prot · GM0975 · 1999-03-25 00:00:00 — Jag väntade på det här inlägget frånAnders G Högmark. Så fort jag eller harkritiserat och påpekat brister i EU under den tidigaremandatperioden har alltid just den här harangenkommit i slutet på inlägg.Jag tyckte att jag tydligt sade vad som var fel. Detär för mycket som är övernationellt. Det är mångabeslut som inte alls behöver fattas i EU. Därför kanman skära ned.Sedan har vi bidragssystemet. Man har en budgetpå 750 miljarder som består av skattemedel från deolika länderna. Att få en organisation att handskasvarligt med dessa pengar eller se till att det inte fus-kas är nästan en omöjlighet. Därför måste det skärasned på alla områden så att det blir hanterligt. Manskall bara ta upp de frågor som måste vara gemen-samma och gallra bort resten.Om man inte granskar kritiskt, går det ju så långtsom det har gjort . Hela kommissionen har avgått,och alla tragedier som det innebär blottläggs. Det varju otroligt svårt att få reda på vad som egentligenförsiggick på grund av denna slutenhet.Det var en anställd som var så modig och besattett sådant civilkurage att han var beredd att såga avden gren han själv satt på. Han blev ju avskedad. Detvar denna tjänsteman som talade om hur det stod till.Först ville ingen tro på honom, men sedan blev det såmarkant att det kom fram.Nog måste tycka att kritisktgranskande också är positivt, vad man än tycker omsjälva EU-organisationen.Anf. 116 (m):Fru talman! Jag hoppas att jag uttryckte mig klart.Tydligen var jag inte tillräckligt klar för att skulle uppfatta det. Jag har en bestämd upp-fattning om att man skall kritisera, bekämpa ochförebygga oegentligheter, korruption och annat. Manskall nagelfara och se om man kan förbättra genomatt bygga upp klarare regelsystem. Man skall krävastörre klarhet i de olika programmen i målen så kan utvärdera dem på ett bättre sätt. Det handlarom att vinna trovärdighet i form av att vara effektiv imedelsanvändningen - att pengarna används på ettbra sätt - men också att vinna trovärdighet i det ge-mensamma Europaarbetet. Det råder ingen tvekan omatt den här typen av oegentligheter och dålig effekti-vitet i hanteringen av vissa pengar skadar Europatan-ken och förmågan att samverka.Jag kommer med denna kritik som jagoch Moderata samlingspartiet ser Europasamverkan iEU och en fortsatt utvidgning österut som någonting igrunden positivt. Inslagen av överstatlighet skall dockvara begränsade. Vi i Moderata samlingspartiet ärinte speciellt intresserade av överstatlighet.Men när man hör på och henneskritik får man en känsla av att hon tar dessa felaktig-heter, som jag också tycker så illa om, som intäkt föratt vi bör lämna gemenskapen. talar honom värdet av östutvidgningen. Det är bra att andrakommer med i EU, men vi själva skall inte vara med.Fru talman! Låt mig avsluta med överstatligheten.När det gäller miljöinsatser och att driva en aktivmiljöpolitik har och de gröna inte varitfrämmande för ganska stora inslag av överstatlighet iEU-arbetet. Man får välja vilken gren man skall sittapå.Anf. 117 (mp):Fru talman! Det är egentligen inte alls så krångligtatt förstå. accepterar naturligtvis resulta-tet av folkomröstningen, även om det var väldigtknappt, som innebär att vi skall arbeta i EU. Men vihar varit väldigt kritiska till de strukturersom finns. De befrämjar allt det negativa som vi sernu. Det har vi sagt hela tiden.Amsterdamfördraget är ett annat avtal som gårännu längre i överstatlighet. Det har gjort att vi hartyckt att vi kunde ha en ny folkomröstning och gå ur.Man kan ha dessa två bollar i luften utan att blandaihop dem.Men diskuterar jag vad som måste göras isamband med bedrägerier och korruption. Strukturer-na verkar mer eller mindre heliga. Man vill inte ändradet man har sagt i de ursprungliga fördragen. Jag harofta påpekat här att jag anser att fördragstexterna medde ursprungliga strukturerna måste ändras, inte minstinför östutvidgningen.Anf. 118 (m):Fru talman! Jag tror inte att det för så mycketlängre att vi har den här debatten. Vi har fundamen-talt olika utgångspunkter. säger atthon och accepterar att folket tyvärr, näs-tan uttalat, har beslutat om att vara kvar i EU.Moderata samlingspartiet har en annan inställ-ning. Vi inte bara accepterar det, utan vi bejakar det.Vi ser något positivt i det. Vi ser möjligheterna iEuropasamarbetet. Och en förutsättning för ett fram-gångsrikt Europaarbetet - och det kan vi vara överensom - är att fler stater kommer med och att man kanändra beslutsmekanismerna. Det förutsätter dessutomatt man ägnar sig åt de väsentliga sakerna - det sombara kan skötas på en hög nivå. I övrigt bör nationer-na själva fatta besluten enligt den klassiska subsidia-ritetsprincipen. Jag kan gärna hålla med om att det ären olycka att EU på central nivå har sysslat med sakersom med fördel kunde hanterats på en lägre nivå.Moderata samlingspartiet och jag tycker att Euro-pasamarbetet är löftesrikt. Det är vår utgångspunkt.Kia accepterar att det svenska folket villvara kvar. Det är lite skillnad på detta att vilja bejakaoch utveckla och att bara hänga med på släpvagnen.Anf. 119 (mp):Fru talman! Vi får väl se vart det leder i framtidenoch om vi har rätt i vår analys att de strukturer somden nuvarande har inte är hållbarapå . Det gäller både bedrägerier och kor-ruption och de budgetmässiga termerna för att hållakontroll på det och utvidga. Det går inte attgöra en utvidgning som man vill göra enfördjupning och åstadkomma en större överstatlighet.Det är vår åsikt.Jag har också sagt att det är klart attvi måste ha ett Europasamarbete, men inte med destrukturer som finns. Det är detta vi vill ändra på.Men det är kanske redan så fast i de ursprungligadokumenten att man inte vill ändra där. Då är detmycket svårt att få den förändring som vi strävarefter.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 12 §. )11 § Särskild utlänningskontrollFöredrogsJustitieutskottets betänkande 1998/99:JuU17Särskild utlänningskontrollTalmannen konstaterade att ingen talare var an-mäld. (Beslut fattades efter 12 §. )12 § Chefsförsörjningen inom polisväsendetFöredrogsJustitieutskottets betänkande 1998/99:JuU18Chefsförsörjningen inom polisväsendet (prop.1998/99:47)Anf. 120 ():Fru talman! Vi behandlar nu ett betänkande omchefsförsörjning inom polisväsendet, innehållanderiktlinjer för hur rekrytering och utveckling av cheferinom polisväsendet skall anpassas till kraven på po-lisväsendets behov av chefskompetens. Här föreslåsatt det begränsade kravet på juridisk examen för hög-re chefer tas bort.Frågan berördes redan i budgetpropositionen för1999. Men det åtföljdes inte av något förslag frånregeringens sida. Eftersom utskottet då delade rege-ringens syn, liksom även , bad viregeringen återkomma med en proposition i frågan.Det är alltså ett enigt utskott som står bakom det härbetänkandet. Egentligen skulle väl inte någon debattbehöva äga rum, såvida det inte finns några särskildasynpunkter som man vill framföra.Frågan om rekrytering och utbildning av cheferinom polisväsendet har varit föremål för översyn aven särskilt tillsatt arbetsgrupp. hardärefter givits i uppdrag att med utgångspunkt i ar-betsgruppens förslag och styrelsens remissyttrandelämna förslag till utformning av en ny chefsutbild-ning och ett nytt system för rekrytering till dennautbildning.Uppdraget har redovisats och styrelsen anser attsystemet för chefsutbildning och rekrytering måsteförbättras och anpassas till de nya krav som ett för-ändrat polisväsende ställer.Kompetens inom andra områden såsom ekonomi,teknik, arbetsledning osv. måste få större betydelsevid chefsrekrytering. Eftersom tidigare,1980-81, givit tillkänna kravet på fullständig juristut-bildning för tillträde till polischefsbanan måste frågantillbaka till för ett upphävande av dettakrav.Kravet på juridisk examen kom till stånd vid entidpunkt då polismyndigheterna var många. Därmedvar de också små. Det var för att säkra tillgången påjuridisk kompetens vid varje myndighet som kravettillkom.I dag är polismyndigheterna färre och större. Dehar flera arbetsuppgifter och de har ett omfattandeansvar för personal. Ekonomiadministration och dentekniska utvecklingen ställer också nya krav.För att kunna tillgodose ökad kompetens på dessaområden krävs att polisen ges möjligheter att breddarekryteringsbasen för chefer inom polisväsendet.Borttagandet av kravet på juridisk examen för högrechefer inom polisen innebär inte att inte kravet påkvalificerad juridisk kompetens måste finnas på varjepolismyndighet. Likaså måste varje chef inom po-lisväsendet ha ingående kunskaper om rättsreglernasom gäller inom det egna ansvarsområdet. Ocksåvarje polisman måste vara väl insatt i de rättsreglersom gäller inom hans dagliga verksamhet. Det äralltså ett enigt utskott som har ställt sig bakom försla-get, och det finns således inga reservationer fogat tillbetänkandet.Fru talman! Jag yrkar härmed bifall till hemställani betänkandet.Anf. 121 ():Fru talman! Betänkande JuU18 om chefsförsörj-ningen inom polisväsendet innebär att tarbort kravet på juridisk examen för högre chefer.Fru talman! Jag vill börja med att yrka bifall tillhemställan i betänkandet i dess helhet. Men låt migändå få ta upp några synpunkter.Det är oerhört viktigt, om polisens verksamhetskall fungera effektivt, att den leds av chefer med högkompetens. Chefer måste eventuellt våga bryta gamlarevir för att öka samarbetet inom organisationen så får en betydligt större öppenhet. Det ställs ocksåhöga krav på ledarskapsförmågan hos högre cheferom de skall lyckas i sin verksamhet.I och med det beslut vi fattar anser vi mode-rater att vi inte på något sätt får släppa taget, utan attsåväl riksdag som regering måste följa frågan ävenfortsättningsvis.Anf. 122 ():Fru talman! Det är ett enigt utskott, och vi yrkarockså bifall till hemställan i betänkandet. Men jagtycker i alla fall att man skulle vilja säga några ord.Jag noterar att det här betänkandet motsvarar enA 4-sida, eller, dubbelvikt, en A 5-sida. På en sidastår ordet kompetens åtta gånger. Jag vill att vi skallta till oss detta att vi alla här, tror jag, är oerhört an-gelägna om att den här nödvändiga reformen medföratt vi får kompetenta, duktiga och bra polischefer. Dettycker jag är särskilt viktigt utifrån den utgångspunktjag har, nämligen att jag vill se att polisen taröver förundersökningen i brottmål helt och hållet ochfrigör åklagarna från det arbetet. Men det ställer dåoerhört höga krav på tilltron till polismyndighetensjuridiska kompetens och även på dess integritet.Vad jag vill höja ett varningens finger för är att vifår politiska tillsättningar. Det finns en tendens, me-nar jag, i att vi håller på och politiserarchefstjänster långt ned i statsförvaltningen. Detta ären oroande utveckling.Det krävs, som sagt var, en hel del kompetens,som sade här. Den kompetensenär det inte alls säkert att man har för att man har ettpolitiskt förflutet eller ett förflutet i facket eller för är ett villigt redskap i maktens händer. Den ty-pen av polischefer vill vi inte ha. Det skall merapräglas av den gamla ämbetsmannamodellen medpersoner med stor integritet, kunskap och social kom-petens. Det är naturligtvis alldeles extra viktigt medpolisväsendet, där ju allmänhetens förtroende förverksamheten är så betydelsefull.Med detta har jag sagt att jag inte är helt nöjd medhur det ser ut på alla håll och kanter i svenskt polisvä-sende . Jag kommer att återkomma om vi inte fårnågon ordning på de här politiska utnämningarna.Anf. 123 () re-plik:Fru talman! Jag vet inte vad harför fog för att säga att det skulle finnas oro för poli-tiska utnämningar när det gäller polischefstjänsterna.Jag tycker att det är viktigt att man har rätt kompe-tens. Sedan kan man ju tala om att det står kompetensåtta gånger. Men nämnde ju själv attdet skall finnas juridisk kompetens.Det finns också angivet i såväl betänkandet som ipropositionen att det skall finnas kompetens när detgäller teknik och teknisk utveckling, när det gällerledaregenskaper, strategi, personal- och ekonomiad-ministration. Vi skall naturligtvis sträva efter att vihar rätt människor på rätt plats och med rätt kompe-tens som kan utveckla verksamheten.Jag vill också passa på att säga till att vi naturligtvis skall följa den här frågan ochåterkomma. Men det är understruket så många gångeri betänkandet och i propositionen vad som krävs förden framtida chefsförsörjningen inom polisen.Överläggningen var härmed avslutad.BeslutJuU15 Drograttfylleri och sjöfylleriMom. 1 (undantag från narkotikaförbudet)1. utskottet2. 1 (kd, c, fp)Votering:227 för utskottet62 för res. 11 avstod59 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 112 s, 68 m, 34 v, 13 mpFör res. 1: 35 kd, 15 c, 12 fpAvstod: 1 vFrånvarande: 19 s, 14 m, 8 v, 7 kd, 3 c, 5 fp, 3 mpMom. 3 (narkotika i urin)1. utskottet2. res.3 (m)Votering:225 för utskottet70 för res. 31 avstod53 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 114 s, 35 v, 35 kd, 15 c, 11 fp, 15 mpFör res. 3: 69 m, 1 fpAvstod: 1 mFrånvarande: 17 s, 12 m, 8 v, 7 kd, 3 c, 5 fp, 1 mpMom. 8 (ansvarsförutsättningar för sjöfylleri)1. utskottet2. 7 (mp)Votering:280 för utskottet16 för res. 753 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 114 s, 70 m, 35 v, 35 kd, 15 c, 11 fpFör res. 7: 1 fp, 15 mpFrånvarande: 17 s, 12 m, 8 v, 7 kd, 3 c, 5 fp, 1 mpMom. 9 (utredningen om sjöfylleri)1. utskottet2. 8 (kd, fp)Votering:233 för utskottet62 för res. 81 avstod53 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 114 s, 69 m, 35 v, 15 cFör res. 8: 35 kd, 12 fp, 15 mpAvstod: 1 mFrånvarande: 17 s, 12 m, 8 v, 7 kd, 3 c, 5 fp, 1 mpÖvriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.JuU16 EU-bedrägerier och korruptionKammaren biföll utskottets hemställan.JuU17 Särskild utlänningskontrollKammaren biföll utskottets hemställan.JuU18 Chefsförsörjningen inom polisväsendetKammaren biföll utskottets hemställan.Beslut om uppskjuten voteringPå förslag av talmannen medgav kammaren attåterstående ärenden på dagens föredragningslista fickavgöras i ett sammanhang vid arbetplenum fredagenden 26 mars.13 § Unga lagöverträdareFöredrogsJustitieutskottets betänkande 1998/99:JuU19Unga lagöverträdareAnf. 124 ():Fru talman! Vi kommer att debattera betän-kandet Unga lagöverträdare. Vi behöver här en tyd-ligare och rakare ungdomspolitik. Efter de senastemandatperioderna, som präglats av utredningar ochundersökningar, är det att sätta ned foten ochvisa på resultat. Skylten måste tasned.Vi måste visa våra ungdomar respekt och vågafatta beslut. Vi måste våga prioritera frågorna underområdet unga lagöverträdare. Det behövs tydliga måloch bättre åtgärder. Vi måste sätta familjen i centrum,hur stor eller liten familjen än är. Vi måste sätta våraplaner i verket och våga visa en klar färdriktning.Unga lagöverträdare, som kan ha så mycket av kaosinom sig, måste få tydliga ramar att hålla sig inom.Vad är det som gäller? Hur kan vi förhindra brott, ochvad gäller om någon har begått ett brott?Vi moderater vill med vår familjepolitik visa påatt familjen är den viktigaste brottsförebyggaren.Även den ensamma mamman eller pappan är medsina barn en familj, en familj som vi tror på och somduger även om den behöver extra stöd. Den klarar avatt göra sina egna val när så behövs. Det är viktigt förföräldrar att få ta ansvar, om vi skall lyckas med att fåvåra ungdomar igenom en alltför ofta dramatisk ton-årstid. Alla vi vuxna kan naturligtvis samarbeta ochställa upp, och vi måste arbeta med både hjärta ochhjärna för att kunna vara goda förebilder och godalyssnare och för att föra dialog med våra ungdomar,men vi måste våga fatta beslut.Ungdomar vill ha regler, och ungdomar vill vetavad som gäller. Ingen föds till brottsling, men vimåste ingripa snabbt om svåra situationer uppstår.Om vi inte med fast hand tar tag i problemen utanväljer att tiga still, ger vi vår tysta tillåtelse. "Farsoroch morsor på stan" är bra, men familjens betydelsekan, som vi säkert alla är överens om, knappast över-skattas när det gäller att vara brottsförebyggare.Vi politiker måste ta föräldrarnas oro på allvar,förstå deras rädsla och ge dem rätt att begära hjälp avpolis med att få hem sitt barn, när barnet vistas utesena kvällar utan att ha föräldrars eller vårdnadshava-res tillåtelse.Det finns alltför många olämpliga miljöer, miljöersom lever på alla tider av dygnet och där vakandevarma ögon saknas.Införandet av polisstöd enligt vår reservationskulle utgöra ett komplement till det utökade skade-ståndsansvar som gäller för den förälder somuppsåtligen eller av oaktsamhet brister i uppsiktenöver sitt barn. Dels skulle föräldern våga be om hjälpför att markera att gränsen överträtts, dels skullepolisstödet verka brottsförebyggande. Detta ställer vimoderater upp på.Det finns föräldrar som inte tror och inte är med-vetna om att de kan bli skadeståndsskyldiga för deskador som deras barn har orsakat genom brott. Vimoderater anser därför att det behövs en informa-tionskampanj om föräldrars skadeståndsansvar. Kam-panjen skulle med säkerhet även få en brottsförebyg-gande effekt. Här har regeringen ett ansvar.Kampen mot narkotika får vi aldrig ge upp. Detmåste vara en ständig kamp. Narkotikamissbruketökar tyvärr bland ungdomar. Enligt TT iår har mer än var tredje elev i årskurs 8 använt dro-ger. Uppgiften är hämtad från . Här harskolorna tagit sitt ansvar och samverkar numera medbl.a. polisen, och länstrafiken i ett drogföre-byggande projekt. Näst familjen har skolorna ett stortansvar.På på har kurator ochskolsköterska startat samtalsgrupper om hälsa ochlivsstil, för att hjälpa åttorna att hitta rätt under en avlivets mest spännande men jobbigaste perioder. Det ärinte bara projekt som skall startas. Det skall pågå enständigt förebyggande undervisning. Skolorna skall tasitt ansvar, men då måste även lärarna få en kontinu-erlig utbildning.Vad vi moderater hävdar är att verkningsfulla åt-gärder behövs. Vi vill därför införa en möjlighet att tasåväl blod- som urinprov på ungdomar under 15 årnär narkotikamissbruk misstänks. Jag som rektor påen högstadieskola skulle ha velat att denna möjlighethade varit lagfäst. Det hade givit tillfälle till snabbareingripanden, även om föräldrar nekat därtill. Men viskall alltid informera föräldern.Tyngdpunkten måste ligga på det brottsförebyg-gande arbetet, men om brott ändock sker anser vimoderater att unga lagöverträdare skall få sitt straffinom kriminalvården, för att betona det allvarliga.Påföljden skall därmed verkställas på särskilda krimi-nalvårdshem med för ungdomar anpassade regler.Olika typer av brott kräver olika åtgärder. Det gälleratt hitta rätt åtgärd och att konsekvent ingripa medkonkreta åtgärder.Därav bör nya påföljder som villkorligt fängelse,weekendfängelse och familjegruppskonferenser över-vägas. Om fängelsestraff utdömts bör frågan omhalvtidsfrigivning kunna beslutas. Regeringen börsnarast ta itu med det lagstiftningsarbete som krävsenligt vårt förslag.Eftersom regeringen varit saktfärdig med försöks-verksamhet i medlingsfrågan bör beslutaom när detta arbete skall vara avslutat. Förslag börkunna presenteras före millennieskiftet.Det har länge varit ett moderat krav att även densom är minderårig och skäligen misstänkt för ett brottskall kunna registreras i polisens misstankeregister.Den möjlighet som polisen har är otillräcklig,anser vi moderater. Med registrering skulle vi kunnafå en klarare bild, och med den kartläggning som görsskulle brottsförebyggande åtgärder bättre planeras.Föräldrar är föräldrar även om de inte är vård-nadshavare och inte bor tillsammans med sitt barn.Föräldrarna borde därför alltid kallas till förhör ochäven till rättegång. Det bör självklart vara föräldrarsrättighet att bli kallade och vara närvarande, men detbör även vara en plikt.Slutligen yrkar jag bifall endast till den moderatareservationen 3 under mom. 3, även om vi ställer ossbakom övriga av oss lämnade reservationer till betän-kandet Unga lagöverträdare.Anf. 125 ():Fru talman! I det här betänkandet behandlas enmängd olika frågor som handlar om unga lagöverträ-dare, och alla kommer från den allmänna motionsti-den. Jag vill lyfta upp ett par av de frågor som harblivit behandlade.När det gäller familjens roll som brottsförebyg-gande är det en oerhört viktig resurs, och det är denviktigaste resursen för våra barn. Familjen är själv-fallet också den viktigaste resursen när det gäller detbrottsförebyggande arbetet. Om det finns det ingadelade meningar i utskottet.När pratar om familjen som brotts-förebyggande och som allra viktigast, och när debetonar det och gång på gång reserverar sig, kan manfå uppfattningen att övriga inte alls ser familjen somen resurs. Så är inte fallet. Däremot kan man inteständigt leva i ett slags sörgårdsidyll, där man serfamiljen som den som är absolut bäst på att varabrottsförebyggande. Vi vet också att det i väldigtmånga fall med unga lagöverträdare är fråga om fa-miljer som inte har varit brottsförebyggande, utansnarare har varit med och skapat situationer och ska-pat problem där ungdomar slås ut och hamnar på felväg här i livet.Även om grundtanken är att föräldrarna skall varaden viktigaste resursen, kan inte vi politiker enbartlyfta fram denna fråga. Det är framför allt de barn ochungdomar som inte har möjligheten att få det härstödet, inte har de föräldrarna, som vi som politikermåste ta ett extra ansvar för. Vi måste lyfta fram ochdiskutera hur vi skall få fler vuxna runt ungdomarna.Hur skall vi kunna få andra att vara de här goda före-bilderna? Hur skall vi kunna se till att de barn somhar behov som de inte får uppfyllda hemma får det påannat vis?Därför får man inte ständigt stirra sig blind på fa-miljen som den bästa brottsförebyggaren, utan måsteockså inse att det finns familjer som är brottsskapan-de.Jag vill lyfta upp frågorna om skadeståndsansvar.Moderaterna säger att det är viktigt att nu gå ut i enkampanj för att tala om att föräldrarna har ett skade-ståndsansvar när deras barn begår något brott. Vi iVänsterpartiet kan inte se att det skulle vara en storbrist i information ute i samhället, att föräldrar saknarkunskaper och att det här inte är någonting som deflesta föräldrar betraktar som ganska självklart.Man måste också väga in kostnaderna för att ge-nomföra en informationskampanj om den här saken.Det är kostnader förenade med detta. haren tendens att ständigt lägga förslag som kostar. Mansäger att vi måste komma åt det här med ungdoms-brottsligheten, att vi måste se till att kunna förändra isamhället på det här sättet. Man är beredd att läggaresurser på kampanjer, att lägga mer resurser inomrättsväsendet, att lägga resurser på att polisen skall fåi uppdrag att hämta hem ungdomar om de är ute sentpå kvällarna.Däremot är uppenbarligen inte be-redda att lägga resurser och vill inte heller tala såmycket om det, när vi fokuserar på rättsväsendet, devill ha tydliga mål - klara färdriktningar, sades det.Vi vill att ungdomarna skall få veta vilka tydligaramar de har att hålla sig inom, tydliga markeringaroch en fast hand. Där vill införa nyapåföljder, straffsanktioner, men de ser inte att dettatar resurser från andra områden, resurser som behövsinom skolan, inom vården och inom omsorgen, sombehövs framför allt för att vi skall kunna stötta debarn som inte kan få stöd i sina egna hem.När det gäller påföljdsfrågor gjordes det en för-ändring 1998 så att unga lagöverträdare kandömas upp till i våra domstolar, men att på-följden, verkställigheten, skall ske i § 12-hem inomsocialtjänsten. Vi i var väldigt kritiskanär detta infördes. Vi tyckte och tycker fortfarande attdet här är ett led i ett ökande strafftänkande när manser att unga människor hamnar snett. Vi tror fortfa-rande på att det som unga människor framför alltbehöver är vård och behandling, inte straff.T.o.m.