prot · GM0956 · 1999-02-16 00:00:00 — Regeringenhar också möjligheter att tillföra kommunerna kun-skaper om kvalitetssäkring.Är beredd att ge Byggforskningsrå-det medel så att man kan stimulera projekt med håll-bar sanering av skolor och daghem? Detta kan görasdels med hjälp av den kunskap som redan finns, delsgenom forskningsinsatser för att ytterligare beläggaorsaker till sjuka hus och vilka saneringsåtgärder somär lämpliga i olika fall.Vid invigningen av Innemiljöåret i sa-de statssekreterare att medel skallavsättas för direkt allergisanering. Kristdemokraternahar begärt att skall avsättas fördirekt sanering av bostäder, skolor m.m., men har fåttavslag på denna begäran. Det verkar nu som om viockså ekonomiskt är inne på samma linje. Vi harstora förväntningar på regeringens vårproposition vadgäller frågorna om innemiljön.Anf. 63 Miljöminister ():Herr talman! Jag är själv otålig i den här frågan,precis som interpellanten. Jag upplever starkt viktenav att uppmärksamma innemiljön. Jag brukar självsäga att tidigare var innemiljön ute och utemiljön varinne. skall vi se till att även innemiljön blir inne.Jag har vid ett flertal tillfällen med stor responstagit upp frågan om allergier. Även interpellanten ärinne på denna fråga. Att barnallergierna ökar ochökar är en oerhört stark varningssignal. Där råder enpositiv utveckling för barns hälsa i övrigt, men påallergiområdet sker det en ökning. Det måste sporraoss alla till krafttag, både att finna orsakssambandoch att sätta in åtgärder. Jag kommer att ta en diskus-sion med kommunerna om just skolmiljön - sominterpellanten nämnde.Vi skall inte ha någon diskussion om vem somkan ge kommunerna bäst resurser. Jag delar inte in-terpellantens synpunkt på regeringens beredvillighetatt ge kommunerna resurser.Anf. 64 ():Herr talman! Jag blir glad att miljöminister säger att barnallergierna skall uppmärksam-mas och att det skall ske diskussioner med kommu-nerna.Jag vill ytterligare slå ett slag för forskningsinsatser i insatsområdet Det sundahuset. Jag har själv försökt att studera området, ochjag har lärt mig en hel del. Det handlar om målinrik-tad kunskapsuppbyggnad och tvärvetenskaplig forsk-ning. Det är nödvändigt för att uppnå preciserade mål- vissa , och vissa . Här finnsforskare från områdena arkitektur, medicin, kemi,beteendevetenskap, bygg- och installationsteknik. Därsker också juridisk och ekonomisk forskning. Alltdetta sker i nära samverkan med de organisationersom jobbar praktiskt inom området.Man trodde att finansieringen skulle bli 30 miljo-ner kronor . Den är nu nere i 10 miljoner kronorper år. Skall det nu bli en breddning till samhällsve-tenskaplig och humanistisk forskning över hela dettvärvetenskapliga området måste det bli ett nationelltprogram. Det handlar fortfarande om att klarläggarisker för uppkomst av de allt vanligare allergiernaoch annan överkänslighet. Miljöfaktorerna är ocksåbesvärande när en allergi redan finns. Det måsteuppmärksammas vad som kan förvärra en redan ut-vecklad allergi.Regeringen har gjort bra satsningar på ekologisktbyggande. Där har regeringen gjort bra saker. Detområdet kommer säkert att utvecklas. Här kommerdet säkert att bli nya tekniska lösningar där det finnsbegränsade erfarenheter. Därför är det viktigt medexperiment- och demonstrationsbyggande så att detverkligen går att följa upp byggnationerna. Det måsteske vetenskapliga analyser så att inte nya problemskapas. Därför borde det vara rimligt att sätta av 10 %av det som satsas på allergisäkert byggande för justvetenskapliga insatser, så att det går att göra uppfölj-ningar och att erfarenheterna sprids.Kriterierna för fuktproblem är fortfarande osäkra.Hur mycket bidrar fukt till biologiska och kemiskaangrepp som kvalster, mögel eller emissioner? Oklar-heter finns när det gäller att bedöma konsekvensernaav ny teknik baserad på naturnära lösningar, som oftahänger samman med det ekologiska byggandet.Miljöministern visar i sina beslut att byggforsk-ningen är viktig. Kraven på att mäta kvalitet kommeratt följas upp. Miljöministern kommer förhoppnings-vis att gå i bräschen för att hjälpa kommunerna attskapa kvalitet och stimulera demonstrationsprojektoch experimentbyggande. Jag tycker att svaret omexperimentbyggande var för vagt. Jag vill att minis-tern tar ett bättre tag i den frågan. Det gäller ocksåtillämpningen av EU:s byggproduktdirektiv. Jag fickett vagt svar. Ministern sade att det kommer att taytterligare . Vilka påtryckningsmedel använ-der ministern för att kunna snabba upp utvecklingenav EU:s byggproduktdirektiv?Anf. 65 Miljöminister ():Herr talman! Det kommer att ta ytterligare någotår. Det går inte att snabba upp det hela. Det är rentpraktiska problem som måste lösas på vägen. Detkommer att ta en viss tid.Jag håller med om att mina svar borde ha varit litemer precisa. Jag har haft ansvaret för den delen avbostadsfrågorna . Jag har haftansvaret för under drygt enmånad. Jag försöker nu att arbeta över hela fältet föratt hitta en bra, uthållig och slagkraftig politik påområdet.Jag skall gå vidare för att genomföra EU:s bygg-produktdirektiv. Jag har med utgångspunkt i Bover-kets material från projektet för hälsa och miljöett antal frågor som jag vill utveckla. Det är bl.a. attöka kunskaperna om sambandet mellan ohälsa ocholika egenskaper hos bostäder, skolor och daghem.Det gäller att identifiera vilka åtgärder som är avstörst betydelse för att främja god inomhusmiljö ochta lämpliga initiativ på området. Det gäller att över-väga en gröndeklaration av bostäder.Jag skall stimulera resurser för energieffektivise-ring med upprustning av befintlig bebyggelse ochsamtlig nybyggnation. Jag skall stimulera forskningom hållbart byggande, inte minst via . Där är vi överens om att de gör och kan göramycket värdefulla insatser.Jag skall stödja Bo 01, den stora europeiska bo-mässan i . Den kan föra diskussionen ochtillämpningen framåt på dessa viktiga områden.Jag skall ta upp en dialog med byggsektorn omhur tillgänglig kunskap när det gäller byggteknik förbättre inomhusmiljö kan tas till vara bättre på vid ny-och ombyggnation, om miljödeklaration av byggma-terial, om ökat kretsloppstänkande vi ny- och om-byggnation och metoder att öka kvaliteten i byggpro-cessen och frivilliga åtaganden kontra lagstiftning.Och jag nämner det här för att visa att jag försökersätta in de frågor som vi nu diskuterar i ett bredaresammanhang för att förbättra inomhusmiljön och föratt se till att få en bättre byggprocess, en bättre ut-vecklingsprocess, bättre byggnader, kontor, lokaleroch bostäder samt naturligtvis för att stimulera expe-rimentbyggande. Och jag hoppas att jag nästa gång viträffas i den här situationen kan ge lite mer konkretabesked om vad vi faktiskt kommer att göra.Anf. 66 ():Herr talman! Jag tackar för det svaret.Det är ju så att människor förväntar sig att må brai sina bostäder. Ingen vill bli sjuk i bostad eller skola,och vi tillbringar faktiskt av vår tid inom-hus.Nu vet jag att miljöministern skall besö-ka min hemkommun, kommun, och då villjag gärna skicka med några saker till. Det är faktisktså att den upplevda inomhusmiljön skiljer sig syste-matiskt mellan män och kvinnor. Kvinnorna besvärasmer av innemiljöfaktorer. I kommun kännerman mig som en person som vill arbeta också förkvinnors bästa.Byggforskningen är verkligen också ett områdedär människa och teknik förenas. Det finns alltså enhumanitär sida. Det handlar inte bara om teknik, utanmänniskan är det centrala. Mycket som skaparnytänkande kan skapa problem , och därförbehövs det hjälpmedel för att kunna simulera ochanalysera luftkvaliteten inomhus. Man måste se byggnaden i sin helhetnär det gäller olika tekniska lösningar och deras ener-gihushållningseffekt, och för att kunna utveckla ettekologiskt byggande och ett hållbart samhälle måstemetoder och hjälpmedel utvecklas som kan tillfreds-ställa båda behoven, nämligen ett gott långsiktigtinomhusklimat och ett långsiktigt lågt energibehov.Därmed vill jag hälsa miljöministern välkommentill . Det är synd att jag inte själv ärhemma då.Anf. 67 Miljöminister ():Herr talman! Tack så mycket för den välkomst-hälsningen! när jag vet att det är din hemkommun,, så blir det ännu trevligare att åka till !Slutligen kan jag också konstatera att vi ocksåförenas i viljan att förbättra för kvinnorna.Överläggningen var härmed avslutad.14 § Svar på interpellation 1998/99:117 omkommunal skatteutjämningAnf. 68 Statsrådet ():Herr talman! har frågat om vilkaåtgärder jag avser bidra med för att minska den regi-onala omfördelning som pågår. Med detta förstårjag den folkomflyttning till storstäder och större stä-der han nämner.Rolf Kenneryds andra fråga gäller om jag avseratt kraftfullt försvara principen om att ett ordentligtkommunalt skatteutjämningssystem behövs för att geförutsättningar för en likartad service ihela landet.Rolf Kenneryds tredje fråga gäller om jag avseratt förelägga förslag till ändringar i nuva-rande tekniska utformning huvudsakligen baserad påframlagt utredningsbetänkande.Den kommunala skatteutjämningsutredningen till-sattes med uppdrag att följa upp, utvär-dera och utveckla det bidrags- och utjämningssystemför kommuner och landsting som trädde i kraft den1 . Enligt direktiven skulle kommitténlämna förslag till förändringar för att förbättra sys-temets förmåga att skapa likvärdiga ekonomiskaförutsättningar för kommuner respektive landsting.Uppdraget gällde i första hand systemet för kostnads-utjämning.Kommittén överlämnade betänkandet Kostnads-utjämning för kommuner och landsting (SOU1998:151) . Betänkandet harskickats på remiss till samtliga kommuner och lands-ting samt ett antal myndigheter och organisationer.Regeringen avser att efter beredning lämna förslagom utjämningssystemet till isamband med vårproposition.Som svar på första fråga vill jagframhålla att de ökade regionala obalanserna är ettstort problem, och att regeringen därför vidtagit enrad åtgärder för att motverka dessa. Den långsiktigtviktigaste åtgärden är att regeringen utfärdatdirektiv till en utredning om den framtida regional-politiken. Utredningens uppdrag är bl.a. att utarbetaen strategi för regional balans och lämna förslag tillmål för den framtida regionalpolitiken och föreslåvilka olika medel som behövs för att uppnå dessamål. Jag vill också peka på att regeringen initierat ettomfattande arbete med regionala tillväxtavtal i allalän. Det är min uppfattning att de kommuner som,trots de åtgärder som vidtas, kommer att ha enkraftig befolkningsminskning även fortsättningsviskommer att behöva kompenseras för detta i utjäm-ningssystemet.Utjämningssystemets syfte är att skapa likvärdigaförutsättningar för alla kommuner och landsting attbedriva sin verksamhet. Inte minst inkomstutjäm-ningen gör systemet till ett viktigt instrument för atttillförsäkra alla delar av landet att få del av den eko-nomiska tillväxten. Som svar på fråga vill jag därför säga att utjämningssystem-et är en fundamental förutsättning för att kommuneroch landsting i hela landet tillförsäkras ekonomiskaförutsättningar att ge sina medborgare en god kom-munal service.Rolf Kenneryds tredje fråga gäller utformningenav förslagen till förändringar i systemet. Regeringenkommer vid beredningen att pröva de synpunkter sominkommer , men jag vill i nulägetinte gå in i en sakdiskussion om hur förslaget omkostnadsutjämningen skall utformas.Anf. 69 ():Herr talman! Jag ber att få uttrycka ett lite lågmälttack för svaret. Lågmäldheten föranleds av att svaretär oväntat tunt på substans. Jag hade förväntat mig attstatsrådet skulle ha kunnat redovisa några egna fun-deringar över vad statsrådet själv kan åstadkommainom sitt ansvarsområde för att minska de regionalaobalanserna.Men det enda statsrådet hänvisar till i svaret pådelfråga ett är regeringens utredningsdirektiv och deregionala tillväxtavtalen. Jag vill peka på att det härju icke enbart är fråga om långsiktiga åtgärder, utandet krävs också snabba sådana.Jag hade förväntat mig att statsrådet skulle hakunnat exemplifiera inom sitt ansvarsområde om t.ex.ökat lokalt inflytande inom arbetsmarknadspolitiken.Det skulle ha kunnat exemplifieras med ökat utnytt-jande av projektmedel, finansierade nationellt ellergenom EU eller både och, med och lands-tingskommunal medfinansiering såväl som närings-livsmedverkan. Har statsrådet några egna funderingareller åtgärder under beredning, eller lutar sig statsrå-det enbart mot regeringens samlade utredningsstrate-gi?Svaret på delfråga två är mera distinkt och sub-stantiellt. Det välkomnar jag. Frågan var om statsrå-det avser att kraftfullt försvara principen om att ettordentligt kommunalt skatteutjämningssystem behövsför att ge förutsättningar för en likartad kommunalservice i hela landet. Jag tolkar svaret som att statsrå-det svarar ja på den frågan, även om han användeandra ord än dem jag har använt. I så fall råder dethär en samsyn oss emellan, och det gläder mig.I praktiskt taget alla debatter i detta ämne spelarfrågan om vem som vinner eller förlorar på olikaförändringar en betydande roll. Det skymmer syftetmed det kommunala skatteutjämningssystemet. Syftetär ju, precis som statsrådet nämner i svaret, att skapalikvärdiga förutsättningar för kommuner och lands-ting att bedriva sin viktiga verksamhet. Skillnader iskattesats och verksamhetens kvalitet skall alltsåenbart vara beroende av respektive kommuns ellerlandstings förmåga att effektivt sköta sina egna ålig-ganden och av politisk ambitionsnivå. Det kräver etteffektivt verkande utjämningssystem som utjämnarbåde för inkomstskillnader och för strukturella olik-heter mellan olika kommuner.Jag har noterat att när statsrådet har citerats i me-dier i dessa frågor har uttalandena oftast handlat omjust vinna/förlora-perspektivet och nästan aldrig omden principiella grunden för varför vi måste ha etteffektivt verkande utjämningssystem. Jag vill därförfråga statsrådet: statsrådet beredd att i fortsätt-ningen i artiklar och på annat sätt utåtriktat försvaraoch förklara dessa viktiga principer?Jag har respekt för att statsrådet under ett pågåen-de remissarbete inte vill ange hur regeringens förslagtill förändringar av kostnadsutjämning skall utformas.Jag vill bara uttrycka förhoppningen om att regering-en skall förmå sig till att lägga fram ett förslag somstår i huvudsaklig överensstämmelse med det förslagsom nu remissbehandlas.Anf. 70 ():Herr talman! Jag tycker att det var en bra inter-pellation, och jag vill gärna vara med i den här de-batten. Jag har läst igenom svaret och förstår att för-utsättningarna för statsrådet att gå in på konkretaförslag på hur skatteutjämningsförslaget i slutändankommer att se ut kan vara svårt eftersom det pågår enberedning.Jag skulle i alla fall vilja säga ett par saker. Förstoch främst tycker jag att det var ett positivt initiativsom statsrådet tog genom att besö-ka olika delar av landet för att på ort och ställe skaffasig en bild av vilka konsekvenser utjäm-ningssystem har kunnat ge och vilka befarade kon-sekvenser det nya kan komma att ge. harkommunsektorns ekonomi varit hårt belastad underde på grund av saneringen av statensfinanser. Arbetslösheten har nått massarbetslöshets-nivåer. Under de här förhållandena introducerades ettkommunalt skatteutjämningssystem . Det inne-bar att som man gjorde neddragningar ocharbetslöshetssiffrorna ökade förstärktes försämringenav kommunernas ekonomi genom att de som blevutsatta för utjämningsystemet fick mindre statsbidrag.Man får komma ihåg den konsekvensen. Samtidigthar det inneburit att många av kommunerna har medökad arbetslöshet varit föremål för en stark avflytt-ning. Vi har en stark pågående inflyttning tillstorstäderna och en stark pågående avflyttning frånlandsbygden.Med tanke på detta skulle jag vilja ställa en prin-cipiellt viktig fråga. Utifrån de förutsättningar somjag pekade på undrar jag om statsrådet överväger atttillskjuta mer resurser till kommunsektorn för att denskall klara av de senaste årens negativa ekonomiskasituation i kommuner och landsting. Jag skulle ocksåvilja fråga om besöken i de olika kommunerna harstärkt den uppfattning som jag tror finns, att kom-munsektorn i stort lider brist på resurser. Behoven ärför stora för att klara av dem med de resurser somfinns i dag.Anf. 71 Statsrådet ():Herr talman! Jag vet inte vilka tidningar och me-dier som tar del av. Jag har i mångaolika sammanhang sedan utredningen lade fram sittbetänkande försvarat de principiella grunderna förutjämningssystemet. Jag tycker att det är viktigt attgöra det, för ibland hör man i debatten företrädaresom vill bryta upp hela systemet. Då skulle vi hamnai en situation där tillväxtregionerna, de regionernasom växer när det gäller skattekraft och skatteunder-lag, skulle dra ifrån men att förutsättningarna för attklara den kommunala vården, omsorgen och serviceni utflyttningskommunerna, kommuner med svagareskatteunderlag och tillväxt, skulle få sämre förutsätt-ningar att klara sina åtaganden. Grunderna i systemetär oerhört viktiga att försvara: en inkomstutjämningsom är långtgående och som fördelar tillväxtensfrukter jämnt över landet, en kostnadsutjämning somtar hänsyn till både storstadens och tillväxtregioner-nas speciella kostnader och glesbygdens kostnadersamt kostnaderna för de mer utsatta delarna av Sveri-ge.Jag tycker att det ibland har kommit bort i debat-ten om skatteutjämingssystemet att man skall se detsom en del i den totala bidragsgivningen från statenssida till kommunerna. När vi gick över från de speci-aldestinerade statsbidragen till generella statsbidragvar det nödvändigt att konstruera ett utjämningssys-tem för att skapa likartade förutsättningar. Det gårinte att bara rycka ut inkomster och kostnadsutjäm-ningen och inte blicka på de generella statsbidragen.Man skall se det som en helhet.Så till resonemang om tillväxt-frågan och regionalpolitiken i stort. Det är klart att viinte enbart genom utjämningssystemet kan åstad-komma en regional balans. Det krävs andra kraftfullaåtgärder för att motverka den starka befolkningsom-flyttning som vi i är inne i. Jag vill peka påden regionalpolitiska utredningen som en mer lång-siktig fråga. Tillväxtavtalsarbetena ute i kommunernaoch regionerna tror jag kommer att ha väldigt storbetydelse när det gäller att motverka den befolk-ningsomflyttning som vi nu har.Jag tror också att den satsning, som Centerpartietoch socialdemokraterna till rätt stora delar varit över-ens om, på de mindre och medelstora högskolornakommer att ha stor betydelse för att upprätthålla enregional balans framöver. Det är naturligtvis åtgärderinom ett bett spektrum som behövs för att motverkaden kraftiga befolkningsomflyttning som just nupågår i landet.Till vill jag säga att jag bestämde migför på ett tidigt stadium när utredningen presenteradesatt resa runt i landets kommuner i olika delar av lan-det för att inhämta synpunkter, studera förhållandena.Jag tyckte att det var viktigt som ett beslutsunderlagför regeringen framöver vid sidan om de remissvarsom kom in.Hur ser det ut i kommunerna? Ja, det är väldigtblandat. Det finns naturligtvis kommuner som har enrelativt god ekonomisk situation, främst till följd avde kraftiga ökningar som skett av de generella stats-bidragen . ökar vi statsbi-dragen med - 4 miljarder tillnästa år och 2 miljarder . Regeringen skall ivårpropositionen göra en samlad bedömning om hurkommunernas och landstingen förutsättningar är attklara sina åtaganden. Det gäller främst utgiftsåret2002.Anf. 72 ():Herr talman! Jag vill gärna byta tonläge nu ochanföra ett kraftfullt tack till det tillägg som statsrådetgjorde. Det är naturligtvis så att jag har missat en delav den tidningsdebatt som har förevarit. Men mittintryck är det jag redovisade. Det ger mig anledningatt särskilt tacka för tilläggen.Det är helt nödvändigt att vi har ett effektivt ver-kande skatteutjämningssystem som instrument för atttillförsäkra förutsättningar för en hygglig regionalbalans. Jag inser och medger gärna att det kräveråtgärder i ett bredare spektrum än så, men det här ären väldigt viktig ingrediens i detta arbete.Det är så som statsrådet säger, att det i det nuva-rande politiska klimatet krävs ett kraftfullt försvarmot de politiska krafter som vill rasera grundvalarna idet kommunala skatteutjämningssystemet. Vi kom-mer att ta vår del av det ansvaret och försvaret. Jaghoppas, jag har också tilltro till det , att statsrådettar sin del av det ansvaret.När det gäller det breda spektrumet är det själv-klart så att en utbildning som är spridd över landet,inte bara den kommunala grund- och gymnasieutbild-ningen utan också den högre utbildningen, är ett oer-hört viktigt instrument vid sidan av det kommunalaskatteutjämningssystemet. Därutöver vill jag peka påatt småföretagsstimulanser - småföretagen är densektor som egentligen har rejäla förutsättningar attetablera sig och växa i småorterna - ju också är heltnödvändiga såväl på skattesidan som på regelsystem-sidan.Avslutningsvis vill jag till min meddebattör säga att det är viktigt att den kommunala sek-torn har tillräckligt med resurser. Vi har under dengångna mandatperioden varit med och skapat förut-sättningar för att det skall kunna tillföras sådana re-surser. Genom den försvarsuppgörelse som statsrådethänvisade till har vi också gett förutsättningar för att idet längre perspektivet tillföra sådana resurser.Det jag vill påpeka i detta sammanhang är dockatt oavsett hur mycket resurser som tillförs kommun-sektorn kommer betydelsen av ett effektivt fungeran-de skatteutjämningssystem att finnas kvar, alldelesoberoende av nivån på dessa resurser. Det är därförsom vi har anledning att slå vakt om systemet ochdess funktionssätt.Anf. 73 ():Herr talman! Herr statsråd och medebattör ! Visst finns det anledning att ha en solidariskfördelning av resurser så att det hela fungerar påavsett sätt. Diskussionen års skatteutjäm-ningsförslag och även denna diskussion visar att detsäkert finns all anledning att se över om effekternablir de avsedda.Jag utgår ifrån det som statsrådet svarade på minfråga om det fanns anledning att fördela ytterligareresurser, att de resurser som tillförs är tillräckligaoch att det utifrån den bild som statsrådet har skaffatsig finns stora skillnader mellan kommunerna i lan-det. Det finns kommuner som har det relativt bramedan andra kommuner har mycket sämre förutsätt-ningar. Det talar för att systemet kanske inte har fåttavsedd effekt.När man talar om regional balans är det väldigtviktigt att komma ihåg att kommunsektorn fungerarsom en bra utjämnande faktor. Den fungerar ocksåbra när man ser på tillväxt för att skapa ett bra nä-ringsliv. En bra kommunsektor med den service somdet innebär skapar också bra grogrund för fler arbets-tillfällen inom det privata näringslivet.Anf. 74 Statsrådet ():Herr talman! Först några ord om den allmännapolitiken för att åstadkomma en bättre regional balansvid sidan om utjämningssystemet.Jag tycker mig ändå märka en ganska positiv ut-veckling i det avseendet att man börjar se resultat avde mindre och medelstora högskolorna och den sats-ning som där sker. Fler och fler samarbetsprojektknutna till högskoleverksamheten där kommunerna ärmotorn börjar nu att poppa upp.Jag tycker mig också se en väldig kraft på mångahåll i landet när det gäller att engagera sig i arbetetmed tillväxtavtalen. Lokalt ute i kommunerna till-sammans med näringsliv och andra parter inventerarman verkligen och går igenom vilka förutsättningarsom finns just i den egna delen av för att fåen bättre kraft i utvecklingen och fler arbetstillfällenoch för att få en expansion och en tillväxt.Även om statistiken är dyster över de senasteårens utveckling när det gäller befolkningsminsk-ningen i stora delar av landet och de prognoser somlandstingsförbund och andra har gjort, tror jag ändåatt det kan växa fram en motkraft som kan hejdadenna utveckling. Det behövs också naturligtvis åt-skilligt annat, men jag tycker mig se positiva tenden-ser.Sedan går jag över till utjämningssystemet. Cen-tern stod ju i hög grad bakom det nuvarande systemetoch principerna bakom det.