prot · GM0962 · 1999-03-03 00:00:00 — Det är satellitsändningar somskall gälla för framtiden.Marksändningarna har alla möjligheter att ut-vecklas på ett positivt sätt. -om - kommer sändningarna attvara i gång vad beträffar . Jagutgår från att de andra TV-företagen som har tillståndtill digitala sändningar i marknätet kommer att snabbtfölja i spåren.Det finns en reservation som rör krypteringen avde program som SVT skall sända i marknätet. Ut-gångspunkten för reservationen är att den som vill seSVT:s digitala sändningar måste betala en markav-gift. Man riktar kritik mot att betala en extra avgift.Man anser att tittarna redan har betalat genom li-censavgiften.Jag tycker att detta är fel. Det är inte rimligt attjämföra denna avgift med mottagaravgiften. Det är istället en avgift för att TV-tittaren skall få tillgång tillden digitala tekniken. Om inte den avgiften tas ut,vad händer med den halvan av svenska folket somskulle få subventionera den andra halvan som hartillgång till den digitala tekniken?Charlotta Bjälkebring har en mer klarsynt attityd idessa sammanhang, när hon säger att vi får avvaktaoch ta ställning till dessa frågor i takt med att de di-gitala sändningarna byggs ut. Det är inte rimligt att vinu skall ta ställning till vad SVT skall göra för nästatillståndsperiod i det avseendet. Vi får återkomma tillden frågan inför nästa tillståndsperiod.Frågan om våldet och språket har varit uppe tilldiskussion. och tarupp frågan om språkvård i radio och TV. De kommertill helt skilda slutsatser. tycker att manskall hålla tassarna borta från den kommersiella ra-dio- och TV-verksamheten. har ennågot högre svansföring i de avseendena.Det är viktigt att det finns ett vårdat språk i och . stårdet inskrivet i det nu gällande avtalet med publicservice-företagen att språkvårdsfrågor behandlas iprogramverksamheten. Det finns personer anställdapå public service-företagen för att kontinuerligt arbetamed språkvårdsfrågor. Man jobbar mycket med dessafrågor. Det är konstruktivt att arbeta med dessa frå-gor.Man blir lite betänksam när man ser ett och annatTT-telegram och hör ett och annat inslag i t.ex. RadioJönköping eller läser . Där kanman få veta att i skallskriva till kulturministern och protestera mot filmenFucking som fick fyra - den varnominerad till fem - därför att det svärs för mycket ifilmen. De vill att skall ingripa.Man skall vara lite försiktig att uppmana kultur-ministern att agera något slags språkpolis. Det kaninte vara det som skall vara avsikten. Däremot skalldet vara en ständig diskussion. Det som står i avtaletär viktigt. Självklart är det viktigt att såväl företagenföljer upp frågorna som att betona Granskningsnämn-dens ansvar för att se till att avtalet följs.När det gäller våldsinslagen tycker jag att den re-servation som finns på den här punkten är nästintillen överloppsgärning. Både det som reservanternatycker och det som majoriteten i utskottet tycker ärviktigt, nämligen att komma till rätta med underhåll-ningsvåldet, att det är en viktig fråga och att det ärviktigt att forska och arbeta kring detta.Återigen vill jag hänvisa till det nu gällande avta-let, där det står om TV: SVT skall ta hänsyntill televisionens särskilda genomslagskraft när detgäller programmens sändning och utformning samttiden för sändning av programmen. SVT bör ägnastor uppmärksamhet åt sättet att skildra våld i nyhets-program och andra program som informerar publikenom det faktiska våld som förekommer.Det är möjligt att man skall titta på detta ytterliga-re inför ett kommande avtal, men bilden av att detinte pågår ett arbete nu är inte korrekt. Det framgårockså av utskottstexten att det i varje fall när detgäller SVT är så, som sades här tidigare, att man därhar minst tid med våldssekvenser jämfört med dekommersiella kanalerna.Fru talman! har också en reservationnär det gäller språkvården, men där diskuterar deenbart public service-företagens ansvar. När det gäl-ler andra företag har de inga synpunkter, utan dessaföretag får väl hantera detta som de vill.Med detta, fru talman, ber jag att få yrka bifall tillutskottets hemställan.Samtidigt har jag försökt att med detta inläggmarkera att vi är angelägna om att nå en bred enighetoch att kunna ha konstruktiva och öppna diskussioneri beredningen av ett nytt avtal. Jag hoppas också attmoderaterna skall tänka till ytterligare en gång när detgäller vilken roll public service-företagen har i ettdemokratiskt samhälle och vilken roll public service-företag har i en medievärld som blir alltmer kommer-sialiserad.Anf. 199 () re-plik:Fru talman! Det är bra att vi är överens om att detär viktigt vilket språkbruk vi använder när vi talarmed varandra, när vi umgås och när vi kommunicerarpå olika sätt. Det är inte minst viktigt när det gällerbarnens möjlighet att få goda förebilder, när det ärfråga om hur vi behandlar språket.Jag skall inte ge mig in på att debattera en enskildkristdemokratisk åsikt ute i landet. Det må var och enav oss få ha - det är också en demokratisk rättighet.Där skjuter över målet utifrån kväl-lens diskussion.Vi vet också att instruktionär att man skall redovisa hur språkvårdsinsatsernahandhas och görs inom de tre public service-företagen. Det är alldeles riktigt. Granskningsnämn-den har också följt upp detta. Men jag känner en vissbesvikelse när jag konstaterar i handlingarna att man isina rapporter bara kortfattat har angivit och berörtspråkverksamheten. Att få en kortfattad beskrivningav en så viktig del av public service-avtalet som vihär har vid handen att man har lämnat är väl inte ÅkeGustavsson tillfredsställd med?Anf. 200 () replik:Fru talman! Jag kan i och för sig respektera attGunilla Tjernberg känner en viss besvikelse i de härsammanhangen - det kan man uppfatta på olika sätt.Om jag skall vara uppriktig, vilket jag självfallet skallvara, tycker jag att man tar frågan om språkvården påstort allvar i public service-företagen. Det är intereglerat i något sändningstillstånd att man skall hasärskilda språkvårdare anställda som ger fortlöpanderåd till redaktionerna i olika språkfrågor. Det lämnasbåde muntlig och skriftlig information, och det försen dialog inom företagen i just det här avseendet. Jagtycker att det är ett tecken på att man har ambitioneratt göra någonting bra av detta.För att fullfölja mitt tidigare tema, är det möjligtatt 17 §, som det handlar om i avtalet med , kangöras något mer precis och att man kan skriva utdetta. Men jag vill varna för - det var därför jag togexemplet med i - attlägga en stor vikt vid ett antal språkpoliser. Manborde i stället sträva efter att ha en konstruktiv dis-kussion och vidta konstruktiva åtgärder. Jag tycker gör det t.ex. genom att ha språkvårdare anställda.Anf. 201 () re-plik:Fru talman! Vi är överens om att vi skall ha enkonstruktiv diskussion för att komma fram till att vimåste skapa en miljö för våra barn och ungdomar ochoss själva där språket är befriat från kränkande ordoch svordomar. Det finns alltså delar i det här somjag tror att vi har ett gemensamt intresse av, utan attvi lägger för stor tonvikt vid hur de exakta detaljernaskall se ut.Jag kan också notera, som jag sade i mitt anföran-de, att tog fråganom språkvård och att främja svenska språket på ettsådant allvar att man satte sig ned och konstruktivtarbetade fram ett antal konkreta förslag till hur språ-ket skall förbättras och svenska språket främjas. Dettaarbete har man också presenterat i ,och där bereds detta, enligt våra handlingar.Jag vet inte om har något svarhär i fråga om var detta arbete ligger eller omdet är någonting som vi kommer att få se längre fram.Jag har en viss förväntan om att det kommer ut nå-gonting av detta, eftersom också är överens om att det här är ett viktigtarbete.Anf. 202 () replik:Fru talman! I utskottets majoritetstext redovisar viganska ingående just Svenska språknämndens skri-velse, som överlämnades till regeringen för knappt ettår sedan. Vi konstaterar också i den skrivningen attförslaget till handlingsprogram som man har lagtfram där bereds inom . Uppriktigtsagt vet jag inte hur långt det arbetet har kommit ochvad det innebär. Även om jag hade känt till det tyckerjag att det är en sak för ansvarigt statsråd att redogöraför.Den skrivning som utskottets majoritet har gjortvisar att vi tar den här frågan på mycket stort allvar.Det innebär exempelvis att vi när det gäller de kom-mersiella etermediekanalerna refererar vadSpråknämnden säger: "Vidare anser Språknämndenatt det bör kunna övervägas om en del av konces-sionsavgifterna för kommersiella etermediekanalerskall avsättas för en fond för språklig vidareutbild-ning av de anställda inom dessa företag." Vi räknarockså upp vad man har kommit fram till där.Ärendet bereds alltså inom Rege-ringskansliet. Också denna fråga blir det, som jagsade i min förra replik, möjlighet att ta upp och dis-kutera i arbetet inför ett nytt sändningstillstånd förpublic service-företagen.Anf. 203 () replik:Fru talman! I all korthet undrar jag hur ställer sig till konsumentmakt vad avser dekommersiella TV-kanalerna. Vi i före-språkar möjlighet att spärra, blockera eller koda spe-ciella inslag. Hur resonerar man inom socialdemo-kratin om den utvecklingen?Anf. 204 () replik:Fru talman! Eftersom just denna fråga - om möj-ligheten att stänga av med v-chips, t.ex. - är en frågasom och inte kulturutskottetskall handlägga vill jag inte nu föregripa den behand-ling som pågår där. kommer senare undervåren att få tillfälle att diskutera den frågan mer ex-plicit.När det sedan gäller frågan om konsumentinfly-tande och konsumentmakt mer generellt kan jag sägaatt jag tycker att det är väldigt viktigt. Jag upplevermånga gånger hur konsumenterna lätt hamnar påundantag och i andra hand. Man kan om man vill varalite elak och säga att en kommersiell TV-kanals upp-gift är att plocka fram tittare åt annonsörerna, medanett public service-företags uppgift är att se till attkunna visa bra, kvalitativt högtstående, fina programför tittarna. Det är en principiell skillnad som är vik-tig. Det innebär också ett politiskt memento om har anledning att väldigt noga följa vad somhänder just på de kommersiella marknaderna i dettaavseende.Dessvärre har vi svårt att nå detta med svensk lag-stiftning. Därför är naturligtvis det arbete som pågårinom EU av mycket stor betydelse.Anf. 205 ():Fru talman! I ett öppet samhälle är fria medier ensjälvklarhet. De är en förutsättning för yttrandefrihet,informationsfrihet och kulturell mångfald. Detta fak-tum har länge varit accepterat på de flesta områdenutom när det gäller radio och TV. Ursprungligen varskälet till särbehandlingen rent tekniskt. Det fannshelt enkelt inte tillräckligt många frekvenser för attvem som helst skulle kunna börja sända program.Den tiden är förbi.Dessvärre lever det ända in kvarframför allt i socialdemokratiska kretsar en uppfatt-ning om att radio och TV fortsatt borde särbehandlas,trots att sändningsutrymmet mångfaldigades både förTV, genom tillkomsten av satelliter och kabel-TV,och för radio genom både tekniska och administrativaåtgärder. Det krävdes ett initiativ från den borgerligaregeringen för att lokalradion skulle släppas fri, ochdet ledde till att det finns mer än 80 nya radio-stationer.Snart är det t.o.m. svårt att se skillnad på radio,TV, tele och datakommunikation. Konvergensutred-ningens resultat kommer säkert att påverka bered-ningen av de nya sändningstillstånden för publicservice-verksamheten.Enligt uppfattning, som utvecklasnärmare i motion K323, är statens uppgift i den nyamediemiljön att tillse att det erbjuds program sompubliken inte annars möter och att det finns en pro-duktion som vitaliserar det nationella kulturlivet.Public service-uppdraget skall därför definieras meddenna princip som utgångspunkt. Det kommer attmöjliggöra en utveckling som leder till ökad kvalitetoch fördjupning och innebära att public service-verksamheten ges förutsättningar att uppnå en tydligidentitet i den nya mediemiljön.Sammanfattningsvis skall det nya uppdraget un-derstryka rollen som samhällelig kulturinstitution istället för rollen som en av många konkurrenter till defristående TV-kanalerna och radiostationerna pådessas villkor. En viktig effekt av detta borde bli atttittar- och lyssnarstatistiska uppgifter inte får detpåtagliga inflytande på programplaneringen som deverkar ha i dag.I samband med att fastställer villkorenför den nya tillståndsperioden finns det anledning attpröva frågan om dagens finansiering med TV-avgiftsmedel bör ersättas med skattefinansiering. Dåkan också möjligheten att utnyttja sponsorer ses överoch förhoppningsvis upphöra.Med denna inriktning på verksamheten, och dåkvalitet ersätter kvantitet, skapas utrymme för attprivatisera en nationell TV-kanal och två nationellaradiokanaler. bör Utbildningsradion utbju-das till försäljning. De programsändande företagenkan köpa program med utbildningsinslag från mångaolika producenter, och UR:s förlagsverksamhet blirföretagsekonomiskt mer jämförbar med sina konkur-renters.Jag yrkar, fru talman, bifall till reservation 1 un-der hemställanspunkt 1.Det är uppenbart att den försöksverksamhet meddigital-TV som fattade beslut om våren1997 har lång väg att gå innan den blir den framgångsom anhängarna då förväntade sig. Förberedelsear-betet har präglats av motgångar av många olika slag.Det senaste budet är att SVT och UR - av de nioföretag som fått tillstånd för sändningar i alla för-söksområdena - kommer att börja sända den 1 april.För de övriga företag som fått tillstånd att sända på-går ännu förhandlingar om avtalet med tiden ökar kostnaderna för satsningen, ochintäkterna uteblir fortfarande.Mottagningsutrustningen har först överhuvud taget kommit ut på marknaden. För att kunnase programmen måste man, eftersom sändningarna ärkrypterade, utöver att betala TV-avgiften köpa ettprogramkort och betala en årsavgift. Den som väljeratt se SVT:s program i digital form betalar alltså fördetta två gånger. En sådan ordning har vi som före-träder m, kd, c och fp i kulturutskottet motsatt oss.Att som utskottsmajoriteten påstå att avgiftengäller tillgången till den digitala tekniken är inte rim-ligt. Det räcker att jämföra med de villkor som gällerför den som ser på SVT:s program via satellit. Dessaär också av upphovsrättsliga skäl krypterade, och detkrävs programkort för att kunna se programmen. Detär bara det att anslagsvillkoren för SVT här uttryckli-gen anger att någon avgift för programkorten inte fårtas ut. Detta gäller uppenbarligen oberoende av omsändningarna är analoga eller digitala. Att då hävdaatt det är rimligt att man betalar för den digitala tek-niken i marknätet, men inte för att titta på program-men via satellit, är inte förenligt med reservanternasuppfattning om vad som är en rättvis behandling.Därför, fru talman, yrkar jag också bifall till reserva-tion 9 under hemställanspunkt 11.Anf. 206 () replik:Fru talman! Det är intressant att lyssna på JanBackman. Vi kan konstatera att han här sjungerkommersialismens höga visa. Rea ut en SVT-kanal,rea ut två Sveriges-Radio-kanaler och gör er av medUtbildningsradion! Det kommersiella utbudet blandetermedierna ökar alltså ytterligare.Jag vill hävda att det i dagens situation inometermedierna är viktigare än någonsin att vi har starkapublic service-företag, som kan tillgodose både djupoch bredd och som kan bjuda på en mångfald. Det ärdessutom på det sättet att vill snäva inSveriges Televisions möjligheter att sända olika pro-gram. Program som är populära och breda skall maninte få sända.Jan vill inte ens acceptera att de kom-mersiella företagen skall omfattas av den kommersi-ella marknadens villkor. Det är dessutom på det sättetatt , i detta fall, gratis skall lever-era de program som produceras inom public service-företagen till kortoperatörens blomsterbukett av olikakanaler. Jag tycker att det är minst sagt anmärknings-värt att jag som TV-tittare skall vara med om att sub-ventionera sändningar från de kommersiella TV-företagen. Detta tycker jag är någonting som mode-raterna bör ägna viss tankemöda åt att förklara, speci-ellt med tanke på att man är förespråkare för den friakonkurrensen.Anf. 207 () replik:Fru talman! och jag är helt över-ens om att det public service-verksamheten behöverjust är kvalitet och fördjupning. Men det innebär inteatt man skall använda sina surt hopsparade TV-avgiftsmedel för att dessutom konkurrera genom attproducera sådana program som den kommersiellamarknaden ändå erbjuder.Den tittare som har betalt sin TV-avgift förväntarsig att få kvalitet för pengarna och att få sådant somhan inte kan få via de kommersiella kanalerna. Vi hari våra motioner talat om vad det är vi vill att manskall göra. Man skall vara en tongivande faktor inomkulturen. Man skall ha en allmän samhällsbevakning.Man skall ha en nyhetsförmedling. Man skall tillgo-dose funktionshindrades behov. Man skall förmedladet svenska språket. Flera andra punkter finns upp-räknade i våra motioner. Att hävda att detta skullevara att minska public service-verksamhetens konkur-renskraft tycker jag verkar rätt konstigt.När det sedan gäller de mer tekniska funderingar-na kring om man skall kunna få se SVT:s program viasatellit utan kostnad vill jag säga att det faktiskt är såatt hälften av det vi föreslagit redan finns inbyggt isändningstillstånden. Det är bara den andra delen avvårt yrkande som ännu inte är tillgodosedd. Där me-nar vi att man, om man råkar se program via satellit,också skall ha möjlighet att se SVT:s program i enbukett, som säger, den vägen.Anf. 208 () replik:Fru talman! Av det som säger fram-går klart att inte skall tillåtas attägna sig åt att producera program som den kommer-siella marknaden erbjuder. Man skall alltså inte fådistribuera eller sända fotbolls- eller ishockeymat-cher; det är exempel från idrottsarenan. inte få göra program som Rederiet, eftersomTV 4 har Tre kronor.Jan ikläder sig rollen som en åsiktspolis.Detta är en orimlighet om vi eftersträvar en hög kva-litet över hela fältet i produktionoch dessutom strävar efter en bredd och en mångfald.Jan väljer i stället att snäva in det. Jag tyck-er att det är en orimlig uppfattning.Sedan gäller det detta som betraktarsom en mer teknisk fråga. Den har ju både upphovs-rättsliga och ekonomiska bäringar för kortoperatören idet här fallet. I reservationen skriver -de står helt ensamma - att de anser att de kortoperatö-rer som i sina programpaket önskar erbjuda allmän-heten SVT:s analoga eller digitala satellitsändningarskall kunna få tillgång till dessa utan särskild kostnad.TV-avgiftsbetalarna skall alltså betala programmensom produceras i SVT. Därefter skall kommersiellakrafter kunna utnyttja dem och sända ut dem översatellit. Jag tycker faktiskt att vi borde ägna dettafaktum ytterligare en tanke.Anf. 209 () replik:Fru talman! Var det omsorg omkortoperatörerna eller tvärtom?I dag har vi faktiskt en lagstiftning om att den somopererar på ett kabelnät är tvungen att utan kostnadtillhandahålla SVT:s program för att få driva ett ka-belnät. Var ligger skillnaden i att den som i ställetopererar på ett satellitnät skall kunna erbjuda sinatittare samma SVT-program? Det här verkar inte heltlogiskt.Åke värnar om Rederiet. Det gör intejag på samma sätt som gör, eftersomdet finns så mycket annat som en public service-kanalkan ägna sig åt som den inte gör. På grund avsin fastlåsning vid tittarsiffror och täckningsgraderhar man fått för sig att man måste tävla på sammaarena som de kommersiella kanalerna i stället för attvara bäst på det som det är meningen att public ser-vice-kanalerna skall vara bäst på. Det är detta som vivill åstadkomma i de nya tillståndsförhandlingarna.Fjärrkontrollen till TV:n är trots allt uppfunnen.De flesta TV-tittare flyttar sig ganska obehindratmellan kanalerna. Det finns säkert möjlighet att pådet viset få sitt behov av Rederiet täckt utan att manbehöver resa sig ur sin TV-fåtölj.Anf. 210 ():Fru talman! Vi tittar mycket på TV i vårt land, tvåtimmar per dag i genomsnitt. Synskadade utgör ingetundantag. De vill också kunna följa med i nyhets- ochdokumentärprogram likaväl som de vill kunna ta delav underhållning och film.Många synskadade har tillräckliga synrester föratt kunna se TV-bilden men inte tillräckligt god synför att kunna läsa textremsan. Därför har vi i Center-partiet motionerat om att synskadades tillgång tillTV-programmen måste förbättras. Det finns möjlig-heter att skapa en speciell ljudkanal i TV. Ända sedanbörjan av 80-talet har det t.ex. funnits en sådan kanali , och flera europeiska länder. Jag tyckeratt det närmast är en skam att vi i inte redanhar infört en sådan. Vi talar så fint om alla männi-skors lika värde. Då måste vi också visa det i hand-ling och visa att vi står för våra ord.Det finns också många andra målgrupper i sam-hället som har ett behov av att få hjälp med texterna iTV-programmen. Det finns många personer meddyslexi som skulle få glädje av denna hjälp. Dess-utom får vi inte glömma exempelvis människor somhar ett annat språk som sitt första språk, nämligennysvenskarna, eller människor som har drabbats avafasi.På samma sätt är det av största vikt att man för-bättrar möjligheterna för hörselskadade att ta del avTV-programmen. Det är därför glädjande att kulturut-skottet understryker vikten av att programföretagenskall verka för att göra sina program tillgängliga förpersoner med funktionshinder.Följande står att läsa i tillståndsvillkoren: I frågaom program om och för funktionshindrade skall detre företagen SVT, och Utbildnings-radion sinsemellan fördela ansvaret för olika slagsinsatser. De är dessutom skyldiga att beakta funk-tionshindrades behov.Även om SVT är ett självständigt företag somsjälvt skall avgöra när text skall göras tillgänglig förfunktionshindrade bör vi här i tala om nöd-vändigheten av att detta åtgärdas snarast.SVT skall också, enligt överenskommelsen, ge-nomföra realistiska försök med syntolkning. Jag anseratt det inte är nödvändigt med realistiska försök närdet finns erfarenheter från andra länder som sedanmer än har haft denna syntolkning.Från sida anser vi därför att det ärav stor vikt att snabbt gå från ord till handling. Soci-aldemokraterna och public service-beredningen, somskall se över det här, får inte gömma sig bakom ordom att digitalsändningar kommer att lösa problemen.Som vi alla vet tar det tid att bygga ut dessa sänd-ningar i hela , och det finns synskadade ochhörselskadade i både storstad och glesbygd.Till sist, fru talman, yrkar bifall tillreservationen om kryptering av de program som SVTskall sända i marknätet. Det gäller alltså reservationnr 9 i betänkandet under mom. 11.Anf. 211 () replik:Fru talman! Efter anförande villjag till protokollet läsa in vad utskottet har skrivit närdet gäller dessa punkter. Vi är tämligen överens omden skärpning som vi gör. Vi är faktiskt ovanligtklara över det här.Utskottet säger så här:"Enligt utskottets uppfattning bör det i förberedel-searbetet inför nästa tillståndsperiod ingående disku-teras hur synskadades tillgång till TV-programmenkan förbättras." Sedan kommer en skrivning som ärovanligt skarp för att ligga som underlag för ett riks-dagsbeslut: "En av förutsättningarna för ett förnyatsändningstillstånd för SVT bör enligt utskottets me-ning vara att kraven på företaget i detta hänseendehöjs ytterligare i jämförelse med kraven i nu gällandetillstånd." Dessutom fortsätter utskottet när det gällerde hörselskadade med motsvarande skrivning:"Enligt utskottets uppfattning är det av största viktatt även frågan om hörselskadades förbättrade till-gång till public service-TV beaktas i kommande pub-lic service-beredning. Även de möjligheter som följermed övergången till digitaliserade sändningar att gehörselskadade bättre service bör diskuteras i bered-ningsarbetet." Så fortsätter vi.Vi är tämligen överens när det gäller detta. Därförser jag fram emot konstruktiva diskussioner ocksåmed i beredningsarbetet inför diskus-sionen om nytt sändningstillstånd för public service-företagen.Anf. 212 () replik:Fru talman! Jag är fullkomligt medveten om vadsom står i den här handlingen. Jag var faktiskt inte ettdugg orolig innan jag gick hit.