prot · GM09103 · 1999-05-31 00:00:00 — Omså blir fallet kommer naturligtvis dröjsmålsavgiftenpå punktskatternas område att ersättas av ränta enligtvad jag i det föregående beskrev.Generellt ser jag dock inte att det finns anledningatt på det här området gå in med någon form av lätt-nader som skulle reducera statens inkomster på om-rådet.Anf. 205 ():Fru talman! Det är ju positivt att man tittar på dethär, men alla talar ju varmt om våra företag och fö-retagare, och alla säger att de är en tillgång. Mångasäger också att man är villig att vidta åtgärder för attunderlätta livet för företagarna. Ännu har faktiskt intemycket av det här uppfyllts, trots att det är så oerhörtviktigt att vi har företag och att vi tillåter små ochmedelstora företag att utvecklas.Jag tar för givet att även finansministern har denåsikten att våra företagare är oerhört viktiga för ut-vecklingen av vårt land. Därför vill jag fråga finans-ministern om det inte trots allt är viktigt att det ärnågonting som görs - och det - för att deföretag som drabbas av skulder på något sätt skallkunna hjälpas, så att de inte hamnar i en skuldsitua-tion. Det viktiga är att de inte skall behöva hamna iden här skuldsituationen. När man väl fått en skat-teskuld till staten rullar den vidare ganska fort.Man tvingas ofta t.o.m. gå i konkurs. Detta drab-bar också tredje man, om man haranställda i företaget.Överläggningen var härmed avslutad.36 § Svar på interpellation 1998/99:340 omalkoholskattenAnf. 206 Finansminister ():Fru talman! har frågat migvilka åtgärder jag ämnar vidta för att alkoholskatternai skall sänkas till en nivå som ligger närmarevåra grannländers.Svensk alkoholpolitik syftar till att begränsa alko-holens sociala och medicinska skadeverkningar. Deviktigaste medlen för att åstadkomma detta är attbegränsa tillgängligheten genom främst Systembola-gets detaljhandelsmonopol och prisinstrumentet.När blev medlem i EU förändrades förut-sättningarna för delar av den svenska alkoholpoliti-ken. De viktigaste delarna - detaljhandelsmonopoletoch prisinstrumentet - har dock kunnat bibehållas.EG-domstolen har godkänt Systembolagets monopol,och vi har tills vidare medgivits införselbegränsningarför resande med rätt att utöver vissa kvantiteter ta utsvensk punktskatt på alkoholdrycker som införs frånannat EU-land.Det är riktigt att det finns tecken som tyder på attden illegala alkoholhanteringen har ökat i Sverige.Enligt en nyligen publicerad undersökning har denicke-registrerade konsumtionen av alkohol ökat undersenare år. Detta är naturligtvis mycket allvarligt, ochutvecklingen följs noga av regeringen. I den kom-mande alkoholpolitiska propositionen kommer rege-ringen att presentera förslag till åtgärder mot dennautveckling. Köp och innehav av olovligt tillverkadsprit föreslås bli kriminaliserade, och polisen skall fåytterligare medel för bekämpning av den illegalaalkoholhanteringen.Social- och finansdepartementen har i samarbetemed branschorganisationer, försäkringsbolag ochberörda myndigheter inom ramen för det s.k. Obero-ende Alkoholsamarbetet - OAS - inlett en omfattandeopinionsinsats mot den illegala alkoholhanteringen.Regionala konferenser i samtliga län, ökade kontrol-linsatser från polis och tull samt informationsinsatseri olika medier kommer att fortgå under de närmasteåren.Genom lagen om punktskattekontroll av trans-porter m.m. av alkoholvaror, tobaksvaror och mine-raloljeprodukter, som trädde i kraft ,har tullen fått förbättrade möjligheter att kontrolleratransporter avseende alkoholvaror, tobaksvaror ochmineraloljeprodukter samt postförsändelser som in-nehåller alkohol- eller tobaksvaror.Jag vill inte ge några löften om sänkningarav skatten på alkohol. Möjligheten att använda alko-holskatten som ett styrmedel för att begränsa total-konsumtionen av alkohol beror i hög grad på om mankan skattebelägga all alkoholkonsumtion i Sverige.Den svenska ekonomins ökande öppenhet och med-lemskapet i EU är förhållanden som kan påverkadetta. Det är därför viktigt att ha beredskap för ensituation där prisinstrumentet kan få försvagad bety-delse för alkoholpolitiken i Sverige.Anf. 207 ():Fru talman! Jag får tacka finansministern ocksåför det här svaret. Jag tycker att det känns bra att manhar inlett opinionsinsatser mot den illegala alkohol-hanteringen. Jag är dock lite förundrad över att mi-nistern tycks anse att priset inte ännu har betydelseför alkoholsituationen i Sverige.Anledningen till att jag har tagit upp den här frå-gan är det flöde av smuggelsprit och hembränd spritsom förekommer i stort sett i hela vårt land. I dagarnaslutar många av våra elever i skolan. Festerna avlöservarandra, och tyvärr förekommer det mycket sprit vidmånga av festerna, alltför mycket för de unga männi-skor som konsumerar den. Skolor tvingas stänga, ochelever skickas hem. Det är mycket allvarligt. Ökning-en av svartsprit har bidragit till att tillgången på spritökat och till att ungdomarna dricker mer alkohol.Jag tror inte att höga alkoholpriser är det endasättet att komma åt dessa våra nordliga problem.Åtminstone verkar det inte så när man läser våradagstidningar. Jag har redan citerat en del. Det säljshembränd sprit per deciliter till barn i mellanstadiet,per deciliter därför att de inte kan betala för en helflaska. Det står dunkar med hembränd sprit i elevskåposv. För mig är detta oacceptabelt och något sommåste stoppas. En ung kropp har ännu inte utveckladeorgan som kan förbränna sprit.Fler och fler drabbas av alkoholskador orsakadeav dålig sprit. Hembränd sprit likaväl som smug-gelsprit kan var mycket dålig, så dålig att den ytterli-gare försämrar hälsotillståndet för den som nyttjarden. Vi måste begränsa skadorna av alkohol. Detenda medlet är naturligtvis inte att alkohol blir billi-gare, men det blir då i alla fall inte ekonomiskt intres-sant att vare sig smuggla eller bränna sprit. Enligtundersökningar är var tredje grogg gjord på hem-bränd sprit, och mer än hälften av svenskarna tyckeratt det är en bagatell att smuggla sprit.Vi måste se till att ändra attityderna. Ungdomarsom har vuxit upp är enligt uppgiftväldigt benägna att dricka svartsprit. Allt som pånågot sätt är förknippat med förbud av olika slag blirtyvärr oftast ännu mer begärligt. En annan effekt avden höga skatten är också att konsumtionen överförsfrån den kontrollerade sfären till den illegala elleroregistrerade marknaden. Också av den orsaken är detav största vikt att vi bryter mönstret innan det är företablerat.Erfarenheterna från sänkningen av skatten på ci-garretter visar att fler och fler återgick till att köpalagliga cigarretter som gav inkomster för staten närman sänkte tobaksskatten. Sänker man skatten påalkohol borde även det ge ökade inkomster. Underenbart en månad fick statskassan in 100 miljonerkronor mer på tobaksskatten.Socialminister sade vid ett seminarium iapril att vi skall sträva efter att minska den totalakonsumtionen genom att satsa mer på upplysning ibl.a. skolor och idrottsklubbar, arbeta för måttfullhet,ansvar och en mognare alkoholpolitik. Det låter bra.I min interpellation frågade jag finansministernvilka åtgärder man ämnade vidta för att kunna sänkaalkoholskatten. I svaret sägs att det inte kan ges någralöften om sänkningar men att man behöver ha bered-skap. Då blir min fråga: Vilken beredskap har ellerbehöver regeringen för att kunna sänka alkoholskat-terna, och när? Enligt vad socialministern sade i entidigare interpellationsdebatt här kom-mer det inga förslag om att sänka skatten på alkohol iden proposition som skall läggas fram i början avjuni.Överläggningen var härmed avslutad.37 § Svar på interpellation 1998/99:335 om F-skattsedelAnf. 208 Finansminister ():Fru talman! har frågat statsrådetLars-Erik vilka åtgärder han ämnar vidta föratt det skall bli lättare att erhålla F-skattsedel. Arbetetinom regeringen är så fördelat att det är jag som skallsvara på interpellationen.Såväl som hari år i två olika interpellationer kommit in på sammafrågeställning. Därför sammanfattar jag nu bara vadsom sagts tidigare.Systemet med F-skattsedlar infördes fr.o.m. den 1april 1993 (prop. 1991/92:112). I regelsystemet finns- för dem som vill kombinera en deltidsanställningmed företagande - en särskild bestämmelse som gerskattemyndigheten möjlighet att utfärda en F-skattsedel under villkor att den åberopas endast ipersonens näringsverksamhet.Det nya systemet innebar att det blev väsentligtenklare för den som bedrev eller avsåg att bedrivanäringsverksamhet att få en F-skattsedel än det hadevarit att få en B-skattsedel i det gamla systemet.Reglerna för tilldelning av F-skattsedel har däref-ter ändrats (prop. 1997/98:33) så att det blivit ännulättare att få en sådan skattsedel.De nya reglerna, som trädde i kraft den 1 januari1998, innebär att alla som ansöker om en F-skattsedelskall få det om det inte finns skälig anledning att antaatt sökanden varken bedriver näringsverksamhet ellerkommer att bedriva sådan verksamhet. Dock finnsvissa hinder, t.ex. om sökanden har skatteskulder ellerinte har fullgjort sin skyldighet att deklarera.Det är ytterst få som får avslag på sin ansökanom F-skattsedel. Antalet ansökningar under förra året- som prövades mot de nya reglerna - var drygt 74000. Antalet avslag på den grunden att näringsverk-samhet inte ansågs bedrivas var 620, dvs. mindre än1 %.Några ytterligare åtgärder i denna riktning ser jagför närvarande inte något behov av.I sak gäller att man i ett system med F-skatt intekan undvara en möjlighet för skattemyndigheten attavslå en ansökan om F-skatt när det finns goda skälatt anta att näringsverksamhet varken bedrivs ellerkommer att bedrivas, eftersom systemet bygger på ettdirekt samband mellan F-skattsedel och näringsverk-samhet.När det gäller handläggningstiderna för utfärdan-de av F-skattsedlar har det gjorts gällande att de är förlånga. Den kritiken har i vissa fall varit berättigad.Numera har emellertid detta rättats till. Ansökningarom F-skatt behandlas normalt än tvåveckor från inkomstdagen. Det innebär att ett F-skattebevis normalt kan sändas ut inom två veckorfrån det att ansökan kom in, och i många fall inom enännu . I är dock handläggnings-tiden ca men håller på att kortas.Enligt de uppgifter som jag har fått om de aktuellahandläggningstiderna, och som jag redovisat, är de nusådana att jag inte anser mig behöva vidta några åt-gärder.Ett problem i sammanhanget är emellertid att densom avser att bedriva näringsverksamhet genom enjuridisk person i många fall måste vänta mellan enoch och ibland ännu längre innan denjuridiska personen har registrerats av Patent- ochregistreringsverket.För att råda bot på bl.a. detta problem och samti-digt göra det enklare för dem som vill starta ett före-tag har samt på regeringens uppdrag undersökt möj-ligheten till en förenklad företagsregistrering. Upp-draget redovisades i en slutrapport . Deförslag som redovisades håller verken nu på att ge-nomföra.Till detta kan läggas att nu gören översyn av utbildningen av handläggare i F-skattefrågor för att åstadkomma en så snabb, korrektoch enhetlig bedömning av ansökningar om F-skattsedel som möjligt. I flera regioner har viss ut-bildningsverksamhet också redan genomförts.Anf. 209 ():Fru talman! Jag tackar finanministern för svaret.Jag har i och för sig förståelse för att det kanske finnsen viss irritation från finansministerns sida när detgäller svaret. Vi har redan haft uppe den här frågantvå gånger i vår. Jag har respekt för detta.Jag väckte den här frågan under brin-nande valrörelse. Jag skrev en fråga till , somdå hade ansvaret. Jag fick då besked i ett skriftligtsvar: Vi håller på att se över de här reglerna. Sedankom det ett besked i budgetpropositionen: Vi skallinte se över de här reglerna.Orsaken till att jag tog upp frågan då var framförallt ett fall i . En ung kille ville bli egen företa-gare och starta billotsverksamhet. Han begärde i ok-tober 1986 att få F-skattsedel. Han fick den i augusti1988, således efter det att de enklareregelverken enligt finansministern hade trätt i kraft.Då hade det gått turer både via länsrätt och kammar-rätt.Ett annat liknande fall i samma område gällde enkonsultföretagare som ville starta egen verksamhet.Det var samma procedur: kammarrätt och länsrätt.Den som har hjälpt till i dessa båda fall har enpärm med 600 A4-blad från den brevväxling som harvarit mellan sökande och myndigheterna.Nu har båda fått F-skattsedel. är båda duktigaegenföretagare var och en inom sitt område. Hur hadedet gått om de inte hade stått på sig i det här sam-manhanget utan gett sig? Då hade de inte varitduktiga egenföretagare.Finansministern säger: är problemen lösta. Detfinns inga generella problem. Nej, tack och lov att deinte är generella! Det skulle vara ren skandal. Menproblem återstår med avbytarverksamheten.Här har det varit diskussioner med län,och . I länoch lär det ha löst sig. Men VästraGötaland vägrar fortfarande att ge F-skattsedel tillavbytarverksamhet med krystade motiveringar.Det är inte rimligt, finansministern. Det går inteatt säga att det bara är , eller som inte fårF-skattsedel. Det är fråga om rättssäkerhet. Det ärfråga om en medborgerlig rättighet.Är det så att man inte sköter sig, som finansmi-nistern pekade på, inte betalar sin skatt eller skötersina åligganden, skall man inte ha F-skattsedel. Mendessa människor har aldrig fått visa att de sköter sig.De är misstänkta i förväg.Man säger t.ex. så här när det gäller avbytarverk-samheten: Du har ju ingen speciell utbildning förverksamheten. Är det så att svensk skattemyndighetskall vara någon form av utfärdare av certifikat förvissa uppgifter för att man skall få F-skattsedel?Fru talman! Detta rimmar utomordentligt dåligtmed regeringens tal om nyföretagande och småföre-tagande. Hur är det med resonemanget om nybygget?Det har gått i stå.Nu har jag lämnat besked till finansministern attfortfarande är det krångel för en avbytare att få F-skattsedel utifrån krystade motiveringar. Är finans-ministern beredd att se till att det blir ändringar ochklara politiska direktiv att den som vill starta verk-samhet skall få F-skattsedel. Om man inte sköter sigskall den dras in. Det är den normala tågordningen.Hur skall man få förtroende till regeringens nä-ringspolitik när ni inte ens orkar ändra reglerna så attegenföretagare får F-skattsedel på rimliga villkor?Visa åtminstone den handlingskraften, finansminis-tern!Anf. 210 ():Fru talman! Den här frågan har debatterats fleragånger i kammaren, som någon sade tidigare. Jag varmed i debatten i skatteutskottet när vi antog de nyalite mer generösa regler som kom att gälla från den 1januari 1998 angående utfärdandet av F-skattsedel.Det fanns anledning att då ta den debatten ochändra reglerna. Det gällde att stöta på myndigheteroch andra för att det som bl.a. här hargett uttryck för inte skall uppstå. Det är viktigt.Jag ser i finansministerns svar att det är mindre än1 % som inte får F-skattsedel. När man lyssnar pådebatten låter det som att det var väldigt många sominte fick F-skattsedel. Det är viktigt att ha med sigdetta perspektiv i den fortsatta debatten.Anledningen till att man införde F-skattsedel var att konsumentperspektivet var väldigtviktigt. Det är sällan någon som tar upp det i debat-ten. Det är viktigt att veta att vi ställer krav på dem idet här landet som bedriver företagsverksamhet.Efter det att F-skattsedel infördes har det under-lättats avsevärt att fastställa vem som har betalnings-ansvaret för skatter och avgifter. Det fanns dåmånga uppdragsgivare i efterhand blev skyldiga attbetala skatter och sociala avgifter.Ibland låter det nästan i debatten som att den somvill skall få en F-skattsedel. Delar vi ut F-skattsedlartill höger och till vänster kanske vi snart står här igenmed detta problem. Det är viktigt att lyfta just denfrågan. Den kommer fram i debatten.När det gäller frågor kring avbytarverksamhet,billotsverksamhet och annat som tarupp här är det naturligtvis beklagligt att det kan fin-nas verksamheter som inte får starta på grund av är sen och har långa handläggningstider. Mendet kanske också finns fog för att det är på det sättet.Det har varit en debatt här i kammarenom avbytarverksamheten och F-skattsedel för avbyta-re.Det visade sig ju också, precis som , att problemet har löst sig i vissa delar avlandet, men kanske inte i alla delar. Vi får väl hoppasatt det löser sig även där, bad att få vara med i den här debatten ,eftersom jag tycker att det är viktigt att också lyftafram konsumentperspektivet om varför vi har F-skattsedel. Det borde ju också ligga i företagens egetintresse att andra företag som har en F-skattsedel ärseriösa.Anf. 211 Finansminister ():Fru talman! Jag kan helt instämma i anförande. Det var mycket belysande på ettstort antal punkter. Om hade lyssnat viden tidigare kammardebatt hade han också fått deninformation som har gått ut via omhanteringen av avbytarverksamheten. Då hade haninte behövt fråga en gång till om samma sak.Anf. 212 ():Fru talman! Jag hade väl i och för sig inte väntatmig att samarbetet mellan partierna hade gått så långtatt var tvungen att gripa in och svarapå interpellationen. Men det är tillåtet, och jag re-spekterar det.Sedan vill jag säga till finansministern att jag harläst hela detta protokoll. Det är beroende på att fi-nansministern tycks tro att problemet är löst som jagpå nytt tar upp frågan. Problemet är inte löst.Sedan leker man med statistik och säger att detbara är ett fåtal som inte har fått F-skattsedel. Jagförmodar att statistiken visar att de två fall som jag tarupp har fått F-skattsedel. Man ställer sig frågan: Hurmånga är det som har fått bråka med skattemyndig-heten innan de har fått?Konsumentperspektivet är ju intressant. Vi kan taavbytarverksamheten som exempel. Där är det bön-derna som är konsumenter. Jag är helt övertygad omatt de svenska bönderna är bättre på att bedöma vemman skall ha som avbytare än vad Riksskatteverketoch skattemyndigheterna är. Jag är helt övertygad omdetta. behöver inte pröva ochcertifiera den som skall bli avbytare i bondeverksam-het.Om vi vill ha nyföretagande och klara arbetslös-hetsproblemen är det väl i alla fall rimligt att man intekrånglar med dem som vill bli företagare när detgäller en sådan enkel fråga som F-skattsedel.Jag delar helt uppfattningen att vi skall ha det. Omman missköter sig skall den dras in. Men döm inte iförväg! Se till att alla som vill också får! Om de intesköter sig kan man dra in den. Men skattemyndighe-ten skall inte vara den som prövar huruvida vederbö-rande är lämplig eller inte. Där kommer konsument-perspektivet in. Det är konsumenten, den som manbetjänar, som också skall göra bedömningen.Överläggningen var härmed avslutad.38 § Svar på interpellation 1998/99:354 omregionalpolitisk konsekvensanalys av EMUAnf. 213 Finansminister ():Fru talman! har frågat mig om re-geringen avser att genomföra en särskild utredningbeträffande eurons regionalpolitiska konsekvenser,såväl i en situation där upprätthåller en själv-ständig svensk valuta- och penningpolitik som vid ettsvenskt inträde i valutaunionen.I interpellationen framhålls att medlem-skap i EU, framväxten av en alltmer integrerad inremarknad inom EU och den ökade öppenheten mellanalla länder påskyndar strukturomvandlingen.De risker som är förknippade med detta framhålls,och understryker att det finns ett be-hov av att analysera vad denna utveckling skulle fåför konsekvenser för den regionala obalansen.Jag har förståelse för de synpunkter som liggerbakom interpellation. Det är givetvisinte önskvärt att regionala klyftor vare sig blir ett priseller ett hinder för ekonomiskt framåtskridande.De faktorer som anför är dock en-dast en del av de nya förutsättningar som regionalpo-litiken möter. Förutom genom EU-medlemskapet ochfördjupandet av den inre marknaden, har bl.a. denaccelererande utvecklingen av produktions- och in-formationstekniken och den tilltagande globalisering-en av våra ekonomier lett till förändrade förutsätt-ningar för den regionala utvecklingen. Samtidigtskulle jag vilja tillägga att de omvärldsförändringarsom vi ser inte nödvändigtvis behöver få negativakonsekvenser för enskilda regioner, även om de be-döms utsätta många små och medelstora orter förökade påfrestningar.Regeringen har bl.a. därför bedömt att det är nöd-vändigt att förstärka de regionalpolitiska insatsernainom främst den s.k. stora regionalpolitiken, t.ex.inom kommunikations- och utbildningssektorerna.Riksdagen har också uttalat att en kraftsamlingbehövs för att vända utvecklingen och att en utred-ning om regionalpolitiken bör genomföras.Som säkert känner till beslutaderegeringen att bemyndiga chefenför att tillkalla en kommitté föratt studera effekterna av dagens regionalpolitik, föratt bedöma den framtida regionala utvecklingen ochför att utarbeta en strategi för regional balans. Kom-mittén väntas inleda sitt uppdrag inom kort.Av direktiven till utredningen framgår att kom-mittén skall belysa regionalpolitiken utifrån ett brettperspektiv, inklusive medlemskap i ochden inre marknaden. Vidare skall valutaunionensupprättande och ingå i analysen.Jag kan också tillägga att bedriver ett forsknings-program om konsekvenserna av EU-medlemskapet iett regionalpolitiskt perspektiv. Inom ramen för dettaskall bl.a. olika regioners känslighet för förändringar ivalutakursen analyseras.Mot bakgrund av att en kommitté med parlamen-tariskt inflytande just har fått i uppdrag att utreda denframtida regionalpolitiken, i vilken EU-perspektivetingår, samt att frågan även behandlas inom ramen fördet forskningsprogram jag nämnt, avser rege-ringen inte att tillsätta någon ytterligare kommittéinom detta område.Anf. 214 ():Fru talman! Jag vill tacka finansministern för sva-ret. övergick 15 medlemsländer till engemensam valuta. Det är en stor förändring som på-verkar väldigt många faktorer.I finns ett riksdagsbeslut om att vi skallstå utanför, men frågan diskuteras. Trots att det är engenomgripande förändring som då skulle ske diskute-ras detta utan att några mer genomgripande analysergörs.Vad en eventuellt övergång i EMU:s tredje fasmed gemensam valuta och gemensam valuta- ochpenningpolitik skulle få för konsekvenser för struk-turomvandlingen och för regionalpolitiken och desvaga regionerna har inte analyserats eller närmareutretts ett dyft. Ingen analys har gjorts av effekternaav hur det kan bli om vi går med i . Inte hellerhar någon analys gjorts av hur det blir om vi inte gårmed.Jag tycker att det är märkligt, för att inte säga an-märkningsvärt, eftersom det kan få så stora konsek-venser. Det är egentligen anledningen till att jag tarupp detta i min interpellation och ställer frågan.Finansministern delar min oro, men han är inteberedd att göra en särskilt djupgående analys. Attdela oron och ha förståelse för synpunkterna som jagtar upp är en god början. Jag har noterat att finansmi-nistern har en större förståelse på den punkten än vadföregångaren i ämbetet hade.Vi är överens om att den ökade öppenheten ochintegrationsarbetet i påskyndar strukturom-vandlingen i samhället. Det finns naturligtvis en storrisk att utglesningen och omflyttning av kapital ochmänniskor går i koncentrationens riktning, och det fårnaturligtvis inte bli priset. Jag hoppas att vi är överensom det också.De utredningar som hänvisas till i svaret har jagförstått mera skall ta sikte på integrationsarbetet istort och inte explicit på vad konsekvenserna för enövergång till en gemensam penningpolitik skulleinnebära för glesbygden och Småortssverige, dvs. närvi tar det tredje steget. Om det inte är så, är det bättre.Jag efterlyser svar på frågor som: Vad får det förkonsekvenser för glesbygden och Småortssverige attbesluten om penning- och valutapolitiken flyttas ochkoncentreras allt längre bort från den enskilde männi-skan här i ? Vad blir följden av att handlings-utrymmet minskar i en krissituation, att vi minskarvägvalen radikalt, att vi inte själva bestämmer övervalutapolitiken, att vi inte behärskar räntevapnet, attvi inte själva kan stimulera sysselsättningen och ar-betsmarknaden i en konjunkturnedgång eller vid enasymmetrisk chock?