prot · GM0971 · 1999-03-18 00:00:00 — 15 har lett till fällande domar.Där har kommittén alltså ansett att en person harutvisats till ett land där det finns risk att hon/hanutsätts för tortyr. Av dessa 15 fall står förnästan hälften, nämligen för 7 fall. Senast i decemberfälldes i 3 olika fall av mottortyr.Det som - jag tror att PierreSchori själv i det sammanhanget deltog i en debatthär i kammaren - åtdrog sig stor uppmärksamhet imedierna är nästan vardagsmat och resulterarknappt i en enda notis. Det säger ändå en del om hurklimatet på bara har förändrats.Fru talman! Jag står självfallet bakom Vänster-partiets samtliga reservationer. Men med den frommaförhoppningen att åtminstone någon här i kammarenskall tycka om mig yrkar jag bifall endast till reser-vation 26 under mom. 36. Tack för ordet!Anf. 208 ():Fru talman! När man i införde den repre-sentativa demokratin gjorde man det av rationellaskäl. Föreningar, organisationer och partier skulle viavalda representanter kunna föra fram sina åsikter.Jag har från mitt rum under ett antal tim-mar lyssnat på debatten och jag tror inte att jag kanbli beslagen med att ljuga när jag säger att den härriksdagsdebatten, med få undantag, icke är represen-tativ för folkflertalet.Nu är det alltså dags igen. Vi har ju endebatt där svenska politiker anser, och ansett, sigkunna hantera ett ämne som inget annat land harkunnat hantera. Jag anser, fru talman, att svensk flyk-tingpolitik är en modern variant på Kejsarens nyakläder. Men hade den goda smaken atttala om att han var en sagoberättare. Så gör man intealltid i riksdag.Fru talman! Jag menar att svensk flyktingpolitikhar havererat. Det har jag sagt . För fjortondagar sedan sade forskaren från exakt samma sak i en . Vihar haft politiker som ute på gator och torg talat omen lyckad flyktingpolitik. lyckad flyk-tingpolitik är vi tvingade att starta ett integra-tionsverk. Ett "bättre" betyg på en misslyckad politikkan man knappast få.Vi ser i , i ,i och samma fenomen i mångaandra länder i . Det är bevis på en misslyckadpolitik. Det handlar inte om att det är fel på de männi-skor som sökt sig hit. Men vi i har trott att viskulle kunna lösa det som ingen annan kunde lösa.Alla som vill ser effekterna av en felaktig poli-tik. Dessutom är den orättvis. Jämfört med nordiskaländer i allmänhet och övriga EU-länder i synnerhetär vår politik unik.Jag väntar ibland på det första uttalandet från enledande svensk politiker där han eller hon säger att enmängd europeiska statsöverhuvuden är rasister. Iövriga bedriver man en politik som heltskiljer sig från . När människor i Sverigesäger att de vill driva en politik som ungefär är ettsnitt av övriga EU:s, kommer gärna klyschorna, som ioch för sig ibland kan betecknas som hedersomnäm-nanden när de kommer från kommunister, att man ärrasist. Då är alltså övriga också rasistiskt. Detär bara att konstatera.För något år sedan begärde jag att skulle plocka fram opinionsmätningaroch attitydsundersökningar om svenska folkets syn påflyktingpolitiken . De upp-gifter jag fick slutade . Det var en bedövandeläsning om man skall kalla för en demokrati.Även i de partier som säger att de vill ha en änmer generös flyktingpolitik fanns det många sympati-sörer som tyckte att flyktingpolitiken var felaktig. Dåkan man, lite oförskämt, ställa en liten fråga. Tänkom de partier som tycker att vi skall ha en än mergenerös flyktingpolitik sade till sina sympatisörer attom de inte delar partiets flyktingpolitik borde de röstapå andra partier! Kommer vi att få mötaden reaktionen ifrån de aktuella partierna?Fru talman! En annan fråga som är som att gå påminerad mark. Det förekommer i stort sett ingendebatt i medierna på ledarsidan, de stora insändarsi-dorna och debattartikelsidorna om detta. Jag pratadehäromdagen i ett annat ärende med en debattredaktörfrån en av våra större tidningar. Han sade att han intetog in artiklar därför ingen ansvarig svarar. Man läg-ger locket på. är det dessbättre så att man på demer normala insändarsidorna tar in vad folket tyckeroch tänker. Det gläder mig att prenumeranter i all-mänhet läser mycket oftare insändarsidorna än destora mer partianknutna debattartiklarna.Vi har haft journalister som talat om att de med-vetet dolt uppfattningar om flyktingpolitiken för en,som de då tyckte, en god sak. Men det verkar som attde har ångrat sig. Jag kan nämna namn som GöranSkytte, . De har i TV deklarerat att dehar vilselett folket i den här frågan. Det är så, frutalman, att när medierna beskriver ett skeende sommedborgarna uppfattar inte stämmer överens medderas verklighet är det kris, inte bara för mediernautan framför allt kris för demokratin.Jag talade tidigare om rasister. Det är ingen somlängre bryr sig om den benämningen. Alla struntar iden därför att det handlar om svensk flyktingpolitik.Vi är många som är kritiska mot den. Det handlar inteom människor är bruna, gula, svarta, blå eller vita.Det handlar om ett som nation. Vi har interesurser att klara av det. De som säger att vi har detkan gå ut och titta i de områden som jag nämnde imitt anförande tidigare.Sedan har vi amöbor i den här debatten. Dessbätt-re är de mycket få, s.k. skinhead. Jag brukar säga kan tävla vem som är den minst kloka varelsenpå jorden. Och jag tror faktiskt att skinhead förlorar iden kampen jämfört med amöborna. Däremot tyckerjag att det är viktigt att vi skall få yttra oss utan att blibespottade eller att man kastar över oss de olika kly-schorna om rasism och främlingsfientlighet. Jag vill,fru talman, att alla skall få lov att yttra sig, både de-mokrater, nazister och kommunister. Sedan får folkväga. Jag anser att människorna är så pass kloka attde själva kan avgöra och ta till sig ett budskaps bärig-het eller ej.Fru talman! Vad skall man nu göra åt det här pro-blemet? Det är ett problem även om faktiskt ingen vetom det. Monumenten över vår okunskap finns i helaSverige. Men jag skulle vilja vädja till alla som harinflytande i dessa frågor som opinionsbildare att setill att människor som kommit till får lära sigsvenska språket så fort som möjligt. När man inte kanspråket och inte kan prata hygglig svenska trotsmånga års vistelse i kan det innebära vissaproblem om man skall söka ett jobb.Självklart bör också i svenska regler gäl-la. Vi skall inte ha sådana domslut som vi fick för entid sedan om kulturskillnader. Att en krogägare iGöteborg skulle få lov att undgå gällande regler mo-tiverade man med att det var kultur i hans land. Om viskall acceptera detta tror jag inte att vi kommer attklara integrationen. Vi hade en debatt om diskrimine-ringslagstiftning . Om den kan mansäga att den i alla fall inte skapar ett enda nytt jobb.Till sist - nu är jag ute på lite väl hal is. När jagser omröstningsresultatet kommande onsdag fråndenna debatt kommer så klart en bedövande enighetatt visas. Men jag vågar påstå att enigheten kollegeremellan i denna fråga inte är lika omfattande.Allra sist: Det har här sagts att FN har kritiseratSverige. Men vad säger då FN om t.ex. Finlandsflyktingpolitik, om flyktingpolitik, omPortugals flyktingpolitik, om flyktingpoli-tik? Det borde finnas massvis med anmälningar ommisskötsel och dålig flyktingpolitik.Flyktingpolitiken kostar visserligen pengar, menidealitet och medkänsla får kosta. Däremot hade detkanske varit en behaglig gärning om riksdagenvågade tala om vad flyktingpolitiken kostar. för-står jag mycket väl varför man inte vågar det, ochdärför gör man inte heller det.Anf. 209 BO () replik:Fru talman! inledde med att sägaatt demokrati hade genomförts i vårt land av ratio-nella skäl. Det är klart att alla vi som är anhängare avdemokrati tycker att det finns rationella skäl som talarför det. Men de allra flesta av oss är för demokratidärför att vi tycker att det ligger ett stort värde i attdet är de många människorna som får bestämma såatt inte vissa har 40 röster och några enstaka har eneller ingen röst. Men detta var mera en reflexion iförbifarten om att demokratin har andra värden är derationella, även om de är starka.Huvudpunkten i anförande - ochjag tror att det också gäller tidigare inlägg som hanhar gjort - är att det finns en skillnad mellan denflyktingpolitik som förs och det som många männi-skor i vårt samhälle tycker. Så kan det förstås vara.Många av oss har i olika sammanhang mött männi-skor som har varit mycket negativa till att taremot en enda människa från något annat land.Det är självklart att denna diskrepans är ett pro-blem, inte minst i en demokrati. kan man påverkapå olika sätt. Antingen kan man återge de stämningarsom man möter, t.ex. i talarstol, eller såkan man ägna sin energi åt att göra vad man själv kanför att öka toleransen, vidsynen och förstärka de hu-manitära värderingarna i ett samhälle och slåss förökad integration. Det vore intressant att höra vilkainsatser som har gjort på det senarefältet.Anf. 210 () replik:Fru talman! Till att börja med kan jag tala om attjag bor i ett område i som är ägt av ett all-männyttigt bostadsbolag, så jag har dessa probleminpå mig. Jag har bott där , och jag tänker bokvar där också de år jag har kvar, och det fungerarbra.Det verkar vara dåligt med hörseln i kammarenhär . Jag sade faktiskt att representativ demo-krati var ett rationellt skäl, inte enbart demokrati.Men kan ha hört fel, och i så fall är hanursäktad.Anf. 211 BO () replik:Fru talman! Jag uppfattade inte att det var frågaom ett inlägg i diskussionen om vi skall ha represen-tativ eller direkt demokrati som avsågs. Jag tar förståsmed mig besked att det var i denfrågan som han uttalade sig.Dock tyckte jag inte att jag fick något svar på minfråga. Vilka insatser, om några, har för att öka toleransen, vidsynen och de humani-tära värderingarnas genomslag i vårt samhälle?Anf. 212 () replik:Fru talman! Jag sade det på skånska men ändå påett någorlunda hyfsat sätt.Jag bor alltså i ett område där det finns 30-35 %invandrare. Det fungerar bra och vi är goda vänner.Vi har konflikter som alla andra, men det fungerar istort mycket bra. Jag tror inte att någon av dem sombor där och som har fått asyl i som anser migvara extremist. Jag fungerar med dem, och de funge-rar med mig.Men jag skall tala om en sak för . Hosde kockumiter som jag jobbade med iMalmö och som kom från olika länder finns det enmycket stark kritik mot dagens flyktingpolitik. Det ärkanske en nyhet för , men så är det, omhan har gjort ett besök ute i verkligheten.Anf. 213 () replik:Fru talman! Låt mig börja med att konstatera attjag bor i ett liknande område, utanför Stock-holm, bredvid videoaffären, om det är någon som ärintresserad av att komma och hälsa på. Vi talar alltsåpå samma grunder här.Jag tror att jag uppfattade rätt närhan sade att det kunde vara en komplimang att blikallad för rasist av en kommunist. Jag kan ha miss-förstått, men i vilket fall som helst tänker jag integöra honom så glad här i dag.Vi i befinner oss i en situation med enökande segregation och med en omfattande arbetslös-het. Då är det ganska lätt att hitta en enkel förklaringoch en ekel lösning som gör att man själv är utanskuld, men som inte utmanar det etableradesamhällssystemet. Många människor väljer i en sådansituation att skylla på någon annan, att skylla på demänniskor som kommer hit från andra länder.Jag instämmer i det som här tidigareanförde. Vi som politiker kan ju ta ställning i denfrågan. Vi behöver inte vara språkrör, utan vi kansjälva ha åsikter om huruvida det är riktigt och rätteller om man bör försöka att motverka sådana idéeroch tendenser.Min första fråga är: Är beredd attgöra det, eller vill han endast vara ett språkrör för deninskränkthet och intolerans som råder i storadelar av det svenska samhället?Sten antydde att han hade svaret. Var-för är det då, enligt uppfattning, såatt inte vill redovisa den totala kostnadenför flyktingmottagandet? Det vore intressant att fåSten förklaring till detta. Jag är intresse-rad av att höra det svaret.Anf. 214 () replik:Fru talman! För att ta det sista först: För fem sexår sedan var invandrarminister. Honvar på ett möte i som är dokumenterat imedierna och av TT. Då sade hon att hon beräknadekostnaderna till om året.Om jag får betyget inskränkt och intolerant avKalle får jag väl leva med det. Men jag kän-ner på mig att det är betydligt många fler utanför denhär byggnaden som har en diametralt motsatt uppfatt-ning.När jag hörde och en del andrasanföranden här tidigare undrade jag: Vill ni öppnagränserna till ? Är det vad ni vill? Ni klagar jupå allting. Då är frågan: Vill ni att vi skall skrota tull-och passkontroller? Den frågan måste ni faktisktsvara på.Det kan återigen vara fel på min skånska, men jagsade tydligt i mitt anförande att jag inte lägger skul-den på dem som har kommit hit. Skulden ligger påoss, inklusive på mig, 349 politiker i denna kammare.Det kan läsa i morgon bitti.Anf. 215 TALMANNEN:Jag får erinra om att detta replik-skifte är mellan och . 216 () replik:Fru talman! vill göra detta till endebatt om flyktingpolitik och denfinns ju redovisad på ganska många håll. Efter de-batten kan jag själv överlämna den motion som visenast har väckt, så att kan ta del avvår uppfattning i dessa frågor.Jag tror att också känner till att viinte vill ha en fullständigt fri invandring. Vi vill be-hålla tullkontroller och sådant. Det går att läsa innan-till för att ta reda på vad vi har för uppfattningar idessa frågor.Men det finns en ton i inläggsom jag ändå vill kommentera. Han säger att ingenvågar prata om detta och att det är svårt att få in in-sändare och debattartiklar i tidningarna. Det är möj-ligt att det är den erfarenhet som hargjort. Men man kan ju inte göra sig till martyr ochtalesman för en massa människor om man inte delarde uppfattningar och de åsikter som sprids. Där är jagfortfarande inte riktigt klar över vad är.Också jag tycker att man i fullständig öppenhetoch inför alla här i kammaren kan få företräda denåsikt som har. Jag lovar att som villdiskutera dessa frågor ställer jag gärna upp, här ikammaren eller någon annanstans. Jag vill hävda attvi befinner oss, inte mil, inte ljusår utan galaxer ifrånvarandra när det kommer till värderingar om allamänniskors lika värde.Anf. 217 () replik:Fru talman! Faktum är att det som står för - utan att nämna något annat namn ochbehöva bli beskylld för att blanda in andra - är ipraktiken ett helt öppet som skulle skilja sigmonumentalt från övriga . Det finns ännu intenågot enda beslut om utvisning eller avvisning som nihar sagt har varit korrekt.I interpellationsdebatter och i skriftliga frågor tillstatsråden klagar ni på allting. Då måste ju slutsatsenbli att ni vill ha open gates i . Det är klart attni har rätt att föra fram en sådan politik, men gör detlite ärligare. Påstå inte någonting annat, för det blirgenomskådat förr eller senare.Anf. 218 ():Fru talman! Inledningsvis vill jag yrka bifall tillreservation 16 under mom. 15.I min motion Sf619 har jag lyft fram frågan omtvåårsregeln och noterar med tacksamhet här i kvällatt tvåårsregeln skall behandlas med förtur, enligtministern. Detta är viktigt därför att kvinnoimporteller, med ett finare ord kallat, förmedlingsverksam-het förekommer och har förekommit under många århär i Sverige.Till kommer ett stort antal kvin-nor som importerats av män till vårt land. Dessakvinnor ser i erbjudandet en möjlighet till ett nytt liv.De kan inte språket, de har ingen kunskap om kultu-ren. Flera har bara svarat på någon annons, där mänfrån annonserat efter en kvinna, eller genomannan förmedlingsverksamhet lockats att flytta hit.De kommer till med drömmen om ett finthus, pengar och en dräglig tillvaro. Denna illusiongrusas snart av den bistra verkligheten där det imånga fall är kvinnan som blir ett offer - offer för enman som utnyttjar henne såväl fysiskt som psykisktoch sexuellt.Ibland har personalen på försöktatt varna den aktuella kvinnan genom att berätta attmannen har tagit in kvinnor till elleratt mannen är kriminell. Kvinnorna brukar dock intevilja lyssna, därför att drömmen om frihet i ärstarkare. Man vill inte tro något som skulle kunnaförhindra en möjlighet att ta sig hit.Inte nog med att kvinnan utsätts för kränkandehandlingar, utan det händer också ofta att mannentröttnar på kvinnan och kastar ut henne. Många avdessa kvinnor har under sin vistelse i isoleratsav mannen och inte haft några möjligheter att lära sigspråket, skaffa sig ett arbete eller en bekantskap-skrets. Om mannen har tröttnat på kvinnan innantvåårsperioden har gått får kvinnan svårigheter att fåstanna i på grund av nuvarande lagstiftning.När ett äktenskap upplöses än tvåår kan omständigheter av humanitär natur beaktas viden förlängning av uppehållstillståndet, t.ex. då kvin-nan har misshandlats av mannen. Men det här äringen enkel procedur för kvinnan, och hon är i hän-derna på en mycket tuff utlänningsnämnd. Blir kvin-nan utvisad till sitt hemland riskerar hon dessutom attbli utstött på grund av att hon är skild.Ibland händer det också att det finns barn med ibilden. Det finns fall där utländska kvinnor med barnhar tagits hit av pedofiler och båda har utnyttjats. Iandra fall är det så att kvinnan får barn med densvenske mannen, men inte ens detta faktum kanskydda kvinnan från utvisning om den svenske man-nen tröttnar innan de två åren har gått.Den här frågan har debatterats , ochjag, som är en del av beslutssystemet, skäms överatt ingenting har hänt. har t.o.m. förnågot år sedan tillskrivit både riksdag och regeringoch bett om större möjligheter att stoppa kvinnoim-port.I januari 1996 ringde jag själv till departementetoch bad att få tala med den som var ansvarig för in-vandrarfrågor och tvåårsregeln. Det var mycketluddiga svar som jag fick av en ansvarig där. Fråganvar alltför stor för att ges några snabba , , kom ettpressmeddelande från dåvarande invandrarministerLeif om att en utredning skulle tillsättas.Blomberg skrev bl.a. i sitt pressmeddelande: "Vimåste ta det här problemet på allvar. Vi kan inte ac-ceptera att utländska kvinnor lockas till avmän som sätter i system att utsätta kvinnor för krän-kande behandling". Vidare stod det i pressmeddelan-det att utredningsarbetet skulle vara klart den 31 mars1997.Anknytningsutredningen lade i november 1997fram betänkandet Uppehållstillstånd på grund avanknytning. SOU 1997:152 överlämnades enligt rege-ringsbeslut till NIPU etc., etc., och så rullar det vida-re. Utredningarna fortsätter, och ännu har ingentingkonkret hänt.I dag kan vi läsa i betänkandet att "utskottet anseratt det fortsatta beredningsarbetet ska avvaktas", ochså avslår man bl.a. min motion. har vi fåttandra infallsvinklar från minister , vilketjag tycker är glädjande.Det var bara någon vecka sedan det visades ettTV-program, som kanske fler av lyssnarna här såg,där en invandrarkvinna berättade om sin situationtillsammans med den man hon levde med och sommisshandlade henne. Hon vågade inte lämna honomdärför att hon var rädd för att hon inte skulle få stannai Sverige.Jag är också glad över att de intentioner som finnsi min motion om att referenspersoner skall tillfrågasom tidigare äktenskap och om eventuella domar förbrott nu finns med i betänkandet. Men det som förvå-nar mig är att man är så oerhört tam iskrivningen. Det står "bör". Här borderegeringen ha vågat vara tydligare och skrivit "skall",t.ex. när det gäller , att Invandrarver-ket skall alltid kunna hämta utdrag ur polisregistretför att se om vederbörande dömts för brott enligt 3, 4eller 6 kap. i brottsbalken.Lika blek är skrivningen att i det fall det görs san-nolikt att sökanden eller dennes barn utsatts för över-grepp av allvarlig art under sammanboendet ochförhållandet upphört främst på grund av detta skalluppehållstillståndet i regel beviljas.Fru talman! En fråga som jag ständigt ställer migsjälv är: Varför är det fortfarande så i vårt land attgrupperingar i samhället som har lätt att få gehör försina frågor och som har förmågan att skapa opinionoftast får sin röst hörd? skall svaga gruppersom inte själva kan eller orkar driva sin rätt - t.ex.dessa invandrade eller importerade kvinnor - behövalida och vänta så länge på att beslut skall fattas somkan göra det möjligt för dem att leva ett tryggt ochdrägligt liv.Varje människa har ett unikt värde. Därför kan viinte godta att kvinnor i behandlas på dettaförnedrande sätt. Vi kan definitivt inte godta att kvin-nor och barn skall behöva råka illa ut på grund av attde varit aningslösa och överlämnat sina liv i händernapå en man som sedan kränkt dem.Det vore hedersamt för och för om vi fattade beslut omatt ta bort tvåårsregeln. Det skulle skapa en reellchans för de invandrade kvinnor som ingått äktenskapi , vilket senare visat sig vara ett misstag, attfå stanna i Sverige.Anf. 219 ():Fru talman! Jag begärde ordet i den här debatten,och det känns väldigt bra att jag har gjort det. Jaggjorde det egentligen för att påvisa det som har sagtsganska i kammaren, inte minst frånSten , att den svenska flyktingpolitiken ärunik och sanslöst generös. Det är möjligt att vi harhaft en sådan tid. Jag vill bara ge två exempel på attsituationen inte är sådan längre. De förändringar somden svenska flyktingpolitiken har lett fram till är, somjag ser det, en närmast inhuman flyktingpolitik i vissalägen.Jag skall försöka exemplifiera med två fall. Detförsta fallet gäller en grupp demonstranter som stodute på . De var från ,från en flyktingförläggning. Jag gick ut med UllaHoffmann och talade med dessa människor.Det visade sig att det i den gruppen fanns folk somhar vistats både fyra och i utan att fåbesked om de får stanna. Det är skamligt. Efter fyraeller är det fullt möjligt att dessa människor fårlämna Sverige.Ett annat fall handlar om en bekant - jag har lovatatt inte berätta från vilket land - vars syster kom hittill , och hon är den sista av hans överlevandesyskon. En bror har försvunnit, och den andre brodernär mördad. Systern kom till , och man diskute-rade om man skulle söka asyl. Man valde, utifrånerfarenheter av hur svensk flyktingpolitik fungerar,att inte söka asyl i utan att söka asyl i ettannat land i EU. Det är synd att inteär här. Jag har träffat på flera sådana här fall.Fru talman! Den svenska flykting-, migrations-och asylpolitiken bör återigen få en status av en hu-man och vänlig flyktingpolitik. Det är inte rimligt attvi nu behandlar människor på det sätt som vi gör.Jag ser tacksamt fram mot utredningen när detgäller anhöriganknytningarna. Jag hoppas att man kaninse att även syskon kan vara anhöriga även om deinte har träffats på . Jag hoppas att man kanförstå att även en kusin är anhörig; det kanske är densista kusinen.Jag hoppas att den svenska flyktingpolitikenåterigen kan utvecklas. I tal fanns vissatecken på att den svenska flyktingpolitiken återigenfår rätten att bära beteckningen generös och human.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )11 § betänkande 1998/99:KrU4ArkivAnf. 220 ():Fru talman! Arkivfrågorna låter kanske inte såspännande. Det man närmast kommer att tänka på ärväl travar med papper i mörka rum under marken somsamlar damm. Men jag skulle vilja hävda att det ärmycket mer än så, även om detta naturligtvis också ären del av det.Arkivväsendet har många utmaningar framför sigi dag. Inte minst den digitala utvecklingen gör att detfinns nya möjligheter till forskning. Man behöver intevara på plats för att ta del av materialet, utan man kangenom den digitala tekniken nå material som finnsöver hela landet. Den här möjligheten är också en avdem som berörs i de motioner som behandlas i dettabetänkandet.Jag skulle även vilja beröra företagsarkiven. Detfinns risk för att företagens arkiv går till spillo, ochdet är också en av de frågor som motionärerna berör.Det pågår en utveckling på det här området. Minförhoppning är att man skall kunna ta till vara det härså att det inte går förlorat.Det är glädjande att motionärerna berör dessaframtidsfrågor och även att det har blivit rätt storsamsyn i utskottet.Jag skulle med de här orden vilja yrka bifall tillhemställan i kulturutskottets betänkande.Anf. 221 ():Fru talman! Intresset för att söka efter sina rötterhar ökat kraftigt .