prot · GM09105 · 1999-06-02 00:00:00 — Han gick tillbaka till dentid när han själv blev aktiv i politiken, , ochtalade sig varm för den fördjupning och förbättring avdemokratin som ägde rum när , ochGrekland kom in i arbetet, han gick inpå insatser osv.Jag vill påminna om att socialde-mokraterna var EG-motståndare och inteville gå in i gemenskapen. Detta har också dröjt sigkvar. Det har varit mycket av tveksamhet och tövan-de, och vi har med argument försökt släpa socialde-mokraterna in i arbetet.Nu är socialdemokraterna glädjande nog ordent-ligt med på vagnen, men en del av tveksamheternalever ändå kvar. Vi har hört några komma fram här.Det som jag vill ta upp är prioriteringen mellan deolika områden som vi skall driva när vi nu kommer ini ett ordförandeskap.Olika områden har nämnts här: öppenhet, var-dagsfrågor, jämställdhet, sysselsättning och miljö,och kommer utvidgningen. SörenLekberg säger att det inte är någon prioritering mellandessa områden. säger att niprioriterar utvidgningen. Jag tror att det är viktigt är väldigt tydlig på den här punkten och säger attutvidgningen är det prioriterade av dessa områdenoch nämner det först. Det är en pedagogisk finess i attgöra detta. Då skulle man slippa den här diskussio-nen.Likaväl som väl-komnade , och skall vi nuvara tydliga på den här punkten. Jag tror som sagt attsocialdemokraterna har ett litet problem om de inteändrar inställning och blir klarare på den här punkten.Anf. 76 () replik:Fru talman! När det gäller de prioriterade områ-dena är det ingen som har kritiserat de fem områdensom regeringen tidigt presenterade. Däremot har vifått en märklig diskussion om ordningen dem emel-lan. Som jag har sagt här var de inteuppställda i någon sorts prioritetsordning. Jag tyckeratt det här mer och mer börjar bli ett slags redaktio-nell diskussion, och jag tycker inte att det riktigt ärvärdigt den här kammaren.Vi konstaterar att utvidgningen är en viktig ochprioriterad fråga. Jag och andra som har företrättsocialdemokraterna här i kammaren har poängteratdetta, och jag tycker inte att vi skall behöva orda såmycket mer om det. Det är då risk för att vi totalt settkan få en helt annan uppfattning om den här frågan.K-G Biörsmark tog upp utvecklingen , då stod utanför det dåvarande EG. Manskall i det sammanhanget inte glömma bort att Sveri-ge då tillhörde den stora demokratiska klubben . Vi var med från början i integrationsarbetet.Vi var med i Efta.Vi hade naturligtvis säkerhetspolitiska hänsyn attta. Vi hade åtminstone att värna vårt grannland Fin-land. gick väldigt långt i förberedelserna. Visom i samband med våra medlemskapsförhandlingarhar studerat dessa frågor lite ingående kan konstateraatt anpassade regeringsfor-men till ett eventuellt medlemskap i ge-menskapen men att det var det säkerhetspolitiskaläget som var avgörande. Hade vi ensidigt följt Folk-partiets råd under det undrar jag vad somhade hänt med Finland.Anf. 77 ()replik:Fru talman! Det är kanske bara en redaktionelldiskussion som vi är inne i, säger . Attdet kan tyckas så beror nog lite grann på att social-demokraterna har varit lite otydliga i prioriteringsfrå-gan. Det var det som jag försökte lyfta fram. Det ärinte riktigt klart utsagt, och har inteheller skapat klarhet. Han använde två formule-ringar: dels är det ingen prioritering bland de aktuellafem områdena, utan de är likvärdiga, dels prioriterarvi enligt utvidgningen. Det är dettasom blir lite oklart. Utvidgningen kommer långt nedpå listan.Vi skulle från vår sida som en rubrik vilja se ut-vidgningen skriven i eldskrift. Det är inte bara ensemantisk eller redaktionell fråga, utan det har endjupare dimension än så.När det sedan gäller och socialdemokra-ternas historiska agerande vill jag säga: Visst fanns vimed i Efta, och visst fanns det ett resonemang på detsäkerhetspolitiska området, och visst hade vi en heldel bekymmer med det. Det har visat sig inte minst idessa dagar när arkiv öppnas att roll intealltid har varit så heroisk. Vi har spelat under täcketpå ett egentligen mycket osjyst sätt.Jag tycker att det hade varit rakare och renare attagera som hade önskat i den här frågan,inte bara när det gäller EG och EU-medlemskapetutan också när det gäller säkerhetspolitiken.Anf. 78 () replik:Fru talman! När man går tillbaka och läser vadsom har hänt framför allt under det kanman väl konstatera att den säkerhetspolitik som Sve-rige valde och som fördes av en majoritet otivelaktigtvar bra för och skapade en trygg situation ivår del av världen.När det sedan gäller de prioriterade områdena in-ledde jag med utvidgningen. I det manifest som vårtparti lägger fram inför Europaparlamentsvalet ärutvidgningen den viktiga frågan. Sedan har regering-en när den har presenterat de fem områdena inte gjortnågon inbördes prioritering. Jag tycker inte att manskall misstolka avsikterna på det sätt som gjorts här,K-G Biörsmark. Jag tror att det är olyckligt. Vi kankonstatera att utvidgningen är den stora frågan. Denskall vi driva, och jag hoppas att vi kan göra det till-sammans.Anf. 79 () re-plik:Fru talman! säger att vi är överensom mycket och att det på grund av att det pågår envalrörelse skulle finnas ett behov av reservationer.Jag tycker att det är ett lite konstigt påstående. I såfall är det kanske ett behov från socialdemokraternaatt inte gå med på vissa egentligen ganska enkla kravsom vi har fört fram när det gäller t.ex. ordförande-skapet.Det handlar också om samråd med . Vitycker att det inte är tillräckligt att få information,utan vi vill få en skrivelse till , så att vi kandiskutera och reagera på ordförandeprogrammet.Det är likadant med den folkliga förankringen avordförandeskapet. Man bör stimulera organisationer-na till europeiska kontakter och även använda deorganisationer och folkrörelser som vi har som enkraft inför ordförandeskapet. Det borde vara ganskaenkelt att skriva sådana saker i betänkandet.Vi har också en reservation som handlar om när-hetsprincipen. Vi vill ha en kompetenskatalog övervilka beslut som skall ligga var. Man skall helt enkeltsystematiskt gå igenom de olika fördragen, så att vikan se om de stämmer med närhetsprincipen. Då blirnärhetsprincipen lite tydligare för människor och föralla som agerar inom EU-systemet liksom också påandra nivåer.Vi säger också att det vore intressant att göra enuppföljning av medlemskapet och se hur det har på-verkat oss här i . Hur ser det t.ex. ut för före-tagen? Har det blivit lättnader? Jag tror det. I så fallvore det bra att plocka fram det i stället för det som vimöter i medierna , som bara är negativt. Dethandlar om krångel, byråkrati, lite fusk, gurkor, äpp-len och jordgubbar. Det är vad vi möter. Jag vill att vii stället skall se positiva saker och få fram en folkligförankring. Men det vill inte ni. Det är synd.Anf. 80 () replik:Fru talman! Jag konstaterade bara att det , närvi har en valrörelse, är lockande att försöka hitta egnaprofilfrågor även i ett betänkande och göra en reser-vation av dem. Det handlar om nyans-skillnader i texterna. Även om vi hade försökt gå ertill mötes hade det nog blivit en reservation i alla fall.Det är intressant att konstatera att det finns enbred enighet kring de frågor som skall förafram under ordförandeskapet. Utskottsmajoriteten harkonstaterat att det inte behövs någon särskild rege-ringsskrivelse med motionstid osv. Vi har goda möj-ligheter till samråd med regeringen. Vi kan påverkavia fackutskotten och arbete.En utvärdering av vad medlemskapet innebär görsnästan stundligen. Det kanske inte är någon totalutvärdering, för det tror jag är svårt. Det sker dock enutvärdering. Vi har ansett att det inte behöver tillsät-tas en särskild utredning om det nu.Anf. 81 () re-plik:Fru talman! Svenskarna är nog det folk som ärmest negativt till EU. Vi har haft uppslitande stridig-heter inför folkomröstningen. Därför är det viktigt attvi nu försöker arbeta för att få med folket och deorganisationer som finns. Vi måste visa vad medlem-skapet har inneburit för t.ex. företagen, om det harblivit en minskad byråkrati och administration ochblivit enklare för dem. Det vore viktigt att peka på.Den folkliga förankringen är poängen i de tre re-servationerna. De handlar om det som jag har talatom. Det är synd att vi inte kan jobba mer aktivt meddet. Vi har över huvud taget varit kritiska till rege-ringens defensiva hållning inför ordförandeskapet.Sverige har ingen stark profilfråga. Jag tycker attutvidgningen skall vara en sådan, och jag instämmer iden debatt som har förts om den tidigare.Finland har, mycket framgångsrikt, drivit dennordliga dimensionen och också lyckats. Det är enviktig fråga för oss uppe i att driva. Ytterliga-re en fråga till är: Vad tänker Sverigegöra för att stärka arbetet med den nordliga dimen-sionen? Det lär inte vara färdigt i och med Finlandsordförandeskap. Där kan vi fortsätta. Finns det någraplaner på det?Anf. 82 () replik:Fru talman! Det är naturligtvis viktigt att förklaraför svenska folket vad vårt samarbete innebär och harlett fram till. Där finns inga åsiktsskillnader. Låt migta ett par exempel. Den skrivelse som regeringen fårlämna är viktig. Den är ett dokument somredovisar svenska framgångar och framför allt faktaom hur unionsarbetet har förlöpt. Det är en skrivelsesom inte bara skall behandlas här i . Det ären offentlig handling, som var och en har tillgång till.Det är viktigt.I samband med prioriteringarna inför ordförande-skapet betonas att regeringen kommer att inbjudafolkrörelser och organisationer av olika slag för atttillsammans med dem arbeta inför ordförandeskaps-året. Det är viktigt.Som företrädare för de politiska partierna har visjälva också ett ansvar att föra en saklig och bra de-batt om EU och ge upplysningar.Anf. 83 ():Fru talman! Med anledning av att utrikesutskottetsbetänkande /99:UU10 Verksamheten i Europeis-ka unionen behandlas här i kammaren vill jag ta tillfället i akt att begära ordet. För tidsvinnande, inte minst min egen tids vinnande, skall jagförsöka att begränsa mig. har på ettbra sätt föredragit majoritetens uppfattning. BirgittaAhlqvist kommer senare att fylla på, tillsammans medTommy Waidelich, om en del andra områden.I betänkandet ligger en fråga som alltför lätt kanslinka förbi utan att över huvud taget bli uppmärk-sammad. Det tänker jag inte låta ske. Frågan är viktig,om än inte bland dem som brukar räknas till detyngsta frågorna. För mig är det självklart att även försöka fästa fleras uppmärksamhet på denna delav kulturtemat.Utskottet har behandlat min motion 1998/99:U503om konstnärlig utsmyckning av . Nukanske ni undrar vad den motionen gör i det här be-tänkandet, i det här sammanhanget. Det är fler än nisom undrar, så även jag.Utrikesutskottet är inte det utskott som skall be-sitta någon särskild sakkompetens på kulturområdet.Vi kan nu konstatera att motionen ändå är väl be-handlad om än inte tillstyrkt. Möjligen synes den migockså ha behandlats på ett ur kulturperspektivet kun-nigt och insiktsfullt sätt. Frågan kvarstår dock varförkulturutskottet inte velat ta hand om motionen i desshelhet eller ens bemödat sig om att yttra sig överfrågan. Bryr sig inte kulturutskottet? Har man ingaambitioner för kulturen i ett EU-perspektiv? KännerInger , den nuvarande ordföranden i kultur-utskottet och representanten från kd, inget ansvar?Kommuner, landsting och statlig nivå har utökatsmed ytterligare en beslutsnivå, EU. Konsten har i dagingen given plats i EU-debatten. Det finns helt visstpunktinsatser. Vi vet alla att varförlagt till . Men det stannar viddet.Dagens påtagliga brist på konstnärlig utsmyck-ning i är naturligtvis en spegel av EU:sverksamhet och själ. Det behövs en policy för konst-närlig utsmyckning, lik den vi har för våra offentligalokaler nationellt. Detta är en fråga som jag har drivitsom lokalpolitiker hemma i under alla år.En av de sista frågor jag motionerade om till kom-munfullmäktige gällde att slå vakt om det vi har upp-nått på detta område. Det gäller också att utvecklaoch höja kompetensen när det gäller kultur, konstnär-lig utsmyckning, arkitektur, design och formgivning.Detta är en fråga som har följt mig, och jag kommerinte att släppa taget om den i EU-sammanhang.Ryggraden i kulturlivet brukar definieras som äld-re kvinnor. Men ryggraden är också kulturarbetarna.För att garantera kulturarbetarnas existens och ar-betsmöjligheter har samhället byggt upp ett system aversättningar och stöd. Trots det lever kulturarbetarnaunder knappa ekonomiska villkor. Det är också någotman bör beakta i sammanhanget.Det är viktigt att även fortsättningsvis hävda allastillgång till god konst i offentliga miljöer och attkonst får vara en del av den vardagliga arbetsmiljön.Konsten får inte göra halt vid EU:s dörr, kan vara stolta när vi guidar grupper i Riks-dagshuset och kan visa vilken konstnärlig utsmyck-ning som finns. Det är en spegel av hur det svenskaparlamentet värderar kulturen. På samma sätt bör vikunna göra i och övriga institutio-ners korridorer. Det är viktigt att vi i fortsättningenhävdar de värden vi har byggt upp nationellt också iett EU-perspektiv.Regeringen tog ett stort grepp under den förramandatperioden, när man utformade ett helt nyttprogram för konst, design, formgivning och arkitek-tur. Vi har börjat att implementera det goda och ge-digna arbete som gjordes. Därför är det trist att detinte finns en högre ambition här i hos detutskott som har frågan om hand att förvalta de tan-karna i ett vidare perspektiv.När det gäller konstnärlig utsmyckning av statligamiljöer har förvärvat många ochgoda erfarenheter. Den myndighet som är verksaminom området, , har personal, kun-skap och kompetens för ändamålet. Jag menar att detvore en fördel om denna för speciella kom-petens och erfarenhet även kunde komma till nyttainom EU:s institutioner.Sverige har kunnat bistå medlemskretsen med sär-skilda erfarenheter inom andra samhällsområden,t.ex. vad gäller öppenhet i offentlig förvaltning ocharbete med att främja sysselsättningen och öka jäm-ställdheten mellan män och kvinnor.Detta är också ett område där har en spe-ciell kompetens som vi har förvärvat . Vihar någonting att dela med oss av när det gäller deoffentliga miljöerna och vad det betyder för de män-niskor som arbetar där, men också naturligtvis fördem som besöker dem. Dessa lokaler är ett skylt-fönster för våra övriga ambitioner. Det här är enkompetens som skulle kunna utnyttjas och som viskulle kunna erbjuda andra.Jag tycker att den modell som utvecklats i Sverigeför ändamålet är väl prövad och skulle kunna tillva-ratas med ett bredare stöd från den här kammaren.Jag anser att ett utbyte mellan medlemsländernapå bildkonstens område inom ramen för en utsmyck-ning av EU-institutionernas lokaler skulle ge en upp-fattning om den rikedom i konstnärlig produktionsom finns i EU-länderna och den mångfald i uttrycksom existerar bland konstnärerna i medlemsländerna.De många besökarna i unionens institutioner skulledärmed inte bara få ett intryck av EU:s ambitioner påområdet, utan de skulle också få en bild av de olikamedlemsländernas traditioner och ambitioner på dethär området. På samma sätt skulle vi inte bara visahur vi ser på kulturen utan också på kulturarbetarnasvärde för oss alla.Jag skall stanna här och bara än en gång säga attjag naturligtvis inte kommer att släppa den här frå-gan. Jag hoppas att det i fortsättningen kommer attfinnas ett större intresse från kulturutskottets sida. Detkrävs att det utskott som har en särskild kompetensoch ett särskilt ansvar för frågorna också tycker attdet är en så viktig fråga att man åtminstone bemödarsig att yttra sig över den. Jag kommer igen.Jag är mycket tacksam för att utrikesutskottet hartagit sig an frågan på detta seriösa sätt. Det bådarändå gott att vi har fått kd:s representant i utrikesut-skottet att också ställa sig bakom detta. Vi kan kanskeäven övertala kulturutskottets ordförande så små-ningom.Anf. 84 ():Fru talman! Mitt inlägg i debatten kommer atthandla om EU och jämställdheten. Inledningsvis villjag yrka bifall till utrikesutskottets förslag när detgäller motion 509 yrkande 2 och motion 506 yrkan-dena 8, 11 och 12 som handlar om jämställdhet ochavslag på reservation 25.Sveriges inträde i EU medförde en frisk fläkt avkvinnokraft. Till svensk kommissionär utsåg rege-ringen en kvinna. I ministerrådet representeras vi avlika många kvinnor som män. I den socialdemokra-tiska gruppen i har fyra av sjuledamöter varit kvinnor. På våra listor till Europavaletvarvades kvinnor och män, liksom på den lista vi hari dag. Men för att få jämställdhet fordras inte enbarten rättvis representation utan också en politik somstöder och upprätthåller jämställdhet.När vi gick in i EU var klassat av FN somett mönsterland när det gäller jämställdhet. ärvärldens mest jämställda land, skrev FN i en rapport.Den politik som vi fört i för att uppnå det härmålet för vi socialdemokrater också i EU. För oss ärjämställdheten en ledstjärna i det politiska arbetet.Tyvärr är det inte så för alla partier. Vi fick nysshöra av representant att jämställdhet ären vardagsfråga som har mindre dimension än andrafrågor. Man bör inte lägga ned lika mycket politisktarbete på detta. Jag hoppas verkligen att de kvinnorsom nu skall gå till val har lyssnat på detta. Att läggarösten på innebär att man lägger röstenpå ett parti som anser att jämställdhetsfrågorna skallskötas vid köksbordet och inte politiskt.I bildades utskottet förkvinnors rättigheter. Det är ett starkt utskott som ärpådrivande när det gäller jämställdhetsfrågorna. Iutskottet finns 40 ledamöter. Tyvärr är majoritetenkvinnor. Ett fåtal män finns med i utskottet.Under den gångna mandatperioden är det Social-demokraterna, som hararbetat i utskottet med jämställdhetsfrågor. Övrigapartier har inte funnits med. Därför förvånar det migatt lägger fram en reservation som rörjämställdheten i EU. Vår syn på jämställdhetsfrågor-na har varit samstämmigt i det här utskottet. Vi harsamarbetet kring jämställdheten för att vara starkareoch kunna driva den framåt i har också spelat en avgöranderoll i arbetet för att främja jämställdheten i EU intebara genom lagstiftning utan även genom handlings-program. EU:s fjärde jämställdhetsprogram . I detta program anslås en opti-mistisk ton. Man förespråkar att jämställdhetspers-pektivet skall genomsyra hela unionens och med-lemsländernas program och åtgärder. Samverkanskall ske på alla nivåer, nationellt, regionalt och lo-kalt. Programmet är radikalt och har många likhetermed den jämställdhetspolitik.Amsterdamfördraget, som också har varit uppe idebatten, och ett antal direktiv utgör de juridiskagrunderna för EU-ländernas samarbete när det gälleratt driva igenom och främja lika behandling av kvin-nor och män. Tillsammans utgör detta ett regelverksom är bindande för medlemsstaterna.I flera artiklar i det nya fördraget lyfts jämställd-heten fram. I artikel 2 tas jämställdheten upp som engrundläggande princip. I artikel 3 står det skrivet attEU måste undanröja brister som rör jämställdheten.Artikel 13 tar upp diskrimineringsförbud, och artikel137 behandlar jämställdheten på arbetsplatser. Tillsist tar artikel 141 upp lika lön.Det är en stor framgång att vi, vid förhandlingarnaom Amsterdamfördraget, fått in en skrivning i artikel141 som innebär att man skall ha lika lön för likvär-digt arbete. Det är alltså en förändring från Romför-draget som hade texten: Lika lön för lika arbete.Vi har kämpat hårt från svensk sida för att EUskall ta ett tydligt ansvar för sysselsättningsfrågorna,och lyckats. finns också ett särskilt sysselsätt-ningskapitel med i grundlagen med ett antal målsätt-ningar. Där vill jag framför allt nämna att det handlarom en mycket stor förbättring för de kvinnor som gårarbetslösa. Grunden för jämställdhet och frihet är jurätten till det egna arbetet och rätten till den egnalönen. Kvinnornas är därför ett i ar-bete. Kampen mot arbetslöshet är grundläggande.Lika lön för likvärdigt arbete är naturligtvis en annanviktig sten i byggandet av ett jämställt samhälle.Sverige har gjort, och gör, ett mycket bra arbeteoch är starkt pådrivande när det gäller jämställdheteni unionen.Anf. 85 () replik:Fru talman! När det gäller vad som sades här omVänsterpartiet och jämställdhet är det precis tvärtom- jobbar för jämställdhet.Det gäller också vår reservation. I den står det attvi vill att ger rekommendationertill medlemsländerna om alla kvinnors rätt till arbetesamt verkar för en nedbrytning av arbetsmarknadenskönsstruktur. Flertalet kvinnor är där hänvisade tillarbeten inom den offentliga sektorn. Reservationengäller EMU och konvergenskraven, som vimenar går i rakt motsatt riktning.Jag vill också hänvisa till det arbete som Marian-ne , en av våra EU-parlamentariker, har lagtned på att jobba med jämställdhet.Anf. 86 () replik:Fru talman! Det som förvånade mig var inteVänsterpartiets arbete med jämställdhetsfrågorna iEuropaparlamentet. Det som förvånade mig var attVänsterpartiet har en reservation i det här ämnet,eftersom vi arbetar tillsammans i det utskott somjobbar för jämställdhetsfrågor i Europaparlamentetoch jag känner att vi är samstämmiga.Anf. 87 ():Fru talman! Så här sent, efter närmare fem tim-mars EU-debatt, har det mesta redan sagts. Jag tänkerdärför koncentrera mig på några få punkter som barahar berörts i förbigående. Det gäller några av de syn-punkter som har lyft fram i dethär sammanhanget.Till att börja med anser attdet är positivt att regeringen i den årliga skrivelsenom EU redovisar sitt agerande och sina ställningsta-ganden beträffande olika EU-frågor. Det bidrar tillökad öppenhet och insyn i regeringens arbete. Detunderlättar också granskning av regering-en.Däremot har EU-skrivelsen - vilket också andratalare, inte minst , har lyft fram - ännuinte till fullo funnit sina former. Bl.a. skulle informa-tionen om ställningstagande i olika frågorkunna utvecklas så att vi tydligare ser hur regeringenhar agerat i EU-sammanhang. harockså lyft fram detta i sitt betänkande, vilket jagtycker är bra.När det gäller offentlighet och öppenhet i EU-institutionerna, alltså inte regeringens och riksdagensarbete, stöder KU regeringens agerande och välkom-nar de framgångar på området som regeringen fick isamband med Amsterdamfördraget. gäller det attfölja upp de framgångarna, att följa upp det beslutet,så att vi får ett rejält innehåll i den rättsakt, den of-fentlighetsprincip, som EU-institutionerna nu skall få.Riksdagen har en viktig roll i det arbetet, inteminst genom att ge sitt stöd åt regeringens arbete. Detär viktigt att kunna visa en enad front om vi skall nåfortsatta framgångar i samtal med övriga medlems-länder.Till sist en kommentar om Europakonventionenoch . Just nu diskuterar medlemsländer-na om det skall inrättas en EU-stadga om mänskligarättigheter. I samband med den här skrivelsen, som vidiskuterar , behandlas också en motion av krist-demokraterna som kräver att Europakonventioneninförlivas i EU-fördragen.Förslagen har ett vällovligt syfte, men vi bör tänkaoss noga för. Det finns annars en risk för att vi får tvådomstolar, , som verkar tillsammansmed , och , som dömer iliknande fall. Vi riskerar att skapa ett onödigt dubbel-kommando, en ökad otydlighet och ett oklart rättslä-ge. Praxis i så centrala frågor som mänskliga rättig-heter måste skapas av en enda domstol.Fru talman! Jag yrkar härmed bifall till hemställani utrikesutskottets betänkande.Anf. 88 () replik:Fru talman! Jag vill bara kort säga att vi tycker attdet finns skäl för den reservation vi har skrivit. Lägetsom det är är inte bra. Det behövs alltså görasnågonting. Det är inte bara vi kristdemokrater somtycker det, utan det finns också andra som jobbar medde här frågorna som tycker det.Vår förhoppning är att vi skall få en lösning somstöder det syfte som vi har haft med vår reservation.Anf. 89 () replik:Fru talman! Jag ifrågasätter inte kristdemokrater-nas syften.