prot · GN0932 · 1999-11-24 00:00:00 — Det är både stora och smålagar, i ett slags uppsamlingsheat för att nu få helareformen i hamn.En av förutsättningarna för att den här reformenöver huvud taget skulle bli både politiskt och kanskepraktiskt möjlig var att till skillnadfrån våra grannar i och i andra länder redan ihög grad hade en egen ekonomi. Detta hänger sam-man med vår finansieringsform. harhaft rätt att som kyrklig kommun ta upp skatt för sinverksamhet. Detta är det stora hindret att övervinna iden norska processen, vilken - som jag någon gånghar sagt - förmodligen ligger efter vår. Bl.a.finns ännu inte den behövliga ekonomin och organi-satoriska särarten i den norska kyrkan.Vi går in i ett nytt århundrade med en ny ochmodern lagstiftning. Man kan diskutera hur den lag-stiftningen ska se ut. På den ena ytterkanten återfinnsMiljöpartiet, som säger att kyrkan, religionerna ochtrossamfunden inte på något sätt ska ha en särställ-ning. De ska likställas med vilken frimärksklubb somhelst, och de får själva sköta sina finanser. Har manverksamhet som kommun eller stat vill främja fårman söka bidrag.Jag har respekt för den ståndpunkten, även om detlagstiftningsarbete som vi har utfört i riks-dag under den sista delen av 90-talet har en annanutgångspunkt. Den innebär en tydlig markering av attstaten har ett särskilt intresse både av att skapa ettregelverk och av att ge trossamfunden och religionenen särskild roll - inte så att staten styr den, men godaförutsättningar ska ges för arbetet i trossamfunden.Vi har haft en process som innebär att det närvi antog lagen om trossamfund och lagen om krävdes två beslut, dels av den gamla riksda-gen , dels av den nyvalda på hösten1998. Det var då som de här principerna lades fast.Den andra ståndpunkten har nuovanligt hårdfört gjort sig till tolk för i den här de-batten. Det är över huvud taget en språklig form somvi inte har använt oss av i debatten om statenoch trossamfunden, men självfallet väljer IngvarSvensson tonläge alldeles själv.Problemet är att såsom går in förfrågan och såsom reservationen är formulerad, visardet inte att han är så förment för likställigheten utanatt han faktiskt inte begriper vilken process vi har gåttin i. Problemet när vi gick in i arbetet var bl.a. hurSvenska kyrkan - som varit en så integ-rerad del av statsapparaten, som har hämtat hela sinrättsliga form från det offentliga sammanhanget,denna nya kyrka som ändå är den gamla kyrkan - skages en juridisk ställning. Vi löste problemet medbegreppet registrerat trossamfund. Då hade vi skapaten associationsform som var särskilt lämplig förSvenska kyrkan. formulerar i huvud-sak själv hur man ser på sig själv, vilken bild manhar, det som i teologiska sammanhang kallas för denecklesiologi man bekänner sig till. Då blir det ganskasjälvklart att samma rättsliga form, registrerat tros-samfund, också skulle erbjudas andra trossamfundoch därmed ge dem möjlighet att bli registrerat tros-samfund.När vi jobbade med denna utredning fanns det hosmig en viss oro för att vi skapade en lagstiftning sominnebar att blev ett sådant registrerattrossamfund genom lag och de övriga trossamfundenskulle själva fatta beslut och därmed registreras. Detskulle inte vara någon kontroll, ingen bevakning,ingen statlig lagstiftning, utan helt och hållet ett till-handahållande av en associationsrättslig form. harvi sett att den oro jag kände var alldeles obefogad. Nuär det närmast kö in i systemet för att få den rättsligaformen registrerat trossamfund. Det var precis vad jaghade hoppats på. Det innebär att varje trossamfund, ienlighet med sina egna traditioner, en del urgamla, endel mer modernt framväxta, kan registreras i enlighetmed sin egen självbild. Det är en unik lagstiftning.Staten bestämmer inte vad ett registrerat trossamfundär, den bestämmer bara vissa kriterier som sedantrossamfunden formulerar: "Så här ser vi ut, och nuvill vi registreras! "Det som och har missförstått helt i processen - det är be-klagligt när det gäller den lagstiftande församlingensledamöter - är att grunden i besluten är frågan om attregistreras som trossamfund. För de flesta trossam-funden blir det en enkel process, dvs. ett brev tillKammarkollegiet. Ett trossamfund - som också haranmält frågan till KU för snabbare behandling - ärkatolska kyrkan, som genom att lagstiftning intehar funnits som har fungerat för harorganiserat sitt arbete i huvudsak som en stiftelse.Tyvärr är stiftelseformen rättsligt reglerad i . Det innebär att en stiftelse inte automatiskt kangå över i formen registrerat trossamfund.Jag hoppas att katolska kyrkan hin-ner med den processen. Men hur hartänkt sig att det ska gå till före ärfullständigt ofattbart. Därför, fru talman, har vi ettproblem. Reservationerna på kammarens bord ska juvara möjliga beslut, men om vi skulle besluta i enlig-het med reservation skulle vi fåbekymmer. Då skulle inte lagen om registrerat tros-samfund och registreringsprocessen kunna ta fart,men regeringen skulle inte heller kunna erbjuda tros-samfunden denna möjlighet.Likställigheten inträffar . Det ären rättslig likställighet. blir det enmöjlighet till en ekonomisk likställighet. Jag välkom-nar detta, och jag tycker att det är en bra reform. Detär en liten plump i protokollet att den sista debatten iämnet ägnas åt den frågan.Anf. 34 () replik:Fru talman! Jag har full respekt för den processPär-Axel har varit inblandad i när det gälleratt föra frågan fram till den position där vi sätterpunkt . Frågan gäller inte heller den saken.Pär-Axel radar upp en rad svepskäl ochdimridåer kring detta. Jag har pekat på just legalitet-saspekten, nämligen att en lag inte kan tillämpas i sinhelhet - allas likhet inför lagen gäller. Det kan finnasalla möjliga krystade förklaringar till att detta inteuppfylls. Grundproblemet i vår kritik är att lagen intekan tillämpas i sin helhet.Anf. 35 () re-plik:Fru talman! Legalitetsaspekten kan inte i det härsammanhanget bara handla om uppbördshjälpen ellerhjälp med kyrkoavgift. Det är detta som är ett såolyckligt misstag från sida, dvs.att det ses som en separat fråga. Man kan ha syn-punkter på hur det ska göras. Men den stora innova-tionen i reformen är att i och med reformen om statenoch trossamfunden ges på längedessa organisationer en ny rättslig form. Det är lega-litetsaspekten, dvs. möjligheten att bli registrerattrossamfund. Sedan kommer frågan om att dessaregistrerade trossamfund kan få hjälp med kyrkoav-giften och uppbörden. Men det är nästa process. Dågår det inte att, som gör, hoppa överdet första steget, som är förutsättningen för det andrasteget, och säga att det nya systemet i det andra stegetinte blir fullt jämställt.Formerna för registrering av trossamfund föregårbeslutet som regeringen kan fatta om hjälp till kyrko-avgiften. Så måste stegen tas. Det är ungefär som gamla barnbarn. Jag vet att hon måstekrypa innan hon kan gå. Jag hoppas att hon inte gårpå kd-manér och hoppar först - hon behöver träna.Anf. 36 () replik:Fru talman! är i många sam-manhang en skämtsam och trevlig figur.Jag undrar om det inte är somhar missförstått regeringsformen och likställighets-principen. Han ser detta som en process. Om man serdetta betyder inte så mycketi sammanhanget.Men låt oss titta på själva lagstiftningen. Är detinte rimligt, , att en lagstiftning -oavsett vilken - kan tillämpas i sin helhet?Anf. 37 () re-plik:Fru talman! Detta är ett märkligt resonemang. Föratt tillämpa den lag som är så ange-lägen ska tillämpas - jag delar - måste vi tala om registrerade trossamfund.I dag finns inget registre-rat trossamfund. Inget registrerat trossamfund kan fåhjälp med någon kyrkoavgift eftersom det inte finnsnågot sådant. Man får inte glömma en så enkel förut-sättning som att något först måste skapas för att sedangå in i nästa system.Om idé ska fullföljas - jag haringet problem med själva logiken i idén - skulle visäga att kyrkoavgiften gäller från den 1 januari 2001för och för de övriga trossamfunden.Det hade varit ett helt rimligt beslut, t.o.m. smakfullt.Vad hade det inneburit? Ska läggasin verksamhet i karantän i väntan på den nyalagstiftningen? Kyrkan skulle inte kunna fortsätta attta ut kyrkoskatt eftersom det inte finns en rättsligform för det. Det är det problemet som vi har löst -tycker jag själv - elegant. Det innebär le-veranstid.Jag tror att katolska kyrkan - som ett exempel -efter det att denna process är färdig kommer att varatacksam för . skulle intekunna bli ett registrerat trossamfund. Kyrkan hoppasatt hitta formen, vilket innebär att man kan behövaskapa en ny associationsform för att sedan bli ettregistrerat trossamfund eller att man kan hanterapermutationsinstrumentet - vilket förmodligen kräverett regeringsbeslut.Det finns en process. är förmodligen korttid. har alldeles för bråttom.Anf. 38 ():Fru talman! Sent ska syndaren vakna. Det ut-trycket har använts i debatten, och jagfår erkänna att jag är en av de syndare som har vaknatsent.Det här är en oerhört komplicerad och svår fråga.Det kände jag i utskottet och när vi har diskuterat här.Det tillkommer många juridiska komplikationer. Jagställde då upp på KU:s majoritets förslag. Men jaghar, som sagt var, vaknat sent - dock, vill jag betona,innan sköt med sitt grova artillerimot somliga av oss - och kommit till slutsatsen att vikanske borde ha försökt hjälpa de andra trossamfun-den lite mer att också få del av uppbördsmöjligheter-na redan fr.o.m. . Kanske vi skulleha pressat möjligheterna lite mer.Med det, fru talman, vill jag bara säga att jag föregen del i en votering kommer att stödja reservationnr 3.Anf. 39 ():Fru talman! När man inte har någon reservationbrukar man i allmänhet inte anse att man behöver taupp kammarens tid med inlägg, men outgrundliga ärkammardebattens vägar. Och här gavs det ett tillfälleatt trots allt säga något på en direkt uppmaning.Låt mig först säga det som är viktigast och sedetta ur ett historiskt perspektiv. Jag tror att det här ärminst fjärde, troligen femte, debatten i dessa frågorsom har hållits sedan principbeslutet . Det speci-ella med det beslutet var att man började med ettprincipbeslut, som grundade sig på en partiledaröver-enskommelse mellan flera partier. Därefter gjordesutredningar, som kom med olika del-beslut. Det är en något ovanlig väg, men när man nuser tillbaka på dessa frågor tycker jag ändå att det harfungerat väl.Vi ville från moderat sida på ett antal punkter haen annan lösning än den som blivit beslut,men det är ändå bara små fel i marginalen.Det stora som sker är naturligtvis att Svenska kyr-kan går från att vara offentligt-rättsligt reglerad till attbli en icke offentligt-rättsligt reglerad institution.Däremot kanske man ska, för att något nyansera - för övrigt utmärkta - framställning,betona att förändringarna inte blir så oerhört stora förkyrkan som det ibland utmålas.Jag tycker personligen att uttrycket skilsmässa ärfelaktigt att använda i sammanhanget. Mycket kom-mer att förbli vid det gamla, utom i fråga om justdenna mycket principiella synpunkt. Jag tror att devanliga kyrkobesökarna kommer att märka relativtlite av förändringen, åtminstone till en början.Därtill kommer att har beslutat om enrätt lång övergångsperiod, vilket bör framhållas. Än-da är det saker som gradvis, steg försteg kommer i bruk. Vissa bidrag kommer exempel-vis inte ens att börja utbetalas utan varafullt uppräknade först . Det gäller kulturmin-nesvård, och det finns andra exempel. Förtroendeval-das rätt till ledighet kommer att leva kvar under enövergångsperiod. Fram bör man alltså sedet som en övergångsperiod. Men en förändring harnaturligtvis skett, och den har gått förvånansvärt bra.Frågan om uppbörden är intressant av många skäl.Själva konstruktionen av systemet är en punkt därman har anledning att vara lite tveksam. Är det sålyckat att det som kommer att heta kyrkoavgift även ifortsättningen kommer att tas ut precis som en kom-munalskatt och därmed också påverkas direkt av deförändringar som , med all säkerhet, kom-mer att göra beträffande grunderna för hur kommu-nalskatt tas ut? Om det ska ske en förändring därmåste det i så fall bli efter en framställan från kyrkanoch de andra som kommer i åtnjutande av uppbörds-hjälp, med en ny debatt om detta och ett nytt beslut.Slutligen vill jag säga till att jagtror att det är ganska tydligt att det hade varit olyck-ligt att hasta fram en lösning , några månader föreår 2000, på det sätt som han vill - som i och för sigflera också hade önskat. Jag tror att alla i utskottet,utom de som möjligen har något principiellt emotuppbördshjälpen, var villiga att granska detta ochgjorde en ansträngning. Men det är inte så enkelt atthasta fram den här typen av lagstiftning. Det ikraft-trädande som sker förändrar ingenting i dengrundläggande likställigheten från beslutet ,nämligen principbeslutet.Jag tycker att här använder enobiblisk metaforik - han talar om att skjuta skarpt.Förresten kanske den är biblisk, även om man kanskeinte brukar associera till det stora fridsbudskapetutifrån den metaforiken, men han sköt nog mest medlösa skott.Anf. 40 ():Fru talman! Jag hänvisade tidigare till den grönaboken om riktlinjer för författningsskrivning, där detframhålls att trots föreskrifter om att en författningska träda i kraft en viss dag kan man utan särskildaövergångsbestämmelser vidta admi-nistrativa åtgärder som behövs för att författningenska kunna tillämpas i sin helhet fr.o.m. den dagen.Det är där jag menar att man har gjort den storamissen i det här sammanhanget. att jag har missförstått det här med att det intefinns några registrerade trossamfund. Nej, tacka fördet, när man inte kan fullfölja detta eftersom någonnågonstans har gjort ett fel på den punkten - om detnu är regeringen eller utskottet tidigare. Det är detsom är det stora bekymret, dvs. att man inte kan till-lämpa lagen i sin helhet därför att man inte har vidta-git de här åtgärderna.Jag måste säga till att jaginte tycker att regeringsformen tillhör kategorin lösaskott.Anf. 41 ():Fru talman! sade till miljöpar-tisten Per när det gällde rätten till avgiftshjälp:Nu är det så att vi har den här lagstiftningen. Därmedskulle han tala Per till rätta.Nu är det så att vi har tagit den här lagstiftningenom att ett registreringsförfarande föregår ett avgifts-förfarande. Då står här och säger ianförande efter anförande och replik efter replik att viborde ha det på ett annat sätt. Vi kan ju inte förstbesluta hur systemet ska se ut och sedan kommer manoch säger att vi ska göra något annat, som upphäverlagen. Det är inte en så god idé. Det här kräver förbe-redelse.Vi inför en ny associationsform. Den ska be-handlas och hanteras enligt beslut, och det ska ske enregistrering. Sedan ges det möjlighet till hjälp medkyrkoavgiften. Jag välkomnar att det finns ett sådanttryck på den möjligheten. Men nog är det bra omlagar som vi beslutar gäller däref-ter.Anf. 42 ():Fru talman! Som framgår av utskottets text är deten uppgift av ingripande karaktär att ta in de bak-grundsuppgifter som behövs för att Riksskatteverketsedan ska kunna ta in en avgift som behandlas som enskatt. Det finns alltså goda skäl för att vi har denordning som vi redan har beslutat om, dvs. att självaskatteuppbörden, som kommer att bli avgiftsuppbörd,inte kan ske för de andra trossamfundsom önskar sådan hjälp. Det glädjande är att intressethar blivit så stort. Från början var kritiken ganskaomfattande, och man var egentligen ovillig att ge sigin i detta system.Till det som komplicerar bilden och som gör attdet kan krävas en del överväganden hör dels de asso-ciationsrättsliga formerna för vissa samfund, somPär-Axel har berört, dels det faktum att detkrävs samtycke av dem som inte tillhör Svenska kyr-kan utan ett annat samfund som önskar ge uppbörd.Jag kan också tillägga att det inte är något heltnytt att ikraftträdandet, som är det vi diskuterar,skulle ske i den här ordningen. Det framgår redan aven av de statliga utredningar som kom 1997 om stat-lig medverkan vid avgiftsbetalning.Man kan också möjligen säga som en sista litensynpunkt att åtskilliga som har tänkt bli registreradetrossamfund är helt inställda på att denna statligamedverkan genom vid avgiftsupp-börden inte kommer att ske . De harinrättat sina förberedelser efter vad tidigarehar beslutat.Slutligen vill jag till min gode vän säga att det inte är regeringsformen som skjutermed lösa skott, utan det är i sittanförande.Anf. 43 ():Fru talman! Vad som står i regeringsformen kanväl inte betraktas som lösa skott, vill säga så här till . Han sä-ger att vi nu har denna lagstiftning, antagen med tvåbeslut. Då kan jag replikera med att faktisktgodkände att vi gjorde vårt yrkande i vår motion ochatt utskottet har behandlat det. Vi kan lyfta bort lega-litetsbiten.När jag diskuterade med Per tidigare sadejag att jag inte ville - jag respekterade nämligen hansåsikt - att man skulle tillämpa detta system över hu-vud taget. Men om vi tillämpar detta system borde vitillgodose lagalitetssynpunkterna.Anf. 44 ():Fru talman! För i bästa fall sista gången vill jagsäga att det var jag citerade när jagsade att det är så att vi får ha denna lagstiftning. Detverkar inte som om har accepteratdet. För mig är det inte frågan om en formalism avnågot slag, utan det är frågan om att vi har valt enstruktur som parti och många andrahar ställt sig bakom. Den kräver denna process.Nu, , tycker inte attdet är en bra process längre. Det beror närmast på attIngvar inte har förstått den problematiksom ligger bakom.Det kan faktiskt vara så illa att man inte heller år2001 kommer i gång med kyrkoavgiften därför inte har hunnit med förberedelserna på olika sätt.Legalitetsaspekten måste ta sikte på hela lagstiftning-en. Det tror jag också regeringsformen gör. Hur lösadessa skott är vet jag inte, men man får ändå veta vadman argumenterar kring.Anf. 45 ():Fru talman! argumenterar uti-från huruvida de olika samfunden ska hinna registrerasig eller inte. Det är ur vår synpunkt sett inte särskiltintressant.Jag tror också att han citerar mig fel när han sägeratt vi nu har denna lagstiftning. Jag vill påminna migatt jag sade till Per att denna lagstiftning gällerom hans reservation faller. Jag tror att det var så jaguttryckte mig.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 13 §. )8 § Ändrade regler för revisorer i sparbankeroch medlemsbanker, m.m.Föredrogsfinansutskottets betänkande 1999/2000:FiU7Ändrade regler för revisorer i sparbanker och med-lemsbanker, m.m. (prop. 1998/99:129)Anf. 46 ():Fru talman! Jag skulle vilja börja med att tacka fi-nansutskottet för en positiv behandling av den fler-partimotion som har tagit initiativ till,som handlar om Ekobankens problem med lagen ommedlemsbanker. Det är bra att nu gör etttillkännagivande om att lagen ska ändras och att småmedlemsbanker ges möjlighet att växa. Det är ocksåkul att få en motion bifallen här iriksdagen.Syftet med medlemsbanker som Ekobanken är juinte, som med de kommersiella bankerna, att enbartskapa vinst åt sina ägare. Det är oftast helt andrasyften som lockar människor att placera sina pengar ien medlemsbank. Det kan vara en vilja att låna utpengar till låg ränta till ett särskilt ändamål. Det kanvara att verka för ett ekonomiskt system helt utanränta. Det kan vara att man vill ta annan etisk hänsynnär man placerar sina pengar.Detta gör att medlemsbanker har ett särskilt pro-blem med att bygga upp ett eget kapital. Medankommersiella banker kan locka investerare genom enhög avkastning på investeringar är medlemsbankernaberoende av medlemmarnas insatser.Hittills har medlemsbankerna hindrats i sitt väx-ande av lagen som kräver att banken ska ha ett egetkapital på för att balansomslutningenska tillåtas övergå . Det är dettasom nu föreslår ska ändras. Det är då nöd-vändigt att de nya reglerna utformas på ett sätt somtar särskild hänsyn till medlemsbankers svårighet attbygga upp ett eget kapital.Medlemsbankerna har en viktig roll i svensk eko-nomi på flera områden. De är föregångare i andrahänsynstaganden än rent ekonomiska när vi ska pla-cera våra pengar. De bidrar till att öka det demokra-tiska inflytandet över våra pengar dels genom attbankerna ägs och styrs demokratiskt av medlemmar-na, dels genom att de ger ökade möjligheter att styravad jag som enskild vill låna ut mina pengar till.Dessutom bidrar de till en diskussion i samhället omdet orättfärdiga i att ett fåtal kan kontrollera och styrabankväsendet genom sitt ägande av de stora kommer-siella bankerna.Jag yrkar därför bifall till hemställan under mom.2 i finansutskottets betänkande och ser fram emot attEkobanken och andra små medlemsbanker nu kom-mer att ges möjlighet att växa.Anf. 47 ():Fru talman! Jag ska inte alls på något sätt ingå ipolemik med utan ska bara helt kortförtydliga det som redan står i betänkandet. Det är bramotioner som har skrivits. Medlemsbankerna harockså en väldigt viktig funktion i detta läge.Jag vill bara klargöra att vi från majoritetens sidaoch från vårt partis sida har haft väldigt nära kontaktmed i denna fråga just för att nåen lösning, så att medlemsbankerna kan tillåtas attväxa på det sätt som också framförs i motionerna.Det finns en banklagskommitté som tittar på detta.Man har med denna fråga också. Vi förutsätter attdetta kan lösas i ett svep.Jag vill också förtydliga det sista som står i betän-kandet. Skulle det krångla på vägen, och skulle detvara så att man inte klarar detta inom Banklagskom-mittén, är vi inte främmande för att lyfta upp fråganytterligare så att det kan fungera på det sätt som ärtänkt. Jag vill förtydliga det. Jag yrkar också natur-ligtvis bifall till hemställan i dess helhet i betänkan-det.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 13 §. )9 § Femprocentsregeln för försäkringsföretagoch bankerFöredrogsfinansutskottets betänkande 1999/2000:FiU8Femprocentsregeln för försäkringsföretag och banker(prop. 1998/99:142)vice talmannen konstaterade att ingen tala-re var anmäld. (Beslut fattades efter 13 §. )10 § Yrkesregister m.m.Föredrogsfinansutskottets betänkande 1999/2000:FiU9Yrkesregister m.m. (prop. 1999/2000:8)Anf. 48 ():Fru talman! I betänkandet FiU9 tas ytterligare stegmot genomförandet av en registerbaserad folk- ochbostadsräkning. Här föreslås dels en förlängning avgiltighetstiden för provverksamhetslagen till senastutgången av september månad 2001 - denna lag reg-lerar den försöksverksamhet som genomförs för attbl.a. ta fram underlag för att bygga upp ett landsom-fattande lägenhetsregister och sedan införa folkbokfö-ring på lägenhet - dels utökad uppgiftsskyldighet förnäringsidkare och stiftelser, vilket berör de små före-tag som inte ingår i lönestatistiken,dels införandet av ett yrkesregister.Ärendet har diskuterats vid ett flertal tillfällen se-dan beslutet togs 1995. Vår uppfattning är heller inteokänd för denna kammare. Vi har motsattoss genomförandet och även de förberedelser somgjorts. Vi har i stället förordat en mer begränsad ochtraditionell folk- och bostadsräkning som ska genom-föras och som vid behov kan komplet-teras med riktade enkäter.Men i grunden är den avgörande frågan hur om-fattande den offentliga statistiken ska tillåtas att blioch hur stora och realistiska behoven är. Var gårgränsen för en rimlig nivå? Vad är relevanta data?Kommer vi någonsin att uppleva att myndigheter,organisationer och forskare säger: nej tack, nu vill viinte ha mer? Med modern teknik kan allting samlasoch lagras. Om förutsättningar ges kan allting samkö-ras och bearbetas. Men var går gränsen, och vad fårdet kosta?Yrkesregistret är, som sagt, ett steg i riktning moten registerbaserad folk- och bostadsräkning. Fortfa-rande gäller det som mina moderata kolleger skrev1995, nämligen att det bygger på en vag formuleringom att tillgodose behovet av statistik för allmän in-formation och ingen avgränsning.Fru talman! Jag ska inte orda mer om detta utanbara konstatera att vi, i enlighet med den gemensam-ma reservationen från m, c och fp, motsätter oss ettinrättande av ett yrkesregister. Vi menar att ett sådantsnabbt kommer att bli föråldrat som en följd av desnabba förändringarna på arbetsmarknaden. kommer att byta arbete oftare.