prot · GM0968 · 1999-03-12 00:00:00 — Låt mig avslutningsvis med tillfreds-ställelse konstatera att ministern är beredd att verkaför att vi skall kunna få delförslag från den regional-politiska utredningen och att tillväxtavtalens förslaginte med automatik kommer att stoppas in i den ut-redningen utan skall kunna behandlas i särskild ord-ning.Därmed tackar jag för svaren.Överläggningen var härmed avslutad.8 § Svar på interpellation 1998/99:145 om ABSvensk BilprovningAnf. 38 Näringsminister ():Herr talman! har frågat mig omvarför den svenska staten hindrar Inter-national från att investera i . Investeringenssyfte är att öka trafiksäkerheten i genom attexportera svenskt kunnande i fråga om bilprovning.AB har byggt upp ett effek-tivt system för periodisk kontroll av bl.a. motorfor-don. har i förhållande till omvärlden enmycket låg avgift. Staten äger detta bolag tillsam-mans med bilägarnas intresseorganisationer.Bilprovningen har monopol på besiktning avfordon. Detta beslöts av senast år 1996.Enligt de regler för verksamheten som statsmakternafastställt är avgiften som bilägarna betalar baserad påbolagets kostnader. Verksamheten skall inte ge över-skott. Att investera i ett annat land som t.ex. Brasilienskulle innebära att bolaget tar en risk som skulle kun-na drabba den verksamhet som är uppbyggd genomett monopol och därmed äventyra avgiftens storlekför bilägarna. Regeringen har därför i bolagsordning-en för bolaget angett att bolaget inte kan investera iandra länder men väl bedriva tjänsteexport.Regeringen ser positivt på det kunnande somSvensk har byggt upp och att Sverigekan delta i andra länders arbete för ökad trafiksäker-het. Det är därför glädjande att kanstödja trafiksäkerhetsarbete genom att säljasin kunskap i ett samarbete med i Brasilien.Anf. 39 ():Herr talman! Jag får väl tacka för näringsminis-terns svar. Tyvärr tycker jag inte att svaret ger någraklarlägganden. Därför skulle jag vilja ställa en radytterligare frågor till näringsministern.Den första frågan handlar faktiskt om vilken Nä-ringsdepartementets uppgift egentligen är när detgäller att förvalta sina bolag, om det är att svälta utdem eller om det är att få dem att växa - det taladesju om tillväxtavtalen.Svensk är ett gammalt bolag. Det bil-dades 1965. Det måste ju fortsätta att utvecklas ochfölja med den nya tekniken. Då känns det mycketkonstigt att man inte vill ta några initiativ när detgäller förändra verksamheten.Ministern säger att 1996 fattade beslutom att behålla monopolet. Men 1994 fattade riksda-gen beslut om att avveckla monopolet fr.o.m. den 1januari 1995. Men detta blev en av de många social-demokratiska återställarna. Om vi hade stått fast viddet beslut som fattades i 1994 hade jagkanske inte behövt stå här och tala med minis-tern om att monopolföretag inte får lov att investera iandra länder. Men trots att det är ett monopol kanskedet går att ordna detta när det gäller . Detsom ministern för fram här är nämligen inte alltidmed sanningen helt överensstämmande. Men detkommer jag tillbaka till.Konkurrensverket anser också enligt sin rapport inovember att monopolet skall avskaffas. Det är väl numer fråga om hur länge EU kan tillåta att ett sådanthär monopol får finnas kvar.Näringsministern säger att avgiften skall baseraspå bolagets kostnader och att verksamheten inte skallge överskott. Därför kan man alltså inte investera iandra länder, eftersom det skulle äventyra avgiftensstorlek. Men det håller ju inte riktigt, eftersom det ärbolagets totala intäkter och kostnader som avsätts.Det betyder att de intäkter som kommer från andraländer gagnar de svenska bilägarna. Det innebär ju attju mer pengar som man kan tjäna utomlands, destobättre är det och desto lägre blir kostnaderna. I dagbehöver t.ex. AB investera i IToch en rad andra saker. Om det kan finansieras ge-nom att man gör affärer utomlands gagnar det ju desvenska bilägarna, och det skadar alltså inte.I dag får AB inte genereravinst. Men står det faktiskt i bolagsordning-en för , som jag har här, att verk-samheten skall bedrivas affärsmässigt. Det står attden verksamhet som bedrivs i dotterbolagen skallbedrivas under affärsmässiga former. Jag undrar vadaffärsmässiga former är om inte att generera vinst.Därför undrar jag vad man har tänkt sig med dennainternationella verksamhet. Det sägs ju också att maninte kan ta risker och investera i andra länder om manär ett monopol. Jag har tittat lite grann på detta ochfunnit att faktiskt hade upp till 80 bolag.Vin & Sprit kunde lyckas mycket bra i sina satsningarutomlands.Jag undrar alltså hur det kan komma sig att vissamonopol kan satsa utomlands men inte andra. 40 Näringsminister ():Herr talman! Svårigheten är att hålla isär SvenskBilprovnings monopolverksamhet som skall drivas påsjälvkostnadsbasis och där avgifterna skall vara sålåga som möjligt och affärsmässig riskbetonad verk-samhet. Om skulle gå ut ochkonkurrera med monopolresurserna i ryggen är jagövertygad om att vi skulle kunna bli anklagade för attsubventionera med pengar som egentligen är desvenska bilägarnas. Och för att markera att bolagetskall arbeta på självkostnadsbasis kommer regeringeni att avslå bolagets framställning omavgiftshöjningar. Regeringen kommer också att begä-ra förslag om sänkningar av avgifterna med hänsyntill att bolaget samlat på sig ett mycketstort kapital. Den bästa utdelningen som samhälletkan få av är faktiskt bättre trafik-säkerhet här i landet till så låga kostnader som möj-ligt.På sikt måste vi naturligtvis se till att Svensk Bil-provning och kan dra nytta av företagetsuppbyggda kompetens. Men kan jaginte medverka till att riskerarsina pengar, som egentligen faktiskt är de svenskabilägarnas pengar, i investeringar utomlands.Riksdagen beslöt 1996 att Svensk Bilprovningsmonopol skall vara kvar, och regeringen har ingaplaner på att ändra detta. med köer ochannat trassel fungerar faktiskt kontrollen ut-märkt.Sammanfattningsvis kommer regeringen att säganej till ökade avgifter. Regeringen kommer att krävaatt sänker avgifterna så att dekommer bilägarna till del.När vi talar om att EU inte skulle tillåta detta så ärdet på det sättet att inför monopol ochDanmark har monopol. När det gäller Vin & Spritoch är det mycket lätt för mig att ge svar - de äri dag på en avreglerad marknad.Anf. 41 ():Herr talman! Ja, det var just det som var det stili-ga: är vi där!Men jag vill komma tillbaka till bolagsordningen.Det står i det svar jag har fått här att det i bolagsord-ningen står att man inte får investera i andra länder.Det finns inte en mening om det i bolagsordningenför varken eller BilprovningInternational. Det stämmer alltså inte. Detta tillåts.Jag skulle också vilja säga till näringsministern attbedrivande av export av tjänster också innebär ettrisktagande. Det är ju inte så att Svensk Bilprovningsverksamhet i nu är gratis. Man investerarmycket stora pengar där , som man alltså intekan hämta hem därför att man inte får delta i de upp-handlingar som sker.Men jag vill komma tillbaka till hur det faktisktser ut . äger faktiskt, genom SvenskBilprovning, i . Där kan vi alltså tarisker. I passar det bra. I början av 90-taletville man gå in och äga i , men där vann mantyvärr inte den koncessionen. I fick faktisktSverige nej från ägaren, men vi var erbjudna att gå in.Här i skulle vi ha fått upp till hundra arbets-tillfällen om vi hade gått med på det, och hur skulleinte det ha gynnat de svenska bilprovarna!Jag förstår faktiskt inte riktigt vad ministern sva-rar på egentligen. Tjänsteproduktion är risktagande.Det risktagandet får man alltså ta. Däremot får manalltså inte ta hem vinsterna från hela den utrustningsom har satsat på. Det handlar alltsåom att man inte får tillbaka det som gäller tekniskutrustning, utbildning, IT-system eller managementom man inte får vara med som ägare. Det här betyderalltså att kan vi inte heller sälja någon tjänste-produktion, därför att alla andra bolag, t.ex. i ,kommer att kunna delta i anbudsgivningarna. Det ärpå det här sättet, med ett ägarengagemang, som mankommer att arbeta . Och som sagt: Detgick väldigt bra i . Hur kan det komma sig attdet går bra i och i samt i Kuwait1992, men inte går bra i eller på ? Jagundrar som sagt: Vad finns det för konsekvens i densvenska regeringens ställningstagande i den här frå-gan?Anf. 42 Näringsminister ():Herr talman! Världen är besynnerlig! Att jag här,som socialdemokrat, skall behöva stå och debatteramed en moderat riksdagsledamot om att man börbegränsa monopolens möjligheter att med subventio-nerade pengar agera på en marknad! Det är ju det vikan bli beskyllda för. Men ju äldre man blir, destomer får man vara med om.Verksamheten i - det är de andra somåberopas här - där vi tillsammans med det finskabolaget är delägare, började innan man ändra-de bolagsordningen. Bolagsordningen ser ut som jagsäger. Sedan kan man äga ett bolag som inte följerbolagsordningen, men det är en annan sak. Bolags-ordningen ser ut som jag säger. De här affärerna haralltså gjorts innan man ändrade bolagsordningen.Anf. 43 ():Herr talman! Min utgångspunkt, kära näringsmi-nistern, är ju självklart att monopolet skall tas bort.Vad jag sade var att just nu ligger man i förhandlingarom en rad intressanta affärer, och jag tycker att det ärviktigt att svenska företag - om de sedan ägs av sta-ten eller av enskilda spelar mindre roll - går bra. Detär bra för . Men det är självklart att det är bästatt monopolet försvinner. Det har vi ju som sagt redanförsökt uppnå, och det tycker jag är självklart.Däremot tycker jag att det är viktigt att måna omSvensk och dess medarbetares kompe-tens, så att den får utvecklas så att inte bolaget bliranorektiskt och bara krymper. Framtiden är faktisktden att om man inte får delta i anbudsgivningar på dethär sättet så kommer man inte att kunna sälja enstjänsteexport. Det betyder alltså att kostnaderna för desvenska bilägarna kommer att bli mycket högre ochinte lägre. Får man inte lov att utveckla verksamhetenkommer alltså detta inte att kunna ske.Jag måste säga att jag gärna skulle vilja ha ett ex-emplar av den nya bolagsordningen om det finns ennyare än den som jag har tagit del av, och på det sät-tet se vad det har kommit in för ändringar.Jag vill också fråga: Vad betyder affärsmässigt förnäringsministern? Det skulle jag vilja ha svar på!Anf. 44 Näringsminister ():Herr talman! Att driva ett företag affärsmässigtinnebär att man också måste bedöma risker, och vianser att man inte skall ta dessa risker, just därför attdet här är ett monopol och för att det är bilägarna somfinansierar detta. Det är ju också så, vilket jag sadehär: För det första kommer vi att säga nej till höjdaavgifter och för det andra kommer vi att kräva sänker avgifterna. Det är väl bra för bilägarna?Då är det inte rimligt att man tar det kapital man harbyggt upp och tar en risk som i sin tur, om affäreninte skulle gå bra, skulle leda till att bilägarna drab-bas. Vi tycker inte det. Däremot tycker vi att mansjälvklart skall kunna sälja den tjänsteproduktion -dvs. man tar inte kapitalet - och den kunskap manhar, och det gör man också. Därför menar jag att somläget är skall vi sänka avgifterna och se till attde svenska bilägarna får del av detta. Detta är trotsallt ett monopol, och det tycker vi att det fortfarandeskall vara, till gagn för de svenska bilägarna.Överläggningen var härmed avslutad.9 § Svar på interpellation 1998/99:158 om nä-ringspolitikenAnf. 45 Näringsminister ():Herr talman! har ställt fyra frå-gor till mig om näringspolitiken. Frågorna rör skatte-och arbetsmarknadspolitiken, den privata sektornsandel av den totala ekonomin samt utbildningspoliti-ken.Låt mig först säga att en förutsättning för tillväxtär sunda statsfinanser. Regeringen har ägnat myckettid och kraft åt detta, och kan vi konstatera attsysselsättningen stiger, direktinvesteringarna ökaroch allt färre företag går i konkurs. Tack vare denomfattande budgetsaneringen har vi historisktsett låga räntor och låg inflation.Ansvaret inom regeringen är så fördelat att det ärfinansministern som hanterar skattefrågor. Jag villdock betona att skattepolitiken är en prioriterad frågai regeringens arbete för att främja tillväxten. Utform-ningen av den framtida skattepolitiken diskuteras i depågående partiöverläggningarna, i vilka GöranHägglunds parti deltar. Flera ändringar inom skatte-området har dock redan gjorts för att underlätta ex-pansion och nyanställningar i företagen. T.ex. harregeringen genomfört lättnader i beskattningen avonoterade företag och en reduktion av sociala avgiftermed inriktning på mindre företag. Flera förenklingarhar genomförts, bl.a. har skattekonton införts somunderlättar företagens redovisning och betalning avskatter och avgifter.En av de viktigaste uppgifterna för arbetsmark-nadspolitiken är att skapa sådana förutsättningar attmänniskor kan undvika att slås ut från arbetsmarkna-den. Regeringen kommer alltid att prioritera dessaåtgärder. har en relativt flexibel arbets-marknad, men mycket kan självklart förbättras. Rege-ringen har därför ändrat inriktning på arbetsmark-nadspolitiken. De s.k. volymmålen har slopats för attde medel som tilldelas AMV skall kunna användasmer flexibelt. Därmed blir det lättare att matcha utbudoch efterfrågan på arbetskraft. Reglerna för arbetslös-hetsförsäkringen ses kontinuerligt över. Det är viktigtatt försäkringen inte motverkar förändringar på ar-betsmarknaden utan aktiverar till omställning. Bådearbetslöshetsförsäkringen och arbetsmarknadspoliti-ken skall medverka till en flexibel och effektiv ar-betsmarknad.Vad gäller den privata sektorns andel av den to-tala ekonomin vill jag erinra om att det i regeringensnationella handlingsplan för ökad sysselsättningframhålls tydligt att huvuddelen av sysselsättning-sökningen bör ske i den privatasektorn. Det pågår ett omfattande arbete för att främjaföretagsklimatet och tillväxtmöjligheterna för landetsföretagare. Bl.a. förs en dialog med näringslivet ifrågor som rör företagandets villkor. Vidare kommerregelförenklingsgruppen på -Simplex - att påbörja sitt arbete med att granska nyaoch existerande regelförslag som påverkar näringsli-vet ur ett småföretagarperspektiv m.m.Ansvaret är så fördelat att det är utbildningsmi-nistern som hanterar frågor om högre utbildning. Denbild av efterfrågan på högre utbildning som GöranHägglund ger i sin interpellation stämmer dock intemed verkligheten. I själva verket är det alltfler ung-domar och en allt större andel av ungdomskullarnasom söker till högre utbildning. Detta ökande efter-frågetryck har mötts med en stor satsning på expan-sion av den högre utbildningen. Under perioden1997-2000 har högskolan t.ex. tillförts 68 000 nyapermanenta platser. I den utbyggnad som skett hartyngdpunkten lagts på naturvetenskaplig och tekniskutbildning, där arbetsmarknadens behov varit särskiltstort.Anf. 46 ():Fru talman! Jag vill inleda med att tacka närings-ministern för svaret.Interpellationen tog sin utgångspunkt i den ut-veckling som gjort hela världen till en marknad. Detgör att människor, kapital och företag kan röra sigöver nationsgränserna med mycket stor snabbhet.Företag söker sig till länder eller regioner som förmåratt skapa de bästa villkoren för ekonomisk tillväxt.Sverige har problem. Vi halkar efter, och jag ärorolig. Det är uppenbart att de villkor som Sverigeförmår att erbjuda inte är tillräckligt gynnsamma föratt företag skall uppstå och växa i den utsträckningsom fordras för att vi skall komma till rätta med ar-betslösheten och utförsåkningen i välfärdsligan.Mot den bakgrunden ställer jag frågor om skatte-politiken. Behöver den förändras? Kan den föränd-ras? Beträffande arbetsmarknadspolitiken: Hur skallvi kunna öka den privata sektorns andelar av dentotala ekonomin? Hur skall utbildningspolitiken kun-na nå den klass som gör att kan hävda sig iden internationella konkurrensen?Svaret när det gäller skattepolitiken är att det på-går skattesamtal. När det gäller arbetsmarknadspoliti-ken hittar jag inget svar bland de många orden. Möj-ligen kan man göra sig lustig över formuleringen attreglerna på det området ses kontinuerligt över. Detkan väl bara tolkas så att det ständigt är fel på dem.När det gäller frågan hur man skall kunna öka denprivata sektorns andel av den totala ekonomin påmin-ner ministern om att regeringen minsann har sagt atthuvuddelen av sysselsättningsökningen bör ske inomden privata sektorn. De åtgärder som redovisas somgenomförda eller på gång är - även om kraven skullevara extremt låga - väldigt blygsamma.Beträffande utbildning väljer statsrådet att bortsefrån den nedslående bild som framkommer om mantittar på utvecklingen i vårt land i jämförelse medandra länder. När det gäller andelen högskoleutbilda-de inom naturvetenskap och teknik i åldrarna 24-35år låg - enligt den statistik som jaghittade - på tolfte plats. Utvecklingen av antalet hög-skoleutbildade per födelseår visar en dramatisk för-sämring i vårt land. Av dem som är födda är ca17 % högskoleutbildade medan av dem som är födda1969 är det som har samma utbildningsnivå.Sambandet mellan utbildning och avkastning påutbildning ger en tydlig bild. Det lönar sig mycketdåligt att anstränga sig extra för att skaffa sig en ut-bildning i vårt land, och till de viktigaste skälen hörnaturligtvis de svenska inkomstskatterna.Fru talman! Jag är mycket bekymrad över att detfrån kommer långt fler ord änåtgärder. Näringsministern har tidigare öppenhjärtigtoch utan prestige fört resonemang om t.ex. dubbelbe-skattningen och öppnande av den privata tjänstesek-torn. Men det kommer inga åtgärder.Är statsrådet nöjd med vad som har gjorts?Om inte, vad vill han göra ytterligare? När skall demånga orden omsättas till handling? När kommerförslag om att avskaffa dubbelbeskattningen? När kanvi se åtgärder för den privata tjänstesektorns öppnan-de? Det är sådana frågor som jag vill ha svar på.Statsrådet kan naturligtvis säga att detta inte är hansbord, men likafullt är näringspolitiken i stort ett an-svar för . Här behöver ordövergå till handling.Fru talman! Jag vill alltså be statsrådet att säganågonting om t.ex. skattesamtalen. De har pågått nuett tag med ett sammanträde . Det får ju propå-erna från partikamrater om att dettakan genomföras först att framstå som ganskaoptimistiska. Hur skall man klara att genomföra deåtgärder som fordras för att lyfta ur den situ-ation som vi befinner oss i? Vi kan inte gå när andraländer springer.Anf. 47 PER ():Fru talman! är utsatt för hård internatio-nell konkurrens. Globaliseringen har ju gjort att Sve-riges nationella konkurrenskraft, näringsklimatet ochvi politiker är internationellt konkurrensutsatta. Detgäller vad vi kan åstadkomma för att skapa syssel-sättning, god utveckling och därmed bra lönenivåer iSverige jämfört med ett antal andra länder. I det avse-endet brister det - och jagmedger gärna att det inte bara är under sittande nä-ringsminister, utan detta går långt tillbaka i tiden.Fru talman! Först några kommentarer till inter-pellationssvaret.Budgetsaneringen har varit positiv, jag delar denuppfattningen. Den har enligt huvud-sakligen grundats på konjunkturuppgången respektiveatt det har blivit en förbättring via de insatser somgjordes . Utgiftsökningarna under soci-aldemokratisk regim har enligt varitungefär desamma som de besparingar som har gjorts,dvs. det har varit status quo.Jag - liksom alla andra - är glad över att Sverigehar kunnat få ned ränteläget och hamnat på den ge-mensamma nivå som finns inom EU . I dendelen släpar vi inte efter i konkurrenskraft.Även beskattningen är internationellt konkur-rensutsatt. Har vi besvärligare skatter för svenskaföretag än för andra företag är detta en belastning försysselsättning och näringsutveckling. Det är bara attnotera att mindre företag de facto betalar en dubbeltså hög andel av sin vinst i skatt som större internatio-nella företag gör. Vi har en högre beskattning avkapital som flyttar mellan bolag. I synnerhet mindre,onoterade bolag straffbeskattas i jämfört medhur det är i nästan vilket annat land som helst. Där-med försvåras rörligheten och möjligheten att drivapå den tekniska och kunskapsmässiga utvecklingeninom industrin.Fru talman! Jag noterar också att den s.k. förmö-genhetsskatten har blivit ett hån. rikastepersoner betalar i förmögenhetsskatt. Själv kanjag välja att betala eller ett antal miljoner, bero-ende på att man har hamnat i ett fullständigt hycklerinär det gäller den typen av beskattning. Detta drabbarett antal företagare på ett orimligt sätt.Det är rörligheten på kapital som måste underlät-tas så att man kan flytta kapital från en del i närings-livet till en annan, till de mer snabbväxande företa-gen. Det finns alldeles för mycket av inlåsningsef-fekter i . Det finns goda exempel i somvisar att man där har lyckats utomordentligt bra.Vi behöver rörlighet på kunskap och på arbets-kraft. Det är i och för sig riktigt att vi har en vissflexibilitet på den svenska arbetsmarknaden, och detär bra. Men det finns ändå väsentligt mer att göra.Åmanlagarna prioriterar i princip att man skall varaanställd i samma företag hela livet, något som mins-kar kunskapsöverföringen mellan företagen på ett sättsom inte är acceptabelt.Vi måste öka förmågan till anpassning så att vikan få en bättre och snabbare utveckling, i synnerhetinom den s.k. kunskapsindustrin.Det behövs också reformeringar av Arbetsmark-nadsstyrelsen och dess olika omskolningsprogram,vilkas resultat har varit väldigt svaga. Precis som iden regionalpolitiska debatten för en liten stund sedanefterlyser jag här en mera resultatinriktad styrning avarbetsmarknadspolitiken.Fru talman! har jag ett par frågor till nä-ringsministern. När avser näringsministern att Småfö-retagsdelegationens krav skall vara tillgodosedda?Jag noterar att det finns en bred majoritet i riksdagenför att genomföra den överväldigande delen av för-slagen.När skall vi få konkurrenskraftiga skatter för små-företagen? När skall vi få en ökad rörlighet på ar-betsmarknaden som inte diskriminerar de mindre ochmedelstora företagen?Anf. 48 Näringsminister ():Fru talman! Ni målar en mörk bild som inte finns.Vi hade en tillväxt 1998 som var . Det senastekvartalet ökade tillväxten . Inget annat landi har så hög tillväxt. Arbetslösheten sjunkerdag för dag och sysselsättningen ökar. Vi har störredirektinvesteringar, dvs. att vi får gå närdet gäller antalet företag som investerar i . Jagtalar inte om börsen, utan jag talar om företag sominvesterar här i Sverige.Jag förstår inte vad ni målar för bild. Är det möj-ligen så att ni målar upp en bild av att det kan bli somni säger? I så fall har jag respekt för det, för ingen vetvad som kan hända. Men går det bra för Sveri-ge.Det problem vi har, och det har jag tagit upp här ikammaren , är den regionala obalansen.Men kom inte och säg att det går åt skogen för Sveri-ge, för i så fall går det åt skogen för hela Europa.Titta på vad och har förtillväxt och på vad som där händer med arbetslöshe-ten och sysselsättningen eller vilka andra mått ni villanvända. Då blir den här diskussionen lite svår.När det gäller skattefrågan, apropå prat, står ni häroch pratar och pratar. Det finns ju faktiskt en parla-mentarisk grupp i vilken era partier ingår. Där kan nitillsammans med de andra partierna lägga fram eraförslag och mäta dem mot de intäkter som statenbehöver och de krav ni har på skattesänkningar.Ödsla ert prat, era ambitioner och idéer där. Detskulle jag respektera. Sedan får ni gärna tala om skatthär. Men det är där ni kan göra något, om ni tycker attdet pratas för mycket.När det sedan gäller de frågor som tas upp härmåste jag tjata. Tillväxtavtalen - jag skall inte argu-mentera mer för dem. Men det pågår nu en verksam-het över hela landet. Jag vet inte om ni inte har settden eller hört talas om den. Den är mer eller mindrebra. Den är bra på de flesta ställen. Men poängen äratt det är de människor som finns och lever i dessaregioner som tar initiativet. Det är de som vet vadsom händer i dessa regioner, och det är de som skalltala om att så här vill de göra. Jag frågar er: Är detbra, eller är det dåligt?