prot · GN0913 · 1999-10-14 00:00:00 — Men därmed ställer den den härriksdagen och den här debatten inför ett problem,eftersom ansvaret för väldigt mycket av det utred-ningen behandlar ligger hos landsting och kommuner.Frågan är i vilken mån landstingen och kommunernahar tagit till sig det som utredningen anvisar.Vi kan inte få en fungerande barnpsykiatri medmindre än att kommunerna och landstingen tar sittansvar.På de områden där utredningen uppmanar rege-ringen att utreda vidare, vilket utredningar har gjortpå många områden, och på de områden där det krävsytterligare kunskap eller insatser från statens sida harregeringen gått vidare i utredningens spår.Jag kan faktiskt inte se något område som inte harblivit föremål för uppmärksamhet från regeringenssida.För att försäkra oss om att det verkligen händernågonting där det kan hända någonting, nämligeninom kommuner och landsting, har vi frågat och hur man hartagit till sig utredningens slutsatser. De kunde dåvittna om att det sker ett utvecklingsarbete och att detpå många områden har vidtagits åtgärder.Jag tror att det är viktigt att kunna arbeta med dentypen av utredningar utan att förledas att tro att viomedelbart ska föra över ansvaret till , ochsäga att på alla områden där utredningen har aktuali-serat problem ska vi fatta beslut i . Vi måstekunna hänvisa till kommuner och landsting och sägaatt det är deras ansvar.Lars tar upp en sådan aspekt som ärganska intressant, nämligen vilka effekter det får omvi drar ned våra resurser på skolans område ochminskar personalen, har svårt att följa upp de eleversom får eller har psykiska problem, och om vi intehar resurser att hjälpa dem med en fungerande barn-psykiatri.Det är naturligtvis åter en fråga om att hitta bättresamarbetsformer. Det är svårt att se den direktakopplingen mellan skolans resurser och barnpsykiat-rin. Men i det uppdrag som vi har gett till KerstinWigzell som handlar om att hitta bättre samverkans-former mellan kommun och landsting som huvudmänför sjukvård eller omsorg, kan man föreställa sig attockså den här problematiken kommer upp så att detinte bara handlar om vård- och omsorgsfrågor utanockså om effekter på vård och omsorg av kommunalabeslut.Tack.Anf. 11 ():Fru talman! Jag vill säga tack till socialministernför detta. Det är riktigt att det är oerhört viktigt medsamverkan.Orsaken till att jag finns i den här kammaren nu äratt jag har arbetat i kommun och landsting och varitpolitiker i både kommun och landsting, och sade jatill att stå på listan till för att det på enannan nivå måste ut ett budskap att förebyggandearbete måste prioriteras.Det hänger inte bara på kommuner och landstingutan också mycket på oss här i och i rege-ringen vilken status vi ger förebyggande arbete, ochvilka signaler vi ger. Vi kan inte kommendera någonatt göra si eller så, men vi kan satsa resurser och varanormbildare och vi kan vara med och försöka ändraattityder.Det är alldeles säkert att förebyggande arbete haralldeles för låg status. Det visar sig ju när man drarned på skolhälsovård t.ex.Anf. 12 ():Fru talman! Jag vill tacka socialministern för sva-ret. Vi har en samsyn i detta fall.Jag vill påpeka att det blir fler och fler områdendär samverkan mellan olika huvudmän måste blibetydligt bättre. Det gäller droger, alkohol och ävenhälsovård, där kommunala beslut som påverkar denkommunala skolan får förödande konsekvenser förenstaka individer. Det har vi inte råd med i Sverige.Det ingår inte i vår välfärdspolitik.Tack för svaret!Anf. 13 Socialminister ():Fru talman! Vi är överens om att landsting ochkommuner har ett stort ansvar, och att det kan finnasproblem när det gäller samverkan mellan olika hu-vudmän, och att det nu är viktigt att vi reder ut det.Vi är säkert också överens om att det är viktigt attvi från regeringens och sida ger det före-byggande arbetet en starkare ställning.En poäng med det upplägg vi har när det gällersatsningarna inom vård och omsorg är att vi ska för-handla med landstingsförbund och kommunförbundom de närmaste fem årens utveckling, där vi har sagtatt psykiatrin ska vara en viktig del. Då är det ju vik-tigt att vi är överens när det gäller de pengar som nutillförs kommun- och landstingssektorn, och som intekommer att tillföras efter några generella regler utangrundas på överenskommelse med landstingsförbundoch kommunförbund. Det är viktigt att de förhand-lingarna också preciserar vilket ansvar vi gemensamthar för att utveckla barn- och ungdomspsykiatrin.Och det är viktigt att vi ser till att detta förebyggandearbete får en starkare ställning. Det blir en viktiguppgift inför de förhandlingar som ju så småningomska redovisas för riksdagen.Anf. 14 ():Fru talman! Jag hade inte hunnit nämna frågan omöronmärkning. Det var jättebra att den togs upp, ochjag tackar för det.Det här är mitt sista inlägg. Jag vill avslutningsvistala om att jag i går blev inbjuden till en konferensom barnens rättigheter i och i världen, somska hållas i samband med tioårsdagen av vårt god-kännande av . Jag anmälde mig påen gång, och jag hoppas att jag kommer med. Jag serfram emot att vi då kan säga att barn och ungdomaröver huvud taget liksom deras psykiska problem skaha hög prioritet hos regeringen - i hjärtat, i hjärnanoch i penningpåsen. För den som följer samhällsde-batten just nu och som läser den berörda utredningennoga är det uppenbart att den prioriteringen har varitför låg.Jag tackar så mycket för den här debatten.Överläggningen var härmed avslutad.5 § Hänvisning av ärende till utskottFöredrogs och hänvisadesProposition 1999/2000:12 till socialförsäkringsut-skottetAjourneringKammaren beslutade på förslag av tal-mannen att ajournera förhandlingarna till dåfrågestunden skulle börja.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 14.00.6 § FrågestundAnf. 15 FÖRSTE VICE TALMANNEN:Nu följer en frågestund. Följande statsråd kommeratt delta: kulturminister , justitiemi-nister , försvarsminister vonSydow, näringsminister och fi-nansminister kommer att besvara såväl all-mänpolitiska frågor som frågor inom sitt eget ansvar-sområde inom regeringen. Frågorna till övriga stats-råd förutsätts beröra deras ansvarsområden inomregeringen.Merita NordbankenAnf. 16 ():Herr talman! Jag tänkte ställa en fråga till finans-ministern angående staten som ägare. Det finns jufrågeställningar som är aktuella kring en rad olikabolag och en rad av våra grannländer. Jag tänkteuppehålla mig vid gårdagens pressmeddelande som kom efter detatt det hade varit lite olika besked sägs det att fråganom när och hur utförsäljningen kommer att ske be-döms från kommersiella förutsättningar. Sedan fort-sätter finansministern: bedömning är att stateninte bör avveckla alla aktier omedelbart.Min första fråga är: Betyder detta att statens helainnehav i inte ska säljas på engång, även om det skulle kunna visa sig vara detkommersiellt bästa, och kan vi få ett säkert beskedom att det trots allt fortfarande handlar om att helainnehavet ska säljas ut?Min andra fråga är: Kan finansministern, medtanke på vad har sagt angåendeTelia och den fusionen - att det här agerandet sänkervärdet - garantera att värdet på sjunker av den här typen av motstridiga besked?Anf. 17 Finansminister ():Herr talman! Svaret är att det besked som är läm-nat, dvs. att uppdrag till regeringen attsälja ut alla aktier i är det som gäller.Vid vilken tidpunkt och i vilken omfattning somutförsäljningen kommer att ske avgörs på kommersi-ella grunder, som refererar till.Min bedömning är att det inte sker vid etttillfälle men självfallet är det de kommersiella grun-derna som avgör det.Anf. 18 ():Herr talman! Jag tror att många andra liksom jagfortfarande inte tycker att beskedet är helt glasklart påden punkten. Står alltså regeringen fast vid att helainnehavet ska säljas ut?Anf. 19 Finansminister ():Herr talman! Svaret är ja.FörsvarsbeslutetAnf. 20 ():Herr talman! Jag har en fråga till försvarsminis-tern. är det när det gäller försvaretspersonal väldigt många, på praktiskt taget alla för-band, som känner stor oro för om de får behålla sinaarbeten eller ej efter det kommande försvarsbeslutet.Mot bakgrund av att många av dem redan vid se-naste stora försvarsbeslut förflyttades till andra för-band ställer sig många av de här människorna nufrågan: Kan vi räkna med att de förband som besluts-fattarna satsade på nu blir kvar, och kommer vi ochvåra familjer som har rotat oss på andra orter att fåbehålla vår trygghet eller ska den åter rivas upp?Vilken strategi kommer att gälla inom regeringeninför den kommande försvarspropositionen?Anf. 21 Försvarsminister ():Herr talman! Vi känner alla av detta inför den sto-ra förändring som sker inom vårt försvar och inomFörsvarsmakten. Det kommer att betyda stora föränd-ringar för alla individer.En arbetsgrupp arbetar just nu mellan Försvar-smakten och Försvarsdepartementet med frågor kringvar, på vilka orter, och kring vilka förband i fredsor-ganisationen som ska finnas kvar och vilka föränd-ringar som ska ske. Det arbetet pågår. pågårockså uppvaktningar för arbetsgruppen. Jag vill min-nas att det är dag nr 4 som så sker, så processenpågår. Jag räknar med att får regeringensförslag på sitt bord i slutet av november.Anf. 22 ():Herr talman! Jag vill tacka försvarsministern fördet beskedet - jag hade väntat mig ungefär det svaret.Men man måste väl ändå rimligen av såväl försvarse-konomiska som försvarspolitiska skäl kunna påräknaen konsekvens och en logik i det för landet så viktigabeslut som detta med försvaret innebär. Man har jupersonal som har kommit till ett förband och rotat sigoch som kanske står inför nya uppbrott. Detta ärväldigt oroande. Det måste väl ändå, herr försvarsmi-nister, finnas en logisk strategi i det som sker,oavsett var det sker.Anf. 23 Försvarsminister ():Herr talman! Arbetet utgår från det riksdagsbeslutsom fattades . När det gäller den redovis-ning som överbefälhavaren har lämnat till regeringen- det gäller vårt behov av stridskrafter för framtiden,vårt behov av krigsmateriel och annan försvarsmate-riel och det behov av strategiska kompetenser somMaterielverket just har lämnat in uppgifter om - harvi, menar jag, att göra med rationella analyser, givetden helt annorlunda situation som befinnersig efter det att är slut. Den poli-tiska och den militära omgivningen är helt annorlun-da. Det som sker är en rationell förändring i ljuset avomvärlden; det är det som försvaret är till för.Sänkt moms på tjänsterAnf. 24 ():Herr talman! Inom EU förekommer ju försök medsänkt moms på tjänster. Jag vet inte riktigt om det ärBjörn eller som ska sva-ra. Men fick jag av , som svar på en fråga, att det varosäkert när direktivet skulle komma att antas.Men , ,var i Åbo och då ställde sig EU:sfinansministrar positiva. Det handlar här om hem-tjänster. Det kan gälla fastighetsreparationer, städ-hjälp och fönsterputsning men det handlar också omfrisörer, skräddare, skomakare, cykelreparatörer osv.Har uppfattningen ändrats i och med beslutet i Åbo?Enligt direktivet skulle ju kommissionen ha haft be-sked om vilka medlemsstater som vill medverkaredan den 1 september.Anf. 25 Finansminister ():Herr talman! Något beslut fattades inte på det in-formella finansministermötet i , utan det var endiskussion. Senast var detta uppe tilldiskussion på ett finansministermöte i beslut kommer att fattas. Tidpunkten för attlämna in eventuella ansökningar är för närvarandesatt till den 1 november.Från svensk sida har vi deklarerat att vitycker att det är bra om man kan komma överens omden här typen av försök men att vi från svensk sidainte har för avsikt att delta i försöket.Anf. 26 ():Herr talman! Tack, , för det be-skedet! Således har vi tid på oss fram till den1 november.Det handlar faktiskt om arbetskraftsintensivatjänsteområden där det kan finnas mycket svart ar-betskraft. Detta ska vända sig direkt till brukaren ochvara en metod för att öka sysselsättningen. Vidare skadet vara lokalt och inte konkurrensdrivande, och detska inte strida mot den inre marknadens mål. Jag kaninte förstå varför regeringen skulle ha något emot attöka sysselsättningen och få bort svart arbetskraft. Vadkommer att ske till ?Anf. 27 Finansminister ():Herr talman! Regeringen har självklart ingentingemot ökad sysselsättning, tvärtom. Vi har ju i budget-propositionen lagt fram en rad förslag till åtgärdersom ökar sysselsättningen. Däremot har vår bedöm-ning varit att just försöket med sänkt moms, i förhål-lande till det resultat som det kan ge, är ett väldigtkostsamt försök och att det därför finns bättre meto-der för att öka sysselsättningen.Vi har för avsikt att i de samtal som pågår medriksdagspartierna ta upp just diskussionen om vitaoch svarta tjänster när det gäller tjänstebeskattningen.Vi kommer alltså även i fortsättningen att diskuteratjänstebeskattningen i det sammanhanget.Våld mot kvinnorAnf. 28 ():Herr talman! Jag skulle vilja ställa en fråga tilljustitieminister . Det gäller våld motkvinnor.Ibland kan, tyvärr, positiva saker även leda tillnågonting negativt. Vi kan ta som exempel.Där ligger vi väldigt långt framme när det gäller att taitu med våld mot kvinnor. Det beror mycket på har specialiserat polis och övrig personal på attta itu med just den här typen av brott.Det har lett till en fördubbling av anmälningarfrån kvinnors sida. De har även stått fast vid anmäl-ningarna i större utsträckning.Då kommer jag till det negativa i sammanhanget.Det behövs med resurser, eftersom utredningarna tarlängre tid. Högen av utredningar växer , såatt man ibland får vänta månader eller t.o.m. år innandet är klart.Det här har fått den negativa konsekvensen attvissa poliser söker sig bort från den här typen avyrken. Det är naturligtvis väldigt plågsamt att ge detråkiga beskeden till kvinnorna, att det kommer attdröja så lång tid.Min fråga är: Vad avser regeringen göra för attmöta den här utvecklingen i form av att fler kvinnoranmäler och att fler kvinnor står fast vid sina anmäl-ningar? Jag tror att den här utvecklingen kommer attfortsätta i takt med att polisen blir bättre på att hante-ra anmälningarna.Anf. 29 Justitieminister ():Herr talman! I det stora paket som vi hade när detgäller våld mot kvinnor var en av strategierna attsäkerställa att rättsväsendets olika myndigheter menockså hälsovården, sjukvården, på ettbättre sätt kunde möta de här kvinnornas behov. Dethandlar bl.a. om att öka kunskapen hos alla de tjäns-temän som på olika sätt kommer i kontakt med dessakvinnor.Den långa hanteringen av dessa ärenden är ettproblem. Men jag kan notera att där man har tagit denhär uppgiften på allvar har man också hittat metoderför att vara snabbare. Låt mig nämna ett exempel. Häri har vi en tingsrätt som tillsam-mans med polis och åklagare och kriminalvård harföresatsen att den här typen mål inte ska ta mer än treveckor. Man har lyckats att genomföra det, bl.a. ge-nom att ha en annan arbetsfördelning, ett annat sätt atthantera den här typen av ärenden. Tyvärr är det intesjälva utredningen som tar tid, utan ärendena bara blirliggande. För det behövs det andra arbetsmetoder.Det pågår ett utvecklingsarbete som är väldigt posi-tivt. Det har precis den effekt som ärute efter, nämligen att det får kvinnorna att orka attgöra anmälan och stå genom hela rättsprocessen.Anf. 30 ():Herr talman! Jag tackar för svaret. Jag tror, precissom , att det är på många sätt manmåste angripa det här problemet. Mycket av det justi-tieministern räknar upp är jättebra. Men sanningen ärden att man inte kan göra hur mycket som helst medändrad arbetsorganisation, utan faktum kvarstår attdet måste finnas folk som utreder fallen.Det kommer in nya fall, och man måsteta hand om gripanden - det är ju en jättestor process.Då tror jag ändå att man måste överväga, specielltinför framtiden, att även tillföra resurser för att an-ställa fler som personal.Anf. 31 Justitieminister ():Herr talman! Jag delar uppfatt-ning, att det inte räcker bara med att utveckla sinaarbetsmetoder, även om det finns väldigt mycket atthämta där. Det vet vi genom de utvärderingar som vihar gjort. Vi tror att det behövs ytterligare resurser.Det är bakgrunden till vad som står i budgetproposi-tionen. Rättsväsendet har tillförtsytterligare medel. Men vi har också sagt att vi tänkeråterkomma i vårpropositionen med mycket noggrantgjorda överväganden om vilka ytterligare resursersom behövs till olika delar av rättsväsendet, bl.a. föratt säkerställa att sådana områden som vi prioriterar,dit bl.a. våld mot kvinnor hör, kan uppfylla de högakrav vi ställer på myndigheterna.Nationella stödområdenAnf. 32 ():Herr talman! Jag har en fråga till näringsministerndå det gäller de nationella stödområdena för företags-stöd.Min födelseort i södra har underen genomgått omfattande strukturomvand-ling. Ett ensidigt näringsliv, beroendet av AvestaSheffield, gör att kommunen är sårbar. Kommunled-ningen har tidigare uppvaktat för att få uppflyttning ihögre stödområde men fått nej. I stället sätter rege-ringen i budgetpropositionen i den riskgruppav kommuner som kanske inte ens kommer med istödområde B, vilket skulle vara djupt olyckligt omså blev fallet.Mina frågor är: Hur kan näringsministern föreslåoch riskera att kommun med sina problemhamnar utanför stödområde B? Hur bedömer nä-ringsministern möjligheterna att ska få ettstödområde utökat till att omfatta av befolk-ningen?Anf. 33 Näringsminister ():Herr talman! Stödområdena och mål 2 är frågorsom vi nu bereder och behandlar. När det gällerAvesta delar jag uppfattningen att där finns storastrukturella problem. Men att vi skulle få den situa-tionen att man skulle få stöd med utgångspunkt från20-procentsnivån bedömer jag som inte möjligt. Dethar att göra med de allmänna nedskärningar som skettnär det gäller stödområdena och EU:s syn på detta.Jag vill också säga att vi nu har lyckats att nästanfördubbla återföringen av pengar från EU när detgäller såväl mål 1 som mål 2. Men vi koncentreraross på de områden där vi ser de största bekymren, ochdet är Norrlandslänen. Det är mål 1 dit vi också till-fört kusten.Jag inser problemen i . Vi kommer själv-klart att tillsammans med försöka vidta åtgär-der även där.Anf. 34 ():Herr talman! För mig är det onekligen ofattbart attAvesta kommun inplaceras i en grupp som sannolikthamnar utanför de nationella stödområdena, om jagtolkar näringsministerns svar rätt. Det här tycker jagär ett stort problem. Den bild som kommunledningeni ger är att man, vid investeringar som företagvill göra, behöver det stöd som det innebär att tillhöradet nationella stödområdet.Jag tycker att det är fel att regeringen plockar instörre städer efter och plockar bortutpräglade glesbygds- och avfolkningskommuner.Den prioriteringen kan jag inte förstå. Men vi kom-mer från i vår motion att redovisa enannan uppfattning, och jag hoppas på stöd i den de-len.Anf. 35 Näringsminister ():Herr talman! Som exempel på större städer ellerkommuner i kan vi ta . ingårsom beräkningsunderlag när det gäller mål 1 förVästerbotten och , och det är faktiskt väl-digt positivt. kommer inte att få ta del av dessapengar, men befolkningsunderlaget ligger som grund,innebärande att andra, mindre kommuner i Norrlandfår del av detta. Det tycker jag är positivt. Det tror jagockså starkt stöder.Det går bra för , men det går inte bra föralla orter. är en ort som har en industriellstruktur som inte bär på samma sätt som . Detär en fråga som är angelägen för regeringen liksomför att tillsammans söka lösa.FastighetsinvesteringsbolagAnf. 36 ():Herr talman! överlämnadeförre AP-fondschefen m.fl. viaAktiefrämjandet ett fullständigt lagförslag till rege-ringen och beträffande bildandeav s.k. fastighetsinvesteringsbolag.Min fråga till finansministern är: Vad vet finans-ministern om fastighetsinvesteringsbolag, och hurligger det till med den frågan?Anf. 37 Finansminister ():Herr talman! Jag är väl medveten om detta för-slag. Det har pågått ett beredningsarbete inom depar-tementet. Vi har ingen tidpunkt för någon hanteringav frågan.Anf. 38 ():Herr talman! Den här frågan är väldigt angelägen,eftersom det finns mycket starka skäl för att vi i Sve-rige får en vitaliserad fastighetsmarknad så att små-sparare och placerare i har möjligheter attspara även i fastigheter, att de som vill det inte tving-as att göra det på utlandsmarknaderna.Min uppmaning närmast, som får bli till en frågabeträffande tidpunkten, till finansministern är: Kanfinansministern säga att vi får ett förslag om fastig-hetsinvesteringsbolag det närmaste året?Anf. 39 Finansminister ():Herr talman! Det framgick av mitt förra svar attdet inte finns någon exakt tidtabell. Därför vill jaginte utlova någon sådan.KulturpolitikAnf. 40 ():Herr talman! Jag har en fråga till kulturministern.Det pågår ett försök med mera självstyre ute i re-gionerna i , län och . Kulturmi-nistern gjorde ett uttalande i där honsade: Om man permanentar regionförsöken har viingen nationell kulturpolitik längre. Då kan vi lägganed bl.a. Kulturdepartementet.Eftersom man inte alltid blir rätt citerad vill jagfråga kulturministern om hon ställer sig bakom dettauttalande. Och följdfrågan blir då om det inte är förtidigt att döma ut en försöksverksamhet som ska pågåi ytterligare två år.Anf. 41 Kulturminister ():Herr talman! uppfattninghar under planeringen för den försöksverksamhet somfrågeställaren tar upp varit kritisk. Vi har känt enstark oro för att en fördelning av de pengar som statenhar att fördela på det sätt som de s.k. regionala påsar-na innebär skulle betyda att kulturen inte får de resur-ser som den behöver.Detta har ingenting att göra med att lokala och re-gionala politiska beslutsfattare inte skulle vara till-räckligt kulturintresserade. Men konflikterna blir avett sådant slag att erfarenheterna visar att det interiktigt fungerar.Vi har slagit vakt om den nationella statliga kul-turpolitik som det finns ett brett stöd för i denna riks-dag, och det tänker jag fortsätta att göra. Jag ser all-varliga problem med dessa regionaliseringsförsök. Vifrån har försökt att utforma vårdel av försöken, men vi är ju inte inne i Västra Göta-landsförsöket med kulturdelen. Vi har också försöktatt få ett sådant regelsystem att kulturen ska värnas.Det vore fel av mig som politiskt ansvarig förkulturpolitiken att inte ta upp denna debatt. Jag tyckeratt det är bra med en långvarig debatt där åsikter kanbrytas mot varandra.Anf. 42 ():Herr talman! Jag tackar för svaret. Men i -som jag känner bäst till - är de statliga pengarnaredan listade. Man har därför väldigt liten möjlighetatt fördela dem.De förändringar som har skett är att statenhar dragit ned ca 5 miljoner på musik i så attregionen har fått skjuta till pengar.Det finns en hel del projekt, t.ex. kulturförbindel-ser över . Man har kanske både andra kon-takter och en annan känsla nere i än vad somfinns på central nivå.Med tanke på att självstyret har varit så litet villjag fråga vad det är för erfarenheter som kulturmi-nistern anser sig ha fått när det gäller försämringar avkulturen i . Jag voretacksam om jag kunde få ett konkret exempel på det.Anf. 43 Kulturminister ():Herr talman! Jag kan bara utgå från de personersom sysslar med kulturpolitik nere i och sombefinner sig närmast problemen. De beskriver situa-tionen i som kaotisk och att kulturens positionhar försvagats trots att vi, precis som jag beskrev imitt första svar, har försökt att förse kulturpengarnamed hängslen och livrem.Det är viktigt att vi har ett och inte baraett antal regioner där de starkaste regionerna roffar åtsig mer. Då blir det mindre av rikt kulturliv i de sva-gare regionerna. Även en stark region i med1-2 miljoner invånare kommer icke att kunna mätasig med de regioner i som har 18-20 miljonerinvånare när det blir dags att slåss om resurserna.Kulturen lever farligt med den regionaliseringseu-fori som just nu lever i delar av landet. Jag hoppas attvi kan föra en bra diskussion kring detta. Vi ska haväldigt mycket mer av regionalpolitik. Däremot trorjag att regionaliseringsförsöken är farliga för kultu-ren.AMSAnf. 44 ():Herr talman! Jag har en fråga till går bra för , men det går inte bra föralla.