prot · GN0942 · 1999-12-08 00:00:00 — På det området precis som på alla andrapolitikområden tvingas vi att göra prioriteringar,alltså välja det som är viktigast.Det är också mycket tacksamt att vara opposi-tionspolitiker på detta område. Det råder inget tvivelom att oavsett hur stora anslag som vi än skulle kunnaskaka fram på vägområdet, finns det alltid möjlighetatt här i kammaren peka på nya angelägna projektsom man skulle behöva satsa pengar på.Fru talman! I debatten har , bl.a. LarsBjörkman, försökt ge sken av att politikskulle ha givit en betydligt bättre vägstandard. Så kandet naturligtvis se ut vid det första påseendet. För år2000 satsar man mer på vägarna.Men vi kan då titta på hur anslagen har settut. Jag har suttit i , och varje årmed undantag av de två senaste har ibästa fall anvisat lika mycket vägpengar som vi soci-aldemokrater och i de flesta fall faktiskt betydligtmindre.Det är den ena beståndsdelen. Den andra är måste se satsning på vägnätetkopplad till den starka neddragning som de gör påjärnvägssidan. De vill minska anslagen till järnvägar-na med . Det innebär i prakti-ken en kraftig överskjutning av både gods- och per-sontrafik från järnvägen till vägarna. Självklart lederdet till ett kraftigt ökat vägslitage och en säm-re vägstandard.Jag ifrågasätter starkt om dessa 500 miljoner kro-nor över huvud taget räcker för att klara det ökadevägslitage som den föreslagna överflyttningen avgods från järnväg till väg innebär.Fru talman! Om det är svårt att se någon riktig lo-gik i politik, är det ännu svårare att senågot sammanhang i den politik som folkpartisternaföreträder. De föreslår en besparing om 1,6 miljarderkronor på järnvägen, som med precis samma resone-mang som fördes om politik själv-klart innebär en överflyttning av trafik från järnvägtill väg. vill man inte lägga ned en kronamer på vägarna här i , men i den allmännadebatten och faktiskt även i uppträderman som alla goda gåvors givare och yrkar på merpengar till i stort sett alla vägområden.Sven nämnde tidigare Svenska vägfö-reningens informationsblad "i rörelse", därMarit , nya flaggskepp, heltfrankt påstår att vill ha 2 miljarder extratill vägarna. Om det nu är så att vill hadet, varför lägger ni då inte fram förslaget i riksda-gen? Må vara att är ett litet parti och intehar så stor betydelse, men ni borde väl ändå ha såmycket självförtroende att ni lade fram förslagen förriksdagen, så att den fick möjlighet att ta ställning tilldem.Fru talman! När det sedan gäller -låt mig säga så - sedvanliga förslag att skaomvandlas till ett affärsverk och att finansieringen avVägverket direkt ska kopplas till vägtrafiken har visocialdemokrater starka invändningar mot en sådanuppläggning, både från transportpolitiska och frånstatsfinansiella synpunkter.Vi menar att drift, underhåll och investeringar ivägnätet i huvudsak ska finansieras över statsbudge-ten utifrån en samhällsekonomisk grundsyn. Det finnsinte heller någonting i den nuvarande verksamhets-formen som förhindrar att man ger etttydligt resultat- och ledningsansvar. Jag har överhuvud taget väldigt svårt att se några fördelar medmoderaternas förslag på det här området.Vi vänder oss också mot förslagen från samtligaborgerliga partier utom om bolagisering ochprivatisering av produktionsdivision.Vägverket Produktion är en av många aktörer somverkar på marknaden på helt konkurrensutsatta villkoroch på strikt företagsekonomisk grund. Man får inteheller några subventioner från i övrigt.Verksamheten är helt konkurrensutsatt, och somjag ser det fyller en viktiguppgift dels genom att skapa en bredare konkurrenspå anläggningsmarknaden, dels genom att se till attstaten får en insyn i prisbildningen. Riksrevisionsver-kets granskningar har visat att på ett brasätt har lyckats att utforma ett upphandlingssystemsom är neutralt mellan ochdess privata konkurrenter.För oss socialdemokrater är det viktigt att statenockså fortsättningsvis äger föratt även ha insyn i och inflytande överutvecklingen och kostnadsbilden när det gällervägunderhållet.Sedan kan man naturligtvis diskutera om produk-tionsverksamheten ska bedrivas som eller ibolagsform. Det finns för- och nackdelar med bådaverksamhetsformerna. Det pågår just nu inom Rege-ringskansliet en översyn av den framtida organisa-tionsformen för produktionsverksamhet.Innan den översynen är klar vill vi inte ta ställning tillom produktionsverksamheten ska bedrivas i verks-form eller i bolagsform. Att staten ska vara ägaren ärvi dock helt övertygade om.Fru talman! Ett ständigt bekymmer i transportpo-litiken är finansieringen av infrastruktursystemet.Hittills har vi i med några få undantag valt attdirektfinansiera alla investeringar över statsbudgeten.I vissa andra länder har man provat andra finansie-ringsformer med ganska goda resultat. Det mest in-tressanta, som har diskuterats väldigt livligt här ikammaren , är det engelska PPP-systemet, därman uppdrar åt ett privat konsortium att bygga ochsköta vägar under en viss tid.Konsortiet ersätts sedan efter trafikvolym och ef-ter den service som man upprätthåller.De viktigaste fördelarna med PPP-systemet ärbl.a. att belastningen på statsbudgeten jämnas ut närman kan sprida ut utgifterna över hela kontraktstiden.Det borde också vara så att ett sammanhållet ansvarför projektering, byggande, underhåll och drift skullege möjlighet till effektivitetsvinster. finnsdet naturligtvis nackdelar med systemet, och denviktigaste nackdelen är ju att man låser en del av deframtida väganslagen när man PPP-finansierar. Enannan nackdel är att det kan bli kostsamt att byggaupp en driftorganisation för ett särskilt avgränsatvägavsnitt. Normalt krävs det att man sammanfördrift och underhåll till ett större område med olikatyper av vägkategorier för att få en effektiv verksam-het. Det är den andra nackdelen med det här systemet.Regeringen redovisar i budgetpropositionen noga kommer att överväga möjligheterna tillalternativ finansiering också här i . Om detvisar sig att det är lämpligt återkommer regeringen tillriksdagen med de projekt som kan bli aktuella föralternativ finansiering.Jag tycker att det skulle vara intressant att få pro-va några projekt med alternativ finansiering för att seom det faktiskt i verkligheten är möjligt att görasamma effektivitetsvinster här i som man harerfarenhet av från andra länder. Men för att vi skakunna göra det måste vi först vara klara över vilkakonsekvenser det kan få för annan svensk lagstiftningoch hur det påverkar det framtida budgetutrymmet.Därför är det nog klokt att följa regeringens linje,och jag har svårt att se fördelarna med kristdemokra-ternas förslag om att upphandla ett stortantal projekt med PPP-finansiering. Det skulle varaintressant att få en närmare belysning från kristdemo-kraterna av hur de tänker sig att budgetlagen skahanteras om man genomför deras förslag.Kanske kunde vi också få en redovisning av vilkaprojekt som ska finansieras direkt med vägavgifter.Det går inte att utläsa av någon motion, men det harju framkommit här i debatten att kd mycket välkan tänka sig vägavgifter. Det vore väl intressant förde människor som bor nära de aktuella projekten ochska använda de vägarna att veta att det kommer uppvägtullar om kd:s politik genomförs.Fru talman! Jag vill avsluta med en fråga tillVänsterpartiet, och den gäller det förslag man har lagtfram i sin motion när det gäller minskning av bådelängden och vikten på långtradare. Om man kortsik-tigt ser till järnvägens konkurrenssituation skulle dethär kanske vara ett bra förslag, men om man bara ensmula funderar över konsekvenserna för svensk indu-stri framstår det ju som en fullkomligt omöjlig poli-tik. Jag måste därför fråga represen-tanter här i kammaren - det blir väl iförsta hand - om man över huvud taget har gjortnågon analys av de konsekvenser det skulle få förexempelvis den svenska skogsindustrin.Fru talman! Avslutningsvis vill jag instämma iMonica Öhmans yrkande när det gäller hemstäl-lanspunkterna.Anf. 89 SKÅNBERG (kd) replik:Fru talman! Det var intressant och roligt att åter fåupprepat att regeringssidan vill pröva några projekt.Vi sade tio stycken, och skillnaden är inte så stormellan några och tio. Av den här debatten har detframkommit att vi som reserverade oss står betydligtnärmare majoriteten och regeringen här än vadVänsterpartiet gjorde som ville avvisa PPP, som jagfick konstatera tidigare, av hänsyn till proletariatet.Det gör att jag inte har samma behov av att polemise-ra och debattera just frågan om PPP med Hans Sten-berg.När det gäller just på vilka vägar som vägavgifterkan bli aktuella skulle jag vilja säga att det är därbehoven är störst, där dödsrisken är störst och där detefterfrågas mest. Det måste naturligtvis vara de sombor i närheten av vägarna och som utnyttjar dem somkänner att de kommer till en smärtgräns då trafiksitu-ationen är så pass plågsam att de är beredda att ta denhär nackdelen. För en nackdel är det - det ska intestickas under stol med det - precis som det är ennackdel att åka över och vara tvungenatt betala den avgiften.Men jag vill resa en annan fråga, och det är fråganom väginspektionerna. begär att flygin-spektionerna ska halveras så att man inte tar de alltförtunga fordonen, dem som är onyktra förare och demsom kör för fort. Man menar att man tar för få, ochtror att det går att få fast lika många fastän man hal-verar inspektionerna. Sanningen är ju att de är före-byggande. Hur ser på det?Anf. 90 HANS () replik:Fru talman! Om jag då börjar med väginspektio-nerna tror jag att det skulle vara olyckligt att dra nedpå dessa på det sätt som föreslår. Det härär ju en fråga som väl regeringen får ta ställning till isitt regleringsbrev när man ska hantera den fråganframöver.Sedan är det ju så att här ipraktiken i kammaren föreslår vägtullar. Det är klartatt man alltid kan diskutera vägtullar, men man har jugjort några försök med avgiftsfinansierade vägar i dethär landet, t.ex. i , och det slutademed att vi tog bort denna avgiftsfinansiering eftersomdet upplevs som väldigt orättvist om man har avgifts-finansiering på bara ett eller några få ställen i landet.Öresundsbron är inte riktigt samma sak. Där ju faktiskt inte inom landet utan på väg ut urlandet, så det är en lite annorlunda situation där.Jag skulle ändå vilja ha ett besked om vilka vägardet skulle handla om där man ska ha vägtullar, därföratt jag tror att detta kan bli väldigt omstritt.Sedan vill jag också avslutningsvis påpeka förTuve Skånberg att när jag säger några projekt så ärdet en väldig skillnad på det och tio projekt. Vad jagmenar när jag säger några projekt är att det voreolyckligt att prova med bara ett. Det behöver kanskevara två eller möjligen tre, men inte tio på direkten.Då blir det plötsligt inte försöksverksamhet, utan dåblir det fullskaleverksamhet. Vad vi skulle vilja göraär att testa på ett par projekt och sedan noga utvärderahur det ser ut: Har man fått effektivitetsvinster? Ärdet här någonting för framtiden? Sedan kan man gåvidare.Anf. 91 SKÅNBERG (kd) replik:Fru talman! Naturligtvis har vi ingenting emot attdetta testas, men det testas ju i full skala i och medArlandabanan och . När det handlarom att människor blir orättvist behandlade därför attde är tvungna att betala, så tänk på Malmö- och Kö-penhamnsborna som bor i samma region och fårett integrerat näringsliv osv. Naturligtvis är det ennackdel att betala för att åka över bron. De, precissom vi alla, vill ju köra gratis. Men när det inte finnsnågra andra sätt att finansiera, det är då man kantänka sig en vägtull. När människor dör i så stortantal som hundratal och vi vet att det här skulle kunnabidra till att vi fick fyrfiliga vägar; det är då man kanpröva det. Behovet måste styra. Det måste vara därdet finns människor som säger: Vi är beredda att tanackdelarna därför att det är så farligt att köra runteller igenom vårt samhälle eller på den här sträckan.Vägtullar bör det alltså vara där det finns en storefterfrågan på dem, och det bör det finnas, med tankepå att det är så många människor som dör i trafiken.Det är ju det som är anledningen till att vi är bereddaatt pröva tanken.Det gäller också det som finansieras med PPP såatt säga traditionellt över statsbudgeten. Där finns detstörre utrymme än bara två eller tre anläggningar. Vivill se det göras fortare och grundligare än vad rege-ringssidan vill göra, men vi är med på riktningen ochbackar upp den.Anf. 92 HANS () replik:Fru talman! Jag kan bara konstatera att vi har oli-ka uppfattningar om vad vi menar med försöksverk-samhet. En försöksverksamhet ska vara att man görett prov och måste vara väldigt avgränsad. Det krist-demokraterna föreslår är egentligen fullskaleverk-samhet. När man tittar på den lista som kristdemo-kraterna har lagt fram måste det röra sig om väldigtmånga miljarder, även om jag inte har räknat igenomdetta. Man tecknar ju egentligen in allt investeringsut-rymme bara genom de projekten för väldigt lång tidframåt, så den vägen vill inte vi gå.Anf. 93 () replik:Fru talman! säger att det är tack-samt att vara oppositionspolitiker när så många män-niskor vill ha mer pengar till ett visst område, och idet här fallet vägarna. Så är det naturligtvis. I Center-partiets fall har vi föreslagit både totalt sett mer peng-ar till utgiftsområdet, , och speci-fikt mer till just vägar.Jag tar gärna en debatt med i de frå-gorna.Bekymret är att majoriteten, regeringspartiet ochdess samarbetspartier, går ifrån det beslut som fatta-des i där vi sade att vi långsik-tigt ska satsa 190 miljarder på området.När vi nu kan se facit blir utfal-let 4 ½ miljarder kronor lägre än vad vi bestämde ilångsiktsplanen. Det är klart att människor blir be-kymrade och tycker att vi inte uppfyller de löften somgetts.Jag tog tidigare upp exemplet med skogsindustri-erna. Dåliga vägar kostar . I HansStenbergs och min hemregion - medGävleborgs län, , ochJämtlands län - beräknas skogsnäringen förlora 440miljoner kronor på detta. Det måste väl ändåHans Stenberg uppleva som ett bekymmer? Jag hop-pas att vi kan vara överens om att det är angeläget attnu i fortsättningen arbeta oerhört kraftfullt för att fåfram mer pengar till detta område.Jag vill ta upp två saker till. Jag fick inte någotsvar av på min fråga om miljöstyran-de vägavgifter. Kan säga något posi-tivt om detta, som miljöministern förtjänstfullt togupp i en debattartikel i . Slutligenfrågan om , som tog upp. Kanvi få något besked där? Enligt betänkandet har begärt ett klarläggande av regeringen när detgäller huvudmannaskapet. När kan Holmöborna fånågot besked?Anf. 94 HANS () replik:Fru talman! Jag börjar med det lättaste, höll jag påatt säga, nämligen . Regeringen har konstate-rat att det är en fråga för . Det finns enstrikt gränsdragning mellan vad ska göraoch vad regeringen har att besluta om, och detta lig-ger på bord. Frågan är returnerad tillVägverket. Jag hoppas att det fattar ett beslut så fortsom möjligt.När det gäller miljöstyrande avgifter har vi frånSocialdemokraternas sida sagt att man nogbehöver ett system med miljöstyrande vägavgifter istorstadsområdena. Men man måste vara väldigt klaröver att vad vi från regeringens och sidakan ställa upp med är ett system, en lagstiftning, somgör det möjligt för de kommuner som så vill att självabesluta om införandet. Det är ingenting som vi frånstatens sida ska tvinga på människor ute i kommuner-na. Det måste växa fram lokalt. Men visst bör vi job-ba fram en lagstiftning som gör det möjligt för kom-munerna att hantera detta om de så vill.Vi kan väl vara överens om att det behövs merpengar till vägnätet. Jag bor själv i en region där visäger - och vi som bor där är alldeles säkra på att vihar rätt - att vi har landets sämsta vägar. Det känns ivarje fall så varje gång jag åker på dem. Vi har ocksåen väldigt stor skogsindustri som är oerhört beroendeav ett fungerade vägnät. Jag och vi socialdemokraterutgår ifrån att det tioåriga inriktningsbeslutet liggerfast. Vi har legat under målet . Men detmåste återställas så att vi klarar det under perioden.Anf. 95 () replik:Fru talman! Jag tackar för beskeden både omHolmön och de miljöstyrande vägavgifterna. Detförefaller som att vi lutar åt samma håll. Centerpartiettycker självklart också att det ska vara en möjlighetför kommuner att införa sådana avgifter inte att detska vara ett diktat uppifrån från riksdag och regering.Jag skulle vara ganska bekymrad som jag vore iHans Stenbergs kläder när man har tappat 4 ½ miljard av vägpengarna. Det bliren väldigt tung barlast att bära med sig de närmasteåren. Det är ett stort åtagande, 190 miljarder kronorunder , och vi har tappat 4 ½ miljard under deförsta åren. Både och jag vet natur-ligtvis att det är stora behov, inte minst i Mellansveri-ge i mittregionen med , , och Jämtland.Efter dessa besked från utgår jagifrån att det kommer att vara en högprioriterad upp-gift i det fortsatta arbetet med den kommande vår-budgeten och nästa års budget. Vi kommer från Cen-terpartiets sida noga att bevaka detta. Vi föreslår merpengar i vår budget. Regeringssidan måste leva upptill löftena till alla människor, både näringsidkare ochenskilda människor, som lider och tappar pengar pågrund av de dåliga vägarna.Anf. 96 HANS () replik:Fru talman! Självklart är det ett bekymmer att viinte har kunnat hålla nivån under början av den tio-åriga perioden. Det hänger naturligtvis samman medden budgetlag med ett utgiftstak som antagits avriksdagen i väldigt stor enighet. Det har varit väldigtsvårt att rymma dessa åtgärder inom utgiftstaket.Vi har varit i en situation där det funnits oerhörtstora behov inom kommuner och landsting när detgäller skolan, sjukvården, äldreomsorgen och barn-omsorgen. För att få utrymme att satsa på dessa om-råden har vi varit tvungna att hålla igen på vägsidanoch på hela infrastruktursidan.Nu är vi i ett läge där statsbudgeten och utrymmetförbättras stadigt. I och med det räknar jag med att viska få utrymme att återställa nivåerna framöver. Detgår säkert inte att klara allting i nästa års budget. Menvi måste som är kvar av tioårsperiodenåterställa så att vi når nivån inom tio år.Anf. 97 () replik:Fru talman! Först ska jag upprepa en fråga som iinledningen av debatten ställdes till utskottets ordfö-rande, nämligen om det finns ett intresse från social-demokraterna att ägna så mycket uppmärksamhet åtvägfrågorna att man skulle kunna satsa på en hearingom hela vägområdet.Den frågan blev hängande i luften. Vi kanske kanfå ett svar av . Tycker ni att vägarna ärså viktiga att ni är beredda att ta en förutsättningslösdiskussion just på detta område? Tycker ni det är vitacksamma för besked. Då kan vi gemensamt an-stränga oss för att genomföra en sådan.Fru talman! Sedan angriper helaoppositionen och alla partier rakt över för en politiksom han inte är särskilt förtjust i. Jag kan i och för sigförstå taktiken. Den använder vidvarje tillfälle vi för diskussionerna, eftersom han självkommer tomhänt till debatten.Han har inte med ett enda ord redogjort för densocialdemokratiska strategin för hur man vill lösa destora frågorna och hur man vill se transportnätet, dåframför allt vägnätet. Det är en av de strategiskt vik-tigaste frågorna för att svenskt näringsliv ska kunnabyggas ut, vi ska kunna säkra jobben och kansket.o.m. skaffa fram fler jobb.I stället raljerar han över, eller är i varje fallmycket kritisk till, att några av oss i de s.k. opposi-tionspartierna tacksamt använder vägområdet för attdriva någon sorts opportunistisk politik. Hans Sten-berg skulle kunna ägna , eller kanske 2gånger , som han har i repliktid till att be-skriva vad socialdemokraterna vill i fråga om strate-gisk vägpolitik. Jag tror att många efterlyser svaret påden frågan.Anf. 98 HANS () replik:Fru talman! Jag börjar med frågan om hearingen.Kammaren är kanske inte det bästa stället att planerautskottets arbete. Det är nämligen så att Per-RichardMolén tog upp frågan och fick en uppmaningatt återkomma med hur man hade tänkt sig uppläggetför ett sådant program. Sedan har återkommit med ett sådant förslag. Den fråganfår vi ta i det vanliga utskottsarbetet.Bekymret är inte att vi inte vet hur det ser ut påvägarna. Jag tror att vi alla som sitter i trafikutskottetär ganska väl medvetna om att behoven är stora. Detär inte kunskapen som fattas, utan det är pengarna. Enhearing ger tyvärr inga pengar.Sedan efterlyste vår syn på trafik-politiken. Det handlar om att rusta både ett vägnätoch ett järnvägsnät som kan fungera för både gods-och persontrafik. Jag konstaterar, , attnär man tittar på vad vi är beredda att satsa på trans-portområdet tycker faktiskt ni moderater att vi social-demokrater satsar för mycket. Så måste det uppen-barligen vara, eftersom ni har ett lägre anslag på om-rådet än vad vi har.Ni vill göra stora besparingar på järnvägssidansom i förlängningen faktiskt innebär en sämre stan-dard på vägarna, en ökad trängsel och ett ökat slitage.Jag tycker inte att vi socialdemokrater behöverskämmas för vår transportpolitik, även om jag skulleönska mer pengar. Vi vet ganska väl vad som behövergöras, men det är svårt att få pengar inom budgetra-men.Anf. 99 () replik:Fru talman! Jag svarade redan på när det gäller vår finansiering av järnvägen. Vihar sagt nej till sänkningen av banavgifterna, den delsom ger ca 690 miljarder. Sedan vill vi vidta effekti-viseringsåtgärder, där vi faktiskt har fått medhåll frånBanverkets generaldirektör. Dessa effektiviseringsåt-gärder är befogade därför att man i alla lägeninte fullt ut är konkurrenskraftig och effektiv. Det vardet svar som vi fick - lite förenklat, det kan jag med-ge - när generaldirektör deltog i utskot-tets utfrågning för någon vecka sedan.Det här handlar kanske mera om anslaget påvägsidan. Vi vill bygga vägar, därför att näringslivetställer sådana krav, därför att bilisterna rent allmänthar behov av ett vägnät som fungerar och håller helaSverige i gång. Vad gör socialdemokraterna då? Jo,man hukar och säger att vi inte lägger tillräckligtmycket pengar på järnvägen. måsteursäkta mig, men jag tycker att det är en försvarsme-tod, som i och för sig kan vara framgångsrik debat-tekniskt, men den ger inte särskilt stor utdelning iform av ett bättre vägsystem.Är det så att ni vill bygga nya vägar och satsamer, varför då inte anvisa pengar i den flerårsbudgetsom just nu ligger för behandling? Jag kan inte spåraden optimism och den förhoppning om mer pengarsom lite försiktigt antyder när hansäger att man kan tänka sig satsningar framöver. Nej,i stället vill man ha skattehöjningar och pålagor pådem som finns på vägarna som ställs i utsikt. Närkommer nästa dieselskattehöjning och bensinskatte-höjning, ? Det skulle vara intressant attfå veta.Anf. 100 HANS () replik:Fru talman! har en väldigt märkligsyn på transportsystemet. Man ser bara vägarna. Deär i och för sig den viktigaste beståndsdelen - det kanjag hålla med om - men det finns också andra oerhörtviktiga beståndsdelar. Vi behöver faktiskt en funge-rande infrastruktur över huvud taget i det här landetpå alla områden, när det gäller tele- och datakommu-nikation, posten, järnvägarna, flyget, sjöfarten osv.Vi vill satsa mer på vägarna framöver, men vi villinte göra det till vilket pris som helst. Moderaternaföreslår att man ska slå sönder den infrastruktur somvi har på postområdet genom att dra in bidraget tillrikstäckande betalnings- och kassaservice för att fåpengar till vägarna. Den politiken ställer vi inte upppå. Det får inte vara så att man offrar människorna iglesbygden och deras behov av postservice för att fåpengar till vägarna. Det får inte heller vara så att manstoppar viktiga och angelägna järnvägsprojekt för attfå pengar till vägarna. Vi måste försöka att klarabåde-och.Jag konstaterar än en gång, , att visocialdemokrater, trots att ni kritiserar oss för att viinte är nog framsynta och inte satsar nog mycket pådet här området, satsar betydligt mer än vad modera-terna vill göra på transportområdet, om man ser tilljärnvägssidan och vägsidan tillsammans.Anf. 101 () replik:Fru talman! Att vara ett litet parti innebär inte all-tid att man är betydelselös.