. Det är sista koloni, och det voreskamligt om inte omvärlden kunde bidra till att viaFN lösa konflikten efter så många år.Jag vill också påpeka att det har regional betydel-se för stabiliteten i regionen. Förhoppningsvis kanVästsahara efter folkomröstningen bli ett självstän-digt demokratiskt land och utvecklas i de-mokratisk riktning. Det är också av stor betydelse förde omkringliggande länderna.Jag vill också igen ta fram parallellen med Östti-mor. Det talar ju till befolknings fördelatt det finns bättre förutsättningar att genomföra folk-omröstningen.Vid en stor solidaritetskonferens för Västsaharaoch för självständighet och folkomröstning, som ägderum i , fanns detflera deltagare, bl.a. från ANC i och enkongressledamot från som just hävdade hurnödvändigt det är att historien nu rättas till och somskämdes över bl.a. agerande i denna fråga.Också fredspristagaren från , ,deltog. Han lyfte fram hur det faktiskt var först närIndonesien, på grund av de hårda ekonomiska villkorsom ställdes, förödmjukades och slutligen tvingadesacceptera att FN fick ta det fulla ansvaret. Han hop-pades att omvärlden skulle hjälpa att slippahamna i den situationen. Där har vi ett ansvar.Anf. 9 Utrikesminister ():Fru talman! Vi kan bara konstatera att det råder englädjande enighet här om vikten av att man får tillstånd en folkomröstning och att vi gemensamt sätterpress på den marockanska regeringen att se till att detgenomförs en folkomröstning. Sedan får vi fortsättaatt verka via regeringen, via EU och via våra respek-tive politiska partier för att se till att det blir en folk-omröstning i praktiken.Överläggningen var härmed avslutad.6 § Svar på interpellation 1999/2000:39 omfristående skolorAnf. 10 Statsrådet ():Fru talman! har frågat om jagär beredd· att medverka till en genomgripande översyn avdet regelverk som omfattar fristående skolori syfte att värna de allmänna målen om en likvär-dig skola och· att stärka det kommunala inflytandet vid etable-ring av fristående skolor.Bengt Silfverstrand har vidare frågat:· vilka åtgärder regeringen kommer att vidta för attfristående skolor ska leva upp till lagens krav pålärarbehörighet,· om jag anser det vara rimligt att fristående skolorska kunna bedrivas på affärsmässiga grunder medvinstintressen och· om regeringen kommer att vidga möjligheternatill dispens eller genom lagändring medge attkommunala grundskolor läggs ut på entreprenad.Regelverket för fristående skolor har under år1995 varit föremål för en genomgripande översyngenom och Utredningen om fri-stående gymnasieskolor. Efter remissbehandling avbetänkandet Likvärdig utbildning på lika villkor(SOU 1995:109) och betänkandet Fristående gymna-sieskolor (SOU 1995:113) överlämnade regeringensin proposition Fristående skolor m.m. (prop.1995/96:200) till . Fr.o.m. den 1 juli 1997tillämpas de nya bestämmelserna för fristående sko-lor.Under de första två åren med det nya regelverkethar gjort en omfattande uppföljningav resursfördelningen till de fristående grundskolor-na. Kommittén har slutrapporterat sitt uppdrag i be-tänkandet Likvärdiga villkor? (SOU 1999:98). Ikommitténs uppdrag har ingått att belysa effekternaav det nya resursfördelningssystemet såväl för defristående grundskolorna som för kommunerna samtatt särskilt belysa effekterna för elever med behov avsärskilt stöd och för elever i glesbygden. Jag övervä-ger nu vilka åtgärder som bör vidtas med anledningav utredningens förslag.Regeringen har genom tilläggsdirektiv gi-vit kommittén i uppdrag att utreda ekonomiska ochandra konsekvenser av det växande antalet friståendegymnasieskolor. Kommittén ska utreda eventuellaföljder av att privata vinstintressen styr etableringenav en del fristående skolor och om det finns problemmed huvudmän som driver flera skolor. Kommitténska även utreda om de nuvarande reglerna för bidragtill fristående gymnasieskolor har konsekvenser förkommunernas planering och utbud av gymnasieut-bildning samt lämna förslag till regler för bidragsgiv-ning.Det pågår således ett kontinuerligt arbete med attfölja och utreda följderna av det nya regelverket förfristående skolor. Om detta arbete visar på behov aven genomgripande översyn, är jag naturligtvis bereddatt medverka till detta. Att värna en likvärdig skola ären hjärtefråga för mig. Det är även av stor betydelseatt arbetet med att utveckla skolan och höja kvaliteteni verksamheten fortsätter, och här kan också friståen-de skolor bidra på ett positivt sätt. Jag vill här särskiltunderstryka vikten av att ta fram ett gediget faktaun-derlag inför eventuella förändringar av gällande re-gelverk. Jag kan försäkra att jag noggrant följer ut-vecklingen inom området.Enligt skollagen (1985:1100) ska Statens skolverkinte lämna förklaring om rätt till bidrag i fråga omutbildning som skulle innebära påtagliga negativaföljder för skolväsendet i den kommun där skolan ärbelägen. Vid handläggningen av ärenden om godkän-nande av och om bidrag till fristående skolor skaSkolverket bereda den kommun där skolan ska varabelägen och i vissa fall näraliggande kommuner till-fälle att yttra sig. Kommunerna har således möjlighetatt peka på eventuella påtagliga negativa följder närde yttrar sig över de ansökningar som Skolverketremitterar till dem. I propositionen Fristående skolorm.m. 1995/96:200) betonade regeringen att detankommer på lägeskommunen att påvisa att de nega-tiva följderna har bestående karaktär och är så påtag-liga att bidrag inte bör ges. Vad jag erfarit av har kommunerna i allmänhet inte ut-nyttjat denna möjlighet i särskilt stor utsträckning.Därför är jag inte beredd att ta någotinitiativ när det gäller det kommunala inflytandet videtablering av fristående skolor.Kraven på kvalitet i utbildningen är i princip likahöga för fristående som för offentliga skolor. Dettaframgår av att det i skollagen anges att utbildningenvid en fristående skola ska ge kunskaper och färdig-heter som till art och nivå väsentligen svarar mot dekunskaper och färdigheter som det offentliga skolvä-sendet ska förmedla. Även om skollagen inte ställerupp något uttryckligt krav på att lärarna vid friståendeskolor ska ha en formell lärarutbildning, måste myck-et stor vikt fästas vid kraven på lärarnas kompetens.Och det kan konstateras att regeringen i propositionenFristående skolor m.m. uttalade att bristande lärar-kompetens kan leda till att skolans godkännande ellerrätt till bidrag återkallas. Jag utgår från att Skolverketi sin tillsyn noga kontrollerar dessa förhållanden. Itilläggsdirektiven till pekar regering-en också på att fristående gymnasieskolor i allmänhethar betydligt lägre andel lärare med pedagogisk ut-bildning än offentliga gymnasieskolor. Jag övervägeratt återkomma till med förslag i frågan omkraven på lärare i fristående skolor.På frågan om jag anser det vara rimligt att fristå-ende skolor ska kunna bedrivas på affärsmässigagrunder med vinstintressen, vill jag svara följande.Min oro grundar sig på det faktum att en del aktiebo-lag som startar fristående skolor gör det utifråndelvis andra bevekelsegrunder än vad som tidigarevarit fallet. Det är en av anledningarna till den över-syn av området som regeringen nu tagit initiativ tillgenom tilläggsdirektiven för Fristkommittén.Med den snabba expansion vi nu ser av antalet fri-stående skolor finns det en risk att oseriösa entrepre-nörer vars främsta syfte är att maximera sina vinsterger sig in i verksamheten.Inom bereds för närva-rande en framställning om att få lägga ut en grund-skola på entreprenad. Av naturliga skäl kan jag därförinte lämna något förhandsbesked i denna fråga.Låt mig avslutningsvis säga att de fristående sko-lorna har kommit för att stanna. De har ofta byggt påenskilda individers starka engagemang för en idé ochsamtidigt ökat valfriheten för elever och föräldrar.Anf. 11 ():Fru talman! Jag ber att få tacka skolministern försvaret på min interpellation. Det antyder i vissa delarett försiktigt erkännande av att den snabba och delvisokontrollerade utvecklingen av fristående skolor - ettbegrepp som egentligen bör ersättas med vad detytterst handlar om, nämligen privata skolor - hållerpå att gå regeringen ur händerna, liksom ett behov avreformering på området. Men på en del punkter tyck-er jag att svaret är vagt och undanglidande.Svensk utbildningspolitik har sett till helheten ochi ett långsiktigt perspektiv varit oerhört framgångsrik.Arbetarrörelsen vann med stöd av liberaler slaget motelitskolan och för en skola tillgänglig för alla på likavillkor. Under fältropet "mångfald och ökad valfri-het" försöker nu resursstarka grupper med tydligaideal och stor vana att organisera sig att luckra uppdenna svenska modell, som inte enbart haft som målatt även resurssvaga grupper i det svenska samhälletskulle garanteras en fullgod undervisning utan ocksåvarit en viktig del i byggandet av välfärdsstaten.Men hur stämmer då detta tal om mångfald ochökad valfrihet överens med verkligheten? Mångfaldåt vilka, och valfrihet för vem? Låt mig för att undvi-ka onödiga missförstånd i den fortsatta debatten förstkonstatera att flera fristående skolor som bygger påalternativ pedagogik naturligtvis bidragit till bådeverklig mångfald och befrämjandet av nya idéer påutbildningsområdet. Men denna bild är långt ifrånentydig. "Medelklassen sätter sina barn i friskolor, ochkommunala skolor med stora resurser. Underklassenfår nöja sig med kommunala skolor där det saknaslärare och resurser." Det säger ,docent i statskunskap vid , somunder studerat utvecklingen i den svenskaskolan. Det är sålunda inget underifrånperspektiv,som det ofta hävdas från de privata skolornas okritis-ka uppbackare, som utgör huvudfåran i vad som nuriskerar att utvecklas till ett systemskifte. Det är destarkas och välutbildades ovanifrånperspektiv, alltoftare lanserat som aktiebolag med nya affärsidéeroch med synsättet att skolan är en marknad och för-äldrar och elever kunder.Att utvecklingen mot fler privata skolor i regelinte bygger på något underifrånperspektiv med en-skilda individers starka engagemang i botten visarockså med all önskvärd tydlighet utformningen avbidragssystemet. En viktig anledning till det storaantalet sökande är att grundskolorna numera får bi-drag per elev, som motsvarar anslaget till de kommu-nala skolorna.Jag kan peka på ett stort antal konkreta exempelur den praktiska skolvardagen i både små och storakommuner som klart och tydligt visar att barnen i dekommunala skolorna drabbas orättvist när privatsko-lor trots lägre kostnader får samma bidrag. Att dettaär en djup orättvisa har bl.a. fastslagits av skolminis-terns egen utredare . Jag delardärför inte skolministerns slutsats att det kommunalainflytandet vid etableringen av fristående skolor intebehöver öka. Hon hänvisar därvidlag till Skolverketspåstående att kommunerna inte i särskilt storutsträckning utnyttjat sin möjlighet att påvisa attetableringen av en friskola kan få påtagliga och be-stående negativa effekter för kommunens skolväsen iövrigt. Detta stämmer helt enkelt inte med verklighe-ten.Bjuvs kommun i nordvästra är ett exempelpå hur en mindre kommun verkligen drabbas lång-siktigt ekonomiskt genom etableringen av tre privat-skolor. Limhamn-Bunkeflos kommundel i Malmökommun är ett annat dagsfärskt exempel på hur sned-vridet nuvarande bidragssystem är. Exemplen kanmångfaldigas.Jag vill avslutningsvis i detta första inlägg ställaen för hela denna debatt om skolan, mångfalden ochvalfriheten central fråga till skolministern. Är grann-skapsskolan - den gemensamma skola där direktörensbarn går tillsammans med arbetarens, svart tillsam-mans med vit och tillsammans med -enligt skolministern fortfarande fundamentet i densvenska skolan? Om så är fallet - vilka åtgärder tän-ker skolministern vidta för att stärka detta fundamenti syfte att leva upp till målsättningen att valfrihetenska vara till för alla och inte bara för några?Anf. 12 ():Fru talman! Det är tur att inteär skolminister eller att hans åsikter inte vinner fäste iRegeringskansliet. Det är däremot bra att skolminis-tern slår fast att de fristående skolorna har kommit föratt stanna, att hon förstår att de bygger på de enskildaindividernas starka engagemang för en pedagogiskidé och att detta leder till ökad valfrihet förelever och föräldrar. Den insikten känns faktiskt vär-defull och hoppingivande att lyssna till.Svensk skola brottas onekligen med problem.Nästan möts vi av rapporter från landetsskolor som bekräftar olika rapporter omläget i . Jag tror att de flesta håller medmig om jag påstår att är på väg att miss-lyckas med sitt uppdrag. Det sker inte för att elevernaär mindre begåvade nu än vad elever var för tio årsedan, utan för att fokus på skolans huvuduppgiftförflyttats. har blivit mer av en socialproblemlösare än en skola för kunskap. 70-talsuttrycket flumskola känns faktiskt relevant igen.Eleverna får betala priset. När av grundskolanselever saknar fullständigt betyg, när 100 000 eleveruppger att de mår dåligt, när fyra av fem lärare ellerelever drabbats av våld i skolan och när tusentals ärfunktionella analfabeter är det att byta fokus, frutalman.Mångfald inom skolans värld är en väg till ökadkvalitet och ska inte ses som ett hot. Det finns mycketgoda anledningar att bejaka alla de alternativ sombygger på initiativ från personal, föräldrar och andraskolintresserade. Fria skolor - kommunala eller fri-stående - är ett uttryck för den yttersta formen avdemokrati, nämligen det fria valet. Den rädsla somSilfverstrand redovisar för de som går i friskolorär talande för den grupp av politiker som mer bejakarden politiska strukturen än bryr sig om eleverna - enbeklämmande ålderdomlig inställning.Ett aktivt val av en skola med redovisad varudek-laration, pedagogiskt som verksamhetsmässigt, medtydliga krav på förhållningssätt är kanske den vikti-gaste kvalitetshöjaren av alla åtgärder. Självklart harfristående skolor i varje kommun en positiv inverkanpå kvaliteten även i de kommunala skolorna. Konkur-rens fungerar faktiskt också här. Nio av tio lärare villbyta till en fristående skola. Småskaligheten vinnernaturligtvis före en politisk koloss som den kommu-nala skolan är i många kommuner.Kommunernas satsningar på skolan varierarstarkt, som bekant - från per elev till73 000 per elev. Självklart får vi en mycket ojämnkvalitet med den skillnaden - ett faktum som bordege tänkvärda signaler till en skolminister. Det bordedärför inte bekymra någon politiker vem som är dengodkända huvudmannen. Det borde rimligen varaelevens fria val och resultat som är det viktigaste. Låten statlig finansiering ligga som bas för en likvärdigskola i vill därför slutligen fråga skolministern omhon, med tanke på och revi-sorers rapporter, kan tänka sig en utredning som tarfasta på grundtanken att låta staten återgå som huvud-finansiär för svensk grundskola.Skolministern överväger vidare åtgärder med an-ledning av betänkandet Likvärdiga villkor? med av-seende på effekterna av resursfördelningssystemetvad gäller de fristående grundskolorna och vill dåsärskilt belysa effekterna för elever med behov avsärskilt stöd samt för elever i glesbygd. undrar jagvilka tänkbara konkreta åtgärder ministern överväger.Avslutningsvis: Anser skolministern att friståendeskolor är en tillgång för svenskt skolväsende?Anf. 13 ():Fru talman! Först vill jag instämma i allt det somBengt Silfverstrand har anfört från talarstolen. Jagkommer att uppehålla mig vid frågan om regelverketoch de bidrag som framför allt ges till friståendegymnasieskolor samt frågan om friskolor ska kunnabedrivas utifrån affärsmässiga grunder med vinstin-tresse.Runtom i landet startar friskolor på löpande band,skulle man kunna säga. Det gäller både friståendegrundskolor och gymnasieskolor. Planer finns påytterligare friskolor.För lite sedan läste jag t.ex. i ett pressmeddelandeatt , som driver tioskolor, planerar att starta 3-4 skolor . Nystar-tade Kunskapsskolan har planer på ett sextiotalfriskolor och på börsnotering.I kommun ligger ansökningar om sex fri-stående gymnasier. I , som har 31friskolor på grundskolenivå och sju på gymnasienivå,ligger ansökningar om att starta ytterligare 14 fristå-ende gymnasieskolor. Det skulle, om ansökningarnagodkänns, innebära att det där skulle finnas 21 fristå-ende gymnasieskolor mot kommunens 13. En frågaman ställer sig inför det enorma intresse som finnsför att starta fristående skolor är, som statsrådet sagt i interpellationssvaret, omdrivkraften är ett starkt engagemang för en idé ellerom det är ett krasst ekonomiskt intresse.I en rad kommuner är man nu allvarligt oroadöver utvecklingen eftersom de bidrag som kommunentvingas ge riskerar att urholka de kommunala skol-budgeterna och man därför inte kan avsätta likamycket till de elever som blir kvar i den kommunalaskolan. Bidrag till gymnasieskolor baserar sig på ettriksgenomsnitt av kostnaderna i landets gymnasie-skolor. Det innebär i en del kommuner avsevärt störreanslag per elev än vad man kan anslå till eleverna iden kommunala skolan.Den här prislistan, lika för hela landet, som statenhar fastställt, har blivit riksnorm fast den inte vartänkt som det från början. Den var tänkt som en sistautväg om man mellan kommun och friskoleanordnareinte kom överens. Om friskoleanordnaren inte villförhandla, och det vill han eller hon naturligtvis inteom det kommunen bjuder ligger under riksnormen, dåär det detta som gäller.Detta att friskolan nu får ett högre anslag per elevinnebär förmodligen att kvaliteten i friskolan kanhöjas i jämförelse med den kommunala skolan. Läggdärtill olika slag av stöd och sponsring som friskolandrar till sig. Den enda sponsring som den kommunalaskolan har kommer från skattebetalarna. De farhågorsom jag och många med mig har är att vi får en A-skola och en B-skola. Målet om en likvärdig skola ärpå väg att brytas sönder.I den kommunala grund- och gymnasieskolan skakommunen ta emot alla barn och ungdomar. De kaninte med hänvisning till något kapitel i skollagen säganej, och ska inte heller göra det, för att det medförbetydande organisatoriska eller ekonomiska svårig-heter. Det kan däremot friskolan göra. Är det så får sålla ut de elever man vill ha kan kostnadernahållas nere. Då kan verksamheten generera vinstereller överskott - som man nu på sina håll vill placerapå börsen.I den kommunala skolan fördelas anslagen imånga kommuner på så sätt att ett högre anslag kanges för elever med särskilda behov eller till områdendär insatserna i skolan behöver öka av olika skäl.Skulle någon skola ha fått mer resurser än de behöverkan skolstyrelsen besluta att fördela om kommandeår. Men har kommunen givit bidrag till en friskolaoch bidraget är större än behovet kan inte kommunensänka bidraget och styra över resurserna till denkommunala skolan, där de kan behövas bättre.I några intervjuer har statsrådet utta-lat sig emot att skolor bedrivs i bolagsform i syfte attge vinst åt ägarna. Men i interpellationssvaret redo-görs för de tilläggsdirektiv som kommittén fått, ska utreda eventuella följder av att privata intres-sen styr etableringen av fristående skolor och om detfinns problem med huvudmän som driver fler skolor.Om det arbete som bedrivs sägs vidare att omdetta arbete visar på behov av en genomgripandeöversyn är statsrådet beredd att medverka till detta.Jag undrar: Ska man tolka detta som att det kommit-tén nu fått tilläggsdirektiv om inte är någon genom-gripande översyn?Anf. 14 ():Fru talman! Jag kan börja med att instämma i vadBengt Silfverstrand och har sagt.Jag vill också säga att jag inte är motståndare tillfriskolor. Jag ser dem som ett komplement till denkommunala skolan. Men då handlar det om enfriskola som har en speciell pedagogik, och det skavara en lagom mängd så att det inte poppar upp hurmånga som helst som utarmar den kommunala sko-lan.Jag är verkligen oroad för utvecklingen. Det gåralldeles för fort och det är alldeles för lätt att starta enfriskola. kan praktiskt taget vem som helst startaen friskola. tillhandahåller ett åttasidigtformulär som skolentreprenören ska fylla i. Antaletansökningar till har ökat kraftigt och detär, precis som skolministern säger, ytterst ovanligt attkommunala politiker säger nej till ansökningar om attstarta en friskola. Det är förvånande i sig.Sedan 1992 har antalet friskolor i ökatfrån 97 till 434. I finns det 24 kommunalagymnasieskolor och 16 privata. Hos ligger19 ansökningar. Om samtliga beviljas har Stockholm59 gymnasier . Förhållandet är likartat i helalandet, där det alltså finns 91 privataansökningar. I finns det inte underlag för59 gymnasieskolor. Resultatet blir att kommunalaskolor får stänga och att privata skolor får gå i kon-kurs eller på annat sätt läggas ned.Det har ju sagts i debatten att är detså att en friskola inte sköter sig är det bara att dra intillståndet. Men vad händer då med eleverna? Vadhänder med elevernas utbildning om man bara stäng-er en skola? Kommunerna är ytterst ansvariga föreleverna. De måste alltid ha beredskap att ta emot dehär eleverna som av en eller annan orsak måste lämnade friskolor som kanske stänger. De har inga förut-sättningar att ha planering för det.När den allmänna skolan tog form för snart 100 årsedan skulle den slå broar mellan sociala klasser.Man skulle alltså dra fördel av att också förmögetfolk blev intresserade av att höja nivån, kvaliteten,eftersom också deras barn gick där. 1996 skriverSkolverket att det finns tecken på att konkurrensenför vissa skolor har inneburit en stimulans för skolut-vecklingen. Det instämmer vi nog alla i. Men deskriver också att det dessvärre finns tecken på motsat-sen, dvs. att det har skapats ett skolklimat som kän-netecknas av bitterhet, uppgivenhet och försämradeekonomiska villkor. skriver vidare: Dengenomförda studien har tydliggjort tendenser till ökadsocioekonomisk segregation mellan skolor. Existe-rande sociokulturella skillnader mellan olika områdenbefästs.Länge har det varit självklart att alla barn ochungdomar går tillsammans i den närmaste skolan. Detär inte självklart . Alltfler friskolor startar. Vimåste se hur detta påverkar på både kort och långsikt. Kan vi se en tendens, som jag tycker att vi kan,att den kommunala skolan på många håll utarmas,måste vi vidta åtgärder för att förhindra att flera års-kullar elever får sin skolgång väsentligt försämrad pågrund av bristande ekonomiska resurser. Det kan maninte ta på sig att utreda och komma med för-slag om. Det måste ske väldigt snabbt. Annars drab-bas många av det här.I dag är friskolorna garanterade sina pengar precissom sade. Men det är inte denkommunala skolan. Då har jag en fråga till ministern:Finns det med i tilläggsdirektivet till utredningen också ska titta på den här ojämlika fördelningen,alltså att friskolorna garanteras pengar men inte delokala skolorna?(forts. 8 §)AjourneringKammaren beslutade på förlag av tal-mannen att ajournera förhandlingarna till dåutrikesminister skulle lämna informationom aktuella EU-frågor.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 15.00.7 § Information från regeringen om aktuellaEU-frågor - nästa regeringskonferens och utvidg-ningenAnf. 15 Utrikesminister ():Fru talman! med nya medlems-länder är ett viktigt steg för freden i . Det är enhistorisk möjlighet att föra samman det somalltför länge har varit delat.Utvidgningen står inför ett viktigt avgörande videuropeiska rådets möte i den 10-11 de-cember. Då hoppas vi på beslut om förhandlingarmed samtliga kandidatländer som uppfyller unionenspolitiska villkor.