prot · GM09103 · 1999-05-31 00:00:00 — För attunderlätta det arbetet har regeringen i vårpropositio-nen föreslagit en kraftig förstärkning av anställnings-stödet för arbetslösa med särskilt långa inskrivnings-tider hos arbetsförmedlingen.Återgången till den klassiska arbetsmarknadspoli-tiken, att främja tillväxten utan att inflationen tar fartsamtidigt som stora insatser görs för dem som harsärskilt svårt att få ett nytt arbete, får inte tolkas somatt regeringen accepterat att antalet utförsäkrade ökar.I en uppåtgående konjunktur är det särskilt viktigt attarbetslöshetsförsäkringens regler med höga krav påomställning tillämpas. Däremot är det inte acceptabeltatt utförsäkringen ökar på grund av brist på arbets-marknadspolitiska medel. Jag kommer att noga följadenna fråga.Utförsäkring av arbetslösa är ingen ny företeelse.Antalet utförsäkrade har varierat . Islutet av 80-talet utförsäkrades ca 10 000 kassamed-lemmar . Till detta kom ca 2 000 som inte läng-re fick kontant arbetsmarknadsstöd, det s.k. KAS. År1992 utförsäkrades sammanlagt ca 23 000 personer.Åren 1996-1998 har 8 000-9 000 personer utförsäk-rats . Under dessa år har anslagen för arbets-marknadspolitiska medel inte utnyttjats helt. Det haralltså inte varit medelsbrist som orsakat de senasteårens utförsäkringar. Eftersom det finns tecken på enökad utförsäkring har tagitinitiativ till en kartläggning av vad som ligger bakomutförsäkringarna och vad som hänt med dem somutförsäkrats.Enligt min mening ger dagens utförsäkringssitua-tion inte anledning till oro för kommunernas ekono-mi. Regeringen tar ställning till storleken pådet generella statsstödet till kommunerna. Bedöm-ningen grundar sig på samhällsekonomin och beho-ven av verksamhet. Finansieringsprinci-pen innebär att kommuner och landsting kompense-ras för statligt beslutade åtgärder som direkt tar siktepå den kommunala verksamheten.Anf. 153 ():Herr talman! Näringsministern är en synnerligenpopulär minister med många frågor på agendan ochmånga svar. Jag vill tacka näringsministern för dethär svaret - ett ganska yvigt svar som måhända ger enyvig debatt. Vi får väl se.Näringsministern brukar ju beskylla oss som stäl-ler frågor eller interpellerar för att vara dysterkvistar.När jag läser näringsministerns svar framstår han somen riktig muntergök. Det är absolut en tillgång i livetatt kunna bortse från alla besvärligheter, men om manvill göra anspråk på ett något mer realistiskt betrak-telsesätt bör man nog ta in både ljus och mörker.Jodå, jag gläds, precis som , åt attsysselsättningen ökar. Över varje nytt jobb gläds jag.Det är bra att ekonomin saneras, det är bra att fi-nanssektorn återhämtar sig och det är bra att Riks-banken hållit inflationen stången. Men med risk föratt bli beskylld för att vara dysterkvist vill jag ocksåsäga följande.Det är oroväckande att IMF så hårt angriper ossför en stelbent lönebildning och för höga skatter ochmenar att vi riskerar att slå i taket om bara ,om inte regeringen är beredd att göra något åt saken.För att förbättringarna på arbetsmarknaden skallfortsätta är det inte oväsentligt vad regeringen tar sigför på detta område.Jag är fortsatt bekymrad över arbetslöshetssiffror-na och vad arbetslösheten kostar. Även om antaletarbetslösa minskar är siffran förfärande hög. Förramånaden var det 727 - har naturligtvisantalet minskat något - som var hel- eller deltidsar-betslösa.Jag håller med om att arbetslöshetsförsäkringenskall vara en omställningsförsäkring. Jag tycker attdet är bra att volymmålet har avskaffats, även om detär intressant att se att ministern kör över ivissa frågor. S-ledamöterna i arbetsmarknadsutskottetfick stå i budgetdebatten med volymkravet kvar, närnäringsministern redan avskaffat det. Så kan det bli.Jag är bekymrad över att flaskhalsproblematikenknappast kommer att minska mer än marginellt medregeringens utbildningssatsning - detta somen stor grupp utförsäkras och blir i än mindre gradanställningsbara på arbetsmarknaden.SAF visar i en ny utredning att av utannon-serade jobb aldrig blir tillsatta, vilket betyder 20 000jobb. Detta handlar om . Det berorpå att inga kompetenta sökande finns att tillgå.Tror ministern att den satsning som gjorts på ut-bildning kommer att räcka för att undanröja flask-halsproblematiken?Jag delar stora oro över att ut-försäkringarna ökar. Självklart har utförsäkringaralltid skett när människor inte velat stå till arbets-marknadens förfogande. Men de uppgifter som vi nubörjat att få in års första kvartal visar enkraftig ökning av antalet utförsäkrade. I Metalls a-kassa har redan 357 personer blivit utförsäkrade jäm-fört med 68 . Det är enökning med . , som ärordförande för samarbetsor-ganisation, varnar i en artikel för att antalet utförsäk-rade kan fördubblas från 10 000 - om man nu be-traktar det som normalt - till 20 000 när resurser-na i större utsträckning läggs på dem som lättast haratt få ett jobb. Tyvärr verkar bristen på korrelationmellan ökad sysselsättning och minskad utförsäkringobefintlig, dvs. att trots att antalet jobb ökar kommerdet inte att minska antalet som riskerar att utförsäk-ras.Anf. 154 Näringsminister ():Herr talman! Vi har fått en drastisk förändring påden svenska arbetsmarknaden . Vihar gått från fokus på en mycket hög arbetslöshet ochen låg tillväxt, där vi har värnat om åtgärder, till fo-kus på att vi nu är ett av de länder som har den högstatillväxten i . Vi ser att sysselsättningen ökarmer . har den ökatmed 111 000 personer. Det finns mig veterligt ingentid då den har ökat så snabbt.Vårt problem är faktiskt att kunna hanteradetta, dvs. att se till att vi nu klarar att utbilda männi-skor som inte har den kompetens som efterfrågas. Detgäller att de får den kompetens som efterfrågas. Där-med förhindrar vi att vi får en efterfrågeinflation, dvs.att vi hamnar i en situation där inflationen ökar, vi fåren överhettning och måste gå in och höjaräntan och bryta den mycket snabba utveckling vihar.Det är inte heller bara den inhemska marknadensom bär upp tillväxten i . ser vi också hurdet vänder, hur industrikonjunkturen vänder. Allt ärväldigt positivt. När det gäller IMF är det faktiskt så,vilket man kunde ha förväntat sig att interpellantenockså tog upp, att den får mycketberöm. Mycket av det vi har gjort har visat sig varamycket framgångsrikt, och vi har som jag sade enosedvanligt god situation.Vi måste nu kunna hantera detta, och det är det vigör med den nya arbetsmarknadspolitiken, som är avväldigt gammalt klassiskt märke. Vi återgår till denklassiska arbetsmarknadspolitiken att förmedla jobboch att satsa hårt på arbetsmarknadsutbildning så attvi får en bättre korrelation mellan den kompetens somfinns och den som efterfrågas.Sedan kommer vi in på den huvudfråga som in-terpellanten tar upp, frågan om utförsäkringar. Jagdelar uppfattningen att vi skall se på detta med oro.Vi hamnar nu i en situation där arbetsförmedlaren harframför sig en person och kan säga: har du ettjobb, eller en utbildning som kan leda till ett jobb,och inte som förr en åtgärd för att du skall kunnakvalificera dig till kassan igen. Det är klart att dettakommer att leda till att risken finns att vi kan få enökning av utförsäkringarna. Jag erkänner det. Menvad är valet? Vi skall nu förmedla arbeten och inteförmedla åtgärder för att man skall stå kvar i kassan.Vi försöker hantera det på så sätt att vi nogsamtbevakar detta med utförsäkringar. Det är också så attdet finns en mängd åtgärder. Är det någon som intekan få ett jobb eller en utbildning som leder till ettjobb utan att det behövs en åtgärd så att man inteskall bli utförsäkrad, så finns det faktiskt väldigt storamöjligheter. Skulle det visa sig att det blir dennaexplosiva utveckling så kommer jag att se till att visätter in åtgärder.Jag vill också säga att interpellanten harsvartmålat väldigt mycket. Det var innan denhär tillväxten kom, och innan allt det beröm vi nu fårav så många.Anf. 155 ():Herr talman! Naturligtvis är det så, precis som jagsade i början, att man behöver ta in både det som ärsvart och det som är vitt. Jag gav också credit i enlig-het med IMF:s rapport här i början. Så var faktisktfallet om nu inte näringsministern uppfattade det.I fråga om flaskhalsproblematiken fick jag egent-ligen inget svar på huruvida de åtgärder som har sattsin kommer att räcka. Jag tackar för att näringsminis-tern tydliggjorde att han också ser framför sig enökad utförsäkring och att han ser det som en stor risk.Min följdfråga blir naturligtvis: Vad kommer nä-ringsministern då att vidta för typ av åtgärder? Dåtänker jag inte bara på åtgärder gentemot de utförsäk-rade. Jag förutsätter att det finns någonting i bakfick-an att ta fram. Enligt mitt förmenande är det interimligt att en person som står till arbetsmarknadensförfogande men som råkar ha fel utbildning skall bliutförsäkrad för att den lokala arbetsfördelningenspengar inte räcker till en utbildning.Jag känner också en oro inför att de långtidsin-skrivna inte kommer att få anställning med hjälp avdet sysselsättningsstöd som införs om vårpropositio-nens förslag går igenom. Det kommer bara högstmarginellt att lösa problemet för dem som egentligenär sämst rustade för arbetsmarknaden.Det har gjorts en liten beräkning av hur det skullebli om man skulle få en fördubblad utförsäkring eller,som man tror i , kanske 50 000 per-soner fler. Det skulle generera en väldigt stor mer-kostnad för våra kommuner. Kommunernas socialbi-dragskostnader vid en ökad utförsäkring kan utgöraett mycket stort problem.När näringsministern svarar på den frågan i sittinterpellationssvar antyds bara att finansieringsprin-cipen skall gälla. Men jag har aldrig hört talas om attfinansieringsprincipen tillämpas retroaktivt - ävenom retroaktivitet nu tillämpas på andra frågeområden.Kan man i ett sådant här fall förvänta sig att finansie-ringsprincipen tillämpas retroaktivt så att kommuner-na kompenseras för ökade kostnader för de utförsäk-rade? Det finns exempel där man säger att manbara hänvisar människor över gatan till socialkonto-ret.Anf. 156 Näringsminister ():Herr talman! Först vill jag säga: Vi skall nu klaraav flaskhalsarna. Vi satsar mer på utbildning än nå-gonsin. Det finns få länder om något som satsar såhårt på högskoleutbildning som vi gör . Det är88 000 nya platser. Vi har i vårpropositionen ett rela-tivt kraftfullt förslag när det gäller kompetensutveck-ling. Vi skjuter in oss, som jag sade tidigare, på ar-betsmarknadsutbildningen. Man kan säga att arbets-marknadsutbildningen har den största betydelsen, fördet är där vi snabbast kan växla om till den kompe-tens som efterfrågas. Vi skjuter alltså in oss på flask-halsar.Det andra jag vill säga gäller dem som har varitlångtidsinskrivna. Där säger nu all vedertagen ar-betsmarknadspolitisk forskning, och det är den jaglutar mig emot, att den här typen av starka subventio-ner när man har högkonjunktur, när arbetskraft efter-frågas, faktiskt är väldig bra. Det brukar bli en väldigtstor effekt.Om man däremot, om man nu försöker åberopadet här s.k. RAS, har en arbetsmarknad som inteefterfrågar, då hjälper inte den här typen av åtgärder.Vi har satt in de här åtgärderna med utgångspunktfrån att kartan ser helt annorlunda ut än förnågra år sedan. Vi går från åtgärder till att förmedlajobb, och det är just vad den här skatterabatten inne-bär.Ingen kan ju säga - inte heller jag - att det härkommer att bli en succé. Jag tror att det kommer attgå väldigt bra. Men att här tvärsäkert stå och säga attdet bara kommer att bli några få tror jag är att ta i. Vifår väl återkomma till den debatten.Det går bra för . gäller det att vi till-sammans ser till att de regelverk och system som vihar anpassas till den nya situation vi befinner oss i.Jag vill påstå att det är så att arbetsmarknadspoliti-kens roll och möjligheter är störst när det går bra. Detär då den spelar sin viktigaste roll.Anf. 157 ():Herr talman! Det är lite svårt att debattera med nä-ringsministern, för man får inte svar på exakt de frå-gor man ställer. Jag har fortfarande inte fått svar påfrågan om det är tillräckligt med åtgärder för att un-danröja flaskhalsarna på arbetsmarknaden. Jag harinte fått svar på vilka åtgärder näringsministern har ibakfickan om utförsäkringarna ökar dramatiskt. Jaghoppas att näringsministern inte glömmer de svagastepå arbetsmarknaden. Jag har inte fått svar på huruvidakommunerna kommer att kompenseras via finansie-ringsprincipen för eventuella ökade socialbidrags-kostnader.Jag förstår att näringsministern kanske är trött viddet här laget efter alla dessa interpellationer. Och jagär glad att jag kan få möjlighet att hemförlova nä-ringsministern efter den här slutrundan. Men jagväntar fortfarande på svaren och tycker att det ärtråkigt om jag inte kan få svar på dessa frågor.Anf. 158 Näringsminister ():Fru talman! Jag känner mig inte ett dugg trött. Jagkänner mig helt stimulerad. Men det finns ju frågorsom det inte är speciellt meningsfullt att svara på ochfrågor som det inte går att svara på.När det gäller frågan om tillräckliga åtgärder stårdet i vårbudgeten, vilket jag också har sagt, att om detvisar sig att åtgärderna inte räcker och om det visarsig att vi får en stor utförsäkring, då kommer vi medförslag. Hur det exakt kommer att se ut kan jag intesvara på. Det beror ju på hur många som utförsäkrats,vad det är som har skett, osv. Om vi behöver vidtafler åtgärder kommer vi att göra det, om utförsäkring-arna ökar. Hur det exakt kommer att se ut kan jag intesvara på.När det gäller finansieringsprincipen handlar detfaktiskt om att man utgår från ett generellt statsbi-drag. Man får inte heller glömma att kommunerna fårett extra statsbidrag. 1997 är det 4 miljarder, 1998 ärdet 8 miljarder, 1999 är det 4 miljarder, och fram tillår 2002 innebär det att vi tillför ytterligare 25 miljar-der mer än vad som var 1996.Att vi här skulle ha någon retroaktiv ordning trornog inte heller interpellanten på. Kommunerna får ettgenerellt statsbidrag från staten. Och storleken påbidraget bestäms inför fastställandet av höstens bud-getproposition. Det handlar om vilket samhällseko-nomiskt utrymme som man politiskt bedömer att detfinns att i form av generellt statsbidrag ge till kom-munerna vägt mot behoven av verksam-het. har extra över-förts till kommunerna. Och regeringens bedömning äratt sådana överföringar också kommer att ske underde närmaste åren och att en inriktning av arbetsmark-nadspolitiken kommer att ske till en mer tillväxtin-riktad satsning på att snabbt tillsätta lediga platser påarbetsmarknaden etc. Jag tycker ändå att jag härmedhar svarat på de frågor som har ställts.Överläggningen var härmed avslutad.28 § Svar på interpellation 1998/99:357 omalkoholpolitikenAnf. 159 Socialminister ():Fru talman! har frågat mig om re-geringen avser vidta åtgärder för att erbjuda alkohol-fria fritidsmöjligheter för ungdomar och komma åt dekraftigt ökade skadorna på grund av tidigt alkohol-bruk bland ungdomar. har vidare frågatom regeringen avser vidta åtgärder för att statligaföretag i sin marknadsföring skall leva upp till kunniginsikt och ett socialt ansvar samt vilka insatser rege-ringen avser vidta för att framgångsrikt kunna hävdaen svensk, socialt inriktad alkoholpolitik i förhållandetill övriga EU-området.Som helhet har perioden från början av 1980-taletfram till varit tämligen stabil när man ser tillungdomarnas genomsnittliga alkoholkonsumtion iSverige. Det har förekommit små variationer, mendessa har följt den allmänna utvecklingen av alkohol-konsumtionen. Det finns dock oroande teckenpå att konsumtionen av alkohol bland ungdomar återökar något. Flera undersökningar visar nu att andelenungdomar som ofta berusar sig ökar och att andelensom aldrig berusar sig minskar.Den oro som de flesta liksom kän-ner för att alkoholmissbruket åter skall öka blandungdomar måste mötas med konkreta och trovärdigaåtgärder. Det är i ungdomarnas närmiljö som detverkningsfulla arbetet kan bedrivas. Föräldrarnas ochkamraternas förhållningssätt är då de faktorer som harstörst inverkan på ungdomarnas förmåga att motståfrestelsen att alltför tidigt dricka alkohol eller prövaandra droger. Det är regeringens övertygelse att alko-holkonsumtionen kan hållas nere bland ungdomargenom ett brett engagemang med basen i ett profes-sionellt förebyggande arbete i en samverkan mellankommuner, landsting, näringsliv, bransch och ideellaorganisationer.I syfte att pröva nya metoder för att bl.a. stärkaunga människors vilja och förmåga att avstå frånalkohol har den nationella ledningsgruppen för alko-hol- och narkotikaförebyggande insatser som leds avmig tagit initiativ till ett antal nationella projekt. Des-sa utgår ifrån att inställningen till alkohol och andradroger är en fråga om livsvillkor, livsstil och värde-ringar och att det är viktigt att aktivt söka engageraungdomarna själva och utgå från deras egna erfaren-heter och uppfattningar.Ett sådant initiativ är projektet omfattar ett 25-tal kommuner i landet där ung-domar, antingen som eller på helt ideellbas, engageras för att stödja yngre kamrater i valet aven drogfri livsstil. Ett annat nationellt projektinitiativfrån ledningsgruppen handlar om insatser på ung-domstäta arbetsplatser som också syftar till att stödjaoch stärka ungdomarnas vilja och förmåga att hjälpaoch stötta varandra samt ha beredskap för "tidig upp-täckt" på arbetsplatserna.Ledningsgruppen har också tagit initiativ tillDrugsmart - ett alkohol- och narkotikapolitiskt forumriktat till ungdomar på Internet. Tillsammans med ett30-tal kommuner pågår också arbetet med att revideraden nationella handlingsplanen för alkohol- och nar-kotikaförebyggande insatser. Bl.a. kommer en kom-munal handbok att tas fram i drogskadeförebyggandeverksamhet. skall vara ett verktyg förkommunerna i det lokala arbetet. Denna handbokkommer bl.a. att innehålla förslag på konkreta åtgär-der för hur man i ökad utsträckning kan erbjuda alko-holfria fritidsmöjligheter för ungdomar. Detta arbetekan sedan också ligga till grund för eventuella natio-nella åtgärder på området.Erfarenheterna från de projekt på nationell nivåsom ledningsgruppen har initierat är mycketgoda. Ledningsgruppen kommer därför att fortsättaatt utveckla och pröva metoder och modeller för för-stärkta förebyggande insatser särskilt inriktade motungdomar och föräldrar.När det gäller frågan om vilka åtgärder regeringenavser vidta för att statliga företag i sin marknadsfö-ring skall leva upp till kunnig insikt och ett socialtansvar, förmodar jag att det är det statligt ägda aktie-bolaget som sorterar under Finansdepar-tementet som åsyftas.Det är företagets ledning som handhar den löpan-de förvaltningen av Vin & Sprit AB:s angelägenheter.Vin och agerar numera på en fullt konkur-rensutsatt marknad. När det gäller Vin och Sprit AB:sfest i beslutadeAlkoholinspektionen att ge Vin och en var-ning enligt alkohollagen som dock undanröjdes avbåde länsrätten och kammarrätten.De statligt ägda bolagen skall självfallet följagällande lagar och regler och tillämpa god marknads-föringssed. Jag har ingen information om att någotannat skulle vara fallet.När det gäller frågan om vilka insatser regeringenavser vidta för att framgångsrikt kunna hävda ensvensk, socialt inriktad alkoholpolitik i förhållandetill övriga EU-området vill jag berätta följande.Alltfler europeiska länder börjar nu inse att ävende måste göra något åt sin mycket höga alkoholkon-sumtion och de problem alkoholen skapar i vissasituationer. Även medger att denhöga alkoholkonsumtionen är ett av de stora folkhäl-soproblemen i unionen som måste angripas. Påsvenskt initiativ har därför tillsammans medFinland erhållit medel från för attgenomföra länderjämförande studier om alkohol-problemets omfattning som också inkluderar jämfö-relser av ländernas politik och åtgärder i samtligamedlemsstater. En slutrapport beräknas vara färdigunder hösten år 2000.På svenskt initiativ diskuteras nu också behovetav en gemensam folkhälsostrategi för alkohol inomEuropeiska unionen. Ett dokument för en sådan stra-tegi håller på att tas fram. Initiativet har mottagitspositivt av bl.a. de länder som innehar ordförande-skapet t.o.m. år 2001.På svenskt initiativ arrangerar också WHO:s Eu-ropakontor en andra europeisk ministerkonferens omalkohol . Syftet medkonferensen är att öka kunskapen om hur unga män-niskors levnadsvanor och alkoholkultur påverkarderas hälsa och visa på verkningsfulla åtgärder sompå kort eller lång sikt kan minska alkoholens skade-verkningar. I förberedelsearbetet deltar även repre-sentanter från och somunder hösten innehar ordförandeskapet inomEU. Avsikten är att såväl resultaten från den länder-jämförande undersökningen som förslag till EU-strategi på alkoholområdet skall presenteras på konfe-rensen i . En Stockholmsdeklaration omalkohol förväntas också bli undertecknad av social-och ungdomsministrarna från 51 europeiska ländervid konferensen.Förhoppningsvis kan sedan en EU-strategi på al-koholområdet behandlas och kanske också antasunder det svenska ordförandeskapet våren 2001.Anf. 160 ():Fru talman! Först ett tack till socialministern förinterpellationssvaret. Det håller en sober ton, och i detnoteras en del fakta och iakttagelser. Jag för min delsaknar att regeringen inte har valt att agera tillräckligtkraftfullt. Och det brister i det sociala engagemangetför att man skall komma till rätta med de problemsom också socialministern erkänner finns och är iväxande.Statsrådet slår fast att många undersökningar nuvisar att ungdomar berusar sig oftare och att vi har enförsämrad situation. Jag tycker att det är föga heroisktatt säga att det harvarit tämligen stabilt när inför WHO harutlovat en minskning med en fjärdedel av alkohol-konsumtionen . Det hade varit på sinplats att socialministern hade beklagat att detta mållättvindigt har dunstat bort.Den "ölflod" som forsar in över landet och ung-domsgenerationen är mycket olycklig. Kombinatio-nen av minderårigas inköp och häftigt öldrickandeungdomar leder till att många inte orkar resa sig urmiljöer som är negativa och nedbrytande. I min inter-pellation pekar jag på att den aktiva, för att inte sägaaggressiva, marknadsföringen är alarmerande. Manmåste betänka att varje folköl är en liten snaps, vilketinnebär att många ungdomar drar på sig en rejäl fylla.Nu säger statsrådet att alkoholmissbruket blandungdomar skall mötas med konkreta och trovärdigaåtgärder. Att ungdomars miljöer spelar en roll kan jagskriva under på men det som vi behöver komma tillrätta med är de minst sagt motstridiga signaler som viger t.ex. när vi kräver en miljö som är sådan att manorkar motstå frestelsen att alltför tidigt dricka alkohol,som ju rentav kan leda till att man prövar andra dro-ger.Den insikten och den ambitionen punkteras oftaav det offentliga, med gott stöd av vissa i affärslivetsom driver en annan linje. Det utbud som särskiltriktar sig till ungdomar har dramatiskt ökat, och an-talet utskänkningsställen har fördubblats på några år.Det är happy hours, tidig kväll och öppet mycket sent- en del har ju öppet till långt fram på morgonen.Detta i kombination med att man på vissa arbetsplat-ser och inom högskolevärlden har ett aktivt utbud avölbarer "på vägen hem" som gör det svårt att und-komma ett närgånget utbud.Fru talman! I min interpellation berör jag att le-dande företrädare för statliga bolag gör reklam för enhållning och ett utbud som är av det slaget att mandriver en linje som går på tvärs med svensk traditionoch social insikt. En hög alkoholkonsumtion ochmissbruk är ju alltför dokumenterade för att ifråga-sättas.Lars själv har kommenterat statliga Vin-och Sprits fest i för sedangenom att salomoniskt konstatera att Alkoholinspek-tionens varning hade undanröjts av länsrätt och kam-marrätt. Säkerligen kan de sistnämnda instansernafinna en juridisk finess som formellt skulle räddaansiktet på det statliga företaget men det var intesocial klokskap som fick råda i det beslutet. Eftersomsocialministern åberopar den domen kan det finnasanledning att se vad den innehöll. I den elva sidorlånga rapporten skriver man bl.a.:"V & S är det ledande företaget i branschen.