prot · GN0946 · 1999-12-14 00:00:00 — Det kännssäkrare, jag känner fler människor, jag förstår bådefrågor och handläggningar lite bättre, fast det finnsfortfarande många, många saker kvar att lära sig.En av de saker som jag fortfarande förundrar miglite över i utskottet är att varje gång som områdetinvandrare och flyktingar kommer upp, är det någonsom säger: ska vi inte ha någon stor flyktingde-batt, den kommer sedan. Jag tycker alltid att det ärbra när vi får tillfälle att lyfta fram frågor om invand-rare och flyktingar, så det här har jag lite svårt attförstå.Det finns många skäl till att människor flyttar tillett annat land. Några gör det i hopp om att finna bätt-re livsvillkor och framtidsutsikter, andra flyr undanförföljelse och livsfara. Ofta är skälen för den enskil-de sammansatta. I många fall tänker man sig bara entillfällig vistelse i det andra landet för att kunna åter-vända med tillräckligt startkapital eller så snart för-hållandena i hemlandet blivit bättre. Att lämna sittland är ett stort steg, och de flesta väljer i alla fall attstanna kvar.Några kan sedan inte återvända till sitt hemlandoch blir kvar i . På det sättet blir ettmångkulturellt samhälle, och därför måste vi diskute-ra den gemensamma etiska grunden. Vi anser attdenna grund bör bestå i respekten för alla människorslika värde, tolerans och ett gemensamt rättssystem.En av de viktigaste frågorna som vi bör arbeta för äratt motverka all form av diskriminering och rasism.Jag kommer då in på detta med integration och integ-rationsåtgärder.En god integrationspolitik är förutsättningen förett lyckat mångkulturellt samhälle. Jag säger integra-tionspolitik, fast säger att den intefinns. Men jag håller helt och fullt med honom om attintegration är allting. Det är språk, arbete, skola,boende, barnomsorg, sjukvård - ja, allting.Vi har apropå integration en reservation om insat-serna i vissa förortsområden, då vi inte är nöjda meddet som utskottet föreslår. Det är reservation 4 undermom. 3.Vi har också en reservation som handlar om , reservation 5. Vi menaratt befogenheter ochresurser måste ökas. Vi vill också att Invandrartid-ningen ska ha tillräckliga medel för sin verksamhet.Eftersom de sistnämnda åtgärderna kostar pengar- det är ofta så att konkreta åtgärder kostar pengar -har vi ett särskilt yttrande om detta.Vi har också tillsammans med Vänstern ett ytt-rande om att man tog pengar från flyktingkvoten föratt ta emot massflyktingar från Kosovo. Pengar av-sedda för flyktingkvoten ska användas till flykting-kvoten, anser vi.Jag har ägnat mig mycket åt en utred-ning som heter Det gäller livet. Den handlar om barnsoch ungdomars psykiska hälsa. Jag är så förtjust i denutredningen, för den är så konkret och praktisk. Ty-värr har den varit för konkret och praktisk för, somsagt, vissa åtgärder kostar ju pengar. Därför har denlite grann lagts under mattan. Jag har haft en inter-pellationsdebatt med socialministern om detta. Dådebatterade vi bl.a. invandrarbarns hälsa, vilket jagockså har gjort en gång tidigare med förre bi-ståndsministern.Det finns 4 000-5 000 barn i Sverigeutan permanent uppehållstillstånd, dvs. asylsökandebarn, barn med tidsbegränsade uppehållstillstånd ochbarn som avvisats men där beslutet inte kunnat verk-ställas. Dessa barn vistas legalt i Sverige.En stor del av barnen som kommer till Sverigefrån krigsområden blir ofta kvar här mycket länge,ibland under resten av sin barndom. Flyktingsituatio-nen innebär i sig en mycket otrygg och osäker tillva-ro, särskilt för barn. Många av de barn som kommertill har ohyggligt svåra traumatiska upplevel-ser bakom sig. De kan ha förlorat sina hem och kan-ske gått igenom ett flertal uppbrott. Syskon och för-äldrar kan ha dödats eller försvunnit. Därför är beho-vet av psykoterapi stort för flyktingbarnen.Invandrarverket har gått ut med att svenska barn-psykiatriska mottagningar kan ta emot alla barn sombehöver hjälp. vet vi att PBU- och BUP-mottagningarna runtom i landet är över-belastade med barn som mår dåligt. Det är också svårtatt begära att personalen vid landets BUP- och PBU-mottagningar ska sköta det här inom deras ordinarieverksamhet.I preventivt syfte är denna vård av oerhörd viktför att dessa barn och ungdomar ska kunna gå vidare ilivet. Att inte ta hand om dem kan i långa loppetkosta både människoliv och samhällsresurser.I våras ställde en interpellation angå-ende det som anförts. Som svar på interpellationenskrev man att många PBU-mottagningar, barnpsykiat-riska mottagningar och olika personalkategorier inombarnomsorg och skola utvecklat goda metoder för atterbjuda de här barnen terapeutisk hjälp. Dåvarandebiståndsministern drog därmed slutsatsen att lands-tingen har en beredskap att möta flyktingar, och det ärvi väldigt tveksamma till. Men i interpellationssvaretangavs också att regeringen avser att fortlöpande följahuruvida statens ersättningar täcker kost-nader för den vård som ges till asylsökande. Dettycker vi är jättebra, och det vill vi följa med stortintresse.Det som jag har berättat om nu finns i reservation8 under mom. 6.Jag ställer förstås upp på samtliga våra reservatio-ner, men för tids yrkar jag bifall till reserva-tion 5 under mom. 4 och reservation 8. Vidare stödervi Vänsterns reservation 6.Så blir det då min tur att tacka för den här termi-nen.Tack utskottskamrater! Förlåt, säger jag till stenografen, föratt jag inte skrev ett manus i förväg.Herr talman! Jag har förstått att både och jag tycker om att slå i ordlistor och ordböck-er. Jag påminner i det här sammanhanget om ordettrygghet. Trygghet är fri från oroande eller hotandeinslag eller något som man är ganska säker på att fåbehålla.Till sist vill jag ge mina kamrater i utskottet i läxaöver lovet att i ordboken slå upp ordet könskon-sekvensanalys.God jul!Anf. 202 ():Herr talman! Utgiftsområde 8, som vi nu diskute-rar, är uppdelat i två stora områden. Det ena handlarom migrationspolitik och det andra om integrations-politik.Integrationspolitiken inom detta budgetområdegäller invandrarnas introduktion i , ersättningtill kommunerna för mottagande av flyktingar, åtgär-der mot etnisk diskriminering, främlingsfientlighetoch rasism samt insatser för att främja utvecklingen iutsatta storstadsområden.Jag har valt att koncentrera mig på integrations-frågorna, och jag yrkar bifall till utskottets hemställani betänkandet och avslag på samtliga motioner.Det var här i som vi för nästan exakt tvåår sedan lade fast de nya målen för integrationspoliti-ken. De lyder: Lika möjligheter och rättigheter föralla oavsett etnisk och kulturell bakgrund, en sam-hällsgemenskap med samhällets mångfald som grundsamt en samhällsutveckling som kännetecknas avömsesidig respekt och tolerans och som alla, oavsettbakgrund, ska vara delaktiga i och medansvariga för.Vi beslöt också att det är den ge-nerella politiken som är ansvarig för att målen skauppnås. Vi kan dock konstatera att den sociala ochetniska segregationen är stor.Vad är det som gör att människor ställs utanförsamhället och inte släpps in i gemenskapen, att vi inteinom alla samhällsområden tar till vara den resurssom varje individ är?Det är omöjligt för mig att på denna korta tid lyftafram alla de samband som finns mellan mig sommedborgare och mitt förhållande till det samhällesom jag ska leva och verka i. Jag ska därför framförallt inrikta mig på vad samhället kan och bör göra föratt bryta segregation och utanförskap.Att kunna försörja sig, att ha ett ekonomiskt ut-rymme som gör att jag kan bestämma över mitt livoch min vardag är något som vi alla vill uppnå. Nugår det bra för , och den ekonomiska politiksom regeringen för har bidragit till att alltfler har fåttarbete. Detta gynnar även alla dem som invandrat tillSverige.Vi hörde tidigare i debatten att målet att avbefolkningen ska ha ett arbete enligt nuvarande pro-gnoser kan uppnås . Alla utredningaroch undersökningar visar att arbetet är den viktigastenyckeln till att minska utanförskapet och möjliggöraen bättre tillvaro i det nya hemlandet. Att som rege-ringen ha lyckats med att få ned arbetslösheten ochatt öka sysselsättningen är den viktigaste faktorn föratt lyckas med integrationsarbetet.Sedan sommaren 1997 har arbetslösheten minskatkraftigt. Men för utländska medborgare, och i syn-nerhet de utomnordiska medborgarna, är arbetsmark-nadsläget fortfarande besvärligt.Det finns dock ljusglimtar. Den senaste tidensökade arbetskraftsefterfrågan har medfört att arbets-lösheten, långtidsarbetslösheten och antalet långtids-inskrivna har sjunkit kraftigt även bland utomnordis-ka medborgare. En bidragande orsak är Kunskaps-lyftet. Det kanske tål att markeras att varemot Kunskapslyftet.Arbetslösheten bland de utländska medborgarnauppgår till , vilket är en kraftignedgång jämfört med , då arbets-lösheten var . Ytterligare satsningar be-hövs och genomförs.De utomnordiska medborgarna prioriteras till dearbetsmarknadspolitiska åtgärderna. Genom särskildainsatser inom ramen för de ordinarie arbetsmark-nadsmedlen ska antalet anställda invandrare inomvården och omsorgen öka. Arbetsförmedlingen fårextra resurser som bl.a. ska möjliggöra bättre tillgångtill praktikplatser. Valide-ring av utländsk yrkeskompetens ska göras. Försöks-verksamhet med att pröva nya sätt att förmedla arbetetill arbetslösa invandrare pågår. Dessutom har enny lag om åtgärder mot etnisk diskriminering i ar-betslivet beslutats här i , och måste dengenomsyra hela arbetsmarknaden.En viktig nyckel in i samhällsgemenskapen ärspråket. För att behärska ett språk krävs att det an-vänds aktivt i den dagliga kommunikationen. Medden segregation som finns i boendet är det ty-värr inte möjligt att uppnå ett levande språk förmånga av dem som invandrat till under 90-talet.Inom utbildningspolitiken sker därför flera insat-ser för att främja språkutvecklingen. Det handlar omatt utveckla sfi. Läroplanen betonar att förskolan skabidra till att barn med annat modersmål än svenskafår möjlighet att utveckla både det svenska språketoch sitt modersmål. Likaså understryks vikten av attutveckla förståelse för den kulturella mångfald vi harinom landet.Skolverket kommer att få ett uppdrag att kartläggaoch granska hur pedagogiken används i undervis-ningen i skolor där elever har sina rötter i mångaolika länder och kulturer. Bl.a. kan vi ju fråga ossvarför en del skolor lyckas bättre än andra, trots har samma förutsättningar. Förskola för barn i storstädernas utsatta bostadsområdeninförs. Strukturen i lärarutbildningen behöver föränd-ras. Det är viktigt att öka rekryteringen av lärare medutländsk bakgrund. En proposition om en ny lärarut-bildning kommer år 2000.I utgiftsområdet finns en stor satsning på stor-stadsområden. tillsattes Storstads-delegationen för att utveckla och samordna den na-tionella storstadspolitiken. Under en treårsperiodavsätts för att långsiktigtutveckla de mest utsatta bostadsområdena i våra stor-städer. har i ett särskilt yttrande avslagitdenna stora satsning på de mest utsatta områdena. Deförordar dessutom frizoner som ska avgränsas i vissastorstadsområden för att man där ska ha speciellaavreglerade ekonomiska aktiviteter, som det står imotionen.Utskottsmajoriteten avvisar dessa förslag och an-ser att det är befogat med särskilda satsningar i stor-stadsregionen. Dessa måste vara långsiktiga och kun-na införlivas i kommunernas ordinarie verksamhet.De flesta av de berörda kommunerna har tecknatlokala utvecklingsavtal med staten.Ett villkor har varit att åtgärderna ska präglas avett underifrånperspektiv. Det är de boende, föreningaroch lokala grupperingar som ska vara med och föreslålämpliga insatser och på det sättet forma sin stadsdel.Kalle talade om att han hade tittat påStockholms avtal. Eftersom jag är skåning har jagnoga läst Malmös avtal. Det är en spännande ochidérik läsning. Avtalet ger verkligen bilden av att detinte är fråga om något projekt. I stället präglas det avframåtsyftande åtgärder som ska bidra till att levan-degöra bostadsområdet med inflytande från de boen-de. Hur bostadsområdet utvecklas ska följas noga ochutvärderas av som ska bygga uppen nationell kunskap inom sakområdet.Att vara förebild är viktigt i Integrationsarbetet.Regeringen har här ett speciellt ansvar som arbetsgi-vare och har därför beslutat om olika åtgärder för attfå ett integrationsperspektiv att genomsyra utform-ningen och genomförandet av den allmänna politikenoch för att öka den etniska mångfalden inom denstatliga sektorn. Man ändrar i verksförordningar. ger man i uppdrag åt myndigheternaatt redovisa på vilket sätt de beaktar integrationspers-pektivet. Det offentliga utredningsväsendet måstebeakta de integrationspolitiska målen. En arbetsgruppär tillsatt för att ta fram ett förslag till en handlings-plan för att främja etnisk och kulturell mångfald inomRegeringskansliet.Jag har med dessa exempel velat ge en bild av hurden generella politiken tar sitt ansvar när det gäller attnå de integrationspolitiska målen.Vi får även anledning att återkomma till frågornaår 2002, då regeringen lämnar en skrivelse som redo-visar utvecklingen av integrationspolitiken undermandatperioden.Med den nya integrationspolitiken bildades en nymyndighet, . Man ska följa utveck-lingen och har fått ett antal uppdrag av regeringen idetta syfte som ska redovisas . Bl.a. skaman analysera valdeltagandet i de utsatta bostadsom-rådena. Man ska samverka med länsstyrelserna. Ver-ket har i uppdrag att studera villkoren för utsattaflickor med annan etnisk och kulturell bakgrund änmajoritetsbefolkningen. ska ut-veckla och fördjupa informationen om bosättningentill nyanlända. Informationen ska belysa för- ochnackdelar med att bosätta sig i en viss kommun ellerett bostadsområde för att på bästa sätt kunna möjlig-göra förutsättning för egen försörjning och delaktig-het i samhällslivet. Att som vissa partier föreslåminskade resurser till är därför ettsteg tillbaka i den offensiva politiken.Krisåren , herr talman, och den högaarbetslösheten har inneburit ett svårt slag för integra-tionen och lett till en omfattande social och etnisksegregation.Ökad etnisk och kulturell mångfald är nödvändigför att bryta segregationen och stärka demokratin,men det är också viktigt för att höja kompetensen ochfrämja utvecklingen i samhället.Sverige har förändrats. Vi har en stor etnisk,kulturell och religiös mångfald. Var femte invånarehar en annan bakgrund en den traditionellt svenska.Det talas mer än 150 språk i vårt land.Integration är verkligen en samhällsfråga. Den be-rör inte bara dem som har invandrat till utanockså oss som är infödda svenskar. Våra attityderspelar här en stor roll. Ingen kan komma undan sittansvar när det gäller att försvara demokratin. Detställer krav på skolan att ge våra barn och ungdomaren demokratisk uppfostran där empati och människo-värdets okränkbarhet är lika självklara som kunskaperom multiplikationstabellen. Våra folkrörelser, fackfö-reningar och alla politiska partier har en självklar rollatt spela i arbetet.Jag såg i går en Sifoundersökning som visade atten majoritet av svenska folket var för ett förbud motnazistiska föreningar. Jag tycker inte att det är kons-tigt att man i en opinionsundersökning har den häruppfattningen. Frågorna ställs ofta på ett sådant sättatt de inte speglar några nyanser. Däremot speglarsvaren den avsky svenska folket känner mot dessaavarter av föreningar. Men jag är inte säker på att vikan utrota människors tankar och åsikter genom ettförbud mot nazistiska föreningar och tro att vi pådetta sätt en gång för alla utrotar nazismen.Vi har redan en stark lagstiftning. Den kriminali-serar och förbjuder handlingar med nazistiska ochrasistiska motiv. Att gå ett steg längre och förbjudarasistiska organisationer skulle med all säkerhet hamycket liten praktisk betydelse. Det skulle däremotinnebära ett allvarligt ingrepp mot de grundlägganderättigheterna i vår demokrati.Öppenheten är demokratins sköra styrka. Att för-bjuda vissa föreningar innebär att vi offrar öppenhe-ten för att kunna försvara demokratin - lite av mo-ment 22. Risken finns i stället att rasister och nazisterframställs som martyrer och att sådana organisationergörs mer spännande och attraktiva för vilsna ungdo-mar och andra sympatisörer. Dessutom försvåraskontrollen från samhället.Jag tror att vi i stället måste ta krafttag i kampenmot rasismen. Det måste göras öppet i den allmännadebatten, med saklighet och oräddhet. Var och en avoss har tillfälle att i stort sett reagera påfördomar, inskränkthet och diskriminering i vårtsamhälle.Vi har lagt grunden för en ny och modern in-tegrationspolitik och skapat de verktyg som behövsför att genomföra politiken.Herr talman! Lyckas vi inte bekämpa diskrimine-ring och utanförskap kommer vi att få leva med högarbetslöshet och höga sociala kostnader och med attkittet mellan medborgarna riskerar att frätas sönderoch skapa ett samhälle med stora motsättningar.Lyckas vi å andra sidan med integrationen liggervi långt framme i den gränsöverskridande värld somvi lever i.Herr talman! Det handlar om människors lika vär-de. 203 ():Herr talman! säger att alla mål intehar blivit uppnådda när det gäller integrationen. Mentycker att över huvud taget något målhar uppnåtts som gått sedan förrariksdagsbeslutet?Vidare säger att det går bra för Sve-rige. Jag tycker att det är utmärkt att det går bra förSverige men det går inte bra för alla som vistas ochverkar och som bor och är i . Det är mångamänniskor i utanförskapet, särskilt i förortsområden,som det inte går bra för.Den rapport - jag hänvisade till detta i mitt anfö-rande men jag vet inte om hörde det -som har presenterat visar attarbetslösheten gått ned men att långtidsarbetslöshetenfaktiskt ökat. Det har blivit större problem med lång-tidsarbetslösheten bland både invandrare och inföddasvenskar. Sådan statistik finns med i det material somkom i dag.Herr talman! Vidare är det så att gapet mellanutomnordiska invandrare och andra bara har ökat närdet gäller arbetslösheten men talar omen ljusning. Hon säger att har gjort attarbetslösheten har minskat. Men är det så, AnitaJönsson, att har minskat arbetslöshe-ten genom att människor finns i ellerär det så att människor har fått arbete? Jag fruktar attmånga bara är lyfta ur statistiken och inte har ettriktigt arbete. Jag vill i stället se en modell där manfår en utbildning som leder till ett riktigt jobb.Tidigare exempel, , visar att stor-stadspengarna och storstadssatsningen inte har gettresultat. Kan peka på något exempel påatt pengarna faktiskt har gett resultat?Anf. 204 ():Herr talman! Att försöka nå mål tar tid. Vi har haft en integrationspolitik utifrån de målsätt-ningar som jag talat om. Jag tycker att vi har kommitväldigt långt och att vi har lyckats genomsyra dengenerella politiken med detta. Det handlar då om attta fram åtgärder som främjar våra möjligheter att nåde här målen. Det gäller inom utbildningspolitiken,inom arbetsmarknadspolitiken och inom kulturpoliti-ken. Naturligtvis är vi för den skull inte nöjda, utan vikommer att fortsätta att arbeta med att förstärka på dehär områdena.Det handlar om att stärka människan, om att stär-ka individen. Jag tycker att det låter på rösten som attdet finns lite av förakt hos när hantalar om och om det egentligen hargett några jobb eller om det är till bara för att friserastatistiken.För mig och för oss socialdemokrater handlarKunskapslyftet om att ge människor, som tidigareinte haft denna möjlighet, en utbildning som gör attde kan klara att komma in på arbetsmarknaden. Kun-skapslyftet ska stärka dessa individer så att de kanoch vågar ta ett arbete på den svenska arbetsmarkna-den. Jag tycker att det är en god politik för att nå våraintegrationspolitiska mål.När det gäller detta med hur man ser på de lokalautvecklingsavtalen måste jag säga att jag är väldigtförvånad över att har sagt nej här. Nisäger ju att man måste utgå från den enskilde men härhar man verkligen utgått från dem som bor i bostads-områdena. Med politik med checkar hitoch dit har vi dock plötsligt blivit kunder, och vårarättigheter när det gäller att få utbildning och lära osssvenska har försvunnit. När pengarna är slut är ocksårättigheterna slut.Anf. 205 ():Herr talman! Enligt svar har Kun-skapslyftet tydligen inte lett till fler nya arbeten, utanman har förhoppningar om att den här utbildningenska leda till att det ska gå att komma in på arbets-marknaden. Men det har ju inte fungerat, !Jag skulle vilja be peka på ett endaresultat som visar att människor faktiskt har kommit iarbete genom . Det förefaller inte varaså. Jag ifrågasätter inte Socialdemokraternas syftemen resultatet är förskräckande.När det gäller att nå målen för integrationspoliti-ken säger att detta har genomsyratolika beslut och olika organisationer. Men hur är detmed resultatet? Utanförskapet är ju värre nu jämförtmed hur det var - situationen nu ärsvårare än situationen var . Det tyckerjag inte att man kan vara särskilt nöjd med.Slutligen: När det gäller hur man använder peng-arna säger att storstadssatsningen ärnågot som beslutas lokalt och som är till för männi-skorna. Jag vet att hungriga projektledare sitter ute ikommunerna - jag har själv suttit med i en stadsdel-snämnd i och vet att man gnuggar händerna- och säger: Vad ska vi nu göra med de här projekt-pengarna? Vi får väl hitta på någonting.De enda som försörjs riktigt ordentligt av detta är,som jag sade tidigare i mitt anförande, vita medelål-ders och t.o.m. gravt medelålders män som sysslarmed att skapa olika projekt. Det finns alltså inte ettenda konkret resultat men jag skulle önska att AnitaJönsson kunde redovisa ett sådant.Anf. 206 ():Herr talman! Jag tar det sistnämnda först och tän-ker då på de avtal som träffats mellan staten och olikakommuner. Jag har här i min hand kommunsavtal. Det finns ett brett utbud av åtgärder som hand-lar om att stärka de ungdomar, barn och vuxna sombor i de här områdena.Det handlar om att stärka skolan och om att stärkaspråket. Det handlar om förskoleverksamhet. Dethandlar om lokala arbets- och utvecklingscentrum.Det handlar om kulturcentrum. Det handlar om att fåungdomarna engagerade i olika föreningar. Man kanju se att många invandrarungdomar inte deltar iföreningslivet ute i bostadsområdena.Allt detta har medborgarna i bostadsområdena va-rit med om att jobba fram men det negligerar GöranLindblad. Han talar om detta som något som man fåttdra ur människor för att de ska få pengar till de olikaåtgärderna. Jag tycker faktiskt att det är ett nedlåtandesätt att se på de individer som bor i de här områdena.Sedan måste jag få kommentera detta med Kun-skapslyftet och om det har lett till några arbeten. Jagvet inte hur det står till med matematiken hos GöranLindblad. När var i regeringsställninglåg arbetslösheten i på . Men nästaår kommer arbetslösheten att ligga . Omytterligare kommer av svenska folket atttillhöra arbetskraften. Jag tycker att detta klart ochtydligt visar att om man låter människorna få utbild-ning blir det större möjligheter på arbetsmarknaden.Anf. 207 ():Herr talman! Jag håller med . Det man startade . Men har var femte samhällsmedborgare en annanetnisk bakgrund än den svenska, och det finns blanddessa en påtaglig brist på delaktighet i alla delar avsamhällslivet. I politiken är invandrare en särskiltkraftigt underrepresenterad grupp. Valdeltagandet harvisat sig väldigt lågt i denna grupp. Jag vet inte ominvandrarnas valdeltagande också är sjunkande. Dettaär verkligen skrämmande för mig.Det talas väldigt mycket om stor arbetslös-het, boendesegregation, utanförskap och diskrimine-ring i många invandrargrupper. Frågan är varför manupplever ett sådant utanförskap och vad vi kan göraför att förändra detta när vi har Integrationsver-ket. Jag tror inte att man ska styra detta uppifrån.Anf. 208 ():Herr talman! Jag har ett uppdrag i , och för någon månad sedanlämnades en information om en rapport som man nuhar lämnat över till regeringen. I rapporten har mantittat på hur somalierna som grupp har lyckats integ-reras i det svenska samhället. Det som jag tycker ärintressant är det sätt på vilket harjobbat. Man har alltså vänt sig direkt till de somaliersom bor i .