prot · GN0943 · 1999-12-09 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1999/2000:43Torsdagen den 9 decemberKl. 9.00 - 16.37Det justerade protokollet beräknas utkomma ------------------------------------------------------------------------1 § Justering av protokollJusterades protokollet för den 3 december.2 § Anmälan om fördröjda svar på interpella-tionerTill hade inkommit följande skrivelser:Interpellation 1999/2000:91Till riksdagenInterpellation 1999/2000:91 av Ulla-BrittHagström om ungdomstidningarnas stilbildande an-svar.Interpellationen kommer att besvaras tisdagen den25 januari 2000.Skälet till dröjsmålet är att vi inte har kunnat finnaen debattdag som passar både interpellanten ochstatsrådet.Stockholm den 26 november 1999KulturdepartementetUlrica MessingEnligt uppdragMartin HolmgrenExpeditions- och rättschefInterpellation 1999/2000:120Till riksdagenInterpellation 1999/2000:120 av () om energibeskattningen.Interpellationen kommer att besvaras tisdagen den25 januari 2000.Skälet till dröjsmålet är att det inte finns tid förytterligare interpellationssvar den 18 januari 2000.Stockholm den 29 november 1999NäringsdepartementetBjörn RosengrenEnligt uppdragDag EkmanExpeditionschefInterpellation 1999/2000:113Till riksdagenInterpellation 1999/2000:113 av svenska STASI-agenter.Interpellationen kommer att besvaras tisdagen den18 januari 2000.Skälet till dröjsmålet är juluppehåll.Stockholm den 30 november 1999JustitiedepartementetLaila FreivaldsInterpellation 1999/2000:118Till riksdagenInterpellation 1999/2000:118 av omjäviga nämndemän.Interpellationen kommer att besvaras tisdagen den18 januari 2000.Skälet till dröjsmålet är juluppehåll.Stockholm den 30 november 1999JustitiedepartementetLaila FreivaldsInterpellation 1999/2000:124Till riksdagenInterpellation 1999/2000:124 av besparingar inom rättsväsendet.Interpellationen kommer att besvaras tisdagen den18 januari 2000.Skälet till dröjsmålet är juluppehåll.Stockholm den 1 december 1999JustitiedepartementetLaila FreivaldsInterpellation 1999/2000:122Till riksdagenInterpellation 1999/2000:122 av () om arresterade iranska judar.Interpellationen kommer att besvaras tisdagen den18 januari 2000.Skälet till dröjsmålet är att det saknas besvarsda-gar i december.Stockholm den 3 december 1999UtrikesdepartementetAnna LindhInterpellation 1999/2000:87Till riksdagenInterpellation 1999/2000:87 av omkrav på fristående skolor.Interpellationen kommer att besvaras torsdagenden 10 februari 2000.Skälet till dröjsmålet är att ministern inte har kun-nat finna en annan debattdag som passar både inter-pellanten och henne.Stockholm den 26 november 1999UtbildningsdepartementetIngegerd WärnerssonEnligt uppdragStaffan BengtssonStatssekreterareInterpellation 1999/2000:123Till riksdagenInterpellation 1999/2000:123 av omämnet religionskunskap i grundskola.Interpellationen kommer att besvaras torsdagenden 17 februari 2000.Skälet till dröjsmålet är att ministern inte har kun-nat finna en annan debattdag som passar både inter-pellanten och henne.Stockholm den 2 december 1999UtbildningsdepartementetIngegerd WärnerssonEnligt uppdragStaffan BengtssonStatssekreterare3 § Hänvisning av ärende till utskott och beslutom förlängd motionstidFöredrogs och hänvisadesProposition 1999/2000:32 till arbetsmarknadsutskot-tetKammaren biföll talmannens förslag att motions-tiden för ovanstående proposition skulle förlängas tillfredagen den 21 januari 2000.4 § Förnyad bordläggningFöredrogs men bordlades återSocialutskottets betänkande 1999/2000:SoU15 § Utgiftsområde 20 Allmän miljö- och natur-vårdFöredrogsmiljö- och jordbruksutskottets betänkande1999/2000:MJU1Utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård (prop.1999/2000:1 delvis, prop. 1999/2000:5 delvis ochskr. 1999/2000:14).Anf. 1 ():Fru talman! Miljön i världen har blivit bättre.Teknikutveckling, marknadsekonomi och ökade kun-skaper i samhället har lett till att världen blivit entrevligare plats att leva på. Faktum är att städernasluft blir allt bättre, antalet sälar och rovfåglar runtÖstersjön ökar, antalet fiskarter i våra vattendrag ökaroch människan lever allt längre. Det finns anledningatt vara positiv.Marknadsekonomin har visat sig vara överlägsenandra former av system som t.ex. planekonomin närdet gäller att ta hänsyn till miljövärden. En enkel kortjämförelse mellan och miljöpoli-tiska utveckling är slående. Socia-lism, dvs. en stark övertro på statliga lösningar, ska-par ett samhälle där ingen tjänar på att utveckla sinaprodukter på ett miljövänligt sätt, ingen köpare harmöjlighet att välja den miljövänligare produkten ochinget enskilt miljöengagemang premieras. Låt osshoppas att de stora politiska projektens tid är över, frutalman, för miljöns skull.Ett miljöarbete som byggs underifrån leder i deflesta fall till ett mycket bättre resultat. Att ett antalmänniskor tar ett eget miljöansvar är oändligt mycketmer värdefullt än en ny lag med restriktivare regler.Är allt därmed bra i samhället så att vi kan lägganed miljöpolitiken? Nej, så enkelt är det inte. Detfinns fortfarande en rad olika, i huvudsak lokala ochregionala, miljöproblem kvar att lösa. Utsläpp avsvaveldioxid, kväveoxider, tungmetaller och koldi-oxid överstiger på många platser de nivåer som natu-ren långsiktigt tål.I första hand ska miljöarbetet utgå ifrån den en-skilda människans ansvar, men staten ska ta ansvarför de uppgifter som inte den enskilda människaneller marknaden kan eller bör utföra. Effektiv lag-stiftning och olika typer av ekonomiska styrmedel ärviktiga verktyg i detta arbete. Att stödja miljöforsk-ning, att ansvara för miljöövervakning och kalkningav försurade sjöar och vattendrag är andra områdendär staten har ett huvudansvar.Marknadsekonomin som verktyg måste användasi större omfattning för att på ett dynamiskt sätt drivamiljöarbetet framåt. Handel med utsläppsrätter börinföras för att öka måluppfyllelsen och kostnadsef-fektiviteten i miljöarbetet. Att sätta ett pris på miljönär viktigt för att företag och enskilda ska känna attförbättring lönar sig.Det internationella samarbetet är också viktigt,inte minst inom ramen för EU. Det måste förstärkas.Sverige måste driva på och även ta intryck från våragrannar när det gäller de gränsöverskridande mil-jöproblemen.Fru talman! Jag nämnde forskning inom miljöom-rådet. Det finns ett stort problem inom miljöpolitikensom oroar mig. Allmänt tyckande och förhastadeslutsatser är inte ovanliga i debatten. Förföriska bud-skap om teoretiska modeller som saknar förankring iverkligheten förvillar folks uppfattningar. En ny tidsdomedagspräster sprider sitt skrämmande budskapom att jorden håller på att gå under om vi inte föränd-rar hela vårt sätt att leva.Livsvalsdiskussionen blandas vilt med miljödis-kussionen. De problem vi har förstoras och anpassastill budskapet. För mycket löst tyckande i debatterriskerar att minska trovärdigheten för de reellaproblemen. Det är viktigt att vetenskapligheten fårstyra vår problembild i en större utsträckning än idag.Det är viktigt att forskningen får ett ökat stöd. Detär därför vi moderater föreslår en anslagsökning tillmiljöforskningen med , dvs. 30miljoner mer än regeringens budgetförslag. Detta harvi med i det särskilda yttrande som vi har i betänkan-det.Fru talman! Regeringens miljöpolitik präglas aven brist på helhetssyn och konsekvens. Inom områdensom miljöforskning, miljöövervakning och kalkning,där staten har en viktig uppgift, har det tidigare gjortsstora neddragningar. har stora pengar sat-sats på statliga bidrag till verksamheter med liten elleringen miljönytta alls. Begrepp som kostnadseffekti-vitet och miljönytta i förhållande till den insats somgörs har regeringen bortsett ifrån. Det som prioriteratshar varit statliga bidrag, företrädesvis till kommunalaprojekt.Sverige borde vara ett föregångsland inom miljö-politiken. Tyvärr har arbetsmarknadspolitiken suddatut en del av vår miljöpolitiska profil. Vi moderater seri och för sig med glädje att regeringen nu höjer ansla-get till kalkning till den nivå som vi tidigare krävt,men ett större grepp behöver tas över de här frågorna.Fru talman! I årets budget har vi moderater två re-servationer. Den första handlar om att vi vill ge möj-lighet till länsstyrelserna att använda en liten del avsina markanslag, dvs. de pengar som ska säkerställaen del av våra naturskogar, till att administrera utpengarna. Med länsstyrelsernas nuvarande resurserkommer de att få svårt att leva upp till de mål somregering och riksdag ställt upp. På det sättet vill vi setill att pengarna verkligen kommer ut där de behövs.Den andra reservationen handlar om ett bättre le-darskap för våra myndigheter. Varje gång Kemikali-einspektionen påförs nya utredningar eller andra extraarbetsuppgifter måste tillräckliga resurser tillföras såatt myndigheten har en rimlig chans att klara de extraåtagandena. Detta har inte skett i önskad utsträckning.Varje extra arbetsuppgift som påförs utan att manbetalar för det är en smygbesparing. Det är ocksåorimligt att regeringens höjda kostnader för interna-tionella åtaganden ska finansieras genom avgifter frånindustrin. Det är inte ett rimligt sätt att arbeta på. Vivill därför att regeringen ska återkomma till riksdagenmed förslag till hur en ökad finansiering med stats-budgetens hjälp ska utformas. Detta för att det skafinnas en rimlig avvägning mellan höjda ambitioneroch tilldelningen av resurser.Fru talman! Givetvis står vi bakom båda våra re-servationer, men jag ber att för räkningfå yrka bifall till reservation 2.Anf. 2 ():Fru talman! , , beslutaderiksdagens majoritet om ramar för de olika utgiftsom-rådena. Formellt kan vi kristdemokrater inte fullföljavåra anslagsyrkanden i en reservation. Vi redovisar istället i ett särskilt yttrande vår politik inom miljöom-rådet och utgiftsområde 20. Utöver det har kristde-mokraterna två egna reservationer, och vi deltar ocksåi en flerpartireservation.Jag yrkar bifall till reservation 3.I denna reservation berör vi kalkningsverksamhe-ten. Kalkning av sjöar och vattendrag är en viktig deli kampen mot försurningen och ett betydelsefulltinstrument i bevarandet av den biologiska mångfal-den. Men kalkning är bara en upprätthållande insats iavvaktan på en varaktig lösning av försurnings-problemet.I har vi kraftigt minskat svavelutsläppensom förut var den största orsaken till försurning.Biltrafiken är den största orsaken. Betydandesvavelutsläpp sker fortfarande i andra länder omkringoss, och det ger försurning huvudsakligen i västra ochsydöstra vatten framstår alltmer som en hälsorisk förbåde människor och djur och påverkar även växtlig-heten. Vid lågt pH-värde går många metaller i lös-ning, vilket kan medverka till sjuklighet. Den biolo-giska mångfalden minskar. har sjöar och vat-tendrag kalkats för att höja pH-värdet. Mycket talarför att skogskalkning kunde vara en bra metod, sär-skilt där skogsförsurningen är uttalad på grund avfortsatt svavelnedfall.Det finns dock signaler om att avgång från markav koldioxid samt utlakning av kväve kan öka vidökat mark-pH. Det krävs alltså systematisk forskningi större skala för att undersöka detta, och i sambandmed det kan det också krävas en skogskalkning inågot större skala i de mest försurningsdrabbadeområdena. Därför vill vi anslå 63 miljoner kronorextra för en sådan kalkning.Det är också viktigt att samordning sker mellankommuner, och för attfå största möjliga nytta av kalkningsverksamheten.Kalkningen ska dessutom vara långsiktig.Vi kristdemokrater har, i likhet med flera institu-tioner, kritiserat att det inte klart går att utläsa urbudgeten hur mycket pengar som beräknas för kalk-ning. Vi har fått besked om att 212 miljoner dis-poneras för detta. Det motsvarar nuvarande sjökalk-ning. Utöver det vill vi kristdemokrater alltså anslåytterligare medel för skogskalkning.Numera råder det ett allmänt intresse för att skyd-da miljön. verkar också åt det hållet. Inyckeltalen som ska beskriva den gröna utvecklingeningår antalet ISO- och EMAS-registrerade företag.De företag som registrerar sig enligt ISO ochEMAS är kapitalstarka företag. Det kostar nämligenen del. ISO- och EMAS-registrering kan sedan an-vändas som konkurrensfördel. Många små och me-delstora företag arbetar dock aktivt med miljöled-ningssystem utan att registrera sig. De kommer intemed i någon statistik. Den stora kostnad som en re-gistrering innebär, utgör alltså ett hinder för registre-ring. Men ett sådant företag kan ändå ha ett aktivt ochlevande miljöarbete.Små och medelstora företag som arbetar medmiljöledningssystem och med miljörevision kan byg-ga upp miljöplaner som de kan konkurrera med. Vitycker att kommunerna kunde få i uppdrag att regist-rera de företag som använder sig av ett praktiskt mil-jöledningssystem och att de sedan får ingå i nyckel-talen som därmed skulle bli mer rättvisande.Kemikalieinspektionen har en viktig del i miljöar-betet. Men inspektionen hinner inte med sitt arbete . Det kan ta innan nya mindre toxiska,men lika effektiva medel kan tillåtas ersätta nuvaran-de mera toxiska ämnen. Regeringens förslag om till-försel av ett engångsbelopp på 3 miljoner är intetillräckligt. har därför föreslagit ettårligt tillskott på 4 miljoner.Kemikalieinspektionen förutsätter med sina god-kännanden att exempelvis bekämpningsmedel an-vänds var för sig. Man granskar alltså varje medeloch dess risker för sig. Rent praktiskt blandar dockt.ex. jordbrukaren flera preparat i sin spruta och spri-der det över odlingen. Dokumentation av vad somhänder kemiskt vid sådan blandning saknas. Man vetinte ens vilka restsubstanser man ska leta efter. Fördet här krävs utökad forskning.Vi tycker också att Kemikalieinspektionen skullefå ett utvidgat uppdrag att undersöka även sådana härblandningar som man vet förekommer i praktiken.För det krävs en samverkan mellan Kemikalieinspek-tionen och forskningen.Ett aktivt miljöarbete kom i gång i kommunernaefter . Det lokala arbetet i Agenda 21hjälper till att hålla liv i medvetenheten om miljön.Det hjälper också till att ange mål och riktlinjer för attnå en hållbar utveckling. Det är i kommunerna somdet praktiska arbetet sker, och det är viktigt med enlokal förankring.Miljömedvetenheten symboliseras ofta av avfall.Det är så påtagligt när sopberget växer. Man ser so-porna. Ordet producentansvar kan vara lite bedrägligt.Det låter som om producenten ansvarar för att avfalletförsvinner och som om han betalar för det. Det ärkonsumenten som betalar för detta arbete, ut-över att han utför arbetet till en del.Man kan säga att det är ett gott syfte och en själv-bevarelsedrift att få bort sopor eftersom man ser dem.Förändringar kan man kanske se , liksom deeffekter det får på det lokala klimatet. Men det somorsakar förändringarna ser man inte. Man ser integaser i luften. Man kan se avgaserna från bilar. Detkan bli smog. Det kan bli inversion kalla dagar. Detbåde syns och känns. Men annars ser vi inte det här.Vi har en ökande biltrafik. Vi höjer för närvarandevåra koldioxidutsläpp. För att kunna bedriva kraft-fulla åtgärder på det här planet krävs en förankring ifolkdjupet. Därför menar vi att det lokala agenda-arbetet är oerhört viktigt. Det är där vi kan bygga uppen förankring i folkdjupet. Det är viktigt att vi då inteenbart sysslar med sådana lokala frågor som är synba-ra för våra ögon utan även vidgar diskussionen tillhur vi kan påverka klimatet.I dag har bilen kommit för att stanna. Det är baraatt inse. Vi kan inte förbjuda bilen. Det är ett viktigtmedel för många familjer för att klara sin tillvaro.Kristdemokraterna tycker att bilindustrin skulle åläg-gas ett krav att framställa bilar som har nollutsläpp avkoldioxid. Utvecklingen kan drivas på. Vi vet vadsom hände med katalytisk avgasrening - först kundeman inte, sedan var det för dyrt och sedan kom allt påen gång eftersom det blev en konkurrensfördel.Dessutom kan man arbeta för att få mycket merbränslesnåla bilar. Jag läste i går att Audi gör en bilsom förbrukar per mil. Man kan minskaluftmotståndet så att bensinåtgången minskar. Detfinns alltså en hel del att göra. En del kostar pengar.Det är konsumenterna som får betala. Här har vi alla iriksdagen en funktion att fylla. Vi har inget specifiktyrkande om det. Vi vill i stället ha ett sekretariat förde här frågorna på departementet. Då kan man helatiden följa frågorna, lista vad som görs och även vidtaåtgärder.Det viktiga är den lokala förankringen. Därför harvi yrkat på att ett nytt konto skulle inrättas, Agen-da 21, och tills vidare symboliskt tillföras 5 miljonerkronor. Det är ett sätt att symboliskt börja arbetet.Sedan behövs det mer pengar. 3 ():Fru talman! Jag kan anföra tre skäl för att slå vaktom den biologiska mångfalden.För det första tycker jag att det handlar om etik.Människan har inte rätt att utrota livsformer.För det andra handlar det för mig om risk, dvs. vivet för lite om mångfaldens betydelse för ekologiskstabilitet.För det tredje handlar det om nytta. Arter kan iframtiden ge mänskligheten stora vinster i form avmedicin, bioteknik eller, varför inte, gröda och föda.Mot bakgrund av dessa skäl är det, tycker vi iCenterpartiet, motiverat att på alla sätt restaurera ochbygga upp de naturliga systemen så att de kan fullgö-ra funktionen att vara grunden för vår utveckling.Genom kalkning neutraliseras de försurande ut-släppen och det försurande nedfallet som påverkarvåra sjöar och vattendrag, så att en normal flora ochfauna kan återskapas.Den är även av avgörande betydelse för arter somvandrar mellan t.ex. söt- och saltvattensystem, såsomlax och laxöring.Även skogskalkningen har betydelse för att mins-ka försurningens påverkan.För att förbättra möjligheten att minska försur-ningen av landets sjöar och vattendrag behövs insat-ser utöver de regeringen anslagit.Kalkningsverksamheten bör därtill vara långsik-tig. Men jag vill poängtera att den självklart inte ärnågot mål i sig. Målet måste självklart vara att minskade försurande utsläppen så att vi inte behöver kalkavattendrag och skogar.Fru talman! I arbetet med att bevara den biologis-ka mångfalden gör organisationerna verksamma inomnatur- och kulturmiljöområdet stora insatser. Organi-sationer som SMF och ärantagligen de som har den bästa bevakningen påmiljöområdet. Dessa organisationer studerar ochföljer vaksamt hoten mot naturen, förmedlar ochmedverkar i opinionsbildning, uppmuntrar till vård avbyggnader och miljöer på såväl landsbygden som istads- och tätortsmiljöer.I många fall bidrar de här organisationerna tillskötsel och varsam förnyelse av miljöer. Organisatio-nernas verksamhet försöker påverka utvecklingen påmiljöområdet i en positiv riktning. Om skafortsätta att vara en pådrivande kraft och ett före-gångsland för ekologiskt hållbar utveckling är detnödvändigt att vi tar till vara alla goda krafter somredan finns verksamma på det här området.Det är dyrt för landet att låta bli. Ersättningen tillde ideella krafterna är blygsam jämfört med vadtjänstemän och konsulter kostar.Centerpartiet har tidigare efterfrågatett erkännande och därtill ett berättigat stöd genomuppräkning av de anslag som finns för att stödja deideella organisationerna. I budgeten finns det ingaspår av vare sig ett erkännande eller en anslagsupp-räkning.Centerpartiet har alltså i sitt budgetalternativ före-slagit att anslaget till ideella organisationer verksam-ma inom natur- och kulturmiljöområdet räknas upp. Ivår budgetmotion har vi anslagit 5 miljoner utöverregeringens förslag. Därtill behövs en omfördelninginom anslaget.På samma tema skulle jag, fru talman, vilja läggatill att samma sak gäller när vi talar om medel urKärnavfallsfonden. De olika miljögrupperna, en delkallar dem förvisso för aktivistgrupper, bör tillförsäk-ras centrala medel för att under rimliga förhållandenoch på ett någorlunda jämbördigt sätt kunna samman-ställa och tillhandahålla information till medborgarnai en kommun eller ett område som berörs av någonåtgärd, t.ex. slutförvaring av kärnavfall.När ersättning utgår till kommuner för informa-tionsinsatser i samband med undersökning om lokali-sering av slutförvaring av använt kärnbränsle börrimligen medel öronmärkas ur den här fonden äventill lokala opinionsgrupper för de informationsinsatsersom dessa grupper gör.Jag vill, fru talman, med detta instämma i bifallettill reservation nr 3 och yrka bifall till re-servation nr 5 under mom. 12. Tack, fru talman!Anf. 4 ():Fru talman! När jag lyssnar på inläggen, särskiltde två första, blir bilden att när det gäller natur ochmiljö är det mesta gott och väl. Det är inte den bildjag och har. Var finns visionerna i miljö-debatten? Var finns uttrycken om att natur- och miljö-frågorna är överlevnadsfrågor?Ett av målen inom det här utgiftsområdet är attfrämja en långsiktig god hushållning med naturresur-ser och att skydda natur- och kulturlandskapOm vi ska nå ett mer kretsloppsanpassat samhälleär det A och O att både producenter och konsumentertar miljöansvar. Vi måste sträva efter bättre fungeran-de marknader för material som kan återvinnas ochåteranvändas. I en nyligen presenterad ESO-rapportkritiseras återvinningssystemet och, menar jag, där-med också kretsloppstanken.Utredaren förordar att lagen om producentansvarskrotas och att vi ökar förbränningen och deponering-en av hushållsavfallet.På högerkanten torde man välkomna den här rap-porten, men vad säger ?Fru talman! Jag vill fråga om ochSocialdemokraterna är beredda att i den här debattentydligt markera att något ifrågasättande av producen-tansvaret inte är aktuellt och att en ökad förbränningoch deponering av avfall ska motarbetas.För oss socialliberaler är det naturligt att studeraoch använda nya fakta. Det finns uppgifter om att deföretagsekonomiska intäkterna av källsortering ochåtervinning endast är en bråkdel av kostnaderna. Menhur mäter man värdet av den natur som förblir oskaddom till följd av minskade sopberg ? Hurmäter man det framtida värdet av ett mer utbrettkretsloppstänkande hos den enskilde individen? På defrågorna har utredaren inte gett något svar.Vi ställer oss vidare tveksamma till Riksdagensrevisorers förslag att låta regeringen pröva möjlighe-ten att lagreglera samrådet mellan producenter ochkommuner. Det är givetvis viktigt att kommunikatio-nen mellan dessa båda aktörer fungerar tillfredsstäl-lande, men det är inte nödvändigtvis skäl nog attytterligare lagreglera. anser att det ärviktigare att jobba med ekonomiska incitament meden medvetenhet i linje med . Om krets-loppssamhället ska bli verklighet är det nödvändigtatt det finns ett individuellt engagemang.Vi vill därför hellre betona det som revisorernapåpekar om vikten av att allmänhetens positiva in-ställning till källsortering värnas och att hushållen gesincitament för en fortsatt källsortering. Ett hållbartsamhälle kräver att vi alla tar ansvar för vår egenlivsstil. En liberal miljöpolitik tar sin utgångspunkt idet personliga engagemanget. Erfarenheten visar attupplysta och medvetna konsumenter successivt krä-ver fram exempelvis miljövänliga produkter, ochdärmed anpassar sig producenterna till efterfrågan.Det går alldeles utmärkt att lita på konsumenternasmakt i miljöarbetet.Under det senaste årtiondet har vi sett flera kon-kreta exempel på människors genuina engagemangoch ansvarstagande för miljön. Sorteringen är viktigdels för att den medvetandegör människor om vad dekonsumerar, dels för att återanvändningen och kom-posteringen ökar. Därför måste opinionsbildning föravfallssortering fortsätta och ekonomiska incitamentupprättas och skärpas.I saknas livscykelanalysen. Det ärviktigt att beskriva inte bara de ekonomiska förhål-landena utan också andra värden. Målet måste varaatt minska den totala volymen material som flödarrunt i kretsloppet. För att inte skakomma att påverka det personliga engagemangetnegativt måste vi här och tydligt tala om vart vivill.Skyddet av den biologiska mångfalden är ett annatviktigt mål. Vi gröna socialliberaler tycker att det ärviktigt att öka takten i fråga om avsättning av värde-full natur och i fråga om biotopskydd. Jag anser attmiljöpolitiken har för få sanna förespråkare. Ett sättatt skydda naturskog och därmed den biologiskamångfalden är att undanta viss skogsmark frånskogsbruk.