prot · GM0974 · 1999-03-24 00:00:00 — Varje århar vi velat lägga på 20-50 miljoner i statens budgetför att få i gång en diskussion. Vi är inte ute efter attfå ett bestämt svar. Vi är ute efter att få i gång endiskussion som kan ge svar.Men vi skall inte tro att detta är enkelt. Utveck-lingen går så snabbt att vi måste få i gång en diskus-sion. Jag önskar att vi gemensamt i alla partier anord-nade - gärna öppna - seminarier om genteknik här iriksdagen, så att vi får i gång diskussionen. Det trorjag att vi alla har att vinna på.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 9 §. )9 § Ändringar i lagen om näringsförbud,m.m.FöredrogsLagutskottets betänkande 1998/99:LU15Ändringar i lagen om näringsförbud, m.m. (prop.1998/99:44)Anf. 96 ():Fru talman! Enligt moderat kutym yrkar jag bifalltill den första reservation som vi står bakom, och detär reservation nr 1.Näringsförbud är en väsentlig påföljd om någonbryter mot regler. Det är ett mycket drastiskt ingrepp.Den som blir föremål för näringsförbud får under enicke oväsentlig tidsperiod inte ägna sig åt den verk-samhet som han har bedrivit kanske i hela sitt liv.Vad vi i våra reservationer har vänt oss emot ärhandläggningssättet när näringsförbud skall aktualise-ras. Jag vill understryka att det är väsentligt att detfinns näringsförbud. Skall man kunna komma tillrätta med vissa avarter som ibland är ganska omfat-tande är näringsförbud en rimlig påföljd, om man sertill att det görs en ordentlig uppföljning av det, vilketman inte har . Jag hoppas att det skall bli bättre.Andra påföljder som samhället kan döma ut närnågon bryter mot reglerna återfinns i brottsbalken.Det gäller böter och fängelsestraff. Näringsförbud ären påföljd som är väsentligt mer kännbar än böter.Den är faktiskt mer kännbar än villkorlig dom, ochden är minst lika kännbar som fängel-sestraff.Sedan gammalt har vi här i landet en åklagarmyn-dighet som sköter aktiviteterna mot personer somanses inte ha följt gällande spelregler. Så är det ävennär det gäller näringsförbud. Men sedan lägger manpå en extra bit där man kopplar in kronofogdemyn-digheten, dvs, det är skatteverket som kommer in medsin kronofogdefunktion. Vi kan inte rimligen förståatt åklagarens beslut och bedömningar skall efterprö-vas av en annan myndighet.Om man inte är nöjd med åklagarens beslut kanman begära prövning av det. Det anser vi vara deträtta och riktiga sättet. Det gör att vi med kraft yrkarbifall till den motionen.Det finns inget rimligt skäl till varför inte den somblir föremål för ett åtal som kan leda till näringsför-bud - även om det formellt inte kallas för åtal i vanligbemärkelse, utan det är fråga om ett ärende - har rätttill en offentlig försvarare. De stora bovarna som idetta sammanhang blir föremål för en bedömningfrån åklagarens sida har ofta ekonomiska resurser.Men den vanlige företagaren som har råkat i en sådanhär situation har ofta svårt att mobilisera resurser föratt åstadkomma ett försvar. Vi tycker att det är själv-klart att det inte skall vara några särskilda skäl utansamma grund för den som råkar ut för detta att fåsamhällets biträde för att utföra och framföra sin talannär det gäller att bedöma vederbörandes gärningaroch handlingar för att se vilken påföljd som skallutdömas.I övrigt har vi inte gjort några invändningar utantycker att det är väsentligt att de uppsatta reglernaföljs.Avslutningsvis vill jag säga att det är bra att inteden utredning som från början fanns har blivit vägle-dande utan att man har plockat bitar ur den, vilketman har gjort på ett hyggligt sätt.Anf. 97 ():Fru talman! Vi kristdemokrater yrkar bifall till tvåreservationer, reservationerna 1 och 2, och det gör vitillsammans med och Folkpartiet.När det gäller kronofogdemyndigheternas talerättfinns det tre grunder för våra invändningar. Jag tyckersom att betänkandet i stort är bra, mendet finns några skönhetsfläckar som har en viss prin-cipiell bäring.Först och främst när det gäller detta att ha krono-fogdemyndigheten som processförare vid allmändomstol har vi sagt oss att rättssäkerhetskravet intetillgodoses på samma betryggande sätt som när detgäller agerande. Det har note-rats i betänkandet att regler ochopartiskhet inte finns utskrivna på samma tydliga sättnär det gäller kronofogdarna som när det gäller åkla-garna. Regeringen säger att det finns allmänna skriv-ningar om detta i Regeringsformen, Myndigheternasskyldighet att vara opartiska.Tyvärr är det inte på det sättet att myndigheternatypiskt sett är opartiska, särskilt inte när de har ettintresse i saken och opererar. Det är en dyster erfa-renhet, men så är det. Det finns alltså goda skäl för attinte lägga på processuella uppgifter på allmänprakti-serande myndigheter av detta skäl.Vi menar också att kronofogdemyndigheterna inteär några processualister. Det är dystert att man intenoterar att just detta agerande är en profession. Blandde negativa remissinstanserna är ,som har det övergripande ansvaret för domstolsvä-sendet, och också tingsrätt.Kronofogdarna är inga professionella processua-lister. Man kan inte säga att de är bra därför att dekänner till vissa sakförhållanden, för det har liksominte med det hela att göra. Att utföra talan i rätten är isig ett yrke - ett yrke som i utförs av proces-sadvokater och åklagare. Detta kunnande skall mantillgodogöra sig. Det är besvärande både för domsto-larna och för parterna att ha en oprofessionell aktör irätten. Det sägs dessutom lite lekmannamässigt att enmyndighet som är en verkställande myndighet typisktsett inte är ägnad att föra talan inför domstol. De harju liksom myndighetsutövandet i blodet. Man märkerockså i domstolarna att det är ganska besvärande närman har kronofogdar i rätten.Jag kommer in på min sista invändning i dennafråga, nämligen om myndighetsidentitet. Jag tror attdet är viktigt att hålla isär de olika rollerna. Att vi nuhar problem inom åklageriet och därför skall lägga utuppgifter på andra myndigheter tycker jag är väldigtolyckligt. Jag tycker att man skall utveckla åklagar-myndigheterna och inte blanda in andra att åta sigåklagarrollen. Ofta är det så att med ett dubbelt an-svar blir det inget ansvar. Det finns väl risk för attdetta kommer att falla mellan två stolar.Jag tycker att det är väldigt egendomligt att suddaut de roller som man här har. Det är ungefär likaolyckligt som när man t.ex. gör skatteförvaltningentill poliser. Jag har tidigare talat här i talarstolen omatt det är utomordentligt olyckligt.Man skall vara väldigt försiktig när man rör siginom rättsväsendets olika byggklotsar. Det är ju, somvi ser , ändå väldigt svårt att få det här att funge-ra.Slutligen frågan om rätten till offentlig försvarare.Här är skiljelinjen tydligen knappast skönjbar, efter-som utskottet i sitt betänkande säger att särskilda skälinte skall tillämpas alltför restriktivt. Detta är egentli-gen en byråkratisk jargong som man inte borde ägnasig åt.Med dessa skrivningar blir det omöjligt för en ut-omstående att veta vad som krävs i det enskilda fallet,om man har rätt till offentlig försvarare eller inte. Dethade varit mer redbart att uttryckligen ange att manhar denna rätt i en sådan situation.Med detta ber jag att få tacka för mig. Jag har in-ledningsvis yrkat bifall till reservationerna.Anf. 98 ():Fru talman! Diskussionen och frågan om närings-förbud berör, kan man säga, två parters trygghet. Denberör tryggheten för allmänheten och samhället attinte behöva utsättas för skada på grund av att enoseriös näringsidkare/företagare får fortsätta att be-driva sin verksamhet. Men den berör också trygghe-ten för en enskild näringsidkare att kunna föra sintalan på ett rättssäkert sätt.Det är naturligtvis viktigt att en person som harbegått mycket allvarliga oegentligheter inte kan fort-sätta med sin verksamhet. Därför är näringsförbudmot brottsliga företagare ibland en nödvändig ochriktig åtgärd. Därför bifaller också försla-get i propositionen om utvidgning av den personkretssom kan meddelas näringsförbud.Men det är också mycket väsentligt att ett sådantnäringsförbud inte utfärdas på för lösa grunder. Följ-derna för den företagare som drabbas går ju inte atträtta till i efterhand om det visar sig att beslutet varfelaktigt.I dag prövas som sagt näringsförbud av allmändomstol enligt samma regler som för brott som kange fängelse upp till , och kronofogden övervakaratt näringsförbudet följs. Men de ändringar somföreslås i propositionen innebär allvarliga försäm-ringar för en enskild företagare.Förslaget att kronofogden i stället för åklagarenskall kunna driva process om näringsförbud innebäratt man börjar följa andra principer än vid brottmål,där den allmänna åklagaren driver processen. Manavlägsnar sig då från de rättssäkerhetsgarantier somannars finns vid brottmål. Jag kan inte se någon moti-vering till att man skall minska rättssäkerheten förnäringsidkare på det sättet.Fru talman! Dessutom är det väldigt allvarligt atträtten till offentlig försvarare tas bort, enligt proposi-tionen.Det är såvitt jag förstår en självklar princip i etträttssamhälle att alla skall ha rätt att föra sin talan påsamma sätt som att en anklagad är oskyldig till dessmotsatsen bevisats. Den rätten gäller alla oavsettvilken typ av mål det handlar om.Det är märkligt att utskottsmajoriteten uttalar enväldigt stor tveksamhet om detta. Utskottet skriverflera rader om det. slår sig utskottet sedantill ro med att regeringen säger att man skall varaganska generös vid bedömningen av hur man skalltolka begreppet "särskilda skäl" för att kunna få enförsvarare. Det enklaste är helt enkelt i det här falletliksom i alla andra fall att ge en enskild rätt till of-fentlig försvarare.Det finns många småföretagare i somvarken har resurser eller kunskaper att på egen handdriva en process. Jag kan inte förstå hur majoritetenhar hamnat på att ett sådant livsavgörande ingreppsom beslut om näringsförbud skall kunna genomförasutan att den anklagade har rätt till offentlig försvara-re. Formuleringarna både i betänkandet och i propo-sitionen öppnar för ett godtycke som kan drabba denenskilde hårt.Fru talman! Med de orden yrkar jag bifall till vårareservationer tillsammans med ochKristdemokraterna under mom. 1 och mom. 2. Jagyrkar också bifall till våra motioner.Anf. 99 ():Fru talman! Näringsförbud är en sanktion somsamhället tar till när någon driver näringsverksamhetpå ett sätt som inte är förenligt med samhällets intres-sen och gällande lagstiftning. Det betyder att nä-ringsidkare inte får vara verksam som företagareunder den tid som domstol har beslutat om närings-förbud.När det gäller juridisk person får den som ålagtsett näringsförbud inte driva, äga och bilda företag ochinte heller inneha vissa funktioner eller vara firma-tecknare. Den personkrets som kan meddelas ett nä-ringsförbud i konkursfallet skall enligt det nya försla-get kunna utvidgas till att omfatta inte bara den somvar ställföreträdare för juridisk person när den juri-diska personen försattes i konkurs utan även den sominnehade en sådan ställning senare än innankonkursansökan inkom till tingsrätten.Den grundläggande förutsättningen för att dömatill näringsförbud är att det skall föreligga grovt illo-jalt förfarande. Det kan gälla betalningsunderlåtelseoch/eller någon form av brott som bedöms vara grovt.Det är allmän åklagare som har en exklusiv rätt attföra talan inför domstol i frågor om näringsförbud.Lagen har funnits och är nu föremål förnågra ändringsförslag enligt detta betänkande.Det mest betydande ändringsförslaget är att i denmån åklagaren avstår från att föra talan i domstolskall kronofogdemyndigheten få möjlighet att föratalan i mål som gäller betalningsunderlåtelse ochkonkurs. Det betyder att mål i ärende om näringsför-bud i fortsättningen inte alltid kommer att drivas sombrottmål enligt brottmålsreglerna utan kan i fall sominte handlar om grov brottslighet drivas enligt ären-delagen.Det blir en smidigare handläggning av mål somhar karaktären av underlåtelse vid konkurs. Det införsockså en bestämmelse om särskilda skäl när det gällerrätten till offentlig försvarare. Det innebär inte attmöjligheten till offentlig försvarare upphör, men detblir en bedömning som får göras från fall till fall.De ändringar som föreslås syftar till att få eneffektivare domstolsbehandling av ärenden om nä-ringsförbud. Betänkandet innehåller också ett parandra ändringsförslag utöver vad som sagts.Det ena handlar om tingsrättens sammanträdesord-ning i mål som behandlas enligt ärendelagen, och detandra handlar om kronofogdens tillsynsansvar.Fru talman! Det har inlämnats två reservationertill betänkandet. Reservation 1 handlar om kronofog-dens talerätt och reservation 2 om rätten till offentligförsvarare. Jag yrkar härmed avslag på båda reserva-tionerna.I betänkandet har också behandlats två motioner.Motion L202 gäller skärpningar i stiftelselagen. Ut-skottet hänvisar där till att det har gjorts skärpningar istiftelselagen, om personuppgifter förstyrelseledamöter. arbetar numed en promemoria om ytterligare ändringar i stiftel-selagen som bygger på åklagarväsendets rapport1997:4 Stiftelser - Ett redskap i ekonomisk brottslig-het?Utskottet har för sin del yrkat avslag på motionL202.I motion L905 yrkas att ett "näringskörkort" skallinföras för den som vill starta företag. Det innebär skall ha grundläggande kunskaper vad gällerbokföring, bokslut, skatter m.m.Det måste vara var och ens ansvar som startar enverksamhet att skaffa sig grundläggande kunskaperför att kunna sköta den administration och ekonomis-ka redovisning som omgärdar näringsverksamhet,alternativt köpa tjänsten av någon som har de kun-skaper som krävs.Det kan nämnas att skattemyndigheten på senareår har ökat sina ansträngningar inom informa-tionsverksamheten på ett sätt som gör att ingen små-företagare behöver vara okunnig om vilka reglersom gäller under förutsättningen att han eller hon harett intresse av att inhämta erforderliga kunskaper.Utskottet har yrkat avslag på motion L905.Fru talman! Jag vill slutligen yrka bifall till ut-skottets hemställan i betänkandet.Anf. 100 ():Fru talman! talar i sitt anförandeom att det skall bli effektivare förfarande om krono-fogdemyndigheten får föra talan i domstol. På vilketsätt blir det effektivare?Anf. 101 ():Fru talman! Det kan ju vara så kronofogden harföljt företaget och väl känner vad det ärsom behöver göras och är väl insatt i vilken typ avåtal det kan bli fråga om.Anf. 102 ():Fru talman! Om det nu är så att man väl kännertill sakförhållandena, betyder det då att att man förtalan på ett bättre och effektivare sätt i rätten?Anf. 103 ():Fru talman! Jag tror att det kommer att bli så.Framför allt tror jag att kronofogden uteslutandekommer att handa mindre mål som gäller just under-låtelse och mindre konkurser. Därmed ger man ocksåden reguljära domstolen bättre tid att syssla medandra saker.Överläggningen var härmed avslutad.BeslutMJU7 Jordbruk och trädgårdsnäringMom. 1 (den framtida gemensamma jordbrukspoliti-ken)1. utskottet2. 1 (m)3. res. 2 (v)4. res. 5 (fp)Förberedande votering 1:Kammaren biträdde res. 2 med acklamationFörberedande votering 2:74 för res. 153 för res. 2178 avstod44 frånvarandeKammaren biträdde res. 1.Huvudvotering:115 för utskottet73 för res. 1118 avstod43 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 114 s, 1 vFör res. 1: 73 mAvstod: 36 v, 39 kd, 14 c, 13 fp, 16 mpFrånvarande: 17 s, 9 m, 6 v, 3 kd, 4 c, 4 fpMom. 5 (inriktningen av den svenska jordbrukspoliti-ken)1. utskottet2. 10 (kd)3. res. 11 (c)Förberedande votering:40 för res. 1015 för res. 11251 avstod43 frånvarandeKammaren biträdde res. 10.Huvudvotering:160 för utskottet39 för res. 10107 avstod43 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 112 s, 36 v, 12 fpFör res. 10: 39 kdAvstod: 2 s, 73 m, 1 v, 14 c, 1 fp, 16 mpFrånvarande: 17 s, 9 m, 6 v, 3 kd, 4 c, 4 fpSonia () anmälde att hon avsett att rösta jamen markerats ha avstått från att rösta.Mom. 6 (lika konkurrensvillkor)1. utskottet2. 12 (kd, m, c, fp)Votering:168 för utskottet138 för res. 1243 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 114 s, 37 v, 1 fp, 16 mpFör res. 12: 73 m, 39 kd, 14 c, 12 fpFrånvarande: 17 s, 9 m, 6 v, 3 kd, 4 c, 4 fpMom. 12 (svensk hästavel och hästnäring)1. utskottet2. 14 (kd, m, c, mp)Votering:167 för utskottet139 för res. 1443 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 114 s, 37 v, 13 fp, 3 mpFör res. 14: 73 m, 39 kd, 14 c, 13 mpFrånvarande: 17 s, 9 m, 6 v, 3 kd, 4 c, 4 fpRunar () anmälde att han avsett att röstanej men markerats ha röstat ja.Mom. 21 (jordbrukets miljöstöd)1. utskottet2. 19 (mp)Votering:197 för utskottet16 för res. 1993 avstod43 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 114 s, 31 m, 37 v, 1 kd, 1 c, 13 fpFör res. 19: 16 mpAvstod: 42 m, 38 kd, 13 cFrånvarande: 17 s, 9 m, 6 v, 3 kd, 4 c, 4 fpÖvriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.KU21 Kommunala demokratifrågorMom. 1 (kommundelningar)1. utskottet2. 1 (s, v)Votering:164 för utskottet141 för res. 11 avstod43 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 7 s, 73 m, 2 v, 39 kd, 14 c, 13 fp, 16 mpFör res. 1: 106 s, 35 vAvstod: 1 sFrånvarande: 17 s, 9 m, 6 v, 3 kd, 4 c, 4 fpCarina och (båda s) anmäldeatt de avsett att rösta nej men markerats ha röstat ja.Maud Björnemalm (s) anmälde att hon avsett att röstanej men markerats ha avstått från att rösta.Mom. 2 (beskattningsrätt)Yrkanden:1. utskottet2. det av () under överläggningenframställda särskilda yrkandet (m)Votering:231 för utskottet74 för yrk.1 avstod43 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 114 s, 37 v, 38 kd, 14 c, 12 fp, 16 mpFör yrk. : 73 m, 1 fpAvstod: 1 kdFrånvarande: 17 s, 9 m, 6 v, 3 kd, 4 c, 4 fpMom. 3 (direktval till kommundelsorgan)1. utskottet2. 3 (c, fp)Votering:273 för utskottet32 för res. 31 avstod43 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 114 s, 73 m, 32 v, 39 kd, 15 mpFör res. 3: 4 v, 14 c, 13 fp, 1 mpAvstod: 1 vFrånvarande: 17 s, 9 m, 6 v, 3 kd, 4 c, 4 fpMom. 4 (nyval i kommuner och landsting m.m.)1. utskottet2. 5 (mp)Votering:205 för utskottet16 för res. 585 avstod43 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 114 s, 36 v, 39 kd, 14 c, 2 fpFör res. 5: 16 mpAvstod: 73 m, 1 v, 11 fpFrånvarande: 17 s, 9 m, 6 v, 3 kd, 4 c, 4 fpMom. 5 (folkinitiativ till kommunala folkomröstning-ar)1. utskottet2. 6 (s, v)Votering:156 för utskottet148 för res. 61 avstod44 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 2 s, 73 m, 39 kd, 14 c, 12 fp, 16 mpFör res. 6: 111 s, 36 v, 1 fpAvstod: 1 vFrånvarande: 18 s, 9 m, 6 v, 3 kd, 4 c, 4 fpLisbet Calner (s) anmälde att hon avsett att rösta nejmen markerats ha röstat ja.Mom. 7 (medborgerlig motionsrätt)1. utskottet2. 7 (mp, c)Votering:269 för utskottet35 för res. 72 avstod43 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 114 s, 73 m, 30 v, 39 kd, 13 fpFör res. 7: 5 v, 14 c, 16 mpAvstod: 2 vFrånvarande: 17 s, 9 m, 6 v, 3 kd, 4 c, 4 fpMom. 9 (lagtrots m.m.)1. utskottet2. 9 (v, fp)Votering:256 för utskottet50 för res. 943 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 114 s, 73 m, 39 kd, 14 c, 16 mpFör res. 9: 37 v, 13 fpFrånvarande: 17 s, 9 m, 6 v, 3 kd, 4 c, 4 fpÖvriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.LU14 Patent- och växtförädlarrättMom. 1 (förenklade patent)1. utskottet2. 1 (kd, m, c, fp)Votering:166 för utskottet139 för res. 144 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 114 s, 37 v, 15 mpFör res. 1: 73 m, 39 kd, 14 c, 13 fpFrånvarande: 17 s, 9 m, 6 v, 3 kd, 4 c, 4 fp, 1 mpMom. 2 (patent på biotekniska uppfinningar)1. utskottet2. 2 (v, kd, c)Votering:200 för utskottet105 för res. 244 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 114 s, 73 m, 13 fpFör res. 2: 37 v, 39 kd, 14 c, 15 mpFrånvarande: 17 s, 9 m, 6 v, 3 kd, 4 c, 4 fp, 1 mpMom. 3 (växtförädlarrätt)1. utskottet2. 3 (v, c)Votering:237 för utskottet66 för res. 346 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 113 s, 72 m, 39 kd, 13 fpFör res. 3: 37 v, 14 c, 15 mpFrånvarande: 18 s, 10 m, 6 v, 3 kd, 4 c, 4 fp, 1 mpLU15 Ändringar i lagen om näringsförbud, m.m.Mom. 1 (kronofogdemyndighetens talerätt)1. utskottet2. 1 (kd, m, fp)Votering:180 för utskottet124 för res. 145 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 114 s, 37 v, 14 c, 15 mpFör res. 1: 73 m, 38 kd, 13 fpFrånvarande: 17 s, 9 m, 6 v, 4 kd, 4 c, 4 fp, 1 mpMom. 2 (rätten till offentlig försvarare)1. utskottet2. 2 (kd, m, fp)Votering:179 för utskottet124 för res. 21 avstod45 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 113 s, 37 v, 14 c, 15 mpFör res. 2: 73 m, 39 kd, 12 fpAvstod: 1 sFrånvarande: 17 s, 9 m, 6 v, 3 kd, 4 c, 5 fp, 1 mpSiw () anmälde att hon avsett att rösta nejmen markerats som frånvarande.Mom. 3-5Kammaren biföll utskottets hemställan.Beslut om uppskjuten voteringPå förslag av andre vice talmannen medgav kam-maren att återstående ärenden på dagens föredrag-ningslista fick avgöras i ett sammanhang vid arbets-plenum torsdagen den 25 mars.10 § betänkande 1998/99:TU6SjöfartAnf. 104 TOM ():Fru talman! Efter den omläggning av sjöfartsav-gifterna som genomfördes har det blivit alltmeruppenbart att sjöfarten på svenska hamnar inte barabetalar sina egna kostnader, inklusive statens oblygaavkastningskrav, utan dessutom en hel rad andrautgifter som den landburna trafiken inte betalar. Detgäller räddningstjänst, sjömätning, lotsning och kulturt.ex. De landburna konkurrenterna erhåller dessutomkraftiga subventioner dels i form av kontanta fraktbi-drag, dels i form av icke debiterade kapitalkostnaderför infrastrukturen.Det sägs ofta att det inte finns någon direkt kon-kurrens mellan sjöfart och landtransport och att sjö-fartsavgifternas storlek därför egentligen saknar bety-delse. Men det är ett helt grundlöst resonemang. Detfinns en mycket omfattande konkurrens mellan sjö-och landtransport. Inte minst finns det en uttaladambition från Statens järnvägars sida att expanderasin verksamhet på sjöfartens bekostnad. Den så kalla-de oljependeln är ett exempel på detta. Denna kon-kurrens sker med en omfattande kostnadssub-vention, framför allt av järnvägstransporterna. Sjö-farten på och är just nu mycket på-tagligt påverkade av denna subventionerade konkur-rens.Utskottsmajoriteten lägger stor vikt vid de EU-regler som gäller för farledsavgifter och hänvisar tillden nya princip om att användaren betalar som nuväxer fram inom unionen. Det är ingen svårighet atthålla med om själva principen att användaren skallbetala för de tjänster som staten tillhandahåller. Frå-gan är dock om det inte skall finnas en gräns för detstatliga avgiftsuttaget.Till alla vanliga avgifter skall nu också läggas denextra beskattning av sjöfarten som sker genom attregeringen drar in investeringsmedeltill statskassan. Indragningen sker utan att detta harredovisats i budgeten och utan att har tagitställning i frågan. Men dessa pengar är faktiskt ingapengar som regeringen fritt förfogar över.Det är trafikavgifter som sjöfarten betalat i förvägför kommande investeringar. Om dessa medel intelängre anses behövliga så borde återbetalning skegenom att avgiftsuttaget minskas under kommandeår.