prot · GM0970 · 1999-03-17 00:00:00 — De s.k. DECT-telefonerna har konstaterats avge tio gånger merstrålning än de vanliga mobiltelefonerna. Sådanaanvänds bl.a. här i av våra kanslier. Anled-ningen är att signalen till de här telefonerna är kon-stant och att sändaren avger ett strålnings-fält. De människor som använder dessa mobila tele-foner utsätts nu för en onödig exponering.Runtomkring oss i vår livsmiljö, i luften, finns nuen mängd olika elektriska fält som samverkar, intera-gerar, med varandra. Lodräta fält uppstår från satelli-ter i rymden, som används av digital TV. Dessa lod-räta fält korsas av vågräta fält från elektrisk utrust-ning, bl.a. telefoner. Luften är nu så mättad att detfattas frekvenser, och de stora telefonbolagen blirtvungna att ta fram nya system.De här korsande elektriska fälten i atmosfären kanliknas vid en enorm mikrovågsugn. Man kan säga attmänskligheten nu ingår i ett gigantiskt experiment därjorden med atmosfär är denna enorma mikrovågsugnoch där ingen kan säga vad detta kommer att innebä-ra.Med detta, fru talman, vill jag avsluta med attönska att vi alla kan titta framåt och ta åt oss nyatekniker, men med en viss försiktighet vad gäller livoch hälsa.Anf. 92 ():Fru talman! Jag vill börja med att säga att ocksåmin motion har blivit välvilligt behandlad i utskottet.Utvecklingen av informationssamhället går myck-et snabbt och förändringstakten är hög. hartekniken nästan inga begränsningar. För att detta inteskall skrämma de människor som inte känner sigdelaktiga i utvecklingen krävs det information ochutbildning. Det bästa för samhällsutvecklingen är attså många som möjligt känner att de är med i utveck-lingen, förstår vad som händer och själva kan hanterainformationstekniken.Vi politiker måste ta till vara denna utveckling påbästa sätt därför att den, som det står i propositionen,påverkar vår produktionsförmåga och vårt lev-nadsmönster liksom förutsättningarna för att utvecklavår demokrati.Sverige har en tätposition som IT-land, och denskall vi självfallet behålla genom att bygga ut endigital infrastruktur för höghastighetsförbindelser ochge hushåll och företag i hela goda förutsätt-ningar att använda den nya tekniken.Vidare framgår det av regeringens förslag om IT iskolan att vi satsar rejält på IT i utbildningsväsendet.Jag har i min motion tagit upp att även förskolaningår i det livslånga lärandet. Det är därför angelägetatt även resurser fördelas till förskoleverksamheten såatt alla barn, inte bara de som har dator hemma, hin-ner få lite vana vid datorn innan de börjar i försko-leklass och i den reguljära skolan.Vidare är det synd att inte ta till vara den fantas-tiska lust att "leka med datorn" som många små barnhar. Jag har egna erfarenheter av hur tre- och fyra-åringar mycket snabbt lär sig att hantera datorn justgenom lusten att leka och lära. De är orädda för tek-niken.För att använda informationstekniken i den peda-gogiska verksamheten behöver lärarna ha kunskaperoch egna erfarenheter. Alla som avlägger lärarexa-men bör ha den kompetensen. Tyvärr är kunskapernainom lärarkollektivet mycket ojämna. Därför är detviktigt att man när den stora satsningen på skolangörs också följer upp den med statistik över lärarnasIT-kunskaper.I nämnda proposition hänvisas det till att ävenförskolan ingår i det nationella programmet för . Jag hoppas att det innebär en satsning även påförskolan.När det gäller uppföljningen av IT-området ochredovisningen av statistik är det bra att det blir ettsamlat system för statistik över modern informations-och kommunikationsteknik och att det sker i samrådoch i samarbete med övriga myndighe-ter/organisationer med statistikansvar på IT-området.Det är också viktigt att stärka konsumenternasställning på marknaden. Konsumenterna kan exem-pelvis lättare få tillgång till viktig information ochtillgång till ett större utbud av varor och tjänster,vilket kan främja konkurrensen och ge lägrepriser.Utskottet skriver att informationstekniken ävenkan medföra förbättrad tillgång till service för vissagrupper, såsom äldre och boende i glesbygd. Men föratt konsumenterna skall kunna dra nytta av den nyatekniken krävs det IT-kunskap.Dessutom är det viktigt att konsumenten kännersig trygg i användandet av Internet för elektroniskhandel. För det krävs regelverk med lagar och förord-ningar men det handlar om mer än regelverk - kon-sumenterna bör vara med och utforma den framtidamöjligheten till konsumentinformation via nätet. Föratt få konsumenterna delaktiga bör ett folkbildnings-arbete initieras om konsumenternas möjligheter vadgäller IT-stöd.Fru talman! Samhället har ett viktigt ansvar för attinformationstekniken kommer alla till del och att vitar till vara de stora möjligheter som tekniken erbju-der.Anf. 93 PER ():Fru talman! Tiden går fort. Det märks inte minstnär man debatterar på det här området. När jag förstagången tog upp 2000-problematiken var det drygt1 kvar till år 2000.Jag minns de debatter som jag haft med , som då var ansvarig för 2000-problematiken.Hans enda kommentarer var: Det här får inte kosta ettenda öre. Vi vet inte om det kommer att kosta någon-ting. Dessutom behövs det ingen samordning.Verkligheten har visat att hade fel,förskräckligt fel. är det omkring kvartill . Det finns en samsyn men det ärväldigt sent. Vi får lita till hoppet. Jag tror nämligenatt det mera är hopp som vi nu får ha, för i fråga ommånga av de här projekten är det för sent att starta.Just skulle man vara långt inne i testning av denya systemen eller ha bockat av problemen.Fru talman! Jag hade sett fram emot näringsmi-nisterns tal - jag vet att näringsministern ocksåplanerat att vara på en kongress anordnad av ExpoNova - och trodde att vi skulle få en agenda mednågra tydliga och klara besked. Tyvärr blev det mestprat - visserligen en del, tycker jag, positivt prat. Jagvill då framför allt säga att jag tycker att det är posi-tivt att vi ändå kan tolka ut att vi sakta är på väg motett ökat intresse från Socialdemokraterna när detgäller bredband.Näringsministern tycks nu vara klart mer intresse-rad av en avreglering av telemarknaden. Kanske villhan gå vidare på den vägen. Det är hög tid. Vi varkanske först ute men säger flera rapporter att viligger långt bak i fråga om avregleringen.Fru talman! Det finns mycket positivt att säga omläget i på IT-sidan. Man brukar prata om detre 50 som någonting magiskt: datapenetration ihemmen, uppkopplade på Internet och 50 %med mobiltelefon. Jag tror att och är de enda länder som kan nå dit, och det ärmycket bra. Tyvärr är det väl så inte på grund avregeringen utan trots regeringen. Snarare har det attgöra med just avregleringen av telesektorn, med CarlBildts ledarskap och, kanske mest, med det kompe-tenskluster som har vuxit fram kring , Nokiaoch alla de tusentals små IT-företag som har skapaten kreativ miljö i för detta.Men småföretagarklimatet är faktiskt inte bra. ochMiljöpartiet har en samsyn kring att vi har ett brasmåföretagarklimat stämmer det inte med verklighe-ten. De IT-företagare som jag träffar är förbannade -ja, man skulle t.o.m. kunna säga förtvivlade - över attde inte kan få tag i kompetent personal och över attde inte kan förse sina medarbetare med personalop-tioner som har samma värde som exempelvis i USA.På punkt efter punkt efter punkt är de förbannade ochförtvivlade. Det är ju ändå de små företagarna som ärvärdemätaren på huruvida vi har ett bra småföreta-garklimat eller inte. Om tre politiska partier blir över-ens om att vi har det, så är det fullständigt ointressant.Anf. 94 Näringsminister ():Fru talman! Jag skulle bara helt kort vilja redogö-ra för vad som händer när det gäller 2000-frågan, somtogs upp här av Per . Vi har förändrat delegatio-nen. Vi har förstärkt med en vice ordförande. Därmedskulle jag kunna säga att vi har anskaffat, om man villha det så uttryckt, en general. Delegationen har nutagit initiativ till oberoende bedömningar av viktigasektorer, t.ex. elmarknaden och telemarknaden. Vikommer att göra oberoende studier där. Vi börjar föradiskussioner med elmarknaden i morgon.Jag vill också säga att det som tagits upp ikammaren om 2000-frågan har grundats på den rap-port som fick tidigare. Den nya rapporten,som kommer att lämnas , kommer att visa - jagkan säga det utan att överdriva - att vi kan känna ossmycket trygga i 2000-frågan. Vi har tagit en hel delinitiativ, och de olika branscher, offentlig sektor etc.är jag övertygad om kommer att klara detta mycketbra.Slutligen: Att i talarstolen försöka måla svarta bil-der - det kommer att gå åt skogen, kärnkraftverkkommer att explodera, det kommer att hända det enaoch det andra - är faktiskt oansvarigt. Det finns ingengrund för det.Anf. 95 PER () replik:Fru talman! Låt mig börja med det sista. Jag hållerhelt med näringsministern om att de som ser 2000-problematiken som en möjlighet att prata om jordensundergång, om att kärnkraftverken skall exploderaeller att man inte kan införa någon typ av lagstiftningdärför att detta kommer att ta all kraft försvårar de-batten.Jag var orolig när näringsministern uttryckte sigungefär så här: Någon var ju tvungen att ta på sigfrågan. Detta angående vem som skulle ta 2000-problematiken i regeringen. Med det lilla övertrampettycker jag ändå att vi efter det har sett flera saker gååt rätt håll. Det är synd att såsade meddetta så väldigt . Det gör arbetet för näringsmi-nistern och nuvarande regering och arbetet för dens.k. generalen, som skulle ha varit tillsatt för flera årsedan, väldigt mycket svårare.Jag skulle vilja ställa en fråga till näringsminis-tern. Näringsministern lär träffa en hel del IT-företagare på Novas stora arrangemang"IT och karriär". Om IT-företagarna säger att de inteär nöjda med klimatet och man får höra attVänsterpartiet och är nöjda med småfö-retagarklimatet, vilket väger tyngst för näringsminis-tern? Är det det IT-företagarna säger eller det koali-tionsbröderna säger?Anf. 96 Näringsminister ():Fru talman! Först får jag konstatera att nä-ringsklimatet är hyggligt . Det går bra för Sveri-ge och även för småföretagarna. Sedan finns det re-gelsystem och hinder för företagandet som vi måstese över - skatteregler och annat. Det kommer vi attåterkomma till.Anf. 97 PER () replik:Fru talman! Det är också en moderering åt detbättre. Det finns områden där näringslivsklimatet ärhyggligt. Jag tror att det är precis den typen av in-ställning man skall ha. Man kan inte samla ihop femdirektörer och fem fackföreningsbossar och vipsskapa världens bästa företagsklimat. Det här är enständigt pågående process. Det är en ständig kamp.Hela tiden måste vi flytta fram våra positioner. VadIT har gjort är bl.a. att verkligen över natt utsätta ossför mycket större global konkurrens. Om vi mot för-modan skulle kunna låsa in fem direktörer, fem fack-föreningsbossar och en minister och de skulle kommaut med ett recept som skulle varavärldens bästa företagarklimat, skulle det bara någramånader senare inte vara det därför att konkurrensenfortsätter, därför att fler och fler länder gör sitt bästaför att attrahera företag och de allra bästa.Under industrisamhället var det möjligt att ha då-ligt företagarklimat på många sätt. Skogen stod därden stod, malmen låg där den låg, näringen vartvungen att vara kvar. har IT-företagarna nästanallt i sina huvuden och kan flytta till Silicon Valleyeller något annat ställe precis när som helst.Anf. 98 ():Fru talman! Också jag vill uppehålla mig vid sä-kerheten inför årtusendeskiftet. Mycket trygga kan vivara, säger näringsministern. Det kan vi i en sådanhär situation bara vara på ett enda sätt, nämligentrygga att vi har gjort vårt absolut yttersta för atthantera en mycket speciell situation. Jag vill faktisktpåstå, herr näringsminister, att den här regeringen intelyckats, inte den förra heller, göra det som skulle fåoss att känna oss trygga.Det här är en mycket speciell situation med riktigosäkerhet och risk inom alla sektorer. Detkan i värsta fall braka ihop precis överallt - i bästafall bara i vattenkokaren. Någon har sagt att ventila-tionssystemet i eventuellt kan slås ut, men ivärsta fall är det ett kärnkraftverk, ett gammalt sovje-tiskt byggt kärnkraftverk på andra sidan Östersjön.Internationellt ses det som den kanske största riskeninför 2000-årsskiftet.Det är bra att vi har fått rapporter och utredningaroch att man nu har satt till en ledning. Det är alldelesutmärkt. är det oroande att det finns såmånga rapporter om akuta brister. Vad som är absolutanmärkningsvärt är att regeringen fortfarande inte harsatt av några pengar för det här. T.o.m. de egna myn-digheterna skall klara av detta inom sin egen budget.Det måste naturligtvis till en ledning och en orga-nisation så att arbetet inte försvagas genom att varauppdelat sektorsvis. Näringsministern har låtitoss få veta att det har tillsatts en vice ordförande. Detlåter i och för sig bra, men den skulle ha funnits förmånga år sedan. Det behövs en rejäl samlande led-ning i en sådan här risksituation. I vårt land är det såatt det bara är en enda enhet som kan utöva det led-ningsansvaret vid påfrestningar i fredstid. Det ärregeringen och ingen annan. Det är tyvärr inte så , som näringsministern gör, kan uppmana företag,myndigheter och organisationer att var och en bör tasitt ansvar. Nej, det här är en allvarlig risksituationför hela landet. I det läget är det faktiskt bara rege-ringen som kan ta ansvar. Det finns vissa gemen-samma uppgifter som skall vara statens. Det här är enav dem.Vi hade kunnat vara i ett betydligt bättre läge omregeringen hade vidtagit åtgärder när vi moderater förförsta gången tog upp frågan. Jagkan bara uppmana ministern och hans vice ordföran-de att hämta modeller från andra håll. Arbetet har gåttbetydligt fortare i andra länder där man tagit detta påallvar.Ministern påpekade hur viktigt det är med IT-utvecklingen. Ja, i den här frågan kan den offentligasektorn gå före och vara motor. Jag vill vädja tillministern att han tar den här frågan på allvar ochgenast och med kraft arbetar för en konkret kraftsam-ling när det gäller problemet inför 2000-årsskiftet.Försvarsutskottet har uppmanat regeringen attlämna en rapport. Jag vill uppmana rege-ringen: Låt det inte stanna vid detta. Gör någontingnu!Fru talman! Med detta vill jag instämma i de yr-kanden som tidigare framfört.Anf. 99 () replik:Fru talman! Det är tredje moderaten som försökergöra partipolitik av 2000-årsproblematiken. Det ärbara att beklaga att man försöker skrämma svenskafolket på detta vis. Vi har tagit 2000-problematikenpå mycket stort allvar.Vi har tillsatt den här generalen, och 2000-delegationen fortsätter att ge klartecken allteftersommyndigheterna bockar av när de har testat klart sinaområden. En skrivelse läggs fram på bordi maj.Vi tar detta på mycket stort allvar, och det är attbeklaga att försöker göra partipolitik aven sådan här sak. Man kan faktiskt skrämma uppsvenska folket här. Vi måste vara sakliga och kor-rekta och sköta det här på ett snyggt sätt, och jagtycker att det är osmakligt av att göra såhär.Anf. 100 () replik:Fru talman! Jag tycker ändå att det är viktigt att såatt säga försöka väcka regeringen vid denna senatimma, och jag tycker att det är väldigt bra att manhar vidtagit de här åtgärderna.Problemet är bara att det ju inte finns folk somkan göra någonting åt saken. Om regeringen - denförra regeringen - hade satt i gång sedanhade man kunnat ta sig an de här problemen.Jag tycker inte att vi skall jaga upp svenska folketoch börja lagra konserver och sådant, men jag villdäremot faktiskt skrämma upp regeringen till att talite ordentligare tag i den här frågan. Jag vet att dethar legat flera utredningar på regeringens bord ändasedan förra sommaren, och man har försökt att fåregeringen att ta tag i den här problematiken ochfaktiskt tillsätta en ledning och se till att man fårframför allt ett samlat grepp.Vad det handlar om nu är ju inte en IT-problematik. Det här handlar ju om att skapa bered-skap för en risksituation. Det är ju dit vi har kommitnu. Tyvärr är vi så sena att det är fråga omatt förebygga, utan nu gäller det att se till att vi kanfixa konsekvenserna. Då är det beredskap vi talar om,och det är regeringens ansvar.Jag är glad att man har tillsatt en ny vice ordfö-rande - det tycker jag är jättebra - men se till att hanfår mandat och resurser också så att han faktiskt, mednågra månaders varsel, kan se till att man tar sig anfrågorna ordentligt.Anf. 101 () replik:Fru talman! Om ville skrämma upp rege-ringen så var det alldeles onödigt, eftersom de häråtgärderna redan var vidtagna. Talet var väl skrivetredan innan fick rapporten av dag. Jag tycker att det är synd att man inte försökervara saklig i den här frågan. Regeringen har tagitfrågan på mycket stort allvar. Man har tillsatt JanFreese, och vi får en ny skrivelse där man tittarpå hur långt man har kommit på kommuner, myndig-heter och andra organ. Jag betackar mig alltså för denpartipolitik man försöker göra av detta från modera-ternas håll.Anf. 102 () replik:Fru talman! Vi tycker ju att det är bra att man änt-ligen har kommit till insikt, men det är bara det att vinu har så få månader på oss. Vi i försvarsutskottet harläst de här rapporterna, och vi tyckte att det var ut-märkt att Statskontoret nu äntligen har levererat sinförsta rapport. Vi har fått utredningen från i somrasfrån Statskontoret. ÖCB har tagit initiativ till en in-ternationell konferens, även om det inte var särskiltmånga där och lyssnade på den heller, vad jag för-stod, från den centrala regeringen. Men det är fortfa-rande så att vi inte är längst i framkant.Jag hoppas, precis som , på denrapport vi får . Inget skulle glädja mig mer än attde besked jag får höra då är att vi nu ligger långtframme och att vi är på väg att göra så mycket somdet någonsin går. Som jag sade inledningsvis: Trygg-het kan vi inte tala om i det här sammanhanget. Trygghet kan vi bara känna när vi vet faktiskt gör sitt yttersta för att det här skall blibra och fungera på bästa möjliga sätt.Anf. 103 ():Fru talman! Som ung juridikstuderan-de var det för mig liksom för många andra så attpengarna tog slut, och jag försökte reparera det ge-nom att vikariera som lärare. Efter att under ett parveckor gått igenom allt om rymden, månen och stjär-norna med alla eleverna i första klassen ställde jagfrågan: Innan vi går över till att lära oss om lantgår-den, är det något barn som har någon sista fråga omrymden nu? Då räcker flickan som sitter längst bak,en liten mörkhårig tjej, dotter till en katolsk religi-onshistoriker, en ganska känd pappa, upp handen ochfrågar: Var bor ?I det läget blir man som lärarvikarie ganskasvarslös. Men efter att nu ha sett fyra eller kansket.o.m. fem ministrar vifta med en känd bok med kän-da valtal från en känd engelsk politiker undrar jag omjag kanske borde ha svarat i stäl-let.Björn har i kammaren meddelatatt regeringen kommer att lägga fram en skrivelse omIT och att man väntas läggafram en proposition om infrastrukturfrågor i början avnästa år. Han sade också att alla skall få ta del av denhär nya tekniken, alla över hela landet, och att statenskall garantera en väl fungerande teknisk infrastruk-tur. Det här är förstås förskräckligt bra. Det är det vihar efterlyst i allt vårt arbete och allt vårt tal frånCenterpartiet om den digitala allemansrätten.Men pågår en väldig industriell omstrukture-ring i det här landet, både vad gäller ägande och vadgäller produktion. Det innebär att stora delar av verk-stadsindustrin och underleverantörerna är extremtberoende av att kunna använda bredbandsteknik ,mycket snart, för att inte hamna utanför de listor somfinns över kvalificerade underleverantörer. Det inne-bär att många mellanstora företag och småföretagfaktiskt är väldigt illa ute därför att infrastruktureninte finns framme; ledningarna är inte dragna.Jag instämmer med näringsministern att markna-dens krafter självklart skall användas där de kan fun-gera och användas på ett bra sätt i det här samman-hanget, men den sista biten fram till dessa företag ochfram till hemmen måste staten gå in och garantera attdet dras fiber ända fram.IT:s roll för tillväxt har nämnts i många olikasammanhang, och den kan inte underskattas. Dethandlar inte bara om tjänstesektorn, som alltid nämnsnär vi pratar om IT. Det handlar lika mycket om attbevara och utveckla t.ex. verkstadsindustrin. Och dåär det bråttom, mer bråttom, tror jag, än vad närings-ministern tycks ha i det här sammanhanget.En annan fråga som har berörts i debatten ärfrågan om priset för ISDN-uppkoppling. Skillnadenmellan detta och telefoni är ju att när det gäller tele-foni har faktiskt ett ägaruppdrag, ett ägarupp-drag som säger att bolaget har ett regionalt ansvar föratt telefonin skall vara likvärdig över hela landet.Något motsvarande ägaruppdrag vad gäller in-frastruktur för informationsteknologi finns inte, ochdet är det som fattas i det här sammanhanget. Det ärdet som skulle göra att bolaget i sig faktiskt kan ga-rantera likvärdiga priser för ISDN-uppkopplingaröver hela landet.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 7 §. )6 § Investeringsplaner för trafikens infrastruk-turFöredrogsTrafikutskottets betänkande 1998/99:TU5Investeringsplaner för trafikens infrastruktur (skr.1998/99:8)Anf. 104 ():Fru talman! Infrastrukturfrågorna har hög prioritetbland ledamöter. Lite ironiskt skulle mankunna uttrycka det så att antalet motioner och förslagom åtgärder på såväl det enskilda vägnätet och deallmänna vägarna som järnvägsnätet står i omvändproportion till de anslagsramar majoriteten har fast-ställt.Den höga investeringstakt som följde av satsning-arna har förbytts till en nivå därsåväl vägkapitalet som delar av järnvägsnätet saktadevalveras. De stora investeringsambitioner som dendåvarande socialdemokratiska oppositionen visadeupp och ansåg vara långsiktigt nödvän-diga har dessvärre prioriterats ned till en nivå som göratt man i vissa delar av vårt land nu inte vågar satsapå investeringar i näringslivet och på permanentbo-ende.I det betänkande, TU5, som vi just nu behandlar,avhandlar vi såväl regeringens skrivelse om investe-ringsplanen för trafikens infrastruktur som de 158motioner som avgivits i ärendet, varav flertalet harlämnats under den allmänna motionsperioden.I den moderata kommittémotionen belyser visambandet mellan ekonomisk utveckling på trans-portområdet och en god tillgänglighet för alla på ettinfrastrukturnät som uppfyller kraven på att upprätt-hålla näringslivets konkurrenskraft gentemot omvärl-den. Det geografiska avståndshandikapp som Sverigehar gentemot våra främsta konkurrentländer i Europamåste enligt vår mening krympas och inte, som nusker, öka.Fru talman! Frågorna om de ekonomiska ramarnasom anges i regeringens skrivelse avhandlades i sam-band med budgetbehandlingen . Jagvill bara hänvisa till de ställningstaganden som vimoderater gjorde i den debatten. Eftersom de ekono-miska ramarna nu är fastställda av vill jag istället kommentera utskottets ställningstagande tillnågra av de 158 motioner som utskottet haft att be-handla. Bland dessa finns naturligtvis såväl parti- somkommitté- och enskilda motioner.Enskilda vägar utgör ingen stor budgetpost i na-tionalräkenskaperna. Den sammanlagda väglängdenpå detta s.k. kapillära vägnät utgör dock cirka tvåtredjedelar av det totala vägnätets längd i landet.Dessa vägar utgör tillsammans en grundförutsättningför att upprätthålla det näringsliv, det skogs- ochlantbruk som tillsammans ger sysselsättning ochinkomst till en betydande del av landsbygdsbefolk-ningen. bidrar inte minst skogen till enmycket stor del av landets samlade exportöverskott.Ett stort antal av de enskilda vägarna är också för-utsättningen för att många fritidsboende med rimligansträngning skall kunna nå sina fastigheter. Själv-klart är också dessa enskilda vägar en förutsättningför att det rörliga friluftslivet skall kunna bibehållasoch utvecklas.Den anslagsnedskärning som regeringen tidigarelåtit det enskilda vägnätet drabbas av har vi energisktvänt oss emot. För innevarande budgetår äskar vi 100miljoner ytterligare i driftsanslag för det enskildavägnätet.