prot · GM0966 · 1999-03-10 00:00:00 — Men vi vill på detta sättförenkla kammarens hantering av ärendet.Så till sakfrågorna. Att genomföra en god stads-planering och framgångsrikt fysiskt samhällsbyggan-de kräver stor skicklighet. Stadsbyggnadskonsten ären betydande och viktig konstart som inte alltid stödsav de olika detaljbestämmelser som plan- och bygg-lagen innehåller och dess tillämpningspraxis innebär.Exempelvis är det vanligen inte bästa sättet att rättatill en dåligt komponerad detaljplan att införa långtpreciserade bestämmelser om vilken typ av han-delsverksamhet som skall få bedrivas i olika hus-kroppar.Jag skall inte invända mot påståenden om attmånga kommuner under den senaste 25-årsperiodenhar misslyckats med sin stadsplanering vad avsercentrumbebyggelse och uppförande av varuhus. Detsom måste till i de här kommunerna är dock inteytterligare tvingande styrmedel som begränsar kon-kurrens och fördyrar varuutbudet för den breda all-mänheten. Det krävs i stället mer av genomtänkt ochansvarsfylld stadsutbyggnad av både kommunalpoli-tiker och tjänstemän. Och det, fru talman, lär vi intekunna frammana genom ytterligare lagstiftning.De verktyg som kommunerna har i planmonopoloch bygglovgivning är oerhört kraftfulla, och detgäller för kommunerna att lära sig att använda dehjälpmedlen på rätt sätt, med bibehållen affärskon-kurrens som kan ge konsumenterna låga priser ochäven i övrigt förutsättningar för goda samhällsfunk-tioner. För kommunerna gäller det naturligtvis ocksåatt vid sin planering ta hänsyn till de behov och öns-kemål som olika medborgargrupper har i skilda avse-enden - gamla, unga, yrkesverksamma, bostadssö-kande osv.Kommunen måste beakta alla intressen i sin pla-nering. Det är ett viktigt uppdrag och ett viktigt an-svar som kommunerna har fått genom lagstiftningenoch översiktsplaner, detaljplaner och bygglovgivning.Kommunerna måste lägga sig vinn om att leva upptill det samlade ansvaret för helheten i stadsplane-ringen.Lagstiftningen kan dock, fru talman, i vissa fallbegränsa möjligheterna att ta hänsyn till medborgar-nas välgrundade önskemål om större frihet att tillgo-dose behov av goda försörjningsmöjligheter. Jagtänker exempelvis på de begränsningar i byggrättensom finns i olika delar av skärgårdens glesbygder. Imånga fall måste man ta större hänsyn tillförsörjningsförutsättningarna för den bofasta befolk-ningen vid avvägningen mellan naturintressen ochförsörjningsintressen.Görs inte den avvägningen med omdöme, riskerarvi att utplåna möjligheterna för den bofasta befolk-ningen att bo kvar i skärgården. Här behövs alltsåstörre frihet för byggnadsnämnderna att tillgodosebefolkningens önskemål.Ett annat berättigat önskemål avseende vårakommunala myndigheter är att både stora och smånäringsidkare liksom befolkningen i övrigt är infor-merade om de olika byggnadsprojekt som kommuneninitierat. Det kan gälla stora utbyggnader likaväl somrelativt begränsade åtgärder i gaturummet. Gemen-samt är att oavsett storleken på projekt kan dessainverka ytterst kännbart på en tobakshandlares menäven på ett varuhus möjligheter att bedriva sin verk-samhet och att erhålla nödvändiga inkomster.Ingreppen kan sällan helt undvikas, men konsek-venserna kan begränsas avsevärt, inte minstberoende på att tidiga förvarningar om vad som skallkomma att hända kan hjälpa näringsidkarna. Därförvill vi moderater ha kraftigare krav på samråd mellankommunala myndigheter och näringsidkare införåtgärder som kan påverka näringsidkarnas möjlighe-ter att bedriva sin verksamhet. Alla kommuner, frutalman, bör leva upp till lika goda ambitioner som debästa kommunerna har på det här området.Fru talman! Jag skall inte föregripa Per Bills sena-re anförande men vill klargöra att jag i övrigt anser attHeby kommun bör överföras till län.Anf. 86 ():Fru talman! Nuvarande plan- och bygglag trädde ikraft och har ändrats vid ettflertal tillfällen, dock i mindre omfattning. En viktigförändring genomfördes . Där slås det fast attden fysiska planeringen skall ses som en integreraddel i en samlad miljöpolitik. Det är bra, men fortfa-rande saknas insikten om att också de sociala frågor-na bör sättas in i detta sammanhang.Även när det talas om det ekologiskt hållbarasamhället saknas den sociala dimensionen. Därför börvi tala om det ekologiskt och socialt hållbara sam-hället. För att ge möjligheter för detta i verklighetenmenar vi i att den fysiska planeringenbättre skall kopplas ihop med miljöfrågorna och desociala frågorna.De obligatoriska översiktsplanerna, som skall sesöver minst en gång per mandatperiod, skall komplet-teras med obligatoriska boendeplaneringsprogram.Boendeplaneringsprogrammen skall belysa tillståndeti den byggda miljön och på vilket sätt denna kanförbättras på en rad områden. Helheten skall vävasfram genom ett samarbete inom bl.a. fysisk planering,trafikfrågor, sociala frågor och kulturfrågor. Integra-tionsfrågorna bör uppmärksammas speciellt.För att stödja utvecklingen av dessa program börBoverket se över plan- och bygglagens regler, så attboendeplaneringsprogrammen blir obligatoriska ochså att forskning och utveckling bidrar till att de fården inriktning som eftersträvas.Vissa av frågorna kräver forskningsinsatser, t.ex.inom området samhällsplanering för transportmini-mering. Bättre förutsättningar för en god trafikmiljöger mindre buller och lägre utsläpp, vilket är bra förde boende.Samhällsplaneringen skall ge förutsättningar föratt skapa närhet mellan arbetsplats, bostad och ser-vice, ge större förutsättningar för olika typer av integ-ration i den byggda miljön, där alla människors likavärde är utgångspunkten. Dessa frågor bör ges enstörre demokratisk förankring genom ett brett sam-rådsförfarande och fastställas i kommunfullmäktige-församlingen efter offentlig debatt.Handikappombudsmannens rapport är ett teckenpå att kraven på kommunerna måste skärpas när detgäller samhällsplaneringen. Rapporten säger att barahälften av kommunerna har ett handikappolitisktprogram och att hälften av landets skolor saknar mi-nimal handikappanpassning. av kommu-nerna har fasat av trottoarkanten vid samtliga över-gångsställen osv. Varför gör regeringen ingenting åtdetta, kan man undra, och varför vill inte heller bo-stadsutskottet förändra förhållandena?När det gäller barnens situation vill jag säga attdet behövs förändringar för att deras problem i sam-hällsplaneringen tydligare skall uppmärksammas. Detär ganska märkligt att det fortfarande inte är någotsom helst krav på barnsäkerhet i lagstiftningen för detsom är nybyggt och ombyggt . Istora delar av miljonprogramsområdet är det inte kravpå säkerhetslås på fönster vare sig det gäller förstaeller tolfte våningen. Fallolyckor med dödlig utgångär möjliga fortfarande . Trots detta struntarriksdagen i att reglera dessa frågor lagstiftningsvägen.För att redan nu åtminstone få en bättre bevakningav frågorna om barnen och deras roll i samhällsplane-ringen vill vi att varje kommun skall utse en ansvarigtjänsteman för att bevaka barnens rätt i dessa frågoroch att riktlinjer tas fram för hur barns och ungdo-mars intressen och synpunkter bättre skall tillgodosesi det kommunala planeringsarbetet. Såvitt jag kan sebetyder det inga nya statliga utgifter, hotar det ingabudgettak och påverkar inte heller den statliga bud-geten. Ändå tycker inte regeringspartiet att detta ärvärt att satsa på.Bättre är det i vårt grannland . Där har manredan genomfört de här åtgärderna. är norrmän-nen bättre än oss i allt, inte bara i skidåkning ochandra sporter.Fru talman! När det gäller byggfrågorna vill jagsäga att man i samband med att byggnadslov be-handlas i tar upp sådant som gällerbyggnadens läge och utvändiga funktioner. De invän-diga funktionerna är en fråga för byggherren och enav byggherren utsedd kvalitetsansvarig. Detta är enrelativt ny företeelse, som infördes så sent som 1994.Redan vid införandet fanns kritik mot att den personsom kallades kvalitetsansvarig fick den benämningen,eftersom det i dennes ansvar inte ingår något somgaranterar kvaliteten på byggnationen utan bara enkontroll av att den kvalitet som satts upp som måluppnås.I utvärdering av de nya reglerna kvar-står den kritiken från entreprenörer, byggherrar ochbyggnadsnämndshandläggare. har förståelseför kritiken men är ändå tveksamt till att ändra det härbegreppet.Boverket vill dock stärka ansvaret för vad denkvalitetsansvarige skall kontrollera, och det är ett stegi rätt riktning mot ett större samhälleligt inflytandeöver byggprocessen. Är det skärpta krav som skallgälla för den kvalitetsansvarige, så att de bättre mot-svarar detta jobb och denna titel, så är vi naturligtvisberedda att diskutera en sådan lösning i stället för ettnamnbyte. Tyvärr är det ju inte regeringen som ställerde här kraven, utan i sin utvärdering av denya reglerna för byggandet.Byggkontrollen behöver förbättras på en radpunkter, utan att man för den skull ändrar på grund-principen. Vi i har framfört en delförslag i vår motion om hur kvaliteten i byggproces-sen skall förstärkas. framförde en rad änd-ringsförslag i sin utvärdering av det här 1997. Därfinns en del förslag om lättnader av kontrollen, menockså en rad tunga förslag för att stärka samhällskon-trollen av och kvaliteten på byggnationerna, t.ex. attsamhällskrav på byggnationer dokumenteras på etttillfredsställande sätt, krav på dokumentation av denkvalitetsansvariges närvaro, krav på slutanmälan ochintyg på att de utförda åtgärderna överensstämmermed bygglovet, möjligheter för byggnadsnämnder attinföra bygglovsplikt för inre åtgärder i särskilt värde-fulla byggnader m.m.Boverket tycker också att det är svårt meduppföljningen av den nya byggprocessen. Ansvaretför den ligger på länsstyrelserna, som har småresurser att utföra det här uppdraget. Rapporten kom1997, men varken regeringen eller utskottet verkarreagera på den, förutom Vänsterpartiet.När det gäller bostäders utformning efter 1994och 1995 har det tyvärr blivit sämre med tillgänglig-heten. Det är fler små rum och genomgångsrum, ochdet traditionella köket med stor matplats är borta.Klyftorna mellan hög och låg kvalitet i bostäder ochmiljö har vuxit. Detta borde fungera som en var-ningsklocka. Det gör det i alla fall i mina öron.Till slut, fru talman, vill jag säga några ord om ITi byggprocessen och i den byggda miljön.Det talas väldigt mycket om möjligheten att sänkabyggkostnaderna för att få ned boendekostnaderna.Det handlar nog mer om att se till hela byggproces-sen. Här kan informationstekniken spela en större rollän vad den gör . Ett fel tidigt i processen har oftaen väldig multiplikatoreffekt i slutändan. Att då viaden nya tekniken simulera byggprocesser och prövatekniska system i den världen först kan förhindra fel iden reella byggprocessen, och detta leder naturligtvistill minskade byggkostnader.Boverket bör därför på ett bättre sätt stimulera ensådan utveckling. IT-dokumentering av all byggna-tion underlättar också naturligtvis ett framtida om-händertagande vid rivning eller ändring av byggna-der.IT-användningen i hemmen får en allt större breddoch kräver en alltmer avancerad teknik. försö-ker vissa bostadsbolag konkurrera med IT-anpassningoch billiga IT-tjänster som ett sätt att skaffa hyres-gäster. Det är ju bra, men ännu bättre vore det natur-ligtvis om den anpassningen blev generell. I all ny-byggnation borde det vara ett obligatoriskt krav attIT-anpassa lägenheterna, och när det gäller ombygg-nation ett krav som bör beaktas med stor tyngd.Därmed, fru talman, yrkar jag bifall till reserva-tionerna 5 och 6, men står naturligtvis bakom allavåra reservationer.Anf. 87 ():Fru talman! Aldrig annars känner jag mig såmycket som en del av naturen och skapelsen som närjag sträcker ut i en simtur i en av våra tusentals sjöareller släcker törsten med det friskaste vatten ur källanuppe vid fäboden eller kanske det porlande vattnet uren fjällbäck under fjällvandringen.Jorden är den blå planeten som till största delenbestår av vatten, men är sötvatten. Mängdenär dessutom , men ojämnt fördelad.Under 1900-talet har vattenanvändningen ökatkatastrofalt, inte minst i västvärlden, medan storadelar av världens befolkning lider brist på vatten.Det här betänkandet, BoU4, berör bl.a. vattenför-sörjningen ur ett svenskt kommunalt perspektiv. Iplan- och bygglagen har vi grundläggande bestäm-melser för planering och byggande ute i kommuner-na. I översiktsplanen för hur de långsiktiga och stra-tegiska frågorna för bebyggelseutvecklingen skallklaras av hanteras också användningen av mark ochvatten.Vi kristdemokrater vill i en motion stärka skyddetför vårt viktigaste livsmedel: vattnet.Vattenproblem hotar var tredje kommun också iSverige enligt en sammanställning som hargjort. Det är naturligtvis inte godtagbart att vi i detvattenrika skall behöva uppleva akut dricks-vattenbrist. Enligt är alltfler ytvat-tentäkter så dåliga att de ligger på gränsen till att varaolämpliga att användas till dricksvatten. Man menaratt kommunerna inte planerat för det framtida vatten-behovet. Man har helt enkelt dragit sig för kostnader-na. handlar det om att övergå från yt- tillgrundvattenförsörjning.Ett problem med det ökade grundvattenbehovet äratt kommunerna under den snabba bebyggelseexplo-sionen inte hängde medvad gäller just vattentäktsfrågor. I den första genera-tionen översiktsplaner efter det att PBL trädde i kraft1987 var det ovanligt att kommunerna tillräckligtlyfte fram den framtida och långsiktiga vattenförsörj-ningen. Avsaknaden av alternativ vattenförsörjninghar blivit en obehaglig överraskning för de kommu-ner som har hamnat i en situation med akut vatten-brist.Det är nödvändigt att vi har en heltäckande kart-läggning som redovisar kommunernas nuvarande ochframtida behov av vattenförsörjning. Ett problem isammanhanget är konflikten mellan samhällets behovav materialförsörjning från isälvsavlagringar ochbetydelsen för en naturlig grundvattenbildning.Isälvsavlagringarna är en ändlig resurs och har storbetydelse, inte bara för vattenförsörjningen, utanockså för landskapsbilden och den biologiska mång-falden. Det antas att hälften av kommunerkommer att ha förbrukat sina grusresurser inom 30 år.Gräver man bort sand- och grusresurser spolierar manockså förutsättningarna för återbildning av grundvat-ten. Bristsituationen och kostnaderna för att kommatill rätta med detta är så omfattande att det är nödvän-digt att ett helhetsgrepp på problematiken tas.Med detta som grund menar vi kristdemokrater attvattenförsörjningsfrågorna måste ges en tydligare ochmer markerad roll i kommunernas översiktsplaneroch i . Bättre kunskaper i de härfrågorna är dessutom något som är livsviktigt, inteminst för kommunala planerare och hos länsstyrelser-na som samråder och utövar viss tillsyn inom områ-det. Jag yrkar därmed bifall till reservation nr 7, somberör just vattenfrågorna och planeringen i kommu-nerna.I en motion tar vi upp frågor som rör byggnaderskulturella och arkitektoniska värden. Med vetskap omatt en god arkitektur och konstnärlig utsmyckning avhög kvalitet ökar människors välbefinnande och ock-så kan bidra till minskad förstörelse och vandaliseringär kulturmiljöfrågor och estetiska värden kanskeviktigare än vi tror. Det är väl känt att för ögatoch sinnet tilltalande miljöer stimulerar och attraherarmänniskor på ett positivt sätt, och det i sig är nog föratt åtgärder för ett byggande med en sådan inriktningmåste vidtas. Dessutom ser vi det som ytterst viktigtatt åtgärder vidtas för att ytterligare stärka skyddet förbyggnader och miljöer som återspeglar olika tidsepo-kers arkitektur, livsstil och levnadsförhållanden. Vårtkulturarv är väl värt att bevara.Utskottsmajoriteten är inte beredd att tillstyrkayrkandet om utökat skydd på området. Motiveringenär att det program för arkitektur, formgivning ochdesign som antog omfattarden här typen av frågor. Däremot delar utskottet upp-fattningen att skyddet av kulturbyggnader och kul-turmiljöer måste vara mycket gott. Dessutom påpekarman att det inte kan uteslutas att skyddet kan behövaförstärkas ytterligare. Tack för det erkännandet!Kristdemokraterna har också anslutit sig till enmoderatreservation som berör byggande och boende ivåra skärgårdsområden. En levande skärgård förut-sätter att de fast boende ges sådana villkor som gördet möjligt att leva och bo där . Samtidigtsom de traditionella näringarna minskar i omfattningmåste etablerandet av annan verksamhet på alla sättunderlättas. Exempel på en situation som försvårar enutveckling är bl.a. generationsväxlingar, där tillståndatt bygga ytterligare en bostad på familjegården för-svåras på grund av restriktioner som satts för byggan-det. Det kan även gälla möjligheter till turistsatsning-ar som försvåras genom att restriktioner till att uppfö-ra några stugor för uthyrning finns osv. Onödigaregler måste bort, som prövningsförfarandetmåste göras enklare och ske i snabbare takt.Vi stöder också fullt ut en vänsterpartimotion ombarns och ungdomars intressen vid planeringen. Tillskillnad från tycks det vara så att inteär särskilt framstående när det gäller att ta vara påbarns och ungdomars intressen i den kommunalaplaneringen.I ljuset av , som alltmer aktuali-seras på det kommunala planet, bör det vara naturligtatt kommunerna lägger upp planeringsarbetet så attbarns och ungdomars synpunkter kommer fram ochatt de själva får chansen att delta. De behöver i godtid få känna sig delaktiga i ett positivt engagemangoch få träning i demokrati och beslutsfattande.Även några yrkanden i en centermotion är vi frånKristdemokraterna beredda att stödja. Det gäller un-der rubriken . Yrkandena berör just den typ av frågor som visjälva i olika sammanhang framfört.Det handlar om- stimulans av självbyggande och självbyggeri- stimulans av kommunala kvalitetsprogram för godarkitektur- förbättrat skydd för vatten m.m.- planeringsstrategi med ett nedifrån-och-upp-perspektiv- skydd av biologisk mångfald i städerna- kvinnors delaktighet och behov av en god boen-demiljö.Inte bara landsbygden utan även städer och tätor-ter är en tillgång för . Stad och landsbygd ärberoende av varandra. De kompletterar varandra, ochäven stadsmiljöerna skall ha förutsättningar till engod livsmiljö.Till sist, fru talman, vill jag också understrykavikten av att regeringen lyssnar på folkviljan när detgäller länstillhörigheten för . Allasakskäl är lika entydiga. Det kan väl ändå inte rådanågon som helst tvekan om vilket beslut regeringenbör fatta.Den folkomröstning i frågan som genomfördeshösten talar sitt tydliga språk. Hebyborna harsagt sitt, och bör därför få sin tillhö-righet till län så snart som möjligt.Kammarkollegiet, som enligtpraxis hanterar den här typen av ärenden innan de gårvidare till regeringen, känner naturligtvis till dendebatt om länstillhörighet som egentligen pågått ändasedan kommunsammanslagningarna på 70-talet.Med detta, fru talman, nöjer jag mig här ändå medatt yrka bifall till reservation nr 7, som jag tidigareanmält.Anf. 88 ():Fru talman! Det blir lite grann återupprepningarav vad föregående talare har sagt. Men jag tänkerändå göra det, eftersom jag tycker att det är viktigt.Vi har ett grannland i väster som är intressant settur många aspekter inte minst inom samhällsplane-ringsområdet. I har man insett betydelsen avatt hela landet skall ges förutsättningar att överleva.Man inser också betydelsen av det lilla.Man ser även till de små människorna, till barnen.Där har staten ålagt kommunerna att utse en särskildtjänsteman som skall ta till vara barnens intressen isamhällsplaneringen.Jag anser att vi även i borde se över plan-och bygglagen i avsikt att stärka barns och ungdo-mars inflytande i den fysiska planeringen.I , som har ratifice-rat, sägs att barn har rätt till inflytande. Barn ärmycket goda observatörer. De ger akt på det som detycker är fint och det som de tycker är dåligt ochfarligt.Hade barnen t.ex. fått vara med när det handladeom att göra en glasinbyggd affärsgalleria i min hem-kommun hade den inte blivit glasinbyggd.Det har framkommit efteråt.I samhällsplaneringen är det endast ett fåtal kom-muner som insett betydelsen av att ha barnen ochungdomarna med.Jag är övertygad om att om ungdomarna får ta ettverkligt ansvar för sin omgivning så kommer de attgöra det. De är mycket bra på att prata med andrabarn och andra ungdomar. De är en resurs som viborde ta till vara t.ex. för att få bukt med det förfu-lande klotter som vi ser. Förstörelsen är utbredd.Om vi ger ungdomar ett verkligt ansvar kanskedet är en möjligt att få bukt med förstörelsen och fåungdomar och även oss vuxna att vara mer aktsam-ma.Barn är också som regel mycket miljömedvetna.De vågar säga saker på ett rakt sätt. Kommer ni ihågsagan om kejsarens nya kläder? Det var ett barn somsade sanningen.Fru talman! Jag stöder reservation 4.Vatten, vatten, bara vanligt vatten, och ändå all-deles ovärderligt och oersättligt. Det är en källa tillliv, för allt levande på jorden. Det är en källa som vi iSverige behandlat som en källa som aldrig kundesina.Tyvärr kommer varningarna. Vattnet kan för-störas. Det kan bli odrickbart. Det måste tas på allvar.Centerpartiet anser att det måste i alla kommunersöversiktsplaner beskrivas hur man säkrar vattentill-gången i kommunen samt att man måste följa upp hurdet efterlevs.Det finns alltid en rad konflikter i samhällsplane-ringen. Olika intressen söker sitt och värnar om det.Inte minst vid vägbyggen har vi sett att vattenådroroch vattenkällor så att säga är i vägen. Vi anser attvattenkällorna alltid måste skyddas. Vägen får ta enannan väg.Jag yrkar bifall till reservation 7 under mom. 9.Bostadsutskottet har varit på studiebesök i enganska liten stad, , och bl.a. tagit del avhur man på arbetade med att lyfta framstadsplaneringen. Jag tyckte det var en mycket intres-sant redovisning, inte minst utifrån att jag visste att vihär i kammaren skulle behandla vår centermo-tion Städer på människors villkor, där vi lyfter framriktlinjer för stadsbyggnationen.Staden är inte bara huvudstaden , somalldeles för många tar för given som utgångspunkt förplaneringen. Staden är även alla mellanstora och småstäder. Det finns inte heller något antingen eller närdet gäller stad eller landsbygd. Det finns all anledningatt på nytt påminna om att staden och landsbygden ärberoende av varandra.I detta betänkande talar vi från sidaom staden. Vi anser att:· Planeringen skall utgå från både mäns och kvin-nors behov av bra boendemiljö.· Byggandet skall vara anpassat och tillgängligt förfunktionshindrade.· Allt framtida byggande skall inriktas på krets-loppsanpassning. Strävan skall vara att det befint-liga byggandet successivt skall kretsloppsanpas-sas.· En blandning av bostäder, arbetsplatser och ser-vice bör eftersträvas och underlättas i alla stads-delar.· Byggandet skall i första hand ske på redan explo-aterad mark. Parker och grönområden skall intebebyggas.· Bebyggelsen skall utvecklas så att hänsyn tas tillbefintlig arkitektur.· Goda förbindelser skall finnas, och bra kollektiv-trafik skall eftersträvas.· Nya boendeformer, t.ex. socialt självbyggeri, böruppmuntras.· Boendeplaneringen skall ta vara på medborgarnasengagemang.· Det skall alltid finnas ett nedifrån-och-upp-perspektiv.Bostadsutskottet säger i detta betänkande att mankan dela mycket av vad påtalar, mensamtidigt avstyrker man motionen. Det tycker jag ärett mycket märkligt agerande. Därför yrkar jag bifalltill reservation 9 under mom. 12.Heby kommun känner en stor delaktighet medUppsala och med . Man har begärt att fåändra länstillhörighet från till Uppsalalän.Ett av de ämnen som vi här i kammaren debatte-rade i den allmänna debattomgången vid denna ter-mins början var just demokrati. Jag tyckte då och jagtycker än att det var mycket bra att man valdedet ämnet. Vi var tio kvinnor och tio män som deltogi den debatten, och även var med. Enig-heten var stor om att demokratiaspekten måste stärkasi och att det var nödvändigt att få fler männi-skor engagerade i samhällsarbetet.Det har även införts en regel i kommunallagensom skall stärka den lokala demokratin genom möj-ligheten att hålla folkomröstningar i en kommun.