prot · GN0947 · 1999-12-15 00:00:00 — Den socialdemo-kratiska regeringen har alltmer fokuseratpå olika typer av projektbidrag till de kommunalaverksamheterna. Vidare har man använt olika typerav förhandlingslösningar för att ge stöd till vissaspecifika verksamheter och aktiviteter. Låt oss utöverbostadsakut och kommunakut nämna de lokala in-vesteringsprogrammen och den s.k. storstadspengen.Denna framväxt av projektekonomi säger vi i Folk-partiet liberalerna nej till.Folkpartiet har varit anhängare av en-hetliga dagisavgifter. Det minskar enligt vår meningmarginaleffekterna för barnfamiljerna och inte minstlåginkomsttagarna. Det är dock en fråga som måsteavgöras på det lokala planet. Dagistaxornas storlek äringen fråga för riksdagen.En viktig förutsättning för att kommunerna skakunna erbjuda sina invånare en god service och attmänniskor ska få samma möjligheter att erhållagrundläggande kommunfinansierad service är ettvettigt utjämningssystem. Ett långtgående och felak-tigt utformat utjämningssystem undergräver detkommunala självstyret och tar bort viktiga ekonomis-ka incitament från kommunerna. Vissa kommuner harmed nuvarande system marginaleffekter som är störreän . Detta missförhållande måste rättas till medhjälp av en sänkning av utjämningsgraden.Systemet för kostnads- och inkomstutjämningenär oöverskådligt, och för den enskilda kommunen kanslutresultatet bli starkt beroende av hur en viss en-skild faktor faller ut. efterlyser ett nyttsystem där utjämningen grundas på strukturella fakto-rer. Både kostnader och inkomster ska beaktas. Dettaär viktigt inte minst för storstadsregionerna som harbåde en stark skattebas men också stora kostnader.Folkpartiet utvecklar sitt resonemang om ett ut-jämningssystem som balanserar det kommunalasjälvstyret med medborgarnas rätt till likvärdiga vill-kor till service i motion Fi610. Jag yrkarbifall till yrkande nr 5 i motionen samt till reservation4.Kommunerna bär en orimlig börda för socialbi-dragskostnaderna. Den viktigaste faktorn som påver-kar socialbidragskostnaderna är arbetsmarknadslägetsom påverkas av regeringens, inte kommunernas,politik. Olika beräkningar visar att ungefär hälften avsocialbidragskostnaden orsakas av arbetslösheten.Samtidigt ingår socialbidragen i kommunernasgrundläggande åtaganden enligt socialtjänstlagen.Därför är det rimligt att staten och kommunerna delarpå kostnadsansvaret för socialbidragen.Fru talman! Det finns över 1 500 kommunala bo-lag i . I bolagen satsas skattebetalarnas pengarpå alla möjliga verksamheter, skidliftar, tvätterier,restauranger, solarier, gym och andra typer av verk-samheter. Vi är motståndare till kommunala bolagoch vill minska dem kraftigt och avveckladem. Avvecklingen bör ske genom att bolagen säljstill privata aktörer, läggs ned eller att verksamhetenåtergår till förvaltningsform. En del av det kommu-nala bostadsbeståndet kan behöva finnas kvar för attsäkerställa att en god social bostadspolitik upprätt-hålls.För några år sedan kom den senaste modefluganin i den kommunala bostadssfären, nämligen hol-dingbolag och koncernbildning. Kommunerna för heltenkelt samman alla sina bolag i en koncern. Det inne-bär att vinster i ett bolag kan överföras till ett förlust-bolag och därmed kan statsskatt undvikas. Av denanledningen efterlyser i motion K352,yrkande 2, ytterligare en lagstiftning beträffandekommunerna och de kommunala företag som berörsav detta. Utskottsmajoriteten avstyrker, trots sin djupakärlek för skatten, motionen. Tydligen är skatteplane-ring okej om det sker inom den offentliga sektorn.Med anledning av detta vill jag yrka bifall till re-servation 9.Anf. 53 ():Fru talman! ekonomi har fått ny kraftoch styrka. Det kommer att synas mer i kommu-ner och landsting i och med de ökade skatteintäkternapå ca . Genomatt skatteinkomsterna utvecklas på ett positivt sättfinns goda allmänna förutsättningar för kommuneroch landsting att tillgodose angelägna behov inomskola, vård och omsorg. Lägg därtill nya friska stats-bidragspengar. Tar vi beslutade och föreslagna till-skott av de generella statsbidragen blir det, i förhål-lande till nivå, en höjning av statsbidragenmed enbart nästa år.I sin bedömning av den kommunala ekonominsutveckling anger regeringen attökningen av skatteinkomsterna som följer av denförbättrade ekonomiska utvecklingen samt de ökadestatsbidragen ger utrymme för en ökning av de kom-munala konsumtionsutgifterna med i genomsnittdrygt . Det är alltså en ökning med ca 4,8miljarder kronor . Denna utveckling är mycketvälkommen och illustrerar enligt utskottet väl till-växtens betydelse för den kommunala ekonomin.Denna starkare ekonomi, med en god tillväxt, göratt vi allt bättre kan värna välfärden och allt bättrekan klara en bra utbildning, en god vård och en tryggomsorg om barn och gamla. Det bästa sättet att ut-veckla välfärden och att minska klyftorna i samhälletär att se till att fler människor har arbete. Vi har enlängre tid haft en sjunkande arbetslöshet och en sti-gande sysselsättning. Detta börjar nu bli mer märk-bart. Fler och fler människor känner själv någon ellernågra som varit arbetslösa men som harfått arbete. Vi vill också att vården och omsorgen skahålla hög en kvalitet. De brister som vi ser vill vi göranågot åt. Vi ska ha en värdig vård och omsorg för allasom behöver den. Vi ska ha en skola med allra högstakvalitet för alla barn.De uppföljningar som på regeringens uppdraggjordes om användningenav de ökade statsbidragen visar att den allra störstadelen använts till dessa prioriterade verksamheter.Utskottet delar regeringens uppfattning att vården,omsorgen och skolan även fortsättningsvis måstekomma i första rummet.Om vi nu går till anslagen under budgetens ut-giftsområde 25 så ser vi att de omfattar merparten avstatens utgifter för kommuner och landsting. Bidra-gen lämnas främst i form av ett allmänt finansielltstöd till kommuner och landsting, men också i formav bidrag för att åstadkomma likvärdiga ekonomiskaförutsättningar mellan de olika kommunerna och deolika landstingen. har fastställt ramen till97 . Det är den största budget-posten i statsbudgeten, numera betydligt större änstatsskuldsräntorna. Att den största budgetposten nugår till för människor så angelägna områden somskola, vård och omsorg i stället för att försvinna ned iett svart hål som räntebetalning på statsskulden visarpå den positiva ekonomiska utveckling som har skett.Utskottet föreslår bifall till propositionens förslagoch avslag på motionerna från Moderata samlings-partiet, , budgetpropositionen föreslår regeringen attlöntagarna ska ges en skattereduktion under år 2000som motsvarar av den allmänna pensionsavgif-ten för beskattningsåret. föreslås att avdra-get för egenavgiften vid den statliga och kommunalabeskattningen ska begränsas . Genom denbegränsade avdragsrätten kommer kommunsektornsskatteintäkter att öka med 4,8 miljarderkronor. För att neutralisera denna effekt har regering-en i sitt budgetalternativ föreslagit att det generellastatsbidraget - anslaget A1 - ska minskas med ett likastort belopp.Samtliga borgerliga partier motsätter sig i sinabudgetalternativ regeringens skattesänkning. Utskot-tet noterar alldeles särskilt att inget av partierna haråtertagit den av regeringen förordade bidragsminsk-ningen eller på annat sätt kompenserat kommuner ochlandsting för denna indragning. På grund därav harsamtliga fyra borgerliga partier 4,8 miljarder kronormindre till kommuner och landsting än vad man kanutläsa av deras budgetalternativ.Per , exempelvis, stod här och sade har 1,1 miljarder mer till kommuner ochlandsting än vad regeringen har. Per talarinte sant. I stället har Per 3,7 miljarderkronor mindre till vård, skola och omsorg. Då har jaginte ens räknat med de andra hål som finns i kristde-mokraternas budgetalternativ.Moderaternas budgetalternativ innebär dramatiskaminskningar av skatteinkomsterna. Trots att man påutgiftsområde 25 försöker kompensera kommunernaför detta bortfall blir den sammantagna effekten av demoderata förslagen att resurserna krymper för kom-muner och landsting. Dessutom är de skattesänkning-arna så stora att utskottet anser att de är fullständigtoacceptabla ur fördelningspolitisk synpunkt.I budgetalternativ föreslåsskattesänkningar som påverkar de kommunala skat-teintäkterna med betydande belopp. De kommunalainkomsterna beräknas minska med ca 17 miljarderkronor . För detta bortfall ska kommuner ochlandsting kompenseras fullt ut enligt kd. Men ävenmed en kristdemokratisk politik kommer kommuneroch landsting sammantaget att få betydligt sämremöjligheter att tillgodose de ökande behoven av inteminst vård och omsorg.Även om en betydlig förbättring av kommunsek-torns ekonomi i stort kan förutses för de närmasteåren är utskottet väl medvetet om att vissa kommuneroch landsting kommer attha en svår ekonomisk situation. Utskottet delar därförregeringens bedömning att det behövs särskilda me-del för att bl.a. stödja kommuner med övermäktigaåtaganden för boendet. När , föreslår att anslaget A2 ska av-skaffas - där försvinner i en hast 1 000 miljoner kro-nor från kommunerna - så föreslår de också sämrevillkor för medborgarna i många kommuner.Utskottet kan i likhet med regeringen konstateraatt det finns ett antal kommuner och landsting som tillföljd av främst strukturella orsaker har hamnat i ensärskilt svår ekonomisk situation och därför har svå-righeter att klara balanskravet. Dessa problem kaninte lösas på kort sikt inom ramen för det kommunalautjämningssystemet. Det är därför det behövs medelför särskilt stöd.För att bedöma behovet av stöd och vilka villkorsom ska ställas måste en individuell prövning göras ivarje enskilt fall. Beredningen av ansökningarnakommer att göras av den av regeringen inrättadeKommundelegationen. Jag måste säga till , som talar om något som är permanent, attKommundelegationen ska upphöra . Merpermanent är den inte.Utskottet tillbakavisar det som påstås i motioner-na från och om en slumpar-tad och godtycklig bidragsgivning. Grunderna förbidragsgivningen finns klart fastlagda i delegationensdirektiv.Att och vill ta bort ansla-get förvånar mig egentligen inte så mycket, men LenaEks och uppfattning förvånar mig destomer. Det behövs ingen akutmottagning, enligt LenaEk. Då har hon döpt om Kommundelegationen. Menvarför vill slänga ut barnet med badvattnet? Istället ska vi tydligen vänta på den digitala allemans-rätten, och annat. Det är bra. Men skadasden sociala välfärden, . Varför inte ge hjälpnär det behövs, så att de som är sämst ställda klararsig och kan få nytta av det som på gerbättre förutsättningar för de berörda kommunerna?I budgetpropositionen föreslås att skallbemyndiga regeringen att försälja aktier i . Blir det överskott från avvecklingen avfastigheter i ska det redovisasmot anslaget A2 Bidrag till särskilda insatser i vissakommuner och landsting.Riksdagen beslöt om ett särskilt bi-drag på ca till kommunför att dels lösa kvarvarande skulder i Bostadsstiftel-sen Haningehem, dels ändra villkoren i ett befintligtstatligt lån till kommunen. Insatserna finansieradesmed medel som annars skulle ställts tillkommunsektorns förfogande.Moderaterna, inte att ett eventuellt överskott ska föras över motA2-anslaget. De påstår att det skulle vara ett brott motbestämmelserna i budgetlagen. I stället tycker de attden försäljningslikvid som kan uppkomma bör redo-visas mot en inkomsttitel på statsbudgeten.Jag skulle bara vilja påminna om att både Folk-partiet och själva använder dennateknik i sina budgetmotioner, så de kanske skullefundera lite. Kritiken faller lika mycket på dem.Utskottet tycker att det är bra att den ekonomiskakonstruktion av kommun som staten med-verkat till har varit framgångsrik. Utskottet konstate-rar att regeringen med de i propositionen föreslagnaåtgärderna fullföljer de utfästelser som gjordes år1995 i samband med att beslutet togs om särskildainsatser för kommun. har enligtlagen om statsbudgeten möjlighet att göra avsteg frånprincipen att försäljningsinkomster ska redovisas moten inkomsttitel. Enligt förarbetena till lagen är det i såfall lämpligt att detta ges till känna i samband med attbeslutet om försäljning fattas. Med hänsyn till attbidraget till kommun ursprungligen finansie-rades av kommunsektorn är det enligt utskottet natur-ligt att det återförs dit. Något brott mot budgetlagenär det alltså inte frågan om.Marietta de var kommunalråd iHaninge då vi i finansutskottet diskuterade hur viskulle lösa problem. Jag undrar om LennartHedquist inte kan fråga sin partivän om hon inte varnöjd med att regering och riksdag hjälpte till för att geHaninge möjlighet att på ett bra sätt klara ut svårig-heterna - detta med anledning av att och inte anser att kommuner som har en särskilt svår ekonomisk situation ska kun-na få hjälp.Fru talman! Detta betänkande tar också upp ettantal andra kommunalekonomiska frågor som förtsfram i motioner under den allmänna motionstiden.Det är framför allt frågor som berör bidrags- ochutjämningssystemet samt utformningen av inkomst-och kostnadsutjämningen.Utskottet vill erinra om att så sent somden beslutade om vissa förändringar iutjämningssystemet för kommuner och landsting. Debeslutade förändringarna gäller . Riksda-gen ställde sig då ånyo bakom de grundläggandeprinciperna beslut om ett nytt utjäm-ningssystem . Det innebär bl.a. att detgrundläggande syftet med systemet även fortsätt-ningsvis ska vara att skapa likvärdiga ekonomiskaförutsättningar för kommuner respektive landsting.Såväl regeringen som utskottet har betonat att dettaförutsätter en långtgående utjämning av såväl skatte-kraft som strukturellt betingade kostnadsskillnader.Utskottet vill slå fast att det inte är aktuellt att göranågon omprövning av de grundläggande principersom det nuvarande utjämningssystemet vilar på ochsom har ett brett stöd både i den kommunala världenoch i riksdagen.Regeringen har tillkallat en särskild delegation föratt följa upp och utvärdera delar av utjämningssys-temet. Enligt direktiven är en viktig fråga den eventu-ella målkonflikt som kan finnas mellan å ena sidan enlångtgående utjämning av de kommunala skattein-komsterna och å andra sidan incitament för kommu-ner och landsting att befrämja sysselsättning ochtillväxt. Med förtur ska man dessutom behandla be-folkningsförändringarnas konsekvenser för denkommunala verksamheten och ekonomin samt fråganom huruvida merkostnaderna för hälso- och sjukvårdi storstadsregioner och glesbygd beaktas på rimligtsätt.Regeringen har även tillsatt en expertgrupp meduppgift att undersöka möjligheterna att förenkla sys-temet och göra det mer stabilt.Med hänvisning till att frågor som tas upp i mo-tionerna behandlas i den särskilda delegationen samt iexpertgruppen föreslår utskottet att motionerna av-styrks.I de moderata motionerna fortsätter moderaternamed sitt mantra om att skatteutjämningssystemetskulle strida mot grundlagen. Om verk-ligen menar allvar med att det strider mot grundlagenborde de kräva att det ska rivas upp och avskaffas såsnart som möjligt. Vi hade en lång debatt om dettaden . är inte trovärdiga idenna fråga.Jag skulle vilja säga till : attmisstolka och missbruka grundlagen! Tillstå i ställetatt ni ogillar själva tanken på en långtgående utjäm-ning och solidaritet kommunerna emellan och argu-mentera utifrån det i stället!Jag vill säga något kort till Per och Bi-jan Fahimi, som var så emot maxtaxa. Per Landgrentalade om maxtaxan som enbart teknisk och glömdebort att maxtaxan är till för barnen och för föräldrar-na, så att man ska ha en bra barnomsorg när manarbetar.Det har precis kommit en rapport från därman har granskat svensk förskoleverksamhet. Mantalar i mycket positiva ordalag, och man säger att denkännetecknas av stor mångfald och variationsrike-dom, att det finns en mängd former och inriktningarsom är anpassade till barnens och familjernas behov.Det finns en balans mellan individen och kollektivet ibarnomsorgen, tycker OECD-gruppen. Men efter alltdetta positiva säger man också att det finns vissasvagheter i det svenska systemet, och det är t.ex. attavgifterna skiljer sig för mycket åt mellan kommu-nerna. Det är inte rättvist med så stora skillnader,anser , som också ifrågasätter om alla familjerhar råd att betala avgift i vissa kommuner. Just i denhär delen är Socialdemokraterna och överens.Fru talman! Jag ber att få yrka bifall till hemstäl-lan i finansutskottets betänkande i alla dess delar samtavslag på reservationerna.Anf. 54 () replik:Fru talman! Låt mig börja med maxtaxan. Jag troratt vi är överens om grundprincipen, att det är bra attdagisavgifterna inte är progressiva och därmed inteskapar marginaleffekter. Vad vi vänder oss mot är attstaten ska bestämma vilken nivå det ska vara och använder en del av det finansiella utrymme somborde ägnas åt skattesänkningar, t.ex. för arbete, åtmaxtaxan.Skillnader blir det alltid när man accepterar attkommunerna ska vara självständiga. Folk väljer olikapolitiker som gör olika val. Det är positivt och nå-gonting som vi har bejakat i Sverige.När det gäller utjämningen hänvisar majoritetentill att det finns två olika utredningar. Jag vill barapåminna om att om man sänker utjämningsgradenlöser man i alla fall problemen på kort sikt. Varföravstår majoriteten från att göra det? Varför sänker niinte utjämningsgraden i systemen?Anf. 55 () replik:Fru talman! För att börja med maxtaxan, inserman även i kommunerna att det här är bra för barnen.Det enda man ifrågasätter är om vi finansierar max-taxan. Det har vi också sagt att vi ska göra.Vi kommer att sänka skatten. Det kommer också att habetydelse för bl.a. barnfamiljerna.Bijan Fahimi hade flera andra synpunkter i sitt ti-digare inlägg, bl.a. att han var emot kommunala bo-lag. Det är intressant. I många fall säger det är så viktigt med den kommunala självstyrel-sen, men när det gäller kommunala bolag är det inteså. Kan förklara varför?Anf. 56 () replik:Fru talman! Det gör jag gärna. Vi tycker att kom-munerna ska ha självständighet inom ramen för denverksamhet som de är till för. Att driva olika typer avverksamhet i kommunala bolag hör inte till kommu-nernas kärnverksamhet. Om det är någonting somkommunerna ska driva ska det vara antingen i formav förvaltning, så att det finns insyn, eller privataaktörer som gör det.Jag fick inte svar på frågan varför majoriteten intetar ställning till utjämningsgraden. Är det rimligt attvissa kommuner har marginaleffekter på ?När det gäller maxtaxan fick jag inte heller någotsvar. Det utrymme som regeringen använder förmaxtaxan borde ägnas åt de skatter som är skadligaför tillväxten.Anf. 57 () replik:Fru talman! För att gå tillbaka till frågan omkommunala bolag påstår att kommunernahar så många bolag som de inte borde ha. Men 80 %av de kommunala bolagen gäller branscher som el,gas, värme, vatten, transport och fastighetsuthyrning.Det är alltså inte till största delen solarier och sådant,som sade. Det är fortfarande upp tillkommunen själv att välja på vilket sätt man vill ha sinverksamhet. Där ligger den kommunala självstyrel-sen, som i just det här fallet inte vill till-styrka.När det återigen gäller maxtaxan har nunoterat att det är höga avgifter i olika kommuner,vilket gör att det inte är lönsamt att arbeta därför attavgiften tar en så stor kostnad. Det här kan man seallra mest i moderatstyrda kommuner, som i och försig har låg skatt men däremot högaavgifter, särskilt barnomsorgsavgifter.Anf. 58 () replik:Fru talman! kritiserar att vi intevill ha någon kommunakut. Anledningen till detta ärju att vi i budgeten har förslag som ger en bättre kost-nadssituation för de allra värst utsatta kommunerna.Jag ska ta några exempel.Det handlar t.ex. om vårt förslag till barnkonto,som ger barnfamiljerna mer tid, mer valfrihet och merpengar. Vi har också några andra förslag som gör attmänniskor inte behöver gå till socialen för att få eninkomstförstärkning. Det är en av de kostnadspostersom har ökat förskräckligt mycket för kommunernaunder 90-talet.Kostnaden för socialbidrag har fördubblats under1990-talet. Långvarigt socialbidrag - det rör sig om130 000 personer - är vanligast bland unga föräldrar,särskilt unga ensamstående kvinnor med barn; nuläser jag ur den 14 december1999 och ur pressmeddelande nr 69. Detta beror,enligt , på att många inte har kvalifice-rat sig till socialförsäkringssystemen. De får endastgrundbeloppet om per dag i föräldrapenning.Det handlar alltså om unga föräldrar. Vi föreslåren höjning av grundbeloppet till per dag förunga föräldrar. Det gör att de kommer ur en förned-rande situation, och det gör också att kommunernaskostnad minskar väsentligt mer än när det gäller depengar som finns i den s.k. kommunakuten. Vi tyckeratt det här är ett riktigare och mer konstruktivt sätt attlösa dessa problem.Vidare behöver kommunerna infrastrukturellaförbättringar när det gäller vägar, digital allemansrätt,utbildning och kultur. Det är viktigt, och det är enlångvarig och stabil förbättring för kommunerna.Anf. 59 () replik:Fru talman! Jag vill ändå påminna om attni har 4,8 miljarder mindre till kommunerna i degenerella bidragen. Sedan tar ni också bort en miljardnär det gäller de särskilda insatserna. Det lär alltsåinte bli mer pengar till kommunerna.Jag delar uppfattning när det gäller problemet medsocialbidragen. Men det positiva är att vi nu ser attsocialbidragen, tack vare att arbetslösheten går nedoch att sysselsättningen ökar, under det senaste årethar minskat . Det är närmare 700 miljoner iminskade kostnader. Det är väldigt positivt. Jag troratt det mest konstruktiva när det gäller att få nedkostnaderna för socialbidrag är att vi får ännu fler iarbete.Lena Ek har ett särskilt yttrande där hon tar uppkommuners och landstings rätt att bedriva närings-verksamhet. Jag är oklar över vad me-nar i detta särskilda yttrande. Jag tycker att ni heltfrångår tidigare centerståndpunkter. Jag skulle gärnavilja ha ett klargörande när det gäller detta.Anf. 60 () replik:Fru talman! Det var tre frågor. Jag ska försöka taupp dem snabbt.För det första har vår inställning till kommunalabolag bl.a. formats av Motalaaffären, som både SoniaKarlsson och jag känner till mycket väl, eftersom dethandlar om vårt eget hemlän. Det är inte några nyaCenterståndpunkter. Det är gammal traditionell Cen-terpartipolitik. Vår ståndpunkt är att det ska varaordning och reda i kommunens affärer.För det andra har de kortvariga socialbidragenminskat, men de långvariga socialbidragen, som gäl-ler 130 000 personer, har enligt inteminskat alls. Det är ett jätteproblem. Det är ettmänskligt dilemma, och det är en fruktansvärd situa-tion för de människor som sitter i denna klämma. Ochdet är ett mycket besvärligt kommunalt ekonomisktproblem. Bl.a. fokuserar detta sig på de unga föräld-rarna. De skulle ha stor nytta av dels ett barnkontosom ger dem mer pengar, dels en höjd grundnivå iföräldrapenningen som också ger dem mer pengar.De skulle ha mycket mer nytta av det här än av enmaxtaxa för dagis.Den tredje frågan gällde en budgetteknisk diskus-sion som vi har haft i finansutskottet. Vi har en annanskatteteknisk lösning. Den diskussion som vi har haftom en förändring av de budgettekniska systemen ochutgiftstakens konstruktion är sådan att detta är en avde justeringar som vi vill ha. Man ska nämligen kun-na lyfta upp båda sidor och få tydlighet i det här sys-temet.Det skulle vara intressant att höra vad SoniaKarlsson tänker göra för att hjälpa de unga föräldrar-na - främst de unga ensamma mammorna - och för-bättra deras situation.Anf. 61 () replik:Fru talman! Först och främst vill jag säga att vihar haft en utredning om socialbidragen som vi ocksåhänvisar till i utskottets betänkande. Det här är nu utepå remiss, och det kommer sedan att komma ett för-slag när det gäller den delen.Fortfarande är det allra bästa för de unga föräld-rarna att de får ett arbete och sedan dessutom max-taxa, så att de har råd att ha barnen på dagis.Smit inte, ! Det är ingen budgettekniskförändring. Att ni saknar de här 4,8 miljarderna berorpå att ni sade nej till regeringens skattesänkningar. Nihar glömt att ni var tvungna.