prot · GM09101 · 1999-05-27 00:00:00 — Det var inte helt oväntat, men det finns ingaprioritering som har skickats med . Detmåste pågå en diskussion om vad man tycker är allraviktigast, om ifall man skall satsa mer på t.ex. flyg-stridskrafter eller på att kunna försvara dessa flyg-stridskrafter.Anf. 51 Försvarsminister ():Fru talman! De prioriteringar vi har utgår frånriksdagens ställningstagande. De anger att det handlarom kompetenser och förmågor i Försvarsmakten, omförsvarsindustriella kompetenser som är av den bety-delsen att de behöver vara i och om vårtmellanstatliga samarbete på försvarsmaterielsidan.Det är tre parallella prioriteringsgrunder som intesäkert alltid leder till samma resultat.Vi fick ett offentligt förslag frånöverbefälhavaren där vissa materielsystem som ÖBansåg var tidskritiska var upptagna. Depresenterades just med dessa olika kriterier. Vi hararbetat med dem . Mitt syfte har varit atttill det yttersta försöka skjuta ställningstagandet idessa materielsystem fram till , så att bådeÖB själv i sin planeringsprocess och statsmakterna iavvägningarna skall få en så total bild som möjligt avbåde Försvarsmaktens kompetenser, förmågor ochbehov, försvarsindustriella kompetenser och vårtmellanstatliga samarbete.I några fall har jag ansett att det verkligen var, närdet kom till kritan, tidskritiska projekt. Då har vi inågra fall också fattat beslut för att geanvisning om vad inriktningen bör vara.Det betyder alltså att det finns prioriteringsgrund-valar. Den precisa frågan som du ställde, om avväg-ningen inom luftförsvarsstridskrafterna, är däremotnågonting som kommer den 15 juni.Upphovsrättsskyddad musikAnf. 52 ():Fru talman! Min fråga gäller upphovsrättsligtskyddad musik i public service-kanalerna. Jag villställa min fråga till statsrådet många olika uppgifter har radion, ofta P 2,inte råd att spela upphovsrättsskyddad musik. Jag harockså hört från olika håll att det rent av har gått utuppgifter från ledningen om att man under vissa tiderinte får spela upphovsrättsskyddad musik. Troligenmåste man helt enkelt spara pengar därför att maninte har råd att betala Stimavgifterna.Det här går naturligtvis stick i stäv med den statli-ga kulturpolitiken och public service-uppdraget. Minfråga till statsrådet är: Vad avser statsrådet att göraför att public service i ökad utsträckning skall kunnata sitt ansvar och spela svensk nutidsmusik, som detju handlar om?Anf. 53 Kulturminister ():Fru talman! fattaderegeringen ett beslut som innebar en kraftig satsningpå public service, både televisionen och radion. Manfick ett kraftigt medeltillskott efter några ganskabesvärliga år.Dessutom har det skett en förändring avdet som kallas för SR-index, vilket innebär att Sveri-ges Radio har fått ett extra tillskott på, tror jag, 18miljoner kronor. Den ekonomiska situationen är alltsåinte särskilt ansträngd vad gäller public service.Samtidigt är det naturligtvis så att även publicservice-företagen noga måste göra priorite-ringar av hur man använder sina medel. Jag kan inte,skall inte och vill inte gå in i de enskilda public ser-vice-företagen och börja tala om i detalj hur de skalldisponera sina medel. Men när vi nu under nästa årbörjar förbereda arbetet med nya s.k. public service-tillstånd för radion och televisionen är det ett naturligttillfälle att ta upp och titta på hur t.ex. nutida svenskmusik behandlas i exempelvis Radio.Det blir i så fall en ledning för dem som har attfatta de dagliga besluten självständigt i dessa publicservice-företag.Anf. 54 ():Fru talman! Det gläder mig mycket att regeringeni direktiv till den nya public service-beredningen kantänka sig att just föra in den här frågan. Det är ju avyttersta vikt, i den balans som finns i det utbud vi får ivåra radioapparater, att vi också i ökad utsträckningjämfört med får lyssna på nutida svensk musik.I dag är det ju så oerhört stort utbud av oskyddadmusik som kommer från t.ex. , så det glädermig mycket att vi förhoppningsvis skallkunna få en bättre balans på det här området.Arealstöd från EUAnf. 55 ():Fru talman! På förekommen anledning vill jagfråga jordbruksminister om jord-ägare kan göra anspråk på någon del av det arealbi-drag som utgår från EU till brukare av jordbruksar-rende.Anf. 56 Jordbruksminister ():Fru talman! Om en arrendator har jord och djursom man kan uppbära EU-bidrag för är det arrenda-torn som skall ha de bidragen. Förhållandet till jord-ägaren regleras i arrendet, som naturligtvis kan änd-ras. Men jordägaren kan inte enligt den förordningsom finns göra anspråk på någon del av bidragen,varken arealstöd, djurbidrag eller miljöersättning.Anf. 57 ():Fru talman! Jag tackar för ett mycket klargörandesvar. Det är nämligen på det sättet att det förekommerverifierade uppgifter om att jordägare har ställt såda-na krav och hotat med att höja arrendena om de integår igenom. Jag tycker därför att det var mycket vik-tigt att vi fick det här klargörande svaret.Jordbrukets skatteproblemAnf. 58 ():Fru talman! Som konsumenter kan vi i inte välja mat på lika villkor, beroende på attsvenska producenter bär på kostnader som andrajämförbara länder inte har. Man talar om en ryggsäckpå svenska bönder.Det här har dokumenterats i en statlig utredningför . Vi i och andra harkrävt att den här ryggsäcken skall lyftas av.Regeringen har talat om jordbruket som en fram-tidsnäring. Jordbruksministern har hänvisat frågan tillde pågående skatteöverläggningarna, och bara tilldem.Då vill jag fråga finansministern hur han tänkeragera i skatteöverläggningarna. Jag har förstått inte har kallat till något nytt möte. Hur tänkerhan agera i skatteöverläggningarna för att lyfta avryggsäcken ?Anf. 59 Finansminister ():Fru talman! Skattesamtalen mellan riksdagsparti-erna omspänner ett stort område. Det gäller hela in-komstbeskattningen och kapitalbeskattningen. Det ärnaturligtvis så att den bransch som berörs i fråganliksom andra branscher gärna vill komma in på pla-nen med sina frågor. Det är i dagens läge ogörligt attse hur varenda en av de branscher och områden somkan komma att beröras av skattesamtalen kan kommaatt landa.Jag kan bara som svar på frågan konstatera att vihar all anledning från partiernas sida att ta upp defrågor som kan berörda enskilda branscher och ävendå jordbruket i en sådan diskussion.Anf. 60 ():Fru talman! vet säkert finansministern att vi iCenterpartiet har lyft fram den här frågan redan närskattesamtalen inleddes. Finansministern vet natur-ligtvis också att jordbruksministern har hänvisat denhär frågan just till skattesamtalen.Vad jag begriper är det inte kallat till något nyttmöte i skatteöverläggningarna. Om nu regeringen ärså tydlig som man säger sig vara när det gäller att denhär ryggsäcken måste hanteras och att jordbruket ären framtidsnäring, kan då inte finansministern sägaom han är säker eller inte på att ryggsäcken genomregeringens agerande kommer att lyftas av.Den korta frågan är alltså, fru talman: fi-nansministern i överläggningarna att se till ryggsäck-en lyfts av de svenska bönderna?Anf. 61 Finansminister ():Fru talman! Det är riktigt att jordbruket kan varaen framtidsbransch. Det finns många andra branschersom också har skäl att göra anspråk på att finnas medi diskussionen. Enskilda delar kring olika näringarsskatteproblem kan till en del naturligtvis komma attlösas under skattesamtalen. vet jag att detfinns anspråk från många olika branscher att derasspeciella problem skall tas upp. Därför får just jord-brukets skatteproblem diskuteras tillsammans medandra branschers skatteproblem.Anf. 62 ():Fru talman! Får jag tolka finansministern så atthan inte lovar att ryggsäcken lyfts av de svenskabönderna?Anf. 63 Finansminister ():Fru talman! Jag lovar att de svenska böndernasskatteproblem, liksom andra branschers skatte-problem finns med i den helhetsdiskussion vi skall haom skattepolitikens framtid som handlar både ominkomstbeskattningen och om företagens beskatt-ningssituation.BarnårsrättenAnf. 64 ():Fru talman! Jag har en fråga till statsrådet . I den nya lagen om pensionsrättframgår att en förälder kan få extra pension för de årdå hon har eller har haft små barn. Det kallas förbarnår. Det kan också utgå retroaktivt vid adoption avbarn. har skickat ut förfrågantill föräldrar till adopterade barn. Av blanketten kanman läsa ut att man inte räknas som förälder förränfrån datum för adoptionsbeslutet.Sådana beslut tog förr rätt efter det attbarnet kommit. Det tar fortfarande . Det kundeta ett till . Det ger en orimlig konsekvens i för-hållande till föräldrar med biologiska barn, dvs. denblivande adoptivmamman kan gå miste om barnår.Anser att det är rimligt attbarnår räknas först från datum för ett administrativtbeslut?Anf. 65 Statsrådet ():Fru talman! När det gäller barnårsrätten och ad-opterade barn har den som har vårdnaden om barneträtt att tillgodoräkna sig barnårsrätt när man har barnunder . Fr.o.m. , från ochmed att lagstiftningen om det reformerade pensions-systemet har trätt i kraft, gäller att man får räkna frånden tidpunkt då man tagit emot barnet i isyfte att adoptera det. Men när det gäller de retroakti-va reglerna, alltså det som hänt före den 1 januari1999, får man tillgodoräkna sig tiden från det att manformellt blivit vårdnadshavare i och med att man fåttsin adoption godkänd.Jag kan tillägga att det här är en fråga som hardiskuterats bland de fem partierna i genomförande-gruppen. Vi har bedömt det som administrativt väl-digt besvärligt att finna någon annan form när detgäller reglerna för retroaktiv tid.Anf. 66 ():Fru talman! Jag har inget att erinra mot den sakli-ga framställning som statsrådet gjorde över hur detstår till. Däremot fick jag inget svar på min fråga omrimligheten. När ett barn kom från utlandet folkbok-fördes det ju hos vårdnadshavaren. Jagbegriper inte vad det är för administrativa svårigheteri de här fallen.Anf. 67 Statsrådet ():Fru talman! Det är alltid litet besvärligare ochkrångligare när man skall gå tillbaka i tiden. Att fådet att fungera på ett korrekt sätt administrativt närdet gäller barnårsrätten och adopterade barn har visatsig vara väldigt svårt. Därför har de fem politiskapartierna enat sig om det regelverk vi har i dag.Dagspressens upplagorAnf. 68 ():Fru talman! Jag vill ställa en fråga till kulturmi-nister jag har fått tyder påatt tidningsabonnemangen går ned i . Tid-ningarnas ekonomi blir därmed försämrad. Det kom-penseras inte av annonsintäktsökningar som mycketannat i ekonomin skulle kunna tyda på.Det här leder till en osäker och pressad situationinte minst för andratidningarna, fådagarstidningarnaoch en lång rad endagstidningar. Det är det glömdaSverige som har stort behov av den belysning detidningarna ger.Ämnar inom ramen för vårtpresstöd företa några ändringar som kan säkra utgiv-ningen eller i varje fall öka de ekonomiska möjlighe-terna för dessa tidningar att komma ut?Anf. 69 Kulturminister ():Fru talman! ger en ganska riktigbeskrivning av hur det ser ut på dagspressmarknaden.Dagspressens upplagor har minskat med i genomsnitt . Men tittarman på just andratidningarna, dvs. de som inte befin-ner sig på de mest lukrativa marknaderna, finner manatt de har tappat i upplaga.Det ger ju en bild av att det finns ett antal tidning-ar som befinner sig i en mycket svår situation. De äricke attraktiva annonsorgan. De har svårt att hävdasig på annonsmarknaden. Det gäller både flerda-garstidningar och fådagarstidningar.Det är ett hot mot mångfalden på mediemarkna-den i . Det finns många hot. Det här är ett avdem.Tvåtidningsorterna, dvs. de orter där det utkom-mer två morgontidningar, riskerar att bli färre än deredan är.Av det skälet kommer vi attvidta en rad åtgärder. Jag är beredd att redovisa detytterligare i nästa svar.Anf. 70 ():Fru talman! Den följdfråga jag har gäller justhandläggningstiden av en sådan regeländring. Hursnabbt kan ministern initiera förändringar som kansäkerställa en planeringshorisont för de hotade tid-ningarna?Anf. 71 Kulturminister ():Fru talman! För det första får den förändring avupplaga och hushållstäckning som vi har beskrivitkonsekvenser för en del gränser och regelverk i detnuvarande presstödssystemet. En intern översyn avdetta har gjorts i . Jag räknar medatt vi skall kunna skicka ut endepartementsskrivelse på remiss. Det handlar heltenkelt om att få systemet att fungera något bättre. av avarterna i det måste vi göra något åt.Nästa steg är - där är jag ännu inte framme, mendet är min ambition - att återkomma till de ekono-miska frågorna. Min uppfattning är att måstepresstödet höjas.Flytt av ledningen för museernaAnf. 72 ():Fru talman! Min fråga är också till kulturministerMarita Ulvskog.Riksdagen har begärt av regeringen att man skallflytta ledningen av museerna till Karls-krona. Enligt min mening har detta dragit ut på tiden.Nyligen kunde man läsa om en utredning som vi-sar att det enligt utredarens egen bedömning blirmycket dyrt att genomföra flytten eftersom knappastnågon personal vill följa med.Nu är min fråga hur kulturministern avser atthantera ärendet vidare.Anf. 73 Kulturminister ():Fru talman! En utredning lämnade sitt förslag tillKulturdepartementet för . Detvisade att det var förenat med mycket stora kostnaderatt genomföra en flyttning av den administrativaledningen till när det gäller de sjöhistoris-ka museerna. De är ju tre, nämligen Sjöhistoriskamuseet i , i i bereder nu detta material, som självfallet ocksåhar remitterats. I budgetpropositionen återkommerregeringen i denna fråga.Anf. 74 ():Fru talman! Jag undrar om kulturministern kansäga någonting om ifall det finns flera hinder mot attgenomföra flytten än rent ekonomiska. När kan mantänka sig att den i praktiken blir genomförd?Anf. 75 Kulturminister ():Fru talman! Vi återkommer, som sagt, från rege-ringens sida i budgetpropositionen, men pengar är etthinder. Dessutom är det naturligtvis fråga om envärdering av vad pengar skall användas till. Är detbra att använda mer pengar till att bygga parallellaadministrativa organisationer, eller bör man läggamer pengar på delar av museiverksamheten? Ocksådet är en fråga som bereds i departementet.F-skattsedelAnf. 76 ():Fru talman! Jag skulle vilja ställa en fråga till fi-nansminister . Vi har fått se en delskräckrubriker i tidningarna om att skattemyndighe-terna inte klarar att granska deklarationerna så myck-et som man hade tänkt. Därför kommer det att för-svinna kanske många hundra miljoner i skattein-komster. får en massa människor som fak-tiskt vill betala skatt inte möjlighet att göra det därföratt man inte har ett modernt begrepp för näringsverk-samhet. T.ex. kan många kvinnor som vill startatjänsteföretag och bli skattebetalare inte få ut en s.k.F-skattsedel. Många vill betala vitt och skatta för denbarnvakt som man anställer men har rent praktisktinte möjlighet att göra detta.På finns det många färdiga för-slag för hur man skulle kunna genomföra sådanaförändringar att de som vill betala skatt lättare kangöra det. Vi i har drivit de här idéerna imånga år, men det händer ingenting.Jag skulle vilja fråga finansministern, som barahar jobbat på sin post och som därförkanske inte har blivit van vid att säga nej till de härförslagen, om han har några planer på att genomförade här förändringarna och förenklingarna för demsom vill betala skatt.Anf. 77 Finansminister ():Fru talman! Först vill jag till ochandra här i kammaren säga att F-skattsedeln nyligenhar diskuterats. Det är faktiskt så att de allra flesta,, får F-skattsedel snabbt. Detta är alltså ettmycket begränsat problem, som inte skall förstoras.Vidare har olika utredningar bl.a. till Fi-nansdepartementet lämnat ett antal förslag om olikatyper av förenklingar. Det är regeringens avsikt attåterkomma på de punkterna. Det gäller initiativ frånRiksskatteverket och från andra utredningar som hartagits fram på uppdrag.Anf. 78 ():Fru talman! Jag tror att de flesta människor skulleuppleva det som mycket märkligt om man vände påbegreppen och i stället sade: Men av lönta-garna betalar ju skatt, så det gör väl ingenting om deandra inte får möjlighet till det. Jag tycker att detborde vara självklart att man hade ambitionen bådeatt göra det så lätt som möjligt för skattebetalarna ochatt göra det så svårt som möjligt för dem som inte villfölja reglerna. Även om det är ett stort steg framåt attFinansdepartementet och finansministern vill göranågonting åt de krångliga reglerna, tycker jag inte attdet lät helt förtroendeingivande.Frågan om förenklad deklaration även för småfö-retagare är i väldigt stor utsträckning en jämställd-hetsfråga, eftersom väldigt många kvinnor vill startaoch börja bedriva sin verksamhet inom sektorer somtraditionellt inte har ansetts vara riktig näringsverk-samhet. Dessa kvinnor har därför på olika sätt intefått de bästa förutsättningarna att starta och drivaföretag, försörja sig själv och bli skattebetalare.Jag vill verkligen understryka att jag hoppas attfinansministern kommer tillbaka med konkreta för-slag.Anf. 79 Finansminister ():Fru talman! Det är naturligtvis regeringens ochFinansdepartementets avsikt att bereda alla sådanahär förslag som kan handla om förenklingar när detgäller vårt deklarationsförfarande och vår skatteverk-samhet. som man arbetar med att förenklaskattereglerna och skatteförfarandet måste detta na-turligtvis också vägas mot kraven på säkerhet ochmot de grundläggande rättigheter och skyldighetersom vi alla som skattebetalare också har att hantera.Därför är det rimligt att det utförs ett grannlaga arbetekring de här förenklingsförslagen.Jag kan försäkra frågeställaren om att vi avser attåterkomma med förslag till olika typer av förenkling-ar av vårt skatteförfarande, allt för att underlätta bådeför löntagare och för företagare.KonkurrensfrågorAnf. 80 ():Fru talman! Jag har en fråga till jordbruksminis-tern. Det är både en konkurrens- och en miljöfråga.Det finns ett litet företag på som pro-ducerar tvättmedel som används för att rengöra mjöl-keriutrustning. Mjölkbönderna gillar det här medlet.Det är prisvärt och effektivt, och det är dessutommycket miljövänligt. Men för att kunna sälja detmåste företaget ha tillgång till Arlas distributionsnät.Det har man tidigare haft, och detta tvättmedel harblivit alltmer populärt.Men en vacker dag tvingades det här företagetsom alla andra höja priset på produkten, och då ansågArla att den inte skulle få vara med längre. Medletåkte bort från prislistan och från lagerhyllorna. Fort-farande är detta tvättmedel mycket intressant, men detinträffade har självfallet inneburit att företaget harråkat ut för stora ekonomiska bekymmer. Det harsedan länge kämpat för att försöka överleva, medstora lån i bank osv.Vad tycker jordbruksministern egentligen om ensådan här historia? Vad skall man rekommenderadetta lilla företag att göra?Anf. 81 Jordbruksminister ():Fru talman! Jag har faktiskt läst om det här fallet iDagens Industri. När man läser om det och även närman hör beskriva det kan man ju intetycka att det är bra. Man kan också förundras över attdet går att göra så här, särskilt med tanke på att vi harett konkurrensverk som skall bevaka sådana här frå-gor.Jag vet att företagsledningen träf-fade generaldirektör och att dethar lett till att man återigen har tagit upp frågan.Mer än så kan jag dock inte säga i ärendet. Det äregentligen inte mitt ärende, utan det ligger väl närma-re näringsministern.Anf. 82 ():Fru talman! Den här historien har, som jag sade,pågått . Jag har själv försökt följa den i drygt ettår. Företaget ligger i i Halland.När vi diskuterar konkurrensfrågor säger vi oftaatt det är kommunerna som gör fel. Det visar sig ändågång på gång att det är de större företagen som miss-brukar sin makt mot alltför små företag. Det finnsingen offentlig kontroll över de större företagen. Dekommer alldeles för lätt undan, och många småföre-tag går i backen.Arlas skandalösa agerande innebär att vi tvingasutländska tvättmedel, fastän vårt svensktillverkade ärbättre och mer prisvärt. Kan jordbruksministern ändåtänka sig att gräva djupare i en sådan här historia, såatt man kan lyckas med att rädda företaget i fråga?Anf. 83 Jordbruksminister ():Fru talman! Om jag lovade att gräva vidare skullejag kanske inte vara riktigt sanningsenlig, eftersomjag inte vet hur jag skall gräva. Det här är just nu enfråga för Konkurrensverket.Dessutom är detta mera en fråga för näringsmi-nistern. Vad jag kan lova är att förmedla den härdiskussionen till näringsministern, som inte ärhär. Eftersom han så att säga äger ärendet, vet hankanske bättre vad man kan gräva vidare med och i.Internationell brottmålsdomstolAnf. 84 ():Fru talman! Jag vill ställa min fråga till utrikesmi-nistern. Generalsekreterare var ju i riks-dagen i går, och han pekade då bl.a. på att det förrasommaren i beslutades om ett regelverk för eninternationell brottmålsdomstol. Han efterlyste isamma passus en snabb ratificering av detta regel-verk.Min enkla och raka fråga till utrikesministern är:När kommer regeringens förslag till , så attvi kan besluta om denna ratificering?Anf. 85 Utrikesminister ():Fru talman! Det kommer för del snart.Jag kan inte säga något exakt datum, men däremotkan vi se att det fortfarande saknas oerhört mångastater. Vi räknar med att det tyvärr kommer att ta två,tre eller kanske t.o.m. upp till innan tillräckligtmånga stater har ratificerat regelverket, så att dom-stolen verkligen kan börja fungera.Det här är en väldigt viktig angelägenhet för oss,eftersom den här domstolen kommer att göra detmöjligt att döma för brott mot mänskliga rättigheterpå ett sätt som inte har varit möjligt tidigare.Sverige driver därför också i olika internationellasammanhang vikten av att länder ratificerar så attdomstolen kan börja fungera.Anf. 86 ():Fru talman! Det måste sägas vara utomordentligtbeklagligt att så många länder vill dra ut på det här,när vi så väl behöver denna domstol. Min fråga tillutrikesministern är: Är berett att vara ettföredöme och se till att vi ratificerar snabbt?Anf. 87 Utrikesminister ():Fru talman! Mycket kort: Självklart ja.Finansiering av reaktorer i UkrainaAnf. 88 ():Fru talman! Jag vill ställa en fråga till finansmi-nistern.Europeiska banken för återuppbyggnad och ut-veckling kommer attfatta beslut om en eventuell finansiering av reaktorer-na K2R4 i . Kommer finansministern somstyrelseledamot i banken att verka för att en sådanfinansiering inte skall ske?Anf. 89 Finansminister ():Fru talman! Det är en fråga som jag ännu inte, påden korta tid som jag har tjänstgjort som finansmi-nister, har haft anledning att gå in i detaljerna i. Menjag kommer självfallet, när frågan väl läggs på ban-kens bord, att ta del av allt material som finns.LandsarkivenAnf. 90 ():Fru talman! Jag vill ställa min fråga till kulturmi-nister . Den handlar om landsarkiven.I dag finns det två landsarkiv för norra , iHärnösand och i . Det senare betjänarJämtland, medan betjänar övriga Norr-land. För att klara de krav som kommer att ställaspå verksamheten framöver behöver man göra utbygg-nader i Härnösand.Min fråga till kulturministern är: Finns det någratankar eller reflexioner om att till andra regionerflytta ut delar av landsarkivet som berör t.ex. Norr-och ?Jag skulle kunna föreslå ort. På den ort där jag borhar vi väldigt gott om lokaler. Jag vet att kulturmi-nistern vet vad jag menar.Också forskarföreningen för Norr- och Väster-botten är överens om orten och att arkivet bör förläg-gas till . Finns det några planer på att delaupp den här verksamheten?Anf. 91 Kulturminister ():Fru talman! Ja, jag är väl medveten om att detfinns gott om plats i . Det finns det iandra delar av landet också.De frågor som rör landsarkiven, egentligen ävenresurs- och lokaliseringsfrågor, hanteras vanligtvis avden myndighet som ansvarar för dem, nämligen . Likväl vill jag säga, bl.a. därför att riksdagenhar uppmärksammat frågan, att vi i Kulturdeparte-mentet nu bereder frågan om vi skall tillsätta en ar-kivutredning. Det är alltså ett önskemål från riksda-gen. I så fall kommer naturligtvis en del av de frågorsom vanligtvis hanteras av myndigheten själv, , att finnas med i utredningen. Men detta ärännu inte avgjort.