prot · GN0935 · 1999-11-29 00:00:00 — Antalet sysselsatta i översteg den förmotsvarande månader med så mycket som100 000 personer. Denna positiva trend har bestått.Som exempel kan jag nämna att SCB uppskattar attca 70 000 fler är sysselsatta jämförtmed . Glädjande är också attdenna ökning framför allt har skett inom den privatasektorn och att antalet sysselsatta inom tjänstesektornhar ökat stadigt . Dessutom harsysselsättningen ökat bland både kvinnor och män.När det gäller villkoren för hushållsnära tjänsteroch möjligheterna att utvidga arbetsmarknaden inomservice- och tjänstesektorn vill jag först säga att frå-gan inte i alla delar är fullt så enkel som den oftaframställs. Regeringen har att ta ställning till vilkaåtgärder som bäst kan tänkas uppfylla de mål somfinns i form av bättre villkor för företagande, ökadtillväxt och sysselsättning, en god fördelningspolitikosv. Frågan om beskattningen av tjänstesektorn ochav hushållsnära tjänster måste därför prövas i relationtill andra åtgärder som har en liknande inriktning.En av de frågor som tar upp är densvarta arbetsmarknaden och möjligheterna att om-vandla svart arbete till vitt beskattat arbete. Ett av demotiv som framförs för åtgärder inriktade mot tjäns-tesektorn och hushållsnära tjänster är just att de skullekunna minska svartarbetet och möjliggöra en om-vandling av svarta tjänster till vita. Jag håller medElver om att åtgärder mot svartarbete ärmycket viktiga. Att motarbeta och begränsa densvarta marknaden är därför högt prioriterat för rege-ringen. Svartarbete snedvrider konkurrensen tillnackdel för seriösa företag, luckrar upp samhällsmo-ralen och skapar oacceptabla arbetsvillkor för demänniskor som lockas eller tvingas till arbete inomden svarta delen av ekonomin.Omfattningen och strukturen på svartarbetet harkartlagts av bl.a. . De bedömer att11-14 % av befolkningen , eller650 000-800 000 personer, har utfört ett svart arbeteunder 1997 och att det då förorsakade ett skattebort-fall på 20-40 miljarder kronor.Huruvida särskilda åtgärder ska riktas mot tjänste-sektorn och vilken omfattning och utformning sådanaåtgärder i så fall ska ha är inte klart. Rege-ringen avser dock att i nästa skattesamtal ta upp frå-gan om tjänstebeskattningen. För regeringen är detsärskilt viktigt att den frågan förs med utgångspunktfrån att begränsa svartarbetet.Anf. 20 ():Fru talman! Först vill jag tacka för svaret. Det ärkort men om det är kärnfullt i den meningen att detbringar klarhet i de tre frågor som jag har ställt måstejag ifrågasätta.Interpellationen sätter fokus på några fenomensom behöver åtgärdas: Vi behöver fler nya jobb. Vibehöver mer skatteinkomster. Den svarta marknadenmåste med kraft bekämpas.Att ha ett eget jobb har tvåfaldiga effekter. Dettillför vårt samhälle en del nyttigheter och den enskil-de arbetstagaren får uppleva tillfredsställelsen att göranågot meningsfullt för sig själv och andra. Skattein-komsterna behövs mer än någonsin, men inte genomhögre skattesatser eller nya käcka uppslag om vadstaten skulle kunna plocka åt sig av medborgarnasinkomster. Vad vi framför allt behöver är i stället denbreddade skattebas som blir följden om fler lämnarbidragskollektivet och gör en insats för folkhushållet.Den svarta marknaden är en varböld som behöverbåde "opereras bort" och få sin "läkning" då detsvarta blir vitt.Fru talman! När jag läste statsrådets svar en andragång kände jag mig ganska bekymrad. Tonen i svaretär i mångt och mycket ett försvarstal. Effekten avbudskapet från regeringen är att den tröghet som finnsi svaret och, framför allt, i regeringens motvilja motreformer på de här områdena slår mycket hårt motsåväl små företag som verksamhet där kvinnor domi-nerar. Regeringens besked här är ingen upp-muntran för de många som går omkring med entre-prenörens fantasieggande tankar om framtiden.Nu säger statsrådet att det minsann inte är så en-kelt som man tror att utvidga arbetsmarknaden inomservice- och tjänstesektorn. Men vem har påstått det?Vad man skulle kunna kräva av regeringen, efter allahyllningstal som skett till småföre-tagsamhetens fördel och vikten av att det kommer nyajobb, är att det skulle mötas av något annat än enuppräkning av hur många mål som skulle vara upp-fyllda "i form av förbättrade villkor för företagande,ökad tillväxt och sysselsättning, en god fördelnings-politik osv. Frågan om beskattningen av tjänstesek-torn och av hushållsnära tjänster måste därför prövas irelation till andra åtgärder som har en liknande inrikt-ning." Det är, fru talman, faktiskt stora kullerstenarsom statsrådet vältrar fram på den väg som skulle geflera branscher och den samlade småföretagsamhetenen potentiell kick.De flera hundratusen jobb som på de försvunnit från industrin kommer intetillbaka, inte i högkonjunktur och inte heller i en ökadproduktion. Rationalisering och robotisering ikombination med annan typ av teknik ersätterbehovet av mänsklig arbetskraft. Och det är därför såviktigt att ni når fram till nya arbetsmarknader. Då vihar ett uttalat intresse från många medborgare om attfå en arbetsmarknad som skulle underlätta för bådekvinnor och män att göra en yrkesmässig satsning ärdet att beklaga att regeringen mobiliserar så myckethinder. Alla de kriterier som statsrådet anser måsteuppfyllas innan man kan utvidga arbetsmarknadeninom tjänstesektorn, ja, de kraven hade man ju inte påden manligt dominerade arbetsmarknaden. Hurmånga sådana överväganden gjordes då ROT-bidrag iolika former hastigt slängdes in? Inte heller var detnågon hållbar filosofi bakom det nu saligenavsomnade riktade arbetsmarknadsstödet RAS. Mendet var väl inte så noga, för här gäller det att snabbttillgodose intressen både från ett starkt fack och frånen manlig arbetskår.Statsrådet sade alldeles i kammaren: Kvinnorär också människor. Jag hoppas att de får vara jäm-bördiga. Men kvar står att småföretagen har problemmed att komma i gång på grund av regel- och skatte-system. Kvinnliga företagare har det allra besvärli-gast.Anf. 21 ():Fru talman! I debatten om sänkt skatt inom tjäns-tesektorn kommer ofta en väldigt viktig aspekt iskymundan, och det är det enorma behov som finns imånga hushåll av hjälp med allehanda sysslor. Vitalar mycket om sysselsättning och svart marknadosv., men jag tycker att behovet hos konsumenternahar kommit i skymundan.Jag tänker framför allt på det arbete som utförs ihemmen av trötta och slitna småbarnsföräldrar ochanhöriga till gamla som inte har hemtjänst som kanhjälpa dem med livets nödtorft. Det är ett obetaltegenarbete. Jag skulle vilja säga att den största kon-kurrenten till den vita tjänstesektorn är det obetaldaarbete som utförs i hemmen. Det tycker jag är viktigtatt man tänker på så att man inte bara tänker på densvarta sektorn. Enormt många timmar ägnas åt extraarbete som skulle kunna fördelas bland arbetslösa.Jag tänker t.ex. på de hårt ansatta dubbelarbetandesmåbarnsföräldrarna, som i stället för att städa påhelgerna kanske skulle få tid att umgås med sina barn.Jag tänker på barnen i många familjer där bäggearbetar. De skulle kanske få chans att få middag i tidom det fanns någon hjälp för de dubbelarbetandeföräldrarna.Jag tänker på de gamla människor som inte fården hjälp de behöver av när det gällert.ex. att klippa håret eller städa, allt sådant som kan-ske inte har möjlighet att ställa upp med . Det finns många områden där man behöver hjälpsom inte är ekonomiskt möjligt att efterfråga i dag.Jag tror att många människor inser att det är bättret.ex. att en upptagen läkare fick chans att vara kvarlänge på sjukhuset för att hjälpa till med någon pati-ent i stället för att rusa hem och kanske sköta tvätteneller hämta tvätten. Och jag tror att det vore bättre attlärarna fick mera tid med den elev som de så gärnaskulle vilja hjälpa i stället för att rusa hem och hämtabarnen på dagis, som de måste göra.Över huvud taget tror jag att det är viktigt att gede enskilda människorna möjlighet att bättre utveck-las i sina arbeten och höja kompetensen i de yrken dehar och få mer hjälp i hemmet än vad som är möjligti dag. Det är bättre att läkaren arbetar över på sjukhu-set och att någon annan som är bättre på att strykahans skjortor gör det. Och jag tror att det är bättre attsmåföretagaren ägnar sig åt allt det pappersarbetesom ofta måste göras efter en lång arbetsdag i ställetför att räkningar och annat blir liggande. Alla tjänarpå detta både ekonomiskt och mänskligt.Mot bakgrund av detta vill jag fråga statsrådet:När avser regeringen att göra något för att underlättaför alla de människor som behöver avlastning i hem-met?Anf. 22 Statsrådet ():Fru talman! Först vill jag säga att jag inte har nå-got som helst problem med den principiella ingångeni den här diskussionen som både ochElver har. Jag är också övertygad om attdetta att köpa tid är en arbetsmarknad som kommeratt växa och delvis redan har gjort det och absolutskulle kunna göra det mer. Det är därför vi för endiskussion och tillbakaom huruvida den här sektorn ska vara föremål förskattesubventioner och i så fall vilket system som ärdet mest effektiva och hur mycket det kostar. Det skaställas mot väldigt många saker som det också fram-ställs önskemål om här i kammaren och mellan parti-erna. Jag är övertygad om att något system för attsubventionera hushållsnära tjänster kommer, förr ellersenare.Jag skulle vilja rikta en liten uppmaning till attinte överdriva diskussionen så oerhört mycket somjag tycker ibland görs. räknade uppen massa människor som det var synd om - läkaresom jobbade som skulle få någon som strök hansskjortor. Vi får se upp så att inte de som jag tyckergör den här debatten väldigt enkel för sig gör det härtill en pigdebatt, vilket jag är mycket emot och inte i beskrivningen av detta ger dem rätt.Låt oss nu i stället se om vi kan göra fler insatserså att människor kan köpa tid, inte bara när man klip-per sitt hår eller köper en pizza utan också om manvill arbete utfört. Låt oss se vilken nivå på kostnader-na man måste ned till för att inte bara överläkarenutan också barnfamiljer ska ha råd att kunna utnyttjadetta. Detta är min utgångspunkt.Den andra utgångspunkten är att det här är enmarknad som är svart och som gör att vi därmedmister skatteinkomster. Kan ett sådant system göra attvi dessutom får större inkomster till staten är vimånga som vinner på det.Tonen i interpellationssvaret var verkligen inteavsedd att vara ett försvarstal utan en väldigt krassoch bra uppräkning: Se upp nu att inte beskriva ar-betsmarknaden som att det bara är elände. Precis som sade försvinner degamla jobben, och de kommer inte tillbaka. Men detspännande är att de nya jobben växer . Detär inte så att vi har en utveckling på arbetsmarknadensom går åt andra hållet.Nu har också diskussionen vänt, tycker jag, närdet gäller synen på hushållsnära tjänster. uppvaktade mig för sedanoch ville se ett sådant här system riktat just till deäldre som inte kan få de enklare tjänsterna via hem-tjänsten. Det jag säger i svaret är att det här ska upptill diskussion på nästa skattesamtal. En av de viktigautgångspunkterna då är om vi kan minska svartarbe-tet. I grunden är vi överens. Låt oss inte överdrivadetta. Det har varit en lite mer spänd ideologisk dis-kussion åren som har varit. tycker jag äntligen attdet börjar bli en ganska krass och bra diskussion omsvartarbete, vitarbete, en spännande tjänstemarknadsom kan växa fram men framför allt om stressadesmåbarnsfamiljer som skulle kunna få sin tillvaroenklare om det var något billigare att köpa de härtjänsterna. Det hoppas jag på en bra diskussion omnär partierna möts till nästa skattesamtal.Anf. 23 ():Fru talman! Statsrådet beklagar att jag hade upp-fattat svaret som ett försvarstal för alla de hinder somhar funnits , men det var tänkt som någotannat, mera uppmuntrade. Jag kan säga att det var enhögt utvecklad dikretion som statsrådet hade eftersominte jag lyckades fånga in den tanken. Men det varbra att det blev förtydligat.När det gäller de principiella synpunkterna talarstatsrådet så väl om att vi behöver en förändring. Jagtycker att det är bra. Men det finns en diskrepansmellan de välvilliga orden och det som skulle kunnahända. Jag tycker att vi skulle behöva lägga sammaglöd på detta som vi ofta gör när det gäller den man-liga sidan. Det är ingen tvekan om att här lever man-ligt-kvinnligt kvar till kvinnors nackdel.Vi talar ibland om att det är enkelt hushållsarbete,som det kallas för. Men det är sannerligen inte såenkelt, det är mycket kvalificerat. Jag uppskattar atten del nya företag som kommer inom den härbranschen lägger stor vikt vid både serviceanda ochprofessionalitet för att utföra ett jobb som är mycketkrävande. Det ska självfallet ske med både sekretessoch hög diskretion, för det är ett mycket närgångetarbete man har när man går in t.ex. i ett hushåll.Det är därför som jag menar att statsmakten bordelägga manken till och komma med en reform sominnebär att denna sektor kan få expandera i ordnadeformer. Såvitt jag förstår är i alla fall statsrådet motståndare till detta, utan tvärtom vill hon un-derstödja det. Det skulle också föra med sig en radpositiva effekter.Det är sällan som man kan sätta alla plusteckenför reformer, men det är ingen tvekan om att man kangöra det i det här fallet. Det skulle bli fler jobb och ensund skattebas, som vi kämpade för det somMona och jag är överens om, nämligen att densvarta marknaden skulle krympa, om inte försvinna såskulle den ändå bli minimal. Detta är oerhört angelä-get.Den nytillträdde chefen för harsagt att om vi inte får kontroll över svartjobbenkommer de att urholka hela den samhällsmoral ochskatteplikt som vi av hävd har upprätthållit och somär så angelägen om vi ska ha råd att behålla den väl-färd vi i stora delar ändå är så överens om.Nu när det blåser så snåla politiska vindar i mångaavseenden och när det är så många tunga politiskabeslut som måste fattas skulle jag önska att statsrådetoch biträdande näringsministern fattade detta beslut.Kanske skulle hon då rentav gå till historien som densom vidgade arbetsmarknaden på olika områden.Nästan varje svensk säger att detta är angeläget. Jagunnar statsrådet att gå till historien, inte så mycket förhennes egen skull men för de goda effekter som dettaskulle föra med sig.Jag skulle bara vilja ha ett löfte om att statsrådetnu är beredd att lägga in överväxeln så att det händernågonting snabbt, för frågan är brådskande.Anf. 24 ():Fru talman! Statsrådet sade att det växer fram nyajobb inom den här branschen , och det ärsant. Många av de nya företagen som kämpar i bran-schen säljer sina tjänster till stora företag som i sin turger sina anställda möjlighet att utnyttja dessa tjänster,och de anställda förmånsbeskattas för detta. privata tjänsteföretag som säljer sina tjänstertill kommuner som i sin tur utportionerar dem i formav hemtjänstuppdrag till de gamla.Felet är att man måste gå en omväg. De småtjänsteförtagen som växer i tjänstesektorn måste gåvia storföretag eller via kommunerna, och det är enkrånglig väg att gå. Det finns dessutom bekymmermed momsen. Kommunerna behöver inte ta ut momsför en hel del arbete som utförs i den kommunalasektorn, medan de privata företagen måste ta ut momspå sina tjänster, och det gör det hela extra besvärligt.De människor som inte arbetar i de stora företa-gen som kan erbjuda denna typ av tjänster får inte delav dessa möjligheter. Det är därför som jag är såväldigt angelägen om att regeringen skakomma fram till ett beslut om sänkt skatt på dettaområde.Det är ytterligare en aspekt som jag skulle viljafråga statsrådet om. Vad jag kan förstå är regeringeninte intresserad av den möjlighet som EU nu erbjuder,nämligen att man ska kunna ha lägre moms på denhär typen av tjänster. Men regeringen är inte intresse-rad av att delta i det försöksarbetet. Därför vill jagfråga statsrådet: det någon möjlighet till attregeringen omprövar sin negativa inställning till EU:sförsök med lägre moms?Anf. 25 Statsrådet ():Fru talman! Vi får se vilka aspekter, infallsvinkaroch förslag som kommer med i diskussionen närpartierna möts i skattesamtalen. Jag har bara nöjtkunnat konstatera att den här frågan kommer att fin-nas med.Sedan tycker jag att det snarare är begränsningarmed EU:s förslag, både och i omfattning. Men låtoss se vad vi kan enas om, inte bara om förslag omvad som är mest effektivt för att få ned omfattningenpå svartarbetet utan också om prioriteringen mellande många och olika förslag som inte minst ElverJonssons och partier kommer attlägga fram. Jag antar att är fler skattesänkningar änden som vi nu har diskuterat som era partier kommeratt föra fram. Politik innebär alltid ett val mellan vadsom ger mest effekt och vad som är viktigast nu.Det är alltså inte bara jag som ska fatta beslut,som uttryckte det. Jag fortsätter attargumentera eftersom detta också är en principiellfråga som jag tycker att det är viktigt att få en annanaspekt på än den s.k. pigaspekten, och det har detockså blivit.Elver sade att jag skulle lägga i högstaväxeln. Jag är lite känslig för allt som har med bil-körning att göra just . Vi får väl se omjag går till historien för mitt sätt att parkera eller föratt lägga i högsta växeln och få till stånd ett annatsystem för människor som behöver köpa tjänster.Vi får se hur diskussionen går i skattesamtalen.Men jag vill återigen betona att frågeställningen intehandlar om ifall tjänstesektorn ska växa eller inte.Den växer , och den växer väldigt snabbt.Den fråga som det handlar om nu har snarare att göramed om svartarbetet ska kunna minska och om flerfamiljer ska kunna köpa tid till annat. Och det ärdessa aspekter som jag tror att vi är överens om.Anf. 26 ():Fru talman! Statsrådet är så positiv, så det är baraatt önska henne lycka till. Om hon väljer andra färd-medel än de riktigt snabba bilarna kan hon ha högväxel i också på en cykel. Det gäller att vi trampar påhär om det ska hända någonting.Som jag sade tidigare är det en rad plusteckensom kommer fram. Här har tidigare funnits fördomarsom har förhindrat att debatten inte har lett till denhandling som statsrådet nu säger sig vara så klar över,att det behövs en förändring.Mona sade också att det händer mycketinom tjänstesektorn och att denna sektor växer, ochdet är riktigt, men det är inte tack vare regeringensinsatser utan det är trots en hel del som har hänt idepartementen i det förflutna. Och allt är ju inte Mo-na ansvarig för, men det är klart att det harfunnits - inte minst på socialdemokratiskt håll - enovilja att öppna upp här.Det har funnits ett aktivt motstånd från vissafackliga kretsar. Därför var det bra att att har fått enannan inställning, och det hjälper till att driva på i denhär frågan, för den är så stor när det gäller det som viförlorar i intäkter och det som vi tappar i en allmänskatte- och samhällsmoral.Det är klart att i ett läge när fortfarande var tiondevuxen i aktiv ålder står utanför arbetsmarknaden ärdet ingen bra arbetsmarknad. Det behövs nya jobb.När arbetslösheten kostar många tiotals miljarder -kanske både en och två försvarsbudgetar - är det sågigantiska tal att det är bråttom med en reform.Överläggningen var härmed avslutad.7 § Svar på interpellation 1999/2000:34 omteckenspråksundervisningAnf. 27 Utbildningsminister ():Fru talman! har frågat mig vadjag avser att vidta för åtgärder för att göra det möjligtför att eleverna på teckenspråksutbildningen vid Bir-ger Sjöberggymnasiet i ska kunna fort-sätta sina teckenspråkstudier på folkhögskola medstudiemedel trots att de inte fyllt 20 år.Utbildning i gymnasieskolan ger grundläggandebehörighet för högskolestudier. En högskola kaninom ramen för sina resurser anordna utbildning iteckenspråk. Sådan utbildning ges normalt vid Örebrouniversitet där de studerande är berättigade till studi-emedel.Den aktuella teckenspråksutbildningen ges emel-lertid av en folkhögskola och räknas i studiestödshän-seende som gymnasieutbildning. Enligt studi-estödslagen kan studiemedel för sådan utbildninglämnas först fr.o.m. det andra kalenderhalvår det årunder vilket den studerande fyller . Något un-dantag från denna bestämmelse kan regeringen intemedge. De studerande som ännu inte uppnått 20-årsåldern kan i stället få studiehjälp. Studiehjälpenbestår av tre olika bidrag; studiebidrag, inackorde-ringstillägg och extra tillägg. Sammantaget kan stu-diehjälpen för den enskilde individen i vissa fall in-nebära en betydligt högre bidragsdel jämfört medbidragsdelen i studiemedlen.Den nuvarande gränsdragningen mellan studie-hjälp och studiemedel har kritiserats och studiestöds-utredningen har föreslagit en ändrad reglering. Rege-ringen har i en proposition till riksdagenlämnat förslag till ett reformerat studiestödssystem(prop. 1999/2000:10). Regeringen föreslår bl.a. attgränsdragningen mellan studiehjälp och studiemedelbör ändras så att främst sådana utbildningar somfordrar att de studerande för att antas till utbildningenhar ett slutbetyg från en treårig utbildning i gymna-sieskolan eller motsvarande utbildning ska berättigatill studiemedel oavsett ålder. Förslaget innebär enanpassning till utvecklingen inom utbildningsområdetoch överensstämmer i princip med studiestödsutred-ningens förslag.Regeringens avsikt är alltså att skapa en mer än-damålsenlig indelning mellan de studiestödsberätti-gande utbildningarna som klarare skiljer utbildningarpå gymnasial nivå från utbildningar som utgör enpåbyggnad till gymnasieskolan och från högskoleut-bildning eller annan eftergymnasial utbildning. Ettsådant arbete måste göras samlat så att t.ex. alla folk-högskoleutbildningar prövas i ett sammanhang.Avsikten är att det nya systemet ska börja gällafrån . Min förhoppning är att de aktu-ella problemen för vissa elever på teckenspråksut-bildningen vid folkhögskolan i kommeratt försvinna i och med den förändrade gränsdragningtill studiehjälpen som då kan införas. Att göra ettundantag för en viss angelägen utbildning att före den1 komma i åtnjutande av de nya bestämmel-serna kan jag emellertid inte utlova.Anf. 28 ():Fru talman! Jag tackar utbildningsministern försvaret, som dessvärre inte var helt tillfredsställande.Det framkom i sak inget nytt, utan problemenkvarstår för de 28 elever i som eftergymnasiet vill fortsätta sin teckenspråksutbildningmen inte kan det på grund av studiestödsreglerna,som säger att eleverna för den aktuella utbildningenmåste vara för att vara berättigade till studi-estöd. När eleverna går ut gymnasiet är debara 19 år.Jag vill lite grann korrigera utbildningsministern.Frågan gällde inte direkt att eleverna skulle kunnafortsätta sina teckenspråksstudier just på folkhögsko-la. Den planerade påbyggnadsutbildningen i Väners-borg skulle nämligen inte äga rum på folkhögskolautan bedrivas i komvux regi, vilket också framgick avinterpellationen. Men det är möjligt, fru talman, attdetta ej gör någon större skillnad.Utbildningsministern nämner nu som tidigare attutbildning i teckenspråk normalt ges vid uni-versitet, där de studerande är berättigade till studie-medel. Men den utbildningen riktar sig i första handtill de döva och har därför en mer lingvistisk karak-tär. Eleverna i , som kommer från helalandet eftersom riksintag gäller, efterfrågar en merpraktisk utbildning eftersom de kanske ämnar bliteckenspråkslärare, teckentolkar etc.Fru talman! Jag skulle vilja vidga problemet. Dethandlar inte bara om de 28 eleverna i ,varav flertalet kanske lämnar teckenspråkstanken närstatsmakterna vägrar ekonomiskt stöd till den i förstahand önskade utbildningen.Det handlar i förlängningen minst lika mycket omtillgänglighet för funktionshindrade. Det talas med allrätt ofta om att samhället måste bli mer tillgängligtför dessa grupper.I ett frågesvar om just tecken-språket sade vice statsminister . att det är en självklarhet att vi bör göra mer fördem som är döva eller hörselskadade, så att de kankomma till sin rätt i alla de sammanhang de finnsmed i.Tillgängligheten för de döva är dock ej såstor, eftersom det ej finns tillräckligt med tecken-språkstolkar. Det saknas 1 000 teckenspråkstolkar .