prot · GM0944 · 1999-01-22 00:00:00 — Det är en näringpå frammarsch, som utvecklas och skapar tillväxt.Detta kräver bl.a. att kommunerna kan bistå med godservice, t.ex. skola, vård och omsorg.Jag har inte några färdiga lösningar på problemet.Men jag vill uppmärksamma det. Många kommunermed turistnäring ligger i dessa utsatta regioner. Där-för behöver dessa kommuner stöd av olika slag. Detkan t.ex. vara farbara vägar och järnvägar.Sälenfjällen är största vintersportort medca 60 000 bäddar och som expanderar. Fjällen besöks inte enbart av svenskar,utan har också blivit ett resmål för andra skandinaver.I dessa tider av miljötänkande och arbetslöshet -t.o.m. planeras att miljöanpassas - är detväl märkligt att det inte finns möjlighet att åka tåg tillSälen? En järnväg till skulle vara ett lyft förturister, näringsliv, befolkningen och miljön i - i hela - samt skapa många arbets-tillfällen.Det finns naturligtvis andra sätt att skapa förut-sättningar för fler arbeten i dessa utsatta regioner.Min partivän har nämnt regionala fon-der, och har nämnt en hel del annat.Men det finns fler bra förslag från . Detkan vara att satsa på småföretag, t.ex. med hjälp avskattelättnader inom den privata tjänstesektorn, lätt-nader vad gäller sjuklöneperioden samt regelförenk-lingar.Det är också viktigt att stärka ekonomin för kom-muner och landsting, så att bra vård, omsorg ochskola finns och därmed nödvändiga jobb säkerställs.Vi tycker också att det är angeläget att satsa påfler högskoleplatser. Det skall också vara möjligt attfå en del av studielånet avskrivet om man flyttar tilldessa utsatta regioner.Detta var en del förslag till regional rättvisa.Fru talman! I debatten om företagsflytt är det desmå företagen som är kvar och vill vara kvar. Demskall vi satsa på. Turismen blir kvar. Det är i principomöjligt att flytta vår storslagna natur.Anf. 98 ():Fru talman! Låt mig kasta ut följande påstående:Det går alltid att göra lite till!Motsatsen till detta enkla påstående vore be-klämmande, att jag skulle ställa mig i denna kamma-res talarstol med ett anförande om vår miljö och säga:Det går inte alls att göra mer!Då skulle vår debatt vara helt utan värde. Ingen avoss skulle sitta kvar i kammaren. Än mindre skulle viavsätta medel i statskassan för en fortsatt vård ochförbättring av miljön, som vi alla ansvarsfullt skallförvalta.Beklagligt nog måste jag konstatera att våra före-trädare åsamkat oss ett och annat ont i miljöhänseen-de. Vi måste försöka se detta med ett visst överseen-de, även om det skedde i okunskap. Vi konstaterardock, gång på gång, att man belastat jord, vatten ochluft med främmande och giftiga ämnen. Detta harskadat vår miljö.Det borde således inte vara aktuellt att vi ännu ivår tid fortsätter med och påbörjar projekt som be-lastar miljön med gifter och annat orent material. Denkunskap vi tillgodogjort oss borde kommatill pass och tillvaratas så att vi åt våra barn kan läm-na över en ännu renare miljö än den vi ärvt av våraföreträdare och förfäder. Det är möjligt att rätta tillövertrampen.Det går alltid att göra lite till!Som kristdemokrat har jag förvaltarskapet som enav mina drivkrafter i politiken. Jorden är en och dessresurser är ändliga och skall förvaltas! Vi kan intetillåta en belastning som undergräver ett samhällesbestånd oavsett om det gäller djurriket, växtvärldeneller andra naturtillgångar.Jag skall lyfta fram i mitt anförande. Jaghar växt upp i , och jag har som litengrabb sett fiskebåtarna landa stora tonfiskar i hamnen.Den tiden ligger emellertid bakom oss. Tonfiskentrivs inte längre i dessa vatten. Jag ser emellertid framemot den tid när vi åter kan konstatera att ärett rent vatten, befriat från miljöbelastande aktiviteter.Beviset blir när fiskbeståndet åter blir normalt i detvackra Öresund.Som en tidigare bromotståndare - tro nu inte attjag ändrat åsikt, det tänker jag inte göra, men att stri-da mot detta projekt är värre än att såga i betong -måste jag erkänna med tacksamhet att brokonsortiettillvaratagit miljöintresset och värnar den miljö somtemporärt är en extremt stor byggarbetsplats. Tack-samt nog konstaterar vi att miljörörelsen, och andrasom engagerat sig i dessa frågor, har lyckats med enutmärkt behandling av vattenmassor undersåväl byggtiden som, vad jag förstår, även efter detatt bron står helt färdigbyggd. kommerinte att skada faunan och miljön mellan ochSverige. Vad biltrafiken eventuellt kommer att åsam-ka är en annan fråga som jag inte ämnar beröra i dag.Brobygget har sedan starten varit mycketnoggrant kontrollerat. Stora summor har investeratstill förmån för en miljösäker konstruktion och bygg-nation. Det känns tryggt för oss som bor och byggerpå båda sidor om brons landfästen.Fru talman! Med denna bakgrund som inledningvill jag aktualisera ett annat pågående projekt i Öre-sundsregionen.Samtidigt som brobygget påbörjats har från kus-ten i gjorts påfyllnader i påca . har alltså blivit bestulet på100 hektar vattenyta och dessutom dess levande bot-ten.Öresund är i denna region en betydande lekplatsför torskyngel. Vegetationen är livsviktig som skyddoch näringstillskott för fiskbeståndet. Det är dåmycket märkligt att konstatera vad som dagligenpågår i södra . som man anmärkeroch framför rädsla över att bropelarna skall hindravattenflödet genom , dämmer man uppca mark i utanför Malmö.Detta är inte bra. Vi vet att har ett alltförlitet och svagt genomflöde. Hela skall syre-sättas genom detta smala sund. Därför är det oändligtviktigt med ett öppet vatten som kan ge fritt lopp fördet syrerika vattnet från Kattegatt.Beklagligt nog är det inte bara vattenflödets be-gränsning som oroar mig. Fyllnadsmassorna somtransporteras med flera lastbilar till Öresundtippar sin last i vattnet utan någon extern kontroll.Detta skall inte på något sätt förväxlas med Öre-sundsbrobygget. Till skillnad från brobygget, somhela tiden har en extern och professionell miljökon-troll, har dessa fyllnadsmassor som dumpas iÖresund ingen extern kontroll. Fyllnadsmassornakontrolleras endast av en intern kontrollant.Vid byggandet av bron eller vid andra insatser imiljön är det inte ovanligt att man tvingas byggabarriärer för att hindra urlakningar från fyllnadsmas-sorna att sprida sig ut till övriga naturen. Men så ärinte fallet i detta dumpningsprojekt.Fru talman! Jag vill aktualisera detta ännu engång. Vi måste förändra beteendet så att vi får trygg-het i regionen om vad som dumpas i . Miljö-ministern är informerad om detta, men jag tvivlar påatt problemet tas på allvar, beklagligt nog. Vi kan inteacceptera att detta fortgår. Det måste omgående tillett beslut och spelregler över hur vi använder vårnatur.Som kristdemokrat anser jag det vara nästintillstraffbart att stjäla av yta tillförmån för landytor, speciellt när vi från riksdagendessutom har anslagit medel till att bygga våtmarkerpå land. Om vi hårdrar detta, bygger vi konstgjordadammar och sjöar på land, dessutom med statligabidrag, som vi anlägger industriområdenoch torrlägger stora ytor i Öresund.Öresund mår inte bra! Även om syrgashalten harförbättrats, speciellt i de kustnära områdena, får viinte slå oss till ro. Det måste till förbättringar även pådjupt vatten.Vid mätningar i , vilket sker med profes-sionella dykare regelbundet, har det framkommitmätbara skillnader på den ständigt växande svarta ochdöda dy som är förödande för all vatten- och botten-vegetation. låg denna svarta nivåpå , och visar mätningarna attden höjts på vissa områden.Vad skall det bli av ? Det måste gå att gö-ra lite till! Vi måste få stopp på miljöförstöringen iÖresund!Fru talman! Det skulle vara intressant att veta vil-ka åtgärder vår miljöminister ämnar vidta för att för-bättra förutsättningarna för miljö.Även om vissa värden blivit bättre konstateras atthalten av närsalter i de vattendrag som mynnar ut iÖresund har varit extremt hög och att det ävenhar varit onormalt höga halter av både fosfor ochkväve. Det går att rätta till detta.För cirka ett år sedan var syrgashalten förhållan-devis låg längs hela . Bottenvattnetvar mycket salt, och vid mätningarna kunde mankonstatera både lägre syrgashalter och syrgasmättnad.Tacksamt nog har detta rättats till.Avslutningsvis vill jag säga att Kristdemokrater-na, en gång hånfullt kallat Vatten- och luftpartiet, vartidigt ute med miljöfrågorna och även nu kräver attvattnet skall vara rent. måste återigen bli ettsunt sund!Anf. 99 ():Fru talman! Jag är en typisk stockholmare. Jagkommer nämligen från markerna mellan ochFalköping. Det är inte så att jag menar att alla stock-holmare kommer från , saligt i åmin-nelse. Däremot visar det sig att om man skrapar litepå en stockholmare träder det vanligen fram en per-son med stark känsla och med starka bindningar tillnågon mer eller mindre exotisk del av landet. Egent-ligen är vi stockholmare, åtminstone någon genera-tion bakåt, lantisar allihop.Det är inte så konstigt. När andra delar av landethar drabbats av arbetslöshet har expansi-vitet varit ett möjligt och bra alternativ för den ar-betslöse från Ö-vik, , Ankarsrum osv. Dettahar också medfört att stockholmare ofta har godakontakter med olika delar av . Uttryckt på ettannat sätt, ger älgjakten i även utslag iantalet tillfälligt tomma kontorsstolar i Stockholm.Stockholmarna tycker inte att det är fel att störreoch mindre orter i landet blir starka och utvecklas -tvärtom. Vi tycker att det är jättebra om det finnsgoda vägar till så att industrin kan utvecklasdär eller om det skapas nya IT-arbetsplatser i Lyck-sele. Alla självfinansierade arbetstillfällen välkomnas.De personer som flyttat till Stockholmsområdethar nämligen inte gjort det av elakhet gentemot dengamla hemkommunen, utan de har gjort det därför attde behövde arbete, i stället för att vara arbetslösa påorter som ofta varit hårt drabbade av arbetslöshet. , som vissa samhällsdebattörer före-slagit, med rent prohibitiva metoder skulle stoppainflyttningen till vore grymt mot dem somhar nog av problem med uteblivna inkomster beroen-de på arbetslöshet och sjunkande värden på egnahemi glesbygden.För arbetslöshetskommunerna har det dessutomofta varit angeläget att minska trycket på kommunenssociala resurser. När de som behövs för att lokaltadministrera arbetslöshetskassan redan är rekryteradeoch när tjänsterna på är besatta finnsdet inte mycket kvar av sysselsättning, men de socialakostnaderna ökar ständigt. Då talar man inte om attstoppa avfolkningen eller stoppa inflyttningen till dedelar av landet där det kan erbjudas arbete. Det för-står jag.Det är viktigt att huvudstaden och andra tillväx-tregioner utvecklas på ett sätt som är bra, inte bara föratt kunna bereda arbete för dem som flyttar hit.Görel Thurdin, tidigare centerpartistisk planmi-nister, konstaterade efter en tur genom det som senareskulle bli , att Stock-holms utveckling var viktig även för henne somnorrlänning. "är ju även min huvudstad",sade hon.Och visst är det så. har betydelse förstora delar av vårt land på många olika sätt. OmStockholm har så stor attraktionskraft att vi når godakontakter runt kan det få stor betydelse förmånga orter i landet i form av nya marknader föravsättning av svenska produkter.Stockholmsområdet måste få en utveckling sommedför att exempelvis och andra stora före-tag stannar i . Det stöder hela landet, ochdet stöder underleverantörer runtom i . Hurmycket Stockholmsnegativa krafter än önskar detkommer ingen att få att flytta sitt huvud-kontor till någon svensk småstad. Om flyttarså inte flyttar de till , eller någonannan småkommun. Vi har lika stor anledning att slåvakt om en god utveckling i huvudstaden, likaväl somvi har anledning att göra det i , ellerTidaholm.Samspelet mellan storstad och landsort måstefungera så att vi tar vara på alla möjligheter som varoch en av de här orterna har för att kunna bidra tillfolkförsörjningen. Vi måste vara rädda om de områ-den som visar tillväxtkraft. De behöver exempelvis fåmöjligheter till goda utbildningstillgångar och godakommunikationer. Med en lämplig skötsel är det dehär områdena som kan ge dragkraft i framtiden.Stockholm är inte utan problem. Några harnämnts här tidigare. Enligt uppgifter som jag har fåttfrån universitets studentkår slogs 47 000sökande om 15 500 platser vid universi-tet . Två av tre sökande blev alltså utslag-na.När det gäller trafiken har vi problem i Stock-holm, och det har medfört att staden och landstingetpå ett unikt sätt tar del i statens finansiering av deregionala kommunikationerna. Detta sker trots attstockholmarna i genomsnitt bidrar till statsbudgetenmed per person, medan den genomsnittli-ge svensken bidrar med 45 600 kr.Det aktuella utredningsförslaget om kommunale-konomisk utjämning är synnerligen oroande, tyckerjag. bidrar stockholmarna tillsammans med ca 5miljarder kronor till finansiering av verk-samhet i övriga landet. föreslås det i det aktuellautredningsförslaget att stockholmarna skall öka sittbidrag med ytterligare till 8,5miljarder kronor.Jag säger bara: Var aktsam om ochdess tillväxt! Vi klarar inte vad som helst. Den dag dåEricsson och andra stora företag beslutat att flytta tillorter utanför gränser är det för sent att göranågot åt saken.Anf. 100 () replik:Fru talman! talade om de exo-tiska delarna av landet. Vi som kommer från andraställen än , vilket är en majoritet av Sveri-ges befolkning, vill inte bli betraktade som en exotiskdel av det land som vi kommer ifrån, på samma sättsom inte vill bli betraktat som en exotisk delav världen utan som en fullvärdig kompetent handel-spartner i hela det internationella samfundet, så att vikan utbyta kultur och verksamheter med varandra.Vi vill inte att de ställen vi bor på skall vara stäl-len dit stockholmare åker enbart för att bedriva äl-gjakt. Vi vill ha samhällen där invånarna kan leva påskogsbruk, jordbruk, jakt och fiske.Ser inga problem med attfolkomflyttningen sker så snabbt som den nu gör närdet gäller bostadsbristen? Han tog själv upp t.ex.studenter. Det är en enorm bostadsbrist bland stu-denter i , medan det finns bostäder ute ilandet. Varför kan man inte se till att fler bor ochstuderar där det finns bostäder?Anf. 101 () re-plik:Fru talman! Jag menar att jag kommer från en ex-otisk del av landet. Områdena mellan och har många stora turistiska värden som är trev-liga att utnyttja. Men vi har problem med sysselsätt-ningen, och vi måste leva på någonting. Vi kan intebara leva på kärlek och mossavatten, som ett uttryckfrån den aktuella regionen säger.Folkomflyttningen medför problem även i Stock-holm. Visst gör den det. Dem måste vi komma tillrätta med. Först som sist måste vi se till att vi harnågonstans att jobba. Vi måste försörja oss. Vi måsteha självfinansierade jobb. De möjligheterna måste vita till vara och utveckla. Det gäller både i ,och Sydsverige.Anf. 102 () replik:Fru talman! Både och jag ärmedvetna om att det är problem ute på landsbygdenoch att det blir problem för . Men på vilketsätt kan bidra till att få en regional ba-lans som gör att det skapas riktiga arbeten och att deriktiga arbetena stannar kvar ute i landet, och att denkoncentration och den snabba inflyttning till Stock-holm som sker upphör?Vi har en gemensam syn. Skatteutjämningsförsla-get är, precis som säger, ett pro-blem. Där tror jag att vi skall kunna samarbeta medstorstadsregionerna och se till att vi får en förändringav skatteutjämningssystemet. Vi ser det kanske litegrann från olika synvinklar, men jag tror att vi till-sammans skulle kunna få fram ett förslag som gynnarflera delar av landet.Anf. 103 () re-plik:Fru talman! Visst måste företagsamheten i landetsom helhet få bättre villkor och bättre möjligheter attutveckla sig, oavsett geografisk hemvist. Men vi kanockså göra som man har gjort i . Man harsamarbetat med kommuner i Bergslagen i ett projektsom kallas för för att möjliggöraett utnyttjande av marknadsföringsmöj-ligheter, så att tillverkare av komponenter och andraindustriella produkter i Bergslagen skall kunna nå utpå en större marknad utan att behöva flytta till Stock-holm.Anf. 104 () replik:Fru talman! pratar om samspelmellan landsbygd och i ena ändan. I andraändan säger han att man inte skall komma med för-slag om att flytta ut t.ex. och att det är felom skatteutjämningen drabbar hårt. Jagfunderar över vad detta samspel mellan landsbygdoch då skulle röra sig om.Anf. 105 () re-plik:Fru talman! Jag behöver bara hänvisa till mitt all-deles gjorda inlägg.Anf. 106 () replik:Fru talman! Då har jag en fråga till Carl-ErikSkårman. Är det så märkligt om vi i , t.ex.,tycker att gärna kunde ligganågonstans i övre , där trots alltutvinner de miljarder som det gör?Anf. 107 () re-plik:Fru talman! Nej, jag tycker inte att det är så kons-tigt, men jag tycker också att kontor skallvara beläget där det på bästa sätt tillgodoser den to-tala sysselsättningen i landet.Anf. 108 () replik:Fru talman! Jag har förstått att sig vara Stockholmsvän. Jag har förstått attSkårmans tal var färdigskrivet långt innan dennadebatt, men vad jag inte kan förstå är att Carl-ErikSkårman och många moderater inte inser att det finnsett samband mellan besvärligheter och överhettnings-problem i när det flyttar hit förmånga människor och den tvinsot ochutarmning och de bekymmer på grund av bristandebefolkningsunderlag som finns i andra delar av lan-det. Rent intellektuellt borde företrädare för alla par-tier i denna kammare kunna förstå detta samband ochatt det är ett bekymmer om vi får en obalanseradtillväxt i detta land.Anf. 109 () re-plik:Fru talman! Det är en olägenhet om vi får enobalanserad utveckling i landet. Visst är det så. Menvi behöver också utveckla Stockholms- och Mälar-dalsområdet på ett sådant sätt att vi kan erbjuda sys-selsättningsmöjligheter till folk i Bergslagen som intehar några jobb kvar. Det är därför som vi behöverkommunikationer. Det är därför som det är olyckligtatt den socialdemokratiska regeringen bröt Denni-söverenskommelsen. Om vi har kommunikationersom gör att vi inte behöver tränga ihop oss i eller bygga skyskrapor på nedreNorrmalm påverkar det hela utveck-ling.Anf. 110 () replik:Fru talman! Jag vill rikta ett tack till Carl-ErikSkårman för det lilla erkännandet att det är en olä-genhet för om man växer för snabbt. Detär det många av oss har försökt säga i denna debatt.Det är till gagn för hela vårt land om vi har en balan-serad utveckling i hela landet. Då borde alla inse attdet är ett bekymmer om växer med ett heltMalmö plus . Jag sade i mittinledande anförande att man växer med ett helt Gäv-leborg - 290 000 människor på 20 år.Det är självklart att det leder till segregation, bo-stadsspekulation, bilköer, miljöproblem och allt vaddet kan vara. Därför borde alla partier kunna medver-ka till en bra kraftfull regionalpolitik, som ser till attbalansera utvecklingen så att vi får tillväxt i hela vårtland.Anf. 111 () re-plik:Fru talman! Det är därför som det är viktigt attSven , och andra bidrar tillatt underlätta för att utvecklas såatt vi inte får problem av den för snabba tillväxtenoch så att vi fortsättningsvis också kan bereda dearbetslösa från Bergslagen och andra delar av landeten sysselsättning. Här finns en tillväxtmöjlighet att tavara på när det gäller att bereda en bättre utkomst förfolkhushållet.Anf. 112 ():Fru talman! Det krävs nytänkande, erfarenhetsut-byte, många aktörer, utbildning, kompetensutvecklingoch inte minst visioner för att man skall klara avframtidens arbetsmarknad och därmed också få enutvecklad välfärd för alla. Arbetslösheten är fortfa-rande alldeles för hög, och tryggheten för dem somhar ett jobb är långt ifrån acceptabel för alla.Man kan givetvis inte strunta i ekonomin. Landetsstatsfinanser är en förutsättning för en positiv utveck-ling. Såväl små som medelstora företag måste gesmöjligheter att överleva och växa där växtkraften ärbefintlig. De regionala tillväxtavtalen och de direktivsom näringsministern har redovisat inför denregionalpolitiska utredningens kommande arbete serjag som mycket viktiga för att vi skall få en bra ba-lans och positiv utveckling i hela landet. Om vi blick-ar tillbaka i tiden ser vi att de regioner som hadebekymmer när vi införde regionalpolitiska insatserfortfarande behöver en hel del stöd och hjälp.Fru talman! En av de kanske allra största utma-ningarna för svenskt välfärdssamhälle är att bryta denväxande sociala och etniska segregationen, somonekligen är mest framträdande i storstäderna. Segre-gationen hotar att undergräva den grundläggandeförutsättningen för varje stadsbildning, medborgarnaskänsla av gemensamt ansvar för varandra och för sinstad, sin bygd. I många storstäder runtom i världenexisterar inte längre detta grundläggande ansvar.Resultatet av en sådan utveckling är förödande: socialutslagning, kriminalitet, miljömässig kollaps och iförlängningen en total likgiltighet inför det demokra-tiska systemet.Storstadsregionerna har inte generellt svårare änandra regioner att skapa ekonomisk tillväxt och sys-selsättning. Det är precis tvärtom. Storstäderna utgörtillsammans med vissa entreprenörstäta regioner, t.ex.Gnosjö i , motorer när det gäller återhämt-ningen i ekonomi. Det finns dock ett antaluppfattningar och mytbilder som skapar politiskaproblem för storstäderna att spela rollen som sam-hällsekonomiska motorer.Först och främst florerar det en myt om Sverigesom en statisk marknad. Tillkomsten av ett nytt jobb iStockholm antas leda till förlust av ett arbetstillfällenågon annanstans i . Detta sätt att resonerainnebär att det blir politiskt svårt för regering ochriksdag att bidra till investeringar för tillväxt i stor-stadsregionerna. Men sanningen är naturligtvis be-tydligt mer dynamisk än så. Historien visar t.ex. atttillväxt i också har lett till tillväxt och nysysselsättning i andra delar av landet. Stockholmsaknar t.ex. nästan helt byggmaterialindustrier, vilketleder till att varje byggprojekt i genererarett stort antal arbetstillfällen i andra delar av landetsom har bättre förutsättningar för sådan industri. Jagsäger alltså att man måste tänka på att verksamheter-na skall kunna vidareutvecklas och leva där de harstörst möjligheter till det.Varje region har unika resurser och unika konkur-rensfördelar. Det är därför viktigt för nationen i sinhelhet att också storstadsregionerna får utnyttja defördelar som deras storlek, befolkningssammansätt-ning och geografiska läge ger.Fru talman! Ett annat perspektiv som ofta saknas iden svenska regionalpolitiska debatten gäller interna-tionaliseringen av ekonomin. utgör inte läng-re ett avgränsat ekonomiskt system där företagenväljer mellan olika svenska städer när de skall lokali-sera sin verksamhet. I själva verket står valen oftastmellan t.ex. och ett antal andrastäder i norra : , ellerAmsterdam. Det innebär att Stockholmsregionenmåste vara konkurrenskraftig för att somnation skall kunna dra till sig så mycket investeringarsom möjligt.Fru talman! har också förut-sättningar att spela en huvudroll i den svenska Öster-sjöpolitiken. Bara i , S:t Petersburgsområdetoch norra bor närmare 50 miljoner människor.Det handlar om en enorm potentiell marknad. Dethandlar också om utbyggnaden av ett nödvändigtmellanmänskligt, kulturellt och demokratiskt utbyte.För att regionens insatser skall vara framgångsrikakrävs emellertid att de ingår i den större nationellaÖstersjöstrategin, som regeringen ansvarar för. Det ärväsentligt att regeringen definierar de olika svenskaregionernas viktigaste uppgifter i Östersjösamarbetetoch att de nationella investeringarna används för attförstärka de regionala insatser som görs.Fru talman! Det finns mycket att säga om kom-petensutveckling, utbildning, vidareutveckling osv.Det gäller inte minst forskning: spetsforskning,grundforskning och tillämpad forskning.Jag vill också säga några ord om integrationspoli-tiken. Det är viktigt att ta fram nationella mål somsätter en grundläggande ideologisk ram och är sty-rande för de statliga myndigheterna. Det räcker intemed enbart den nyinrättade integrationsmyndigheten.Regionalpolitik och regional utveckling måstesyfta till att ge likvärdiga levnadsvillkor för männi-skor i olika delar av landet. Det skall vara möjligt attarbeta och bo i hela vårt avlånga land.