prot · GM0954 · 1999-02-11 00:00:00 — Hade det inte varitrimligt, statsrådet, att länsstyrelserna hade fått vissinformation om vad som var på gång när man nu stodinför de här frågorna? fick man ju besök avföretaget. Jag har frågat hemma i mittlän, . Man stod helt frågande inför de be-sked, propåer eller önskemål som ifrågavarande fö-retag kom fram med.Sedan gäller det riksintresset. I energiöverens-kommelsen som gjordes inom ramen för förhandling-arna fanns det inte med merän uttalanden internt kring naturgasen i utredningensarbete. Propåerna avvisades av de flesta partierna.Likväl har regeringen ansökt om att få öka kol-dioxidutsläppen. Det tyder jag som att det är någon-ting på gång vad gäller naturgasen.Det var ett par följdfrågor.Anf. 111 ():Fru talman! Jag vill göra några kommentarer medanledning av interpellation.För att börja bakifrån, , är det så att koldi-oxiden ökar av alldeles egen kraft, kan man säga. Detgör den av det enkla faktum att vi har en bilism sombreder ut sig. Det är i huvudsak den som spär på vadgäller koldioxiden. Och det är mycket mer svårtacklatän de större energianläggningar som vi talar om här.Med all respekt för din frågeställning: kommerju båda från och har en gemensam ängslanför att det skall bli en sådan här stor naturgassatsningför många miljarder som skall slå undan benen förden biobränslesatsning som vi tycker är så bra ochsom fungerar ännu bättre, speciellt i ett långt per-spektiv, än naturgasen.Jag tycker alltså att din ängslan går lite för långt.Den här interpellationen var helt onödig. Du kundenöja dig med att läsa den energiöverenskommelsesom finns och som ligger till grund för energipoliti-ken. Där står det klart utsagt att den naturgas som äraktuell att nyttja är den längs , och denskall utnyttjas bättre. Det har ju varit dåligt kapaci-tetsutnyttjande där, men det är på gång att höjas.I förlängningen gäller det också den kommandeenergibeskattningen, som diskuteras. Dessutom sitterbåde du och jag med i näringsutskottet, där vi skallbesvara en motion med anledning av naturgasen.Med en enkel hänvisning till den nu gällandeenergipolitiken och energiöverenskommelsen tror jagatt vi löser det här problemet.Men inget ont som inte har något gått med sig.När det finsk-ryska konsortiet är i och härjaroch försöker dra lite ledningar på kartan mobiliserardet allmogen på ett förtjänstfullt sätt. LRF är merengagerat än någonsin för en hållbar utveckling påenergisidan, så jag tror nog, , att det inte ärnågon kristelig obehaglig gärning som utförs av kon-sortiet.Du säger att man lägger ned stora pengar. Ja, ka-pitalismen förnekar sig inte. Vädrar man vinster ärman beredd att satsa stort, även om man skulle förlo-ra.I huvudsak är ju naturgasdragningarna av det sla-get att de härstammar från den europeiska unionen,som jag tror att du är en något så när varm anhängareav. Det är ur den synvinkeln, om man från Brysselskådar ut över energiförsörjningen i , somnaturgasen i ett relativt kortsiktigt perspektiv kan varaett vettigt alternativ till ännu värre fossila bränslensom olja och kol. Så jag tror nog att vi skall ro detta ihamn.Anf. 112 Näringsminister ():Fru talman! Får jag först konstatera att jag intefinner någon anledning att kommentera projektetNorth Transgas, eftersom detta inte har slutförts. Detär också så att man inte har kommit med någon ansö-kan om tillstånd. Projektet är så att säga inte avslutat,och det finns inte någon anledning för mig att kom-mentera det.Så till de relationer som finns mellan ochRyssland. Enligt det protokoll som undertecknades isamband med president besök i och samarbeta kring frågorrörande framför allt energieffektivisering och gas. Ensvensk-rysk expertgrupp skall studera förutsättning-arna för en sammankoppling av naturgasnätverken.Från svensk sida framhålls, som jag tidigare sade,att kontakter, verksamhet, investeringar av rörled-ningar och inköp av naturgas skall ske efter kommer-siella principer.Det är regeringens sak att använda länsstyrelserefter de behov som regeringen bedömer, dvs. somremissinstanser eller att man utfärdar att de i det härfallet skall kontrollera viss verksamhet.Här har det varit kontakter med de berörda läns-styrelserna via detta projekt. Än en gång vill jag sägaatt jag inte finner anledning att ta det.När det gäller klimatfrågan och den närmare ut-formningen av den svenska klimatpolitiken är den,som interpellanten vet, föremål för en parlamentariskutredning, den s.k. klimatkommittén. Jag tänker hellerinte föregripa denna utredning.Anf. 113 ():Fru talman! Jag vänder mig först till näringsmi-nistern. Jag är mycket väl medveten om att det inte ärså lätt att kommentera ett projekt som är av kommer-siell natur och där det inte föreligger någon ansökan.Det andra projektet, som ABär involverat i, ligger kanske närmare till hands efter-som det berör ett helägt dotterföretag till ett helägtstatsföretag, nämligen . Men där före-ligger alltså ingen ansökan.Likafullt skulle det kunna tänkas att det finns un-derhandskontakter. Det krävs, om jag har förståttlagstiftningen rätt och blivit rätt informerad, att dethela klassificeras som ett riksintresse. Det är det somär knutpunkten. Då drar det kanske i väg med intres-sen för nya energibeslut att använda naturgas som enstorskalig energikälla i ett läge där möjligtvis kärn-kraften är avvecklad och energin tar slut.Fru talman! Beträffande för-tröstan på att naturgasen från skulle kunnautgöra en minskning av växthuseffekten eller kol-dioxidutsläppen i kan jag hålla med om det.Kolet är ju till stor användning när man framställerenergi.Men, , det finns ju i så fall andravägar än att dra den här ledningen på svenskt territo-rium. Man kan ju dra den genom och då ärvi kvitt frågan och dess implikationer av möjlig an-vändning i . 114 ():Fru talman! För det första förvånar det mig att Ha-rald , som är en så varm anhängare av enfri marknad, är så misstänksam mot fria marknads-krafter när de prospekterar i kommande eventuellaaffärsmöjligheter.När det gäller min förtröstan vill jag säga att detredan nu är ett faktum att den ryska naturgasenströmmar in i . Vad de nu eventuellt vill göraär att komplettera med en nordlig dragning. Där för-enas du och jag, om jag har förstått rätt, i att vi tyckeratt en sådan transitledning är onödig på torrmark. Omde vill dra den genom är det ju deras be-kymmer och deras miljarder som satsas.Det finns en energiöverenskommelse. Det finnsmöjligheter i förhandlingar och diskussioner mellanpartierna att ändra energibeskattningen på ett sådantsätt att det även i fortsättningen missgynnar fossilabränslen.Jag har alltså förtröstan och tror på den bredamajoritet som finns i de här frågorna.Anf. 115 Näringsminister ():Fru talman! Jag vill bara kort säga att jag anser attjag inte kan göra någon kommentar heller när detgäller Nordic Gas . Det är ett kommer-siellt projekt. Det görs av och andra i regi-onen, och det är EU-stött. Det finns ingen anledningför mig att kommentera det . Vi får avvakta tillsvi får ansökningarna. Vi får använda den procedursom vi har i - det är viktigt att vi har den -där vi kan ta hänsyn till miljöintressen och andraintressen.Men, än en gång, detta måste ske på kommersiellgrund.Anf. 116 ():Fru talman! Jag konstaterar alltså att det i dagslä-get inte går att få ett besked huruvida en storskaligsatsning på naturgas är av riksintresse eller inte iSverige. Skälen till det kan växla.När det gäller konstaterar jaghans förtröstan på att naturgas är bra i . Jaghåller med om, där är vi överens, att den inte är bra iSverige. Den skulle kunna utgöra ett direkt hot motde möjligheter som finns när det gäller biobränsle,dess utveckling, dess möjligheter till industriell pro-duktion och till arbetstillfällen.Där är vi överens.Med detta får jag låta mig nöja, och tackar för de-batten.Anf. 117 Näringsminister ():Fru talman! Jag misstänker att med här i kammaren 1988 då fattadebeslut om att såväl små som stora projekt, vad gällergas, skall ske på affärsmässig grund, dvs. Det är företag som får söka. Det är företagsom har att pröva detta.Överläggningen var härmed avslutad.11 § Svar på interpellation 1998/99:97 om a-kassa till missionärer och biståndsarbetareAnf. 118 Näringsminister ():Fru talman! menar i sin inter-pellation att reglerna bör ändras så att alla biståndsar-betare och missionärer har rätt till arbetslöshetsersätt-ning vid hemkomsten från ett utlandsuppdrag. Hananser att det är angeläget att biståndsarbeten sprids påandra organisationer utanför staten. Han ser en all-varlig risk att rekryteringen av biståndsarbetare ochmissionärer försvåras om de inte har ett gott skydds-nät vid hemkomsten.Jag har stor respekt för det angelägna arbete somutförs av biståndsarbetare och missionärer. Det rör sigmånga gånger om undervisning, sjukvård och annanhjälp till människor som lider brist på praktiskt tagetallt som vi i västerlandet tar för självklart.När det gäller arbetslöshetsförsäkringen finns deten grundläggande princip för när ett arbete får tillgo-doräknas. Så är fallet för arbete som utförs i Sverige.Genom socialavgifterna bidrar arbetstagarna ge-mensamt till kostnaderna för arbetslöshetsförsäkring-en. Huvudregeln är alltså att arbetet skall ha utförts iSverige för att få ligga till grund för arbetslöshetser-sättning, men även vissa arbeten utförda i utlandet fårtillgodoräknas. Sådana arbeten är t.ex. arbete hosarbetsgivare med säte i , om lön utbetalasdärifrån, och biståndsarbete för vilket Sida eller an-nan statlig myndighet står för lönekostnaderna.Runar vill att alla biståndsarbetare ochmissionärer skall få arbetslöshetsersättning vid hem-komsten.Dagens arbetslöshetsersättning gör ingen skillnadpå svenskar, nordbor, européer och andra. För grund-beloppet finns inget krav på medlemskap i svenskarbetslöshetskassa. Arbete som är tillgodoräknings-bart i den svenska försäkringen ger i princip ocksårätt till inträde i en svensk arbetslöshetskassa.Om kravet på arbetsplatskoppling till heltskulle slopas skulle arbete av vem som helst utförtvar som helst i världen tillgodoräknas för arbetslös-hetsersättning i som om det vore utfört iSverige. Några socialavgifter till finansiering av densvenska arbetslöshetsförsäkringen har i de fallen inteinflutit.Det kan sägas att undantaget kunde avse endastbistånds- och missionsarbete. Emellertid synes detknappast rimligt att biståndsarbetare och missionärerfrån andra länder endast på denna grund skulle kunnatillgodoräkna sig sitt arbete i den svenska arbetslös-hetsförsäkringen.Lika främmande känns det att just för biståndsar-betare och missionärer knyta rätten att tillgodoräknaarbetet till personens svenska nationalitet.Att begränsa rätten att tillgodoräkna arbetet till eneventuell tidigare tillhörighet till den svenska försäk-ringen på grund av ett tidigare arbete blir ocksåmärkligt, eftersom det i försäkringen i princip endastär det senaste arbetet som tillgodoräknas.Redan i dag är arbete utfört i utlandet tillgodoräk-ningsbart i den svenska arbetslöshetsförsäkringen omarbete utförts hos arbetsgivare med säte i ochlön utbetalas därifrån. Det är alltså fullt möjligt försvenska biståndsorganisationer och församlingar attanställa personer för biståndsarbete eller mission.Därigenom uppnås en del av den variation av organi-sationer för bistånd och mission som efterfrågar.Mot bakgrund av vad jag nu sagt har regeringeninte för avsikt att föreslå någon ändring avlagen om arbetslöshetsförsäkring vad gäller arbeteutfört i andra länder.Anf. 119 , som har framställt interpellatio-nen, förefaller inte finnas på plats här i salen. Tilldenna interpellationsdebatt har även sitt deltagande. Jag ger ordet till henne.Anf. 120 ():Fru talman! Jag får å vägnartacka för svaret, även om jag tycker att det var ensmula märkligt. Det som gås igenom i svaret är da-gens a-kasseregler för biståndsarbetare och missionä-rer, och de är ju väl kända. Det som jag förmodar attRunar har avsett i sin interpellation är deregler som är aviserade i den statliga utredning varsförslag nu är ute på remiss. Bakom den står visserli-gen varken eller Arbetsmark-nadsdepartementet, utan den har sitt ursprung i Soci-aldepartementet, och dess huvudbetänkande har be-teckningen SOU 1997:72.Även om det är fråga om ett annat departementhar jag utgått från att den ena sidan av regeringen vetvad den andra sysslar med och att man har kommuni-kation mellan de olika departementen. Den utredningsom jag förmodar att avser bärnamnet Utredningen om socialförsäkringens person-krets. Man har aviserat socialförsäkringsutskottet omatt proposition skall komma i april månad.Den stora stötestenen i förslaget är att missionäreroch biståndsarbetare enligt utredningen skall ha rätttill a-kassa endast om deras utlandsvistelse understi-ger . Det är en . Detta skulleinnebära att man ställde en massa människor införsvåra beslut och att de biståndsorganisationer som är verksamma skulle få stora rekryteringssvårig-heter.Jag vet inte hur jag skall tolka svaret. Har BjörnRosengren inte kännedom om det här, eller fungerarinte kommunikationen mellan departementen? Jagskulle vilja fästa ministerns uppmärksamhet på attäven om det handlar om en liten grupp personer, baraungefär 1 500, gör de ett arbete som uppskattas ocksåav riksdag och regering.Vi hörde utrikesministern här i går tala om värdetav biståndsarbetarnas insatser. Gränslinjen mellanSidaarbetare och biståndsarbetare i ideella organisa-tioner är inte tydlig, utan deras verksamheter gårtvärtom väldigt mycket in i varandra. Sida stöder enmängd projekt som drivs av ideella biståndsorganisa-tioner. Här finns en samverkan som det har uttalatsmånga positiva ord om. Mer och mer av Sidabistån-det kanaliseras den här vägen.Om man genomförde det förslag som är aviserat iutredningen, skulle rekryteringsproblemen för bi-ståndsorganisationerna bli betydande. A-kassan kostar väldigt lite för den här gruppen. Det ärett litet antal människor som det handlar om. Flertaletär väldigt välutbildade och brukar inte ha problemmed att få jobb när de väl kommer hem, men försla-get skulle få förödande konsekvenser för rekryte-ringsmöjligheterna framöver.Jag hoppas att jag kan tolka ministerns svar så attdet här förslaget är skrinlagt.Anf. 121 ():Fru talman! har i stort sett sagt detsom också jag hade tänkt säga. Jag skall bara ge någ-ra exempel.Jag tackar för svaret, även om det faktiskt är litemotbjudande att göra det. Jag är lite besviken pånäringsministerns svar på min interpellation. Kanskehar näringsministern så många frågor av betydandeart att svara på att missionärer och utlandsarbetareinte får en framskjuten plats. Jag tycker att det ärväldigt synd, eftersom de bedriver en för Sverigemycket viktig verksamhet. Detta anser inte minstFolkpartiet liberalerna, som har internationellt arbeteoch frisinne på sitt partiprogram och värnar om detta.Jag nämner inte några konkreta förslag, eftersomde förslag som jag tycker att vi här skall diskutera ärdesamma som de som här har nämnt. Jag blirlite ledsen när jag i svaret läser att huvudregeln är attarbetet skall ha utförts i . Tänk om näringsmi-nistern kunde ändra orden "i " till "för Sveri-ge"! Det skulle vara av betydande värde för dem somutför sådant här arbete.I den del av där jag bor, som ju är ett fri-sinnat centrum, är ideellt arbete något mycket viktigt.Jag kan nämna ett par namn. Familjen hargjort betydande insatser för räkning iEtiopien. har man där byggt uppbåde sjukhus och skolor.Man har ingen tanke på ersättning eller på de kas-saregler som gäller när man kommer hem. Man gersig i väg med sin fru eller sin man, och tarman med sig sina barn. Som skollärare vet jag hurbarnen i det här fallet hade det när de vistades i Etio-pien. De bodde från sina föräldrar under gans-ka svåra förhållanden. När man kommit hem igen harman sedan försökt komma tillbaka i ett normalt liv.Familjen tog vid efter familjen var en fiskarfamilj från som hadeflyttat upp till oss. Man fortsatte missionsarbetet iEtiopien men tänkte naturligtvis inte på sin egenvälfärd. Man åkte ut för att biståndsarbeta för Sveri-ge.Folkpartiet liberalerna tycker att vi måste ta handom dessa människor på ett annat sätt än vad somframgår av det interpellationssvar som jag fått avnäringsministern. Jag tycker att vi skall byta ut orden"i " mot "för ". Ändra de regler somgäller för sådana som kanske skall stämpla ut! Vifick för sedan höra att det skulle bli nyamöjligheter. Jag tycker att även utlandsarbetare somarbetar för borde omfattas av samma reglersom de andra. Se över detta regelsystem, näringsmi-nistern! Det skulle vara bra för ministern själv, förpartiet och för . Jag tror inte vi kan arbetaefter sådana regler som gäller på detta viktigaområde.Vi är för internationellt arbete. Människor somställer upp bör tas om hand på ett bättre sätt än vadsom redovisas i svaret. Jag lovar att vi skall åter-komma i ärendet.Anf. 122 Näringsminister ():Fru talman! Jag vill först säga att ingen fråga ärmindre viktig än någon annan fråga på Näringsde-partementet. Även missionärernas arbetsförhållandenär alltså viktiga. Men jag tror att det här föreligger ensammanblandning.Det som har tagits upp av tidiga-re är ett förslag till lag om socialförsäkringar. Dethandlar om ett förslag att missionärer och biståndsar-betare som har varit borta skulle mistaarbetslöshetsersättningen. Sjukförsäkringen är bo-stadsbunden. I förslaget ingår att sjukförsäkringenavlyfts , och det är det som interpellantentar upp.Arbetslöshetsförsäkringen är kopplad till att manhar lön i och betalar sina sociala avgifter sommedlem i en a-kassa. Om jag förstått interpellantenrätt - och det tror jag att jag har gjort - skulle man harätt att få a-kasseersättning sedan man kommit hemefter ett utlandsuppdrag där man inte har haft Sverigesom arbetsgivare och där lön inte utbetalats därifrån.Det säger jag nej till. Regeringen kommer inte attlägga fram något sådant förslag.Sedan har jag alltid trott att det mycket viktiga ar-bete som görs inom missionen inte görs i första handför utan för det land som man vistas i.Anf. 123 ():Fru talman! Jo, det görs för det land som dessamänniskor vistas i och för missionen. Jag tycker attdet är samhällets plikt att se till att människor som tarett sådant ansvar även omfattas av svenska trygghets-regler. Jag tror att ni uppskattar att det görs sådanainsatser, om det nu är inom Röda korset eller på mis-sionsfältet.Det är synd att ministern svarar att detta inte skallåtgärdas på något vis. Jag tycker nog att orden "iSverige" skulle ändras till "för ". Man bordeta hänsyn till missionsarbetare och u-landsarbetare.Jag har ett exempel från . I mitthus bodde det då en läkare. Han var missionärsläkareoch hade hand om 200 patienter på ett sjukhus i Tan-zania. Han jobbade inom den svenska sjukvården för att få ihop pengar tilldetta sjukhus. Han omfattades av trygghetsreglerna.Men hur många tänker på att skaffa sig ett egetskyddsnät när de ger sig ut i världen? Vi i det härlandet har råd att ta hand om människor som ger sigut för att hjälpa till där behoven finns.Anf. 124 ():Fru talman! Jag förstår att vi avser lite olika saker,och jag. Jag fick inget svar på minfråga, men faktum är att den utredning från Socialde-partementet som jag hänvisade till berör även BjörnRosengrens departement. Många remissinstanser harönskat att de arbetsrättsliga frågorna lyfts ut och attde skall behandlas separat.Jag skulle gärna vilja ha en liten förhandsavise-ring om hur ministern ställer sig till den tanken. Skallnuvarande a-kasseregler, som gäller för biståndsar-betare som har en svensk organisation som bas, gällaäven fortsättningsvis? Eller skall denna inskränkningom att a-kassa bara skall vara giltig gällaframöver? Kommer det ett sådant förslag från Nä-ringsdepartementet?Jag ser att skakar nekande påhuvudet, och det gläder mig storligen. Här liggernämligen den stora stötestenen och farhågorna införframtiden för missionsarbetare/biståndsarbetare. Detskulle vara förödande för svenskt bistånd om manhamnade i den belägenheten. Men jag tar huvudskakningar som mycket positiva teck-en.Kristdemokraterna har redan i sin budgetmotionaviserat att vi kommer att avvisa ett dylikt förslag ochbjuda ett hårt motstånd, men vi kanske inte ens behö-ver ta fram det.Anf. 125 Näringsminister ():Fru talman! Jag vill uppmana kristdemokraternaatt använda krutet på annat. Vi kommer icke att ändradetta.Överläggningen var härmed avslutad.12 § Svar på interpellation 1998/99:98 om regi-onalpolitiken och befolkningsutvecklingenAnf. 126 Näringsminister ():Fru talman! har frågat mig om re-geringen har för avsikt att:- snabbt lämna förslag som underlättar för företag-samheten i glesbebodda landsbygdsområden,- vidta åtgärder för att förhindra långtgående servi-ceförändringar för landsbygdsboende samt- ge den regionalpolitiska utredningen extra resur-ser för att arbeta in förlorad utredningstid.Fru talman! Låt mig först konstatera att nu växerSverige. Sysselsättningen har under det senaste åretökat med 95 000 personer och arbetslösheten bedömsfortsätta minska även . Mentillväxten kommer inte hela landet till del. Det ärdärför ytterst viktigt att det kontinuerligt sker ettarbete för att utveckla regionalpolitiken.Regeringen känner ett stort engagemang för attskapa goda förutsättningar för människor att bo, ar-beta och bedriva studier i hela . Regionalpoli-tiken är en högt prioriterad uppgift. Det är vik-tigt att service och kommunikationer fungerar till-fredsställande i gles- och landsbygd. Det är ocksåviktigt att drivkrafterna för företagande är sådana attmänniskor startar och driver företag även i de mestutsatta regionerna.För närvarande sker ett arbete på flera fronter föratt förbättra villkoren för företagare och skapa regel-verk som underlättar näringslivets utveckling i helalandet. Det är härvid naturligtvis viktigt att ta särskildhänsyn till företagandets speciella villkor i gles- ochlandsbygd. Detta är en huvudlinje som inte ändras avde förändringar som gjordes av reglerna för nedsattasocialavgifter . Bl.a. EG:s statsstödsreglergjorde det nödvändigt att ta bort de nedsatta socialav-gifterna för vissa branscher.För att näringslivet skall växa krävs både att rege-ringen tillhandahåller lämpliga verktyg och att regio-nala och lokala aktörer använder sig av dessa. De somverkar i en region har själva störst möjligheter attanpassa strategierna efter förutsättningarna. Därförhar regeringen initierat arbetet med regionala tillväx-tavtal. Arbetet i samband med tillväxtavtalen harhittills varit mycket kreativt. Inom de partnerskapsom etablerats finns nu goda möjligheter att bedrivaett fruktbart utvecklingsarbete.Elver oroar sig för serviceförändringar pålandsbygden. Han nämner som exempel förslag om att minska den kassaser-vice som lantbrevbärare tillhandahåller. Jag villframhålla att utredningen har givit förslag till en för-ändrad kassaservice och att postservicen inte berörs ibetänkandet. Som statsrådet nyligenskrivit i olika frågesvar skall utredningens förslag nuberedas i Regeringskansliet.Regeringen har fattat beslut om att till-sätta en regionalpolitisk utredning. Det är med stortintresse som jag ser fram emot vad utredningen kankomma att föreslå. Utredningen skall bl.a. särskiltbehandla glesbygdens och landsbygdens framtidautvecklingsmöjligheter. Den skall också behandlavilken roll olika näringar kan väntas få för sysselsätt-ningen och den ekonomiska tillväxten i dessa områ-den.Naturligtvis kommer kommittén att få tillräckligautredningsresurser för att kunna fullgöra sitt uppdragi tid.Anf. 127 ():Fru talman! Först ett tack för svaret, men låt miggenast erkänna att jag är besviken på innehållet. Dethar ju gått sedan interpellationen framställ-des, och när svaret dröjde ingav det mig förhoppning-ar om att det skulle innehålla mycket mera substansän vad detta avmätta och relativt tunna svar gjorde.Jag ställde tre frågor som är av utomordentlig be-tydelse för stora delar av vårt land.Just nu rullar flyttlassen från inland,från mellansvenska bruksorter och från de södra land-skapens svagare delar. De som flyttar är ofta ungaoch/eller människor som har förlorat jobben.