prot · GM0978 · 1999-04-13 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1998/99:78Tisdagen den 13 aprilKl. 14.00 - 16.4218.00 - 19.50Det justerade protokollet beräknas utkomma ---------------------------------------------------------------------1 § Anmälan om återtagande av plats i riksda-genTalmannen meddelade att () den13 april återtagit sin plats i , varigenomuppdraget som ersättare upphört för § Anmälan om ny ersättare för statsrådTalmannen anmälde att () inträttsom ersättare för statsrådet fr.o.m.den 13 april, varigenom uppdraget som ersättareupphört för § Ledighet, m.m.Talmannen meddelade att () ansöktom ledighet 1999.Kammaren biföll denna ansökan.Talmannen anmälde att () skulletjänstgöra som ersättare för § Anmälan om ändring i regeringens sam-mansättningFrån statsminister hade följandeskrivelse inkommit:Till talmanJag har med verkan fr.o.m. denna dag entle-digat statsrådet och chefen för har vidare utsett generaldirektör att fr.o.m. denna dag vara statsråd och chef förFinansdepartementet.Stockholm den 12 april 1999Göran PerssonSkrivelsen lades till handlingarna.VälkomsthälsningAnf. 1 TALMANNEN:Jag vill informera kammarens ledamöter om att vibland åhörarna också har presidenten för OS-SE:s parlamentariska delegation ochhennes medarbetare, som jag hälsar hjärtligt välkom-na.5 § Information från regeringen om situationeni KosovoAnf. 2 Utrikesminister ():Fru talman! Vi har svårt att finna ord för denmänskliga tragedin i och omkring Kosovo. föses som boskap från sina hem. Desperata för-äldrar söker minderåriga barn. Utmattade gamlatvingas köa utan mat, toaletter och värdighet.Under mitt besök i samtalade jagmed FN:s flyktingkommissarie och FN:s högkom-missarie för mänskliga rättigheter. De samtalen för-stärkte bilden av en planerad och systematisk fördriv-ning av civila kosovoalbaner från president sida. Konflikten i Kosovo har pågått . har det internationella sam-fundet upprepade gånger uppmanat att lösakonflikten på ett konstruktivt och fredligt sätt. I ställetför att förhandla fortsatte har förtrycket och terrorn.Om detta vittnar 260 000 kosovoalbaner på flyktredan innan Natoaktionen. Det är mot den bakgrun-den som man måste se kriget.En hållbar lösning av måste tillslut nås med politiska medel. FN:s generalsekreterareoch EU:s utrikesministrar ställde tydli-ga och likartade krav på . Först och främstmåste han stoppa dödandet och de militä-ra aktionerna i Kosovo. De jugoslaviska militärastyrkorna, polis och paramilitära grupper skall drastillbaka. måste också ge sitt medgivandetill en internationell militär fredsbevarande närvaro.Han måste godta ett ovillkorligt återvändande av allade människor som deporterats, och han måste garan-tera att de humanitära organisationerna ges obehind-rat tillträde. Han måste på ett trovärdigt sätt ge för-säkran om sin beredvillighet att på basis av utarbeta ett politiskt ramavtal för Ko-sovo i överensstämmelse med och folk-rätten. De utspel som vi sett från harinte varit tillräckliga.Vad kan då göra i detta läge? Den huma-nitära krisen pågår , och den kan inte vänta på enlösning. Låt mig berätta lite grann om regeringensinsatser i den humanitära kris vi kan se.Regeringen har tidigare fattat beslut om drygt 27miljoner kronor i humanitärt bistånd till Kosovo. Detinnefattar stöd till svenska enskilda organisationer,Röda korset och FN:s flyktingkommissarie beslutade att Räddningsverketstransportkapacitet skall ställas till livsmedelspro-grammets förfogande för att fortsätta arbetet med atttransportera förnödenheter i regionen till en kostnadav ytterligare 8 miljoner. lastbilarkommer därmed att kunna utnyttjas som en efter-längtad och gemensam resurs för FN-organet i områ-det under UNHCR:s samordningsansvar. Därutöverundersöker regeringen möjligheten att vid behov biståUNHCR med två transportflygplan av typ Herkules.Vidare hoppas vi för humanitära ändamål kunnautnyttja delar av den numera hemtagna Unpredep-styrkan från . Det samarbetsavtal för1999 som slöt med UNHCR omfattartotalt . I avtalet förutsågs att detkritiska läget i Kosovo skulle kunna kräva extraordi-nära insatser. Så har UNHCR använt 17 miljo-ner kronor av det svenska bidraget för krisen i Ko-sovo. Regeringen beslutar också ombidrag till Internationella röda korskommittén, vilketbetyder ytterligare till Kosovo.Redan under påskhelgen sände genom stora mängder förnödenheter, mat, tält,vattentankar och filtar till krisområdet.Vi måste också stödja de grannländer som bärden största bördan gemensamt i det internationellasamfundet. har presenterat ettbiståndspaket på för att hjälpa deregeringar som är särskilt utsatta, främst i ,och Montenegro.Skydd och bistånd till flyktingarna i regionen ärdet främsta alternativet. Men det finns också behovav en beredskap av att avlasta länderna i närområdetgenom att också andra länder ger ett tillfälligt skydd.Sverige är berett att ge upp till 5 000 personer sådanttillfälligt skydd. var påplats i för information och samtal omflyktingläget.Det jag har räknat upp nu handlar om de kortsikti-ga åtgärderna för att bidra till att lösa den humanitärakrisen. Det handlar också om att vi nu måste se delångsiktiga åtgärderna och fundera över vad som pålång sikt kan göras på för att få en lösning.När en fredsuppgörelse har uppnåtts och flykting-arna återvänder måste Kosovo ges möjlighet att byg-ga upp det samhälle som vi i tidningarnakan läsa om har raserats. Regeringen har redan tagitett initiativ och tidigare varit värd för en internationellkonferens med diskussion om hur vi kan stärka detcivila samhället i Kosovo och hur vi gemensamt in-ternationellt kan göra återuppbyggnadsinsatser ochnaturligtvis ge bistånd.Politiskt är vår stora utmaning att i sydöstra knyta ihop både med varandra och med övrigaEuropa de länder och de folk som har genomlidit krigpå . Den ekonomiska och politiska omställ-ningen och säkerhetsuppbyggandet har genomförtsden gångna tioårsperioden i , men isydöstra har denna process precis börjat.Vi måste stödja den processen också genom eko-nomiskt stöd och genom insatser som ställer krav påmottagarna och stimulerar länderna till samarbete,insatser som skulle kunna jämföras med Marshall-hjälpen efter andra världskriget.Behovet av stöd från EU gäller såväl den politiskaoch ekonomiska omvandlingen som återuppbyggnadoch försoning. Här kommer den svenska regeringenatt vara fortsatt aktiv och drivande inom EU. Vi be-höver en gemensam bred ansats för förebyggande ochhållbara konfliktlösningar i regionen.Det långsiktiga arbetet handlar också om att stärkaFN och folkrätten. Det var naturligtvis ett bakslag förFN:s och säkerhetsrådets auktoritet att rådet intekunde enas om åtgärder för att följa upp de resolutio-ner om konflikten i Kosovo som rådet antog förrahösten. arbetade som säkerhetsrådsmedlemmålmedvetet för att rådet skulle ha denna beredskap.De permanenta medlemmarna av har ett särskilt ansvar för att kan an-vändas fullt ut. Det gäller även användning av militä-ra medel där internationell fred och säkerhet hotas.Missbruk av vetorätten undergräver säkerhetsrå-dets ställning och trovärdighet. skall vikomma ihåg att de säkerhetsrådsresolutioner som harantagits ger det internationella samfundet en enad rösti kraven på . Det är nu nödvändigt att åter-upprätta säkerhetsrådets auktoritet.En viktig lärdom av är att vibehöver stärka vår kunskap om, vår förmåga till ochvår vilja att förebygga konflikter. En annan lärdom äratt säkerhetsrådet måste reformeras för att bli mereffektivt och handlingskraftigt. FN måste stärkas ochinte försvagas. FN-ambassadör är en av deledande i det arbetet.Politiskt fortsätter den att ar-beta för att ett starkt och samlat internationellt tryckskall upprätthållas mot i syfte att öppna vä-gen för en politisk lösning. , som också harställt sig bakom kraven i säkerhetsrådets resolutioner,kan spela en särskild roll. Det är angeläget medstörsta möjliga samsyn och samagerande från Ryss-lands och Natoländernas sida.Det är också viktigt att den klyfta som uppkommitinte skall tillåtas att skada det långsiktiga alleuropeis-ka säkerhetspolitiska samarbetet.Fru talman! Slutligen vill jag påminna om att denkonflikt som pågår inte är en konflikt mellan ser-ber och omvärlden. Det är en konflikt med den politiksom driver, den etniska resningen, kränk-ningen av mänskliga rättigheter och den oförsonlighetmed vilken han har agerat under snart ett årtionde.Endast en politisk förhandlingsuppgörelse samtdemokrati och respekt för de mänskliga rättigheternakan ge oss en hållbar lösning.Den ger FN:s generalsekrete-rare fullt stöd i hans ansträngningar att få i gång enpolitisk förhandlingsprocess som åter förankrar Ko-sovofrågan i . Generalsekreterarenkommer också att delta i Europeiska rådets möte kväll i Bryssel.I ett större och längre perspektiv måste målsätt-ningen vara ett demokratiskt , där länderna kansamarbeta regionalt samt fullt ut delta i det europeis-ka och globala samarbetet.Anf. 3 ():Fru talman! Jag vill först tacka utrikesministernför den här informationen och den information somhar lämnats på annat sätt.Jag konstaterar att uppenbarligen spelaren nyckelroll i strävandet att nå en politisk lösning.Man får hoppas att mötet mellan ochRysslands Invanov i kan lägga grunden för nå-gonting bra som kan ske under FN:s paraply.Jag konstaterar vidare att EU:s agerande lämnarrätt mycket övrigt att önska i det perspektivet attAmsterdamfördraget träder i kraft , ochdå får vi alltså en gemensam asyl- och flyktingpolitikatt arbeta med.Sedan över till min fråga. Det gäller de kosovoal-baner som är på flykt inne i Kosovo. Man kan anavilka omständigheter de lever under , men vi vetinte vad som händer. Då undrar jag över den svenskaberedskapen att försöka utröna detta. Finns det någonmöjlighet för FN att få insyn i Kosovo? Skulle Jugo-slavien kunna ge ett sådant godkännande så att vi fåren uppfattning om vad som händer dessa internflyk-tingar i Kosovo? Hur är den svenska regeringensberedskap att agera för de flyktingar som befinner siginne i Kosovo och om vilka vi inte vet så myck-et?Anf. 4 Utrikesminister ():Fru talman! Jag talade med den norske utrikesmi-nistern . Vi har båda tillsam-mans med alla andra samma önskemål om att mötet mellan den ryske och amerikanska utrikesminis-tern skall bli ett framgångsrikt möte. Det har fortfa-rande inte slutat, och det kanske bådar gott att dehåller på längre än vad som är planerat.Hade EU talat med mer ge-mensam stämma när det gäller hade kanskemånga av konflikterna kunnat undvikas. Det som harskett visar väldigt starkt varför det är viktigt med enmer gemensam utrikespolitik inom EU.Jag önskar naturligtvis att alla länder i EU är be-redda att ta sitt ansvar också humanitärt för de flyk-tingar som behöver skydd utanför närområdet. Därfinns det en del övrigt att önska. Jag hoppas att olikaländer kommer att öppna sina gränser för de flykting-ar som behöver skydd.Fru talman! Det tar upp är natur-ligtvis en allvarlig fråga: Hur är situationen i Kosovo?Vi vet egentligen inte. I och med att de internationellaorganisationerna och många av de vittnen som harkunnat berätta om övergreppen har försvunnit däri-från, har vi en alldeles för dålig bild av vad som skerinne i Kosovo. Vi försöker genom olika källor att fåfram all information som vi kan få fram.När utrikesministrarna i EU träffades förra veckanvar en av de viktiga frågorna att t.ex. InternationellaRöda korset skulle beredas tillträde och att Milosevicoch måste acceptera att Röda korsetkommer dit för att kunna bistå på plats.Anf. 5 ():Fru talman! Flyktingsituationen förvärras för varjedag. Alltfler människor fördrivs från det Kosovo somde ser som sitt hemland. En sådan tragedi har vi inteupplevt på oerhört i . Då är frågan:Vad finns det för beredskap om flyktingsituationenförvärras och permanentas och där ett återvändandeinte är möjligt?Nu har regeringen sagt att vi är beredda att taemot 5 000 flyktingar som ett tak i den första omgångsom FN:s flyktingsekretariat begär hjälp med ochsom omfattar totalt 100 000 flyktingar. Finns detnågon beredskap för ett större flyktingmottagandeframöver?Utrikesministern berörde inte frågan om svensktdeltagande i eventuella markoperationer i närheten avKosovo. Jag förstår att det inte finns någon direktbegäran , men det borde vara intressant förriksdagen att få veta om regeringen har någon bered-skap för hur man skall hantera en sådan förfrågan, omden kommer.Ingvar har i riktat enmycket skarp kritik mot Nato för brott mot folkrättenoch för att man ställer FN-systemet åt sidan och riktarin sig mot FN:s hjärta. Har regeringen någon förståel-se för förre statsministern bedöm-ning och hårda kritik av Nato?Slutligen: Ser utrikesministern någon som helstanledning till kritik mot Natos agerande i detta krig?Anf. 6 Utrikesminister ():Fru talman! Om jag börjar med flyktingarna, skallvi komma ihåg att skälet till att man vill behålla såmånga flyktingar som möjligt i närområdet i de an-gränsande länderna är att det försvårar för Milosevicatt lyckas med den etniska fördrivning av kosovoal-baner som han har föresatt sig. Det är därför man frånFN:s sida, från flyktingkommissariens sida och fråndet internationella samfundets sida inte vill hjälpahonom genom att i onödan ta ut flyktingar från regio-nen till andra länder. Däremot kan läget naturligtvisbli sådant att situationen är så pressad eller förhållan-dena så dåliga att flyktingarna i närområdet - eller dedeporterade kosovoalbanerna, som man egentligenbör säga, eftersom det handlar om det - vill till andraländer och att FN:s flyktingkommissarie bedömer detnödvändigt att andra länder också måste ta emotflyktingar.I det läget har vi från svensk sida sagt att vi taremot upp till 5 000 flyktingar. Detta antal kan natur-ligtvis förändras i båda riktningarna. Just nu ser det utsom om UNHCR inte vill skicka 5 000 deporteradetill utan ett betydligt mindre antal. Det kanalltså handla om ett mindre eller ett större antal, bero-ende på hur situationen utvecklas.När det sedan gäller Natoaktionen vill jag för detförsta påminna om att det uttalande somregeringen gjorde genom efter att denmilitära aktionen hade inletts gjordes i samförståndmed samtliga partiledare. För det andra är det viktigtatt komma ihåg att det redan fanns 260 000 kosovo-albaner på flykt när den militära aktionen inleddes.Anf. 7 ():Fru talman! Jag måste tyvärr konstatera att utri-kesministern inte svarar på mina frågor. Jag frågade:Hur kommer att ställa sig om Nato begärhjälp med svensk marktrupp i Kosovos närområde?För det andra: Delar regeringen som den uttrycktes i artikeln i ? För det tredje: Har utrikesministern någon somhelst kritik att rikta mot Natos agerande i detta krig?Anf. 8 Utrikesminister ():Fru talman! Det går fortare att ställa frågor än attsvara på dem, och jag hann inte svara på alla LarsOhlys frågor.För det första delar jag inte upp-fattning.För det andra har vi inte fått ett uttryckligt önske-mål från Nato om marktrupper. Den svenska positio-nen är att vi vill ha ett FN-mandat innan vi deltar medmarktrupper. Det gör också att trupper från Sverigeinte lär bli aktuella förrän efter en fredsuppgörelse,när det finns en fredsöverenskommelse och denna hardiskuterats och har mandat i FN:s säkerhetsråd.Anf. 9 ():Fru talman! Det är en förfärlig situation som viupplever mitt i . Vi känner alla förtvivlanöver att inte kunna göra någonting där vi skulle viljagöra någonting . Jag tror att de åtgärder somvidtas för att hjälpa är oerhört angelägna, och därfyller hjälporganisationerna en viktig funktion.När det gäller regeringens agerande tycker jagockså att det är viktigt att få ett ordentligt och tydligtsvar om hur regeringen tänker ställa sig i förhållandetill Nato. Även om utrikesministern antyder det vagt,framgår det inte tydligt var regeringen står. Skulle detvara möjligt att regeringen säger ja till att ingå medmarktrupper om det kom en sådan förfrågan?Den andra frågan jag har är om som alli-ansfritt land skulle kunna spela en mer aktiv roll närdet gäller fredsprocessen. Det har kommit propåerfrån bl.a. ryskt håll om att , med tidigare godakontakter med båda sidor, har möjlighet att spela enroll. Finns det någon sådan möjlighet , och huragerar regeringen?Anf. 10 Utrikesminister ():Fru talman! När det gäller marktrupper är det allt-så inte aktuellt för att bidra med marktruppertill Natos aktion. Sverigekan däremot som militärt alliansfritt land, precis somMarianne antyder, spela en mycket viktigroll efter en fredsöverenskommelse och efter ett be-slut i FN, där det just kan finnas en stor förfrågan ochett stort önskemål om att få med svensk trupp för attövervaka en fredsöverenskommelse. Jag tror att Sve-rige kan ha en stor roll att spela. Vi skall vara räddaom det.När det sedan gäller diskussionen om deltagandemed svensk trupp till Nato måste jag erkänna att jaghar svårt att förstå den diskussionen. Det finns inteens en uttrycklig förfrågan från Nato. Det skulle stri-da mot den svenska positionen, som är att vi skall haett mandat i . Det finns ingen an-ledning för oss att ha en diskussion om svenska trup-per i ett läge där det vi behöver är att lägga alla våraresurser på att hjälpa de flyktingar som drabbas justnu och att ge ett humanitärt stöd för att förhindra demänskliga tragedier som vi ser i och omkring Ko-sovo. Här tror jag att kan göra de stora insat-serna i dag.Jag tror att svenska trupper kan spela en stor rollefter det att vi har fått en fredsöverenskommelse ochom det finns en önskan från många länder om attSverige skall spela en aktiv roll för att garantera enfredsöverenskommelse.Anf. 11 ():Fru talman! Jag tackar för svaret. Det är bra att ut-rikesministern är tydlig i fråga om att det inte är tänk-bart att kan gå in med marktrupper medmindre än att det finns ett FN-mandat och att det ärFN som agerar. Onekligen har frågan varit uppe.Även om det inte har kommit en formell förfrågan ärNato naturligtvis ute och trevar. Vi har tidigare fåtthöra att är välkommet som medlem om viskulle vilja vara det. Det är oerhört viktigt att vi i vårinternationella situation från svenskt håll noga marke-rar att vi är ett alliansfritt land och att det är somsådant vi skall agera, så att vi inte får en glidning övermot Natohållet.Anf. 12 Utrikesminister ():Fru talman! Jag tror att det här delvis ocksåhandlar om att man blandar samman flera olika de-batter. Nato har sagt att man är intresserad av att görahumanitära insatser i , och man har bettländer om bistånd till detta. Men det gör Nato i sam-arbete med FN-organen, t.ex. UNHCR.Vi i gör nu alla de insatser vi kan för attstötta hela regionen och däribland stötta flyktingläg-ren och de flyktingar som har det väldigt svårt i Al-banien. De humanitära insatserna är naturligtvis ock-så någonting som UNHCR kan samarbeta med Natokring. Det kan möjligen vara därifrån som missupp-fattningen kring Natomedverkan kommer.Anf. 13 ():Fru talman! Jag har tre frågor. Det är naturligtvisbra med redovisningen av det som gör ochvad som görs i världen för flyktingarna och för attförbättra situationen. Men egentligen kan ingen varaförvånad över det som händer nere i Kosova , medtanke på det stora antal soldater och säkerhetspolisersom vi visste fanns inne i Kosova när Natoattackenbörjade. Ändå verkar det som om det internationellasamfundet togs på sängen när man såg vad som sked-de, med den massflykt som det nu är fråga om. Varförfanns det inte större beredskap för att stödja flykting-arna inför Natoaktionen?Den andra frågan handlar om den kosovaalbanskeledaren , som av allt att döma sitter fängslad.Han kämpade ju länge för att få till stånd en fredliglösning på kosovakonflikten, och han hade väldigt litestöd - i alla fall inte något handfast stöd som gavresultat. sitter han alltså fängslad. Vad kan Sveri-ge göra för att han skall släppas fri?Den tredje frågan gäller det som utrikesministernhär säger om att vi nu skall arbeta för att förebyggakonflikter och för att FN skall reformeras och stärkas.Jag tycker att det är mycket bra. Men hur skall det gåtill? Den frågan har jag själv ställt och flera med mig.Svaret blir att det inte finns tillräckligt stor vilja. Detberor också på vetorätten hos de permanenta med-lemmarna i säkerhetsrådet. Hur når vi dithän att viverkligen får ett resultat när det gäller detta, så att vislipper se en sådan här konflikt trappas upp på dettasätt, som vi har kunnat förutsäga ?Anf. 14 Utrikesminister ():Fru talman! har ju agerat både när detgäller det som har skett med Rugova och andra hän-delser som har skett i under den här ti-den. Vi har också agerat på uppdrag av de andra EU-länderna. Däremot har den jugoslaviska regimenvägrat att göra några eftergifter, som vi alla har kun-nat se.Sedan är det klart att man, som , kan fråga sig varför det inte fanns en större be-redskap för de stora flyktingströmmarna. Jag tror inteatt någon, även om man har sett tecknen på folkför-drivning , hade kunnat förutse att detskulle bli en så välplanerad och systematisk folkför-drivning. Det var vidriga exempel som bl.a. jag fick iGenève på hur man handlar på ett väldigt utstuderatsätt, alltifrån att man tar människors identitetshand-lingar och nummerplåtar på bilar och bränner uppvigselbevis och register - allt för att se till att kosovo-albanerna skall vara identitetslösa efteråt och intekunna återvända och bevisa sin identitet.Det jag tror att vi trots allt måste lära oss av dettaär att ha en bättre beredskap . Detgäller att se till att vi stärker EU:s gemensamma utri-kespolitik, för som jag sade inledningsvis: Hade mani alla länder talat samma språk gentemotMilosevic , hade situationenkanske varit en annan . Vidare gäller det attfortsätta arbetet med att reformera FN. Det är ettväldigt svårt arbete. Men jag tror ändå att man kananvända det faktum att vi nu står inför ett millennie-skifte, . Vi kommer att ha en stor mil-lenniekonferens i FN, där alla världens ledare kom-mer att träffas för att diskutera . Då, ominte förr, borde väl länderna vara redo att skriva påför ett starkare FN.Anf. 15 ():Fru talman! När det gäller det sistnämnda hoppasjag verkligen att det blir så. Vi hoppas väl allihop attdet ändå skall bli möjligt att komma framåt.När det gäller detta med beredskapen vill jag erin-ra om det som hände i Bosnien, där vi kunde se hurserberna systematiskt förstörde precis varenda teckensom kunde visa på det kulturella ursprunget. Vi vet juvad som hände med i bl.a. Såda-na saker har ju hänt också förut, men inte riktigt isamma utsträckning som . Man borde inför enNatoattack ha kunnat förstå att det skulle händamycket allvarliga saker. Jag tycker att alla borde haförstått detta. Att det skulle bli exakt så här var jusvårt att förutse, men att det skulle hända mycketallvarliga saker i Kosovo tror jag inte att någon kanha varit ovetande om.Anf. 16 Utrikesminister ():Fru talman! Jag kan bara instämma i att det är enoerhört allvarligt utveckling som vi har sett. Vi harsett flera hundratusen på flykt redan före den militäraaktionen och många hundratusen ytterligare efter denmilitära aktionen. Det finns naturligtvis många pro-blem med det vi ser . Vi har också från svensk sidabeklagat att vi inte har kunnat se ett entydigt folk-rättsligt stöd för det som har skett i samband med denmilitära aktionen.Nu måste vi försöka göra vad vi kan för att seframåt, både för att komma till rätta med den huma-nitära situationen och för att hitta en långsiktig poli-tisk lösning på Balkan.Anf. 17 ():Fru talman! Låt mig först säga att det är viktigt attEU har en samlad position. Skall den europeiskaunionen ha något inflytande, oavsett hur man ut-vecklar mekanismerna, måste man faktiskt vara enig.Därför är det tillfredsställande att den redovisningsom utrikesministern gav av EU:s position är bådestark i sitt fördömande av folkmord och folkfördriv-ning och när det gäller skulden för krisen, som läggspå den serbiska regimen.Det är också bra att man nu äntligen får en samladEU-strategi vad avser länderna i västra , desom utsatts för kris och krig. Det är ju en strategi somCarl Bildt länge har efterlyst.