prot · GM0996 · 1999-05-19 00:00:00 — Jag kan inte se att vi i vårtsamhälle inte har ekonomi att kunna upprätthållahöga principer när det gäller rättegångar.Det står någonstans att vi måste tillgodogöra ossmodern teknik. Vi har upp-levt vad som kan hända med modern teknik. Det äralltså en hel mängd tekniska problem kring detta.Men det är inte skälet till att man skall avvisa det härförslaget, utan det är att det mänskliga mötet är unikt.Det är alldeles oerhört värdefullt just i en rättegång,där man skall skipa rätt. Det är inte fråga om någonförvaltning, utan man skall skipa rätt.När man skall skipa rätt spelar det ingen roll omdet är ett litet mål eller ett stort mål. För den somberörs av rättegången är det alltid väldigt väsentligtoch viktigt. Att då ha videokonferens eller telefon-konferens är helt förkastligt.Måste man tumma på de här principerna tyckerjag att man lika gärna kan ta steget fullt ut och heltenkelt använda skriftliga utsagor som certifieras. Detär egentligen lika mycket värt som att hålla på med entelefonkonferens eller en videokonferens.Man åberopar näringslivet i det här sammanhang-et. Jag kan hälsa att i näringslivet förekommer intevideokonferenser när det är någonting som är påallvar. Tekniskt obetydliga ting kan man kommunice-ra via de här vägarna, men när man skall göra uppaffärer och det är någonting viktigt som behöveravhandlas, då träffas man. De videoapparater somfinns på olika kontor används nästan aldrig. Jag tyck-er inte heller det är någonting att lyfta in i det härsammanhanget. För övrigt har inte näringslivet ettdugg med rättskipning att göra.Det finns all anledning i världen att upprätthållade här principerna med stor fasthet. Det är klart attjag är lite besviken över att vi är de enda som står pårättssäkerhetens sida och över huvud taget på rätts-ordningens sida. Jag tycker att det här är helt oaccep-tabla intrång i säkerhetsfrågorna.Vi brukar säga att ett papper aldrig rodnar. Det ärett skäl till att man inte skall ha vittnesutsagor i skrift.Förvaltningsprocessen är så pass torftig. Men det blirinte bättre av att man har videokonferens. Man kaninte se om någon rodnar där heller. Alla de här ele-menten som vi utstrålar när vi träffas dödas i detsammanhanget. Det här skall vi inte hålla på med. Jaghoppas att den här försöksperioden vidimerar att dethär inte är en väg som vi skall gå.Jag kan bara nämna, eftersom jag har kollat uppdetta lite grann sedan förra gången jag blev så därriktigt upprörd. Det var när vi skulle ha delgivningvia posten. Vi vet alla att posten inte alltid kommerfram. Mycket riktigt har det inträffat rättsförluster ide sammanhangen. Jag kan inte se varför vi skall gåin på den här vägen och tumma på sådana här prin-ciper.Fru talman! Med detta tackar jag för mig.Anf. 144 ():Fru talman! Vi skall, precis som framgått av tidi-gare anföranden , ta ställning till det förslag somföreligger om en lag om en försöksverksamhet medvideokonferens vid handläggning av mål och ärendeni allmänna domstolar.I likhet med flera andra välkomnar jag detta be-tänkande. domstolsutredning gav visom var ledamöter av kommittén synpunkter på enutveckling av detta slag. Vi lyfte fram vikten av attmöta den ökade internationaliseringen och de nyakrav som detta ställer på våra domstolar. Precis somdet står i betänkandet tror jag att användandet avvideokonferenser kommer att bli en tillgång vid rätte-gångar, dels vad gäller gränsöverskridande brottslig-het, dels vad gäller nationell brottslighet.Vi vet att erfarenheterna av användningen av tele-fon i rättegångar är positiva. Denna metod har bl.a.varit till hjälp i situationer då rättegångar har riskeratatt bli inställda på grund av att vittnen har befunnitsig på annan ort. I jämförelse med telefonen måstevideokonferenser vara ett bättre kommunikationsme-del. Därför bör tillämpningsområdet också kunna blistörre.Fru talman! Jag anser att det förslag som förelig-ger är väl avvägt. Regeringen har tydligt klargjort attanvändningen av videokonferens förutsätter antingenatt det är lämpligt med hänsyn till ändamålet medpartens inställelse eller att sammanträdet annarsskulle medföra kostnader eller olägenheter som intestår i rimligt förhållande till betydelsen av att parteninställer sig i rättssalen. Under likartade förutsätt-ningar skall också vittnesförhör och annan muntligbevisning kunna tas upp genom videokonferens.Fru talman! vill i reservation 1helt avslå förslaget till denna utveckling som försöketmed videokonferenser innebär. I Kristdemokraternasnästa reservation vill de ge vittnen säkrare skydd. Jaganser - vilket också framgår av betänkandet - attdenna metod blir en del som kan ge vittnena en för-stärkt situation, som vi inte får se detta somtillräckligt.Fru talman! Även om försökerge sken av att det är endast de allena som vill stärkaskyddet för vittnen, har mycket gjorts och mycket ärpå gång. Det råder inget tvivel om att vi alla i kam-maren är överens om vad som måste göras, trots attvissa vill framstå som pådrivande i talarstolen.Moderaterna har fogat två reservationer till betän-kandet. Dels anser de inte att åklagaren skall få delta irätten genom videokonferens, dels anser de att ungalagöverträdare inte skall delta i sammanträde införrätten genom denna metod.Huvudregeln för alla parter är närvaro i rättssalen.Vad beträffar unga lagöverträdare vill jag instämma ivikten av inställelse i rätten av pedagogiska skäl. Menmed insikten att detta är fråga om en försökstid på tvåår, anser jag att det skall ges utrymme för en prövningav samtliga mål som lyder under de föreskrifter somgäller.Fru talman! Jag yrkar bifall till hemställan i be-tänkande JuU23 och avslag på samtliga reservationer.Anf. 145 ():Fru talman! Jag skall börja med att yrka bifall tillhemställan i betänkandet.Kristdemokraten höll det förstaanförandet. har ur rättssäkerhet-saspekt yrkat avslag på propositionen. Jag har underde år jag har suttit i , fru talman, i hög ut-sträckning försökt att lyfta fram rättssäkerhetsfrågor-na. Jag har oftast delat synpunk-ter. Men i det här fallet har jag svårt att förstå krist-demokraternas ställningstagande att yrka helt avslagpå propositionen.Rolf sade i sitt anförande att varje av-steg från principerna om att mötas är ett dåligt avsteg.Det mänskliga mötet är unikt. Det är vi helt överensom. Av betänkandet framgår att förslaget innebär attdet fortfarande skall vara en huvudregel att närvaravid huvudförhandlingar. Men i vissa fall skall mankunna pröva videokonferens. går det redan attanvända telefonkonferens. Även om att det var förkastligt, har jag inte sett någonmotion från där man har krävt ettavskaffande av möjligheterna till telefonkonferens.Utvärderingar av telefonkonferenser har visat att dehar gett goda resultat.Vi i tycker att det är viktigt attkunna gå ett steg längre. En videokonferens är attföredra framför en telefonkonferens. Det ger en ökadrättssäkerhet. Det ger en ökad möjlighet att kunna semänniskor, inte bara höra rösten. I det här fallet ärförslaget snarare ett steg framåt.Vi anser att det skall vara en bred försöksverk-samhet. Då går det att göra en utvärdering och se ivilka fall och i vilka mål som detta har varit en brametod och i vilka fall det inte har varit så lyckat. Omdet skall permanentas att använda sig av modernteknik, skall det finnas ett bra underlag på när det äreffektivt och när det inte kan anses skada rättssäker-heten.En av anledningarna till att ställdesig bakom förslaget är just frågan om vittnens möj-ligheter. Vi brukar ofta när justitieutskottet har ettärende i kammaren prata om vikten av att förbättravittnenas situation - och har meden reservation i frågan om vittnesskydd. Detta är ettsteg i att förbättra för vittnen som är rädda och sominte vågar delta personligen och som därför håller sigborta från huvudförhandlingar. kommer de medhjälp av videokonferensen att ges en möjlighet attfaktiskt delta med ett större skydd och en större sä-kerhet.Det finns också andra fall där detta kommer attvara effektivt och bra för rättsväsendet. Vi vet att de proce-durerna ofta är korta, och det är ofta fråga om långatransporter för de häktade. Detta ger en möjlighet attfå ett effektivare rättsväsende utan att det kommer attinkräkta på rättssäkerheten.Dessa sammanlagda fördelar med att genomföraett försök med den moderna tekniken innebär ett stegframåt jämfört med telefonkonferens. Vi står bakomförsöksverksamheten. Vi kommer att noga följa ut-vecklingen för att se hur mycket tekniken kommer attanvändas, och vi kommer att följa utvärderingen avförsöksperioden noga.Vi i är övertygade om att det ärmöjligt att införa detta utan att inkräkta på rättssäker-heten på det sätt befarar.Anf. 146 () re-plik:Fru talman! har alltid varit en för-kämpe för rättssäkerheten i kammaren. Det ger honuttryck för även , genom att ändå vara nyanseradoch försiktig. Jag skall inte ge mig in i polemik medhenne.Menar på fullt allvar att det skulleha ett större bevisvärde om man i ett brottmål har ettvittne som deltar i målet via en videokonferens?Anf. 147 () replik:Fru talman! Jämfört med att använda sig av tele-fon är videokonferens bättre. Men jag håller fullstän-digt med om att bevisvärdet givetvis sjunker när mananvänder modern teknik och inte har den mänskligakontakten. Men om alternativet är att inte få någotvittnesmål alls eller om det är fråga om att skydda ettvittne i en utsatt situation, anser jag att det är värtmed ett försök. Det är sådana saker vi kommer att fåse i utvärderingen, dvs. hur bevisvärdet har varit, hurdet har kunnat värderas, och hur rättegången harutfallit.Anf. 148 () re-plik:Fru talman! har naturligtvis rätt i attdet är bättre med videokonferens än telefonkonferens.Min utgångspunkt är att telefonkonferens inte hellerär acceptabelt. Vi har inte motionerat om det, men detfår vi väl göra. I den meningen är vi inte oeniga. Detär en förbättring av någonting som i och för sig ärhelt förkastligt.Anf. 149 () replik:Fru talman! De utvärderingar som gjorts av tele-fonkonferenser har visat att de har gett ganska godaresultat. Man måste givetvis göra en avvägning.Vänsterpartiet och jag har förhoppningen att Krist-demokraternas farhågor för rättssäkerheten intekommer att besannas. Det kommer att gå att genom-föra videokonferenser utan stora ingrepp i rättssäker-heten. Vi skall ha en hög rättssäkerhet somvi kan använda oss av modern teknik.Anf. 150 ():Fru talman! Rättsväsendet måste ges möjligheteratt använda sig av teknikens möjligheter för att ratio-nalisera och förbättra sitt arbete. Det är drygt tio årsedan det infördes försöksverksamhet med användan-det av telefon vid rättegång. Arbetet har utvecklatsoch innebär en ökad effektivitet och smidigare hand-läggning för alla parter.Nu är det för videotekniken att göra inträdevid våra domstolar. Jag välkomnar förslaget. Detmåste prövas och ställas i förhållande till rättstrygg-heten. Naturligtvis måste det, som allt annat, följasupp.Domstolarna måste arbeta i tiden och använda sigav nya rön, inte minst med tanke på människors storarörlighet, både inom och utom . Det är dockviktigt att påpeka att närvaro i rättssal är huvudregeln.Den som skall delta har rätt att välja om han vill varanärvarande eller använda sig av tekniken.Många remissinstanser har velat gå längre och serfler utvecklingsmöjligheter.Fru talman! Från ser vi positivt påförsöksverksamheten. Vi skall noga följa hur man påbästa sätt kan använda tekniken i förhållande tillrättssäkerheten.Anf. 151 (mp):Fru talman! Efter att slagit påstora trumman och framfört sin negativism känner jagmig tvungen att försvara tillstyrkande avförslaget.För det första gäller det endast mål där påföljderpå högst kan vara aktuella. Man har alltsågjort en begränsning. Det är inte vilka brott som helst,det andra står att huvudregeln skall vara fy-sisk inställelse i rättssalen. Det är av stor vikt. Natur-ligtvis skall man inte använda tekniken slentrianmäs-sigt eller räkna på hur mycket pengar man kan spara.För det tredje sägs också tydligt att tekniken skallanvändas med återhållsamhet. Men det finns fall därdet skulle vara utmärkt att ta till videotekniken. Sam-tidigt skall man tänka på att upprätthålla rättssäker-heten.Det kan också finnas målsägande eller vittnensom av fruktan eller rädsla för sin egen säkerhet intevittnar. Vad skall man då välja? Skall man åse enutveckling som innebär att fler människor inte vågarkomma till domstolen och vittna, när det finns alter-nativ så att de kan våga ställa upp?Miljöpartiet och jag tycker att en försöksverksam-het på detta stadium är bra. Det finns röster inifråndomstolarna, jurister, som vill gå ännu längre i an-vändandet av ny teknik. Därför är det utmärkt att detstartas en försöksverksamhet, så att det finns en chansatt utvärdera den.Men säger endast nej ur rättssä-kerhetsperspektiv. Finns det inga situationer där RolfÅbjörnsson kan tänka sig att det är ett bra alternativ?Han skakar på huvudet - det är bara nej.Vi tycker från sida att det finns så-dana situationer. Det skall bli intressant att följa an-vändandet av videokonferens.Anf. 152 ():Fru talman! Jag vill göra några anmärkningar medanledning av inlägg. Hon säger attanvändningen är avgränsad till mål där det kan blifråga om högst tre månaders fängelse. Jag sade i mittanförande att man inte kan dela upp mål på det sättet.För den enskilde kan tre månaders fängelse vara enfullkomlig katastrof. Det kan även gälla ett bötesmål.Det är ett fundamentalt feltänkande att dela in mål pådet sättet. Man gör något slags kostnadsanalys. Såda-na ekonomiska resonemang passar inte in i rättsvä-sendet.Jag håller med om att det är ett stort problem medvittnen som inte vågar komma. Men det skall intelösas på detta sätt. Man får tänka sig andra former förupptagning av vittnesmål. Det skall inte ske genomen maskering av det personliga framträdandet.Anf. 153 (mp):Fru talman! Jag vill inte gå i ytterligare polemik.Jag fick ett mer detaljerat svar på varför förslaget inteär acceptabelt för . Vi får följa uppförsöksverksamheten. Det finns ändå en majoritet förförslaget. Det kanske blir bättre än säger sig tro.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )10 § Rättspsykiatriskt forskningsregisterFöredrogsJustitieutskottets betänkande 1998/99:JuU25Rättspsykiatriskt forskningsregister (prop.1998/99:72)Anf. 154 ():Fru talman! betänkande nr 25behandlar regeringens förslag om ett rättspsykiatrisktforskningsregister. Vi kristdemokrater tillstyrker istort förslaget.Det föreslagna rättspsykiatriska forskningsregist-ret skall få användas för två ändamål, forskning inomrättspsykiatrin samt uppfölj-ning, utvärdering och kvalitetssäkring av sin verk-samhet inom rättspsykiatrin. Forskningsprojekt måsteförst godkännas av en forskningsetisk kommitté.Något motsvarande krav på godkännande ställsemellertid ej när det gäller Rättsmedicinalverketsutvecklingsarbete.Den normala påföljden för mord och dråp och för-sök till dessa brott är fängelse. Om en rättspsykiatriskundersökning visar att den åtalade lider av allvarligpsykisk störning blir påföljden normalt i ställeträttspsykiatrisk vård, vilket benämndessluten psykiatrisk vård. Enligt en rapport från har valet av påföljd för mord ochdråp genomgått stora förändringar under de senaste20 åren, varvid proportionerna mellan fängelse ochrättspsykiatrisk vård blivit i stort sett omvända. Imitten av dömdes nämligen två av trelagförda till motsvarigheten till rättspsykiatrisk vårdoch var fjärde dömdes till fängelse. ochframåt är förhållandet i stort sett det omvända.Brottsförebyggande rådet menar att den huvud-sakliga förklaringen troligen är en förändring i synenpå hur gärningsmän med vissa psykiska störningarskall dömas.Det vore intressant att veta vad som i grunden bi-dragit till denna på så onekligen mycket kraf-tiga förändring. Det är lätt att ställa frågan: Vilkensyn är den rätta? Det är emellertid svårare att besvarafrågan. Det här, fru talman, är allvarliga frågor, ochdet är av yttersta vikt att rätt påföljd väljs.Vad här har anförts utgör en anledning till varfördet är angeläget att det inrättas ett rättspsykiatrisktforskningsregister, vilket bör kunna ligga grund förforskning i syfte att åstadkomma mera kunskap på dethär området, för att bl.a. minimera riskerna för attpsykiskt störda gärningsmän ej döms på rätt sätt.Rättsmedicinalverket har ett ärenderegister förrättspsykiatriska utlåtanden och intyg enligt 7 § lagenom särskild personutredning i brottmål. I detta regis-ter skall personuppgifter avidentifieras när det gälleren klient som inte har varit aktuell vid någon avRättsmedicinalverkets enheter under de senaste femåren.När det gäller ett forskningsregister krävs längrebevarandetider av personuppgifter. I det tilltänktarättspsykiatriska forskningsregistret föreslog utred-ningen om register för forskning inom rättspsykiatrini sitt betänkande 1996 att personuppgifter skulle fåbevaras i högst efter det att en uppgift om per-sonen från undersökningsförfarande senast registrera-des.Regeringen har dock tydligen tagit intryck av fleraremissinstanser som tyckte att 30-årsgränsen är försnäv eftersom man föreslår att uppgifter enligträttspsykiatriska forskningsregistret skall bevarasenligt regleringen i personuppgiftslagen. Enligt dennalag skall visserligen personuppgifter inte bevarasunder än vad som är nödvändigt medhänsyn till ändamålet med behandlingen. Men förbehandling av personuppgifter för historiska, statis-tiska eller vetenskapliga ändamål gäller vissa särreg-ler som bl.a. innebär att behandling för sådana ända-mål inte skall anses som oförenligt med det ändamålför vilka uppgifterna samlades in och att personupp-gifter insamlade för dessa ändamål får bevaras underen . Det sägs däremot ingenting om hur långtid.Eftersom detta i praktiken innebär att någon avi-dentifiering över huvud taget ej behöver äga rumanser vi att det i de föreskrifter som reglerar deträttspsykiatriska forskningsregistret även skall finnasen regel om etisk prövning av Rättsmedicinalverketsutvecklingsarbete för att skyddet för den personligaintegriteten skall hållas på en så hög nivå som möj-ligt.Fru talman! Jag yrkar bifall till reservation 1.Anf. 155 ():Fru talman! När det gäller kunskap och forskningom vård och behandling av psykiskt sjuka lagöverträ-dare är det brist på detta. Det är en svår fråga som ärmycket omdebatterad i vårt samhälle. Det gäller attha ett så bra underlag som möjligt när beslut skallfattas. Det vinner alla på.För att få ett bra forskningsunderlag gäller det attsamla data om dem som genomgått en rättspsykiat-risk undersökning. Det är känsliga personuppgiftersom det berör. Det är av största vikt att uppgifternahanteras säkert och etiskt rätt. tillstyrkeratt det rättspsykiatriska forskningsregistret skall liggaunder ansvar och att det regle-ras i särskild lag.Det är också av största vikt att registret och verk-samheten i anslutning till detta omfattas av sammasekretess som normalt gäller inom hälso- och sjuk-vården angående enskildas hälsotillstånd och person-liga förhållanden.Uppgifterna i registret kommer också att användasi utvärderingsarbetet inom . Detkrävs noggranna uppgifter om vad som registrerasoch om vem som får använda uppgifterna och förvilket ändamål.Fru talman! är av den åsikten att an-vändandet av uppgifterna i det rättspsykiatriskaforskningsregistret anses lika integritetskränkande förutvecklingsarbete som för forskning, och därför skallen forskningsetisk kommitté pröva oberoendet. Medanledning av detta yrkar jag bifall till reservation nr 1.Anf. 156 ():Fru talman! Behovet av forskning och utvecklinginom rättspsykiatrins område vet vi är mycket stort.Tyvärr är det så att behovet också växer. Missbruk avolika sorter gör att det blir alltfler psykiska konsek-venser som måste behandlas på olika sätt. Detta göratt behovet av ökade kunskaper av effekten av vårdoch behandling av psykiskt störda lagöverträdareockså växer. Naturligtvis behövs det allt bättre meto-der - man måste utveckla dem - för att göra en s.k.farlighetsbedömning beträffande de personer som hardömts just till rättspsykiatrisk vård.Vi i är också väl medvetna om attforskningen underlättas genom att man får tillgång tilluppgifter inom det här området som har sparats sys-tematiskt, främst de rättspsykiatriska undersökning-arna och de s.k. § 7-undersökningarna samt uppgifterom domar och verkställighet av utdömda påföljder.Allt det här håller vi med regeringen om när mannu har lagt fram sin proposition. Men vi i Folkpartietmenar att det behövs strängare krav. Det är viktigt attkomma ihåg att både utvecklingsarbetet och forsk-ningen ger lika stora risker för kränkning av denpersonliga integriteten. Därför tycker vi i Folkpartietatt det är viktigt att man har samma regler både närdet gäller utvecklingsarbete och forskning.Ett väsentligt inslag när det gäller integritetsskyd-det är prövning i en oberoende forskningsetisk kom-mitté. Vi i menar att en sådan prövningbör göras, och därför vill vi ha ett tillägg i förslaget.En sak som också är viktig är den s.k. återrappor-teringen. Enligt mening bör det åliggaden som bedriver den rättspsykiatriska forskningenatt med godkännande av en forskningsetisk kommittéhelt enkelt hålla kommittén underrättad om hur fortforskningen framskrider, vad det är för spörsmål avetisk karaktär som kan komma och också vad det ärför resultat man kommer fram till. Det är alltså viktigtatt man också i praktiken upprätthåller en hög etisknivå. ger det också möjlighet för de olikas.k. brukarorganisationerna att hålla sig informeradeom vad som pågår och vad det är för problem somkan uppstå, för det är ju också viktigt att det finns entvåvägskommunikation.Sedan har vi i också en reservation därvi säger att det är viktigt att man i princip ser till attdet är ett informerat samtycke från den som uppgiftenavser. Om man då måste göra ett avsteg från huvud-regeln bör beslut om det fattas i den s.k. forsknings-etiska kommittén. Man bör alltså tänka påatt utforma reglerna så att man ger största möjligahänsyn till den enskildes integritet som mannaturligtvis tänker på att beakta de krav som forsk-ningen ställer.Fru talman! Vi i står bakom alla de trereservationerna, men jag yrkar bifall till reservation 2.Anf. 157 ():Fru talman! Som sagts behandlar det härbetänkandet ett förslag som går ut på att inrätta etträttspsykiatriskt forskningsregister, som är tänkt attträda i kraft . Det är svårt, kanjag säga, att uttala rättspsykiatriskt forskningsregister.Men det är faktiskt ett väldigt bra förslag, så det tyck-er jag väger upp det hela.Utredningen av register för forskning inomrättspsykiatrin lade fram betänkandetRättspsykiatriskt forskningsregister. I betänkandetföreslås att ett särskilt register inrättas för att tillgodo-se behovet av personuppgifter för forskning inomrättspsykiatrin och för utveck-lingsarbete.Som har sagts här av flera talare är behovet avforskning inom rättspsykiatrin stort. Syftet med dettaförslag är ju att underlätta forsknings- och utveck-lingsarbete inom rättspsykiatrin. Men skallnaturligtvis den enskildes integritet ges ett så starktskydd som möjligt.Det är viktigt att säga att uppgifterna i registretbara kommer att få användas för två ändamål. Det enaär, som jag tidigare sade, för forskning inom rättspsy-kiatrin, under förutsättning att behandlingen av per-sonuppgifterna har godkänts av en forskningsetiskkommitté. Det andra är för uppföljning, utvärderingoch kvalitetssäkring av verk-samhet inom rättspsykiatrin.Det behövs ökade kunskaper om effekterna avvård och behandling av psykiskt störda lagöverträda-re. Det behövs också bättre metoder för att göra far-lighetsbedömningar beträffande personer som dömtstill just rättspsykiatrisk vård.