prot · GM0962 · 1999-03-03 00:00:00 — Regeln i mot olaga diskrimineringhar ytterligare en annan konstruktion. Lagstiftningenmåste dessutom utformas så att den inte i onödan gördet tungt och besvärligt för företagen att anställa. Omman menar allvar med att företagandet och särskilt desmå företagen skall stimuleras måste man inför varjeny lag - sedan man bestämt sig för att en ny lag äralldeles nödvändig - noga tänka igenom hur den skallse ut för att tjäna sitt syfte, som den intehämmar företagandet.Jag kan ha förståelse och respekt för att det harvarit svårt att lägga fram ett lagförslag som är balan-serat och där de olika och många synpunkterna vägsin. Vad jag däremot inte kan förstå är varför regering-en inte direkt arbetat ihop de tre utredningsförslagentill en enda lag. Det är en underlig situation, och jagvet inte om det förekommit tidigare attriksdagen getts uppdraget att parallellt behandla tre istort sett identiska förslag. Regeringen har inte kunnatge någon godtagbar förklaring till denna märklighet.Det tycks ju trots allt som om alla är överens om atten samordnad lagstiftning vore att föredra.Den stora bristen med denna diskrimineringslag-stiftning är att den är så splittrad. Förutom lagen ometnisk diskriminering finns det lagstiftning, ellerkommer att finnas efter dagens riksdagsbeslut, motdiskriminering av handikappade i arbetslivet samtlagstiftning mot diskriminering i arbetslivet på grundav sexuell läggning. Lägg därtill att vi redan har jäm-ställdhetslagstiftningen som berör diskriminering avvisst kön i arbetslivet. Då kan man lätt inse att lag-stiftningen blir alltmer komplex och svåröverskådlignär antalet lagar ökar. Risk finns också att lagarnaförlorar i tyngd när de blir så många. Folkpartietanser att regeringen borde ha lagt fram det här försla-get samlat där alla bestämmelser om diskrimineringhade funnits i en enda lag.Det är olyckligt att regeringen hyser en alltför stortilltro till att problemen med diskriminering inomarbetslivet kan lösas med enbart lagstiftning. I mångafall kan delar av ett problem lösas genom informa-tion. Lagarna borde därför kompletteras med en in-formationskampanj för att på denna väg minska pro-blemet med den etniska diskrimineringen. Det gällerinte minst den offentliga sektorn, som är en mycketstor arbetsgivare och borde kunna ses som ett före-döme i kampen mot diskriminering.Lagstiftningen måste också avvägas så att den intehindrar företagsamheten. lägger, som vihar sagt tidigare, stor vikt vid att lagarna inte läggerhinder i vägen för att starta och vidareutveckla före-tag. Ett i och för sig mycket lovvärt lagförslag kanäven få den konsekvensen att det slår undan benen förföretagen genom att lägga orimliga krav på dem närdet gäller skadestånd m.m. Det finns därför skäl attuppmärksamt följa tillämpningen av vissa delar i detnu liggande lagförslaget.Så till ställningstagande. Jag inledermed att säga att vi finner en lagstiftning mot diskri-minering i arbetslivets olika moment som mycketangelägen att genomföra. Våra synpunkter går när-mast ut på att komplettera och förhindra de negativaeffekter som i propositionerna inte har arbetats bort.I reservation 4 har vi tillsammans med Centerpar-tiet tagit upp frågan om de enskilda företagens svå-righeter att hantera en så här komplex och svåröver-skådlig lagstiftning. Det finns också risk att lagarnaförlorar i tyngd om de blir alltför många. Vi pläderarockså för att inte bara sikta till en samordning avnuvarande lagar som ligger för beslut på riksdagensbeslut utan också överväga om t.ex. nuvarande jäm-ställdhetslag borde inarbetas i en kommande samord-ning. På det sättet skulle även de olika ombudsman-nainstitutionerna kunna sammanföras till en myndig-het.Folkpartiet har för övrigt pläderat för - det gör vi ireservation 13 - att Ombudsmannen mot etnisk dis-kriminering skall ha en fristående ställning i förhål-lande till olika aktörer, inte minst den regering somannars man lätt får ett beroendeförhållande till. Varjemisstanke om lojalitetskonflikt måste undvikas. blir direkt underställd fårvi en god garanti för en självständig ställning.I reservationerna 14 och 15 tar vi upp ombuds-mannens mandat och behovet av en informa-tionskampanj mot etnisk diskriminering. Här betonasockså den offentliga sektorns plikt att vara föredöme ibekämpningen av etnisk diskriminering, inte minstdärför att det är en så stor arbetsgivare.I reservation 11 har vi noterat att trakasserier kanförekomma i fler led än enbart mellan arbetsgivareoch arbetstagare. Det kan vara så att arbetstagaretrakasserar en arbetskamrat. Det borde också utkrävasett särskilt ansvar i sådana situationer.I reservationerna 5, 6 och 8 tar vi upp diskrimine-ringslagstiftningen och företagandet. Folkpartietlägger stor vikt vid att konceptet om att med kraftdriva en politik som skapar flera arbeten genom fö-retagande inte skall motverkas av en lagstiftning, somi och för sig kan vara mycket lovvärd men som slårundan benen genom att det ställs orimliga krav pådem när det gäller t.ex. skadestånd. Regelsystemetkan - oskickligt hanterat - få till följd att arbetsgiva-ren drar sig för att över huvud taget anställa ny perso-nal.När det gäller de aktiva åtgärderna har vi i en av-vikande mening nr 8 i socialförsäkringsutskottet note-rat att företagare i förväg måste känna till vad somförväntas av dem. Diskrimineringsombudsmannenbör ha som uppgift att stödja och utveckla arbetet företnisk jämställdhet i företagen, bl.a. genom metodut-veckling och spridande av goda exempel. Vi hävdarockså att det hade varit en fördel om sådana här åt-gärder hade preciserats i propositionen. Detsammagäller det svåra förbud mot etnisk diskriminering somskall gälla både direkt och indirekt sådan. Jag tror detligger en större fara i att en arbetsgivare skall kunnadömas för diskriminering om han eller hon saknarinsikt om den etniska tillhörigheten än om diskrimi-neringen genomförs oavsiktligt. Det måste ansesoacceptabelt speciellt för småföretagare, och då drarman sig, som jag sade tidigare, för att anställa. Därförhar våra företrädare i socialförsäkringsutskottet påpe-kat att borde uttala att en oavsiktlig indirektdiskriminering inte skall skadeståndsbeläggas.Ändå vill jag - trots dessa ganska tydliga randan-märkningar - slå fast att hävdar värdet avatt vi får en lagstiftning mot diskriminering i olikaformer inom arbetslivet.Det har varit intressant att se hur andra partier harformerat sig. Jag noterar att utanen enda reservation har anammat regeringens förslag.Med tanke på argumenteringen i den egna motionenborde det ha varit läge att påpeka några viktiga saker,inte minst för småföretagargruppen.Den mest fascinerande hållningen till den före-slagna lagstiftningen har emellertid Moderata sam-lingspartiet. Man lyckas prestera inte mindre än tre,kanske rent av fyra, ståndpunkter i anslutning tillregeringsförslagen. Även om tassarmycket försiktigt har i arbetsmarknads-utskottet yrkat blankt avslag på propositionerna. Mo-deraterna i socialförsäkringsutskottet - åtminstone75 % av dem - är däremot mycket angelägna att skri-va ut att man inte har yrkat avslag på propositionernaoch att utskottsmajoriteten har ställt sig bakom ettförslag om en utredning som syftar till sammanlägg-ning av lagstiftningen. Man t.o.m. talar om att utvidgalagstiftningens tillämpningsområde att även avseandra delar av samhällslivet. En fjärde moderat isamma utskott sällar sig till de avvikande synpunktersom framförts av . Utöver att moderaternai socialutskottet önskar en samordnad lagstiftninglandar de slutligen på att "inte nu fatta beslut i enlig-het med propositionerna".Fru talman! Det må vara varje parti obetaget attformulera sin eller sina ståndpunkter, men det äronekligen originellt med detta rekord av åsikter isamma ärende. Det måste ses som något av en inno-vation.När det gäller socialdemokraterna tog re-geringen mycket på sig för att komma medförslagen. Ändå var det högst ofullgångna förslag,och jag har ju pekat på vad jag menar med det. För-slagen var inte av den kvaliteten att de snabbt kundebehandlas av . Det är depresenterades här, och det har varit jättearbete atthantera dem, både juridiskt och tekniskt. Den åsiktsom har framförts från många håll att det hela kan blisvårhanterligt dröjer kvar då vi nu har kommit så härlångt i debatten.Att detta med tre parallella ärenden är en otymp-lighet för oss i är kanske ett mindre pro-blem. Men vad som är betydligt värre är vad dettamedför för dem som skall tillämpa lagarna ute påarbetsplatserna. Jag kan inte heller se att de som skallskyddas av lagarna skulle ha något intresse av att detär så många olika lagar. Tvärtom borde en samord-ning av lagstiftningen bli ett både kraftfullare ochtydligare vapen i kampen mot all diskriminering iarbetslivet.Fru talman! Jag står självfallet bakom de reserva-tioner och de utskottsskrivningar som Folkpartietmedverkat till. Med för tids vinnande nöjer jag migmed att yrka bifall till reservationerna 5 och 8.Anf. 5 () replik:Fru talman! Eftersom trots sinlånga riksdagserfarenhet inte mäktar med att läsainnantill i handlingarna vill jag korrigera honom påden punkt där han hade fel.Det har varit moderater i arbetsmarknadsutskottet,socialutskottet och socialförsäkringsutskottet inblan-dade i hanteringen av detta ärende. Moderata sam-lingspartiet har i lagstiftningsärendet en uppfattning,och den har presenterats i en kommittémotion från demoderata företrädarna i arbetsmarknadsutskottet.Av de moderater i de tre utskotten som har varitinblandade i hanteringen har alla en sammanfallandeuppfattning utom en ledamot, han står antecknad på talarlistan föreslår jagatt överlåter till attsjälv klargöra för kammaren vilken hans avvikandeuppfattning är.De ledamöter i socialförsäkringsutskottet som harkonstaterat att vår kommittémotion inte innehöllnågot konkret avslagsyrkande på lagförslagen i pro-positionen har alldeles rätt. Vår kommittémotioninnehöll inte något avslagsyrkande. Den innehöll trehemställanspunkter vilkas innebörd lika fullt varyrkande om avslag på propositionerna. Den distink-tionen har missat.Anf. 6 () replik:Fru talman! Jag är naturligtvis medveten om attdet har varit många inblandade, och det gäller för allapartier. säger att det handlar omett konkret avslagsyrkande. Men om man inte utsägerdet i motionen och dessutom uppträder med så tjockafilttofflor som gjorde på den punk-ten är det ju inte konstigt om man fortfarande någotfunderar över var Moderata samlingspartiet befinnersig någonstans. Men det är bra om de under resansgång har kunnat nå en enighet. Då har ju riksdagsbe-redningen inte varit förgäves.Anf. 7 () replik:Fru talman! Det är så sällan som jag brukar ankla-gas för att bära filttofflor så det skall jag väl kunnaleva med.Sanningen, , är att vi har varitmycket tydliga i vår kommittémotion liksom i vårareservationer i utskottet. Vi tycker inte att de lagför-slag som regeringen har lagt på bord mot-svarar de krav som enligt vår uppfattning måste stäl-las på en diskrimineringslagstiftning.Innebörden av det tillkännagivande som vi harbegärt att skall göra är att man skall avslåde framlagda lagförslagen.Anf. 8 () replik:Fru talman! I ett avseende är jag är överens, och det är att detta regeringsför-slag inte har motsvarat de förhoppningar som vi harhaft. Ändå har vi kommit till olika slutsatser. Folk-partiet är, som jag sade, i grunden mycket angelägetom införandet av en lagstiftning mot olika typer avdiskriminering. Moderata samlingspartiet har kommitfram till en annan slutsats och yrkar avslag på rege-ringsförslaget. Det kan jag ha respekt för, men detkan vara bra att det sägs att vi på den här punktendelade på oss, och det beklagar jag.Anf. 9 ():Fru talman! En ung svensk kvinna sökte i slutet avförra året ett arbete som receptionist på ett hotell i envästsvensk stad. Hon var mycket kvalificerad fördetta arbete, men hon fick det inte. Kvinnan ringdeupp chefen för hotellet, och han tyckte att hon skullekomma på intervju. Han gav henne också vissa för-hoppningar om att hon skulle passa väldigt bra förarbetet. Men när hotellchefen såg den unga kvinnanblev han helt förskräckt. Han sade: Du är alldeles förmörk. Jag kan inte anställa en sådan som du.Nu efteråt förnekar hotellchefen att han har sagtså. Men den unga kvinnan anmälde detta till polisenoch diskrimineringsombudsmannen. Facket försöktedå att förhandla med arbetsgivaren för att kommafram till en lösning, men förhandlingarna slutade itotal oenighet. Hotellchefen säger att det var på andragrunder som han inte kunde anställa den unga kvin-nan. I stället sade han till henne: Jag tycker att duskall åka till . Där är det mycket mer interna-tionellt så där kan du få arbete. Här i dröjerdet innan du med din hudfärg kan få ett sådant härarbete. Jag vet att flera andra svenska tjejer med enannan hudfärg har fått jobb i . Du får vänta tilldess att det blir mer blandat här i Sverige.Den unga kvinnan tyckte att det var fel att tänkaså på ett hotell där man har många utländska gäster.Hon kommer från men är adopterad och upp-vuxen i . Hotellchefen säger att han menadeinget negativt. Han hade bara sett hur en del flickorhade fått jobb i London.Men hotellchefens förutsägelse att den unga kvin-nan inte skulle få jobb i slog fel. Hon fickjobb på ett hotell i en västsvensk stad.Vid uppvaktningen i utskottet hörde vi att manmånga gånger sållas bort redan i ansökningsögon-blicket på grund av att man har ett utländskt efter-namn, och det är väldigt svårt att kontrollera hurmånga som har sållats bort.Det är viktigt att ta till vara invandrares mångagånger höga utbildning och deras yrkeserfarenhet häri , inte minst med tanke på vår höga arbetslös-het naturligtvis. De kommer att göra en mycket brainsats här i , och de behövs verkligen på ar-betsmarknaden.Fru talman! anser att arbetsmark-nadsutskottets betänkande som behandlas är ettframsteg för att uppnå bättre villkor i arbetslivet, föratt förhindra att människor med funktionshinder, avutländsk härkomst eller på grund av sin sexuellaläggning diskrimineras.Vi tycker att det är viktigt att dessa lagar kommertill stånd som klart reglerar förhållandet med diskri-minering. I vårt samhälle måste det finnas utrymmeför alla. Ingen skall behöva utsättas för krän-kande behandling vare sig inom arbetslivet eller ivardagslivet.Vi tycker att det är bra att den nya lagstiftningenträder i kraft . På grund av frå-gans art är detta väldigt angeläget. Men vi anser ock-så att en samordning av lagarna är bra och attden skall genomföras efter en utvärdering och nog-grann genomgång. Därför ser vi gärna att någon formav uppföljning och reformering sker inom en snarframtid. Det är också viktigt med en uppföljning avbl.a. lagen om förbud mot diskriminering i arbetslivetav personer med funktionshinder, som vi skriver imotion och yttrande från socialutskottet. Exempelviskan kommuner och landsting vägra att verk-ställa domstolarnas beslut om funktionshindrades rätttill insatser utan att några åtgärder vidtas från statenssida. Detta bör självfallet också samordnas.Det är betydelsefullt att ombudsmannens arbets-uppgifter inte kan ändras beroende på vilken regeringvi har utan att frågan underställs . Vi tyckerdärför att det är av vikt att de olika ombudsmännenhar en självständighet gentemot regeringen. Dettaåterfinns också bl.a. i de s.k. Parisprinciperna, somantagits av , vars krav påsjälvständighet ställs på organ för skydd av mänskligarättigheter.I vår motion har vi också tagit upp frågan ommöjlighet till positiv särbehandling, vilket utskottetbehandlar med en mjuk skrivning. Man säger att detskall kunna vara möjligt att anställa en särskild sö-kande som tillhör en utsatt grupp på arbetsmarkna-den, även om det skulle finnas likvärdiga eller t.o.m.mer meriterade sökande.För att främja den etniska mångfalden bör positivsärbehandling kunna utnyttjas. Dock skulle en ut-trycklig regel om positiv särbehandling ha varit attföredra, enligt min mening.Vi i har i flera motioner skrivit omantidiskrimineringsklausuler. Vi har inte reserveratoss i betänkandet, men vi kommer att stödja reserva-tionen från Vänsterpartiet.Dessa klausuler är ytterligare ett verktyg i kampenmot diskriminering av människor på grund av etnici-tet, kön och sexuell läggning. Antidiskriminerings-klausuler i avtal om offentlig upphandling skulle visaatt svenska staten vill beivra både könsdiskrimineringoch etnisk diskriminering.I länder som , och hardetta inte förhindrat företag att delta i förhandlingarom upphandling. Eftersom ett företag nu kan ge sigsjälvt konkurrensfördelar genom att ha en bra miljö-policy, blir antidiskrimineringsklausuler ett verktygför att konkurrera ut företag som diskriminerar.Fru talman! Arbetsorganisationers talerätt skall ut-redas i översynen av delar av jämställdhetslagen bl.a.,säger utskottet och avslår därmed ochVänsterpartiets yrkanden. Vi anser dock att arbetsor-ganisationer som har kollektivavtal med arbetsgiva-ren skall kunna få göra en framställan till Nämndenmot diskriminering. Därför vill vi reservera oss motutskottets avslag. Vi anser att det inte behövs ytterli-gare en utredning, utan det behövs aktiva åtgärder föratt främja etnisk mångfald.Fru talman! tycker att det är väldigtpositivt att utskottets förslag även inkluderar diskri-minering på grund av sexuell läggning. Homosexu-ellas ställning på arbetsmarknaden är en fråga somkommit lite i skymundan. Men det är en utsatt gruppvars rättigheter bör läggas under myndighetstillsyn.Samhället bör bevaka de homosexuellas rättigheterbåde inom och utanför arbetsmarknaden. Därför häl-sar vi också varmt väl-kommen hit till riksdagen.Min partikollega kommer attfullfölja inlägg här i dag.Med dessa ord, fru talman, vill jag härmed yrkabifall till reservationerna nr 12 och 17 i betänkandet.Anf. 10 ():Fru talman! Jag tror att den lagstiftning som viskall debattera och besluta om här i riksdagenkommer att glädja . är denbilmekaniker som vi kunde läsa om i tidningarna förinte alltför länge sedan, som inte fick jobb på en bil-verkstad trots likvärdig utbildning och trots uppenbartlängre arbetslivserfarenhet. Lagen kommer inte atthjälpa - hans fall är avgjort - men detkommer att signalera ett viktigt budskap.Jag tror att lagen kommer att glädja , denhotellreceptionist som nämnde i sittanförande tidigare, som inte fick jobbet på grund avatt hon var alltför mörk.De båda har redan blivit utsatta för den personligakränkning som det innebär att inte få ett jobb enkomdärför att de har fel hudfärg. De har inte blivit be-dömda som de individer de är och borde ha rätt att blibedömda utifrån. De har inte blivit bedömda utifrånsin kompetens.Med en ny lag kanske också kan känna siglite mindre orolig än vad han gör för att hanssexuella läggning skall diskvalificera honom från attfå de jobb han söker.Kanske är det så att nästa gång hon sökerjobb på banken för slipper att bli up-penbart förbigången på grund av sitt handikapp.De är alla individer. De är alla verkliga personersom har drabbats av diskriminering. De är levandebevis på att diskriminering faktiskt förekommer ochatt denna lagstiftning som vi skall behandlabehövs.De är tyvärr långt ifrån ensamma. Antalet anmäl-ningar till diskrimineringsombudsmannen för etniskdiskriminering i arbetslivet räknas numera . Det är antagligen toppen på ett isberg.Mer än var fjärde arbetsgivare säger sig i under-sökningar vara negativa till att anställa homosexuella.Mörkertalet är antagligen gigantiskt.Var fjärde funktionshindrad uppger sig i en under-sökning gjord av SCB ha blivit bemött påett diskriminerande sätt i arbetslivet.Det behövs en lagstiftning mot diskriminering iarbetslivet, och det behövs en lagstiftning som ärstark och tydlig.Vi kan se diskrimineringen också i högre arbets-löshetstal och omvänt i lägre sysselsättningsgrad förfunktionshindrade och för människor med annat et-niskt ursprung.Det gläder mig att vi i denna kammare kanha en samsyn om att diskriminering i arbetslivet är ettavgörande samhällsproblem, att det faktiskt finns ochatt vi behöver göra någonting åt det.Fru talman! Det som vi diskuterar är lagarsom skall värna individens rätt - rätten till en rättvisbehandling i arbetslivet. Men det är också en lag somskall förebygga framtida diskriminering. Diskrimine-ring, ofta byggd på fördomar, inte bara fördummarutan kostar också. Som många andra har redovisat ärdet uppenbart att många välutbildade invandrare, somskulle kunna minska de flaskhalsproblem som vi ser på arbetsmarknaden, över huvud taget inte fårchansen. Det är en samhällsekonomisk kostnad.Detta är kort sagt en lag som skall värna individenmot fördomar, men den skall också värna samhälletmot samhällsekonomisk misshushållning.Då uppstår frågan: Kommer lagarna att hjälpa,kommer de att räcka och kommer de att rätta till deproblem som finns? Svaret är förstås att dessa lagarinte löser alla problem. Vi är alla överens om att detförsta och viktigaste inslaget måste vara att öka anta-let jobb i samhället. Då får också de med annan etniskbakgrund, med annan sexuell läggning och de funk-tionshindrade större möjligheter att få jobb.Det nyanserade svaret på frågan om det hjälperrymmer också insikten om att långvarigt och mång-årigt utanförskap, ofta grundat och baserat på diskri-minering, objektivt sett försämrat utsatta grupperskonkurrensförmåga på ett sätt som egentligen ingenlagstiftning kommer att kunna rätta till. Likväl kom-mer lagen att spela stor roll dels därför att den gerindividerna rätt till upprättelse, dels därför att arbets-givaren åläggs att vidta aktiva åtgärder för att främjaetnisk mångfald i arbetslivet.Rädslan för straff och krav på aktiva åtgärderkommer att innebära snabbare integrering. Det kom-mer att innebära att slentrianmässigt tänkande, oftagrundat på fördomar, bryts. Det är bra. Och inte minstspelar lagen en roll genom att den manifesterar sam-hällets inställning att alla människor har ett lika vär-de, inte bara i ord utan också i realiteten. Diskrimine-ring är aldrig någonsin acceptabelt.Vad innebär då lagarna? Det är värt att säga någraord om det, eftersom diskussionen här så oerhörtmycket har handlat om form och så oerhört lite omsubstans.För det första inkluderar de nya lagarna diskrimi-nering på grund av funktionshinder och sexuell lägg-ning. Därutöver får arbetsgivarna ett ansvar att ingri-pa vid trakasserier grundade på sexuell läggning,funktionshinder och etnicitet. Dessa krav liknar imångt och mycket de som redan finns i jämställd-hetslagen när det gäller sexuella trakasserier.De nya diskrimineringslagarna omfattar hela an-ställningsförfarandet, inklusive rekryteringsförfaran-det. Lagarna omfattar ett förbud som både rymmerdirekt och indirekt diskriminering.Men det viktigaste av allt är kanske att bevisbör-dan förändras så att handlingen och inte syftet bliravgörande. Att den diskriminerade haft att bevi-sa inte bara diskrimineringen som sådan utan ocksåatt arbetsgivaren har haft diskriminerande syfte, hargjort den nu gällande lagstiftningen tandlös på mångasätt. skapas rimligare krav på bevisningen. Där-med knyts också lagen närmare den tradition somfinns inom EG-rätten.Detta är de stora substantiella förändringarna somfaktiskt kommer att förändra arbetsmarknaden fördem som upplever diskriminering.Till detta kommer ett antal mindre förändringarsom utskottet gör i sin behandling. Det gäller om-budsmannens ställning i frågor utanför arbetslivetsom utskottet, till skillnad från regeringen, vill selagreglerad.Här finner jag den moderata kritiken något under-lig. Man säger att lagstiftningen enkom skulle handlaom arbetslivet. Den lagstiftning som utskottet nu harinförlivat har ju exakt samma ordalydelse som dengamla lagen. Man kan fundera på hur den moderatagruppen tolkar lagstiftningen.Utskottets ändringar innebär också att förbudengäller när en arbetssökande diskrimineras på grund avatt arbetsgivaren tror att den arbetssökande är funk-tionshindrad eller har en viss sexuell läggning. De gerett förbud som omfattar även trakasserier som tar sigetniska uttryck.