prot · GM09103 · 1999-05-31 00:00:00 — Den förs också avministrarna i det nordiska ministerrådet, och jag tyck-er ändå att vi kan se väldigt hoppfullt på den integra-tion som sker mellan de nordiska länderna.Vi sitter nu och tittar på hela det arbetsmarknads-politiska regelverket för att få en integration - jagnämnde det också i mitt interpellationssvar - mellanDanmark och med tanke på Öresundsförbin-delsen. Det är det mest aktuella och det mest konkre-ta, där vi försöker gå igenom detaljerna för att under-lätta en integration.Anf. 78 ():Fru talman! De svar jag får av väldigt hoppfulla. Jag skulle ändå vilja ge enliten bild av den verklighet som många människorstår i precis just , när vi har denna debatt i kamma-ren. Det gäller i första hand skattefrågorna. Det finnsett dubbelbeskattningsavtal mellan våra länder. De som kallas gränsgångareundantas från dessa skatteregler. Det gör att mångamänniskor har svårt att förstå varför den ena skallskatta för kapitalinkomster i och den andrainte och varför vissa skall skatta för arbetsinkomster iSverige och andra inte. Det är just sådant som kanvålla en hel del problem.Något som man kan tycka är väldigt enkelt är detfaktum att man skall få ett skattekort när man kom-mer till . Det tar tydligen väldigt långt tid, ochdet kan också få den konsekvensen att man ganskalänge måste betala en väldigt hög skatt innan man harfått sitt skattekort och innan det har kommit till rättarbetsgivare. Det finns en lång rad sådana problem.Frågan är om man inte skulle försöka hitta litebättre lösningar på detta. Gränsgångare och gräns-pendlare skulle t.ex. kunna jämställas i dessa avseen-den, eller så kunde gränspendlare helt och hållet be-skattas i boendelandet.När det gäller socialförsäkringsfrågor - sjukför-säkringar i första hand - är det så att man har ett bätt-re skydd i än vad man har i . Norrmänsom kommer till oss och arbetar får ett bättre skyddän vad svenskar får som reser till har olika pensionsåldrar i de olika länderna.Det kan också leda till att svenska arbetstagare intefår möjlighet att få ut den pension fullt ut som deannars skulle kunna få.De kanske krångligaste reglerna tror jag finnsinom tullområdet. Det gäller begränsningar i använ-dandet av en svenskregistrerad bil just för gräns-pendlare. Är man sammanboende och utan barn under18 år kan man krävas på en norsk bilskatt och myckethöga införselavgifter. Det handlar om enormt högakostnader som inte på något sätt motiveras. Så högainkomster kan man inte få på den norska sidan.Det måste vara den här typen av regler som BjörnRosengren menar att man nu ser över inom Rege-ringskansliet.Anf. 79 Näringsminister ():Fru talman! När det gäller det dubbelbeskatt-ningsavtal som åberopas här kan jag bara konstateraatt det nya dubbelbeskattningsavtalet är gam-malt. Det är möjligt att det på vissa punkter inte harfungerat, och då får vi ta upp det till diskussion.I övrigt delar jag uppfattningen att det finns en heldel hinder, och det är sådant som vi skall se över. Jaghar ingen ytterligare kommentar, fru talman.Anf. 80 ():Fru talman! Jag får väl bara tacka för det beske-det. Jag förutsätter att jag och åter-kommer i en debatt när regeringen har sett över dehär frågorna och har lagt fram förslag. Jag skall för-söka förankra detta hos de människor som dagligenjobbar med de här frågorna.Anf. 81 Näringsminister ():Fru talman! Det är bäst att säga att regeringen inteensam rår över denna fråga. Om den gjorde det,skulle det vara enkelt, men det förs diskussioner ochförhandlingar mellan de nordiska ländernas regering-ar och inom ramen för ministerrådet. Jag vill göra denmarkeringen, så att jag slipper stå här och skämmasom vi inte lyckas.Överläggningen var härmed avslutad.16 § Svar på interpellation 1998/99:302 omkommunala bolags redovisningAnf. 82 Statsrådet ():Fru talman! har frågat vilkainitiativ jag ämnar ta för att komma till rätta med denolagliga redovisning av tillgångar som pågår i dekommunala bolagen och om jag ämnar uppmanakommunerna att avveckla sina aktiebolag. Vidare harCarl-Erik Skårman frågat om jag har för avsikt attinitiera någon ny företagsform för företag ägda avkommuner, landsting eller andra offentliga organsamt om jag kommer att låta nuvarande förhållandenbestå.Under vilka förhållanden nedskrivning skall skeav anläggningstillgångar regleras i 4 kap. 5 § årsre-dovisningslagen (1995:1554). Av bestämmelsenframgår att nedskrivning skall ske av en anläggnings-tillgång om det kan antas att värdenedgången är be-stående. Denna bedömning får göras med hänsyn tillbl.a. tillgångens art och funktion samt värdenedgång-ens storlek.Regeringen har ingen anledning att anta annat änatt landets kommunala bostadsbolag följer lagstift-ningen på området.Huruvida aktiebolagsformen är en lämplig associ-ationsform att bedriva verksamhet i ellerinte är upp till den enskilda kommunen att avgöra.Kommunen väljer givetvis den associationsform somman finner vara mest lämpad för den aktuella verk-samheten. Många kommuner har exempelvis valtaktiebolagsformen för sina kommunala bostadsföre-tag.I detta sammanhang vill jag redovisa att regering-en beslutat om direktiv för en utredning sombl.a. fått till uppgift att redovisa ett diskussionsbetän-kande om utveckling av de allmännyttiga bostads-företagen och att förutsättningslöst pröva och hittanya former för hur icke vinstdrivande bostadsföretagkan organiseras samt hur hyresgästernas inflytandekan öka i dessa företag. Utredaren skall bl.a. göra ensamlad analys av de regelverk som styr verksamheteni de allmännyttiga bostadsföretagen samt övervägaom det behövs ett nytt regelverk.Anf. 83 ():Fru talman! Först vill jag glädja statsrådet med atthan förmodligen har rätt när han antyder att jag harfel beträffande lagligheten i att de kommunala bola-gen tar upp sina fastigheter till orealistiska värden isina balansräkningar. Det är uppenbarligen inteolagligt att ett kommunalt bostadsbolag i balansräk-ningen tar upp företagets fastighetsinnehav till över-värden som man inte har en chans att få ut vid enförsäljning av respektiva fastigheter.Anledningen till att man ändå kan redovisa såhögt, för att inte säga för högt, värde på fastigheternaär enligt de revisorer som jag har varit i kontakt medatt det rör sig om ett långsiktigt ägande - och det kanman ju med fog säga om det inte finns några villigaköpare. Det långsiktiga ägandet innebär att det intekan uteslutas att det skullekunna gå att få ut det värde som fastigheterna nu har ibalansräkningen.I orter som , eller liknande av-folkningsorter blir dock även de kommunala bostads-bolagen tvungna att skriva ned sina fastighetsinnehavmer än vad anskaffningsvärde och planenlig avskriv-ning skulle leda till.Problemet i sammanhanget är naturligtvis att fördem som inte är insatta i årsredovisningslagen ochdess tillämpning ger de värden som anges i balans-räkningen i de kommunala bostadsbolagen ett intryckav att företaget har större tillgångar än det faktiskthar. Det gäller både allmänhet och politiker. När detsedan visar sig att förlusterna har nått en sådan höjdatt företaget är i behov av kapitaltillskott eller måstelikvideras kommer det som en överraskning både fören del politiker och för den skattebetalande allmän-heten.Det är ingen hemlighet att Bostadsdelegationen isitt arbete med att hjälpa kommuner som blivit eko-nomiskt utätna av sina bostadsbolag ofta har tvingatdessa kommuner att ge kapitaltillskott till företagetoch utan att komma ned till försäljningsvärdet ändåskriva ned sitt fastighetsinnehav i ettalltför sent skede, vilket ytterligare frestat på denkommunala ekonomin och skattebetalarnas tålamod.Det är 64 kommuner som har hört av sig till Bostads-delegationen för att få hjälp med sina kommunalabostadsföretag.Det förekommer för all del även missförstånd åtdet andra hållet. Det gäller de kommunala bostads-bolagen i storstadsområdenas kärnor, exempelvisStockholm, där det ibland kan ligga i företagsled-ningens eller i styrelsemajoritetens intresse att inteöppet visa hur stora tillgångar företaget faktiskt har.Ingetdera av de båda missförstånden är bra, ochde aktualiserar vilken typ av redovisning som dekommunala bostadsbolagen skall ha, om vi nu skallfortsätta att ha kommersiella kommunala företag.Anf. 84 Statsrådet ():Fru talman! Det var ganska bra att interpellantenmedgav att det som står i interpellationen om attkommunerna bedriver en olaglig redovisningsverk-samhet när det gäller de kommunala bostadsbolageninte är riktigt.Jag skall ändå villigt erkänna att det här är enproblematik, som framför allt har anknytning till dekommunala bostadsbolag som har stora ekonomiskaproblem till följd av en stark befolkningsutflyttning.Det har i debatten ibland tagits som intäkt för attkommuner inte skall inneha kommunala bostadsbo-lag, men jag tycker att det är en för långtgående slut-sats.De kommuner som är berörda är ofta sådana därföretag i ett visst skede har ställt krav på att kommu-nen skall bygga upp ett bostadsbestånd för att kunnatillgodose de anställdas behov av bostäder när manhar expanderat industrin på orten. Sedan flyttar in-dustrin, lägger ned eller bantar sin verksamhet, och dåhar kommunen hamnat i svåra problem.Vi försöker hantera den problematiken inom ra-men för Bostadsdelegationen, men vi räknar med attde medel som staten nu har satt av , , är tillräckliga för att man skall kunnahantera de bekymren.Jag vill inte gå närmare in på frågan utan konsta-terar bara att jag bedömer att kommunerna föl-jer lagstiftningen på området. Jag är väl medveten omatt det pågår en diskussion inom SABO-företagen ochmed om hur värderingen av dekommunala bostadsbolagen skall se ut framgent, menjag vill inte på förhand kommentera den frågan.Anf. 85 ():Fru talman! Visst kan det på mycket goda grunderifrågasättas om de rådande redovisningsformerna ärrelevanta för de kommunala bostadsföretagen. Deskapar missförstånd av den typ som jag visade på idet tidigare inlägget. Jag tycker därför att det är engod uppgift för statsrådet att driva på utvecklingenmot en redovisning som ger en bättre bild hos all-mänheten av vad de kommunala bostadsföretagenfaktiskt står för.Också kommunernas kompetens att vara före-tagsledare kan naturligtvis ifrågasättas när kommu-nerna nu väljer en sådan driftsform som aktiebolags-formen för att bedriva sin verksamhet. Aktiebolagetär en associationsform som har varit ägnad att möj-liggöra för många delägare att gemensamt bedrivaaffärsverksamhet. I den helt övervägande delen av dekommunala bolagen finns det faktiskt bara en ägare,nämligen kommunen, som dessutom gått in medborgen.Aktiebolagsformen syftar också till att möjliggöraen begränsning av ägarens ansvarsförhållande.Men i de kommunala bostadsföretagen är dettaockså helt verkningslöst i och med att kommunernagått in och givit borgen.Det är ingen hemlighet att man från kommunernassida ursprungligen valde aktiebolagen som associa-tionsform. Det var den företagsform som möjliggjor-de att neka allmänheten insyn i verksamheten medhänvisning till aktiebolagslagens sekretessbestäm-melser om affärsskydd. På den punkten har de fåttändra sig beroende på särskilt ingripande från lag-stiftaren.Det är klart att det ur principiell synpunkt ärmycket tveksamt om kommunerna skall ägna sig åtföretagsamhet. Kompetensmässigt är det ännu mertveksamt på grund av alla de olika ingrepp som statenhar fått göra av den typ som jagnyss nämnde men också med de bidrag med mycketokonventionella omtolkningar av bokföringsverk-samheten och med ägarkonstruktioner som liknarkinesiska askar, osv.Det är i vart fall enligt min mening bevis nog påatt kommunalgubbar och kommunalgummor sommånga gånger är duktiga på att sköta sina kommunerinte är stjärnskott som företagsledare. Särskilt inte närde verkar inom ett lagverk, nämligen aktiebolagsla-gen, som utgår från en kraftig vinstfokusering i före-taget. De kommunala företagen skall ju som bekantinte gå med vinst.Statsrådet borde ta initiativ till att ytterligare kraf-tigt begränsa företagsamhet eller som iandra länder ta fram en företagsform som passarkommunernas karaktär som huvudmän, eller måhän-da vore bådadera det allra bästa.Anf. 86 Statsrådet ():Fru talman! Om jag uppfattade - det sägs inte rakt ut, men det lyser igenom bådei interpellationen och i anförande- vill i princip förbjuda kommu-ner att bedriva verksamhet i aktiebolagsform. Detskulle vara ett oerhört långtgående ingrepp i kommu-nernas möjlighet att hantera sina angelägenheter.Vi talar här inte bara om kommunala bostadsbo-lag. Vi talar om verksamhet som bedrivs i aktiebo-lagsform i en mängd olika verksamheter. Det skullevara ett väldigt långtgående ingripande som jag trorskulle få ganska allvarliga konsekvenser för denkommunala verksamheten.Sedan har jag svårt att se att man kan ta lite yvigapåståenden till intäkt för att kommunpolitiker inte ärägnade att bedriva den här typen av verksamhet. Jaghar väldigt svårt att ta de problem som finns i vissakommunala bostadsbolag till intäkt för att dra slutsat-sen att kommuner i regel inte bedriver sin verksamhetpå ett bra sätt, även om den bedrivs i aktiebolags-form.Det är en speciell problematik, och det vet , med de kommunala bostadsbolag somnu har allvarliga problem. Det är till följd av demycket starka befolkningsomflyttningar som pågår iSverige. Det var lätt att från brukets sidabegära att kommunen skulle bygga bostäder för skulle få anställa till bruksorten. När man sedanpackar igen bruket står naturligtvis kommunen därmed ett bostadsbestånd som är alltför stort. Men avdet kan man inte dra slutsatsen att kommunalpolitikerär inkompetenta att bedriva den här typen av verk-samhet.Nu tror jag, som jag sade i min inledning, att vikan hantera de kommuner som har problem med sinabostadsbolag genom Bostadsdelegationens arbetesom bedrivs i nära kontakt med berörda kommuner.Anf. 87 ():Fru talman! Jag tycker nog ändå att min egen per-sonliga erfarenhet från flera olika typer av kommu-nala bolag, och icke endast bostadsbolag, samt vadjag ser runtomkring, ger anledning inte att förbjuda -och jag sade heller inte det - men starkt begränsa denhär formen. Det är principiellt tveksamt om kommu-ner skall bedriva konkurrensutsatt verksamhet på dethär sättet.Dessutom menar jag, och det är väldigt mycketutifrån den erfarenhet jag har från olika typer avkommunal bolagsverksamhet, att det är svårt förkommunen som ägare att ha den kompetens som enägare bör ha att kunna förutse och ha känsla för hurett företag skall agera i kraftigt skiftande marknads-förhållanden. Det är inte lätt. Det är dessutom enverksamhet som är mycket kraftigt skild från denvanliga omsorgsverksamhet och stabiliserande verk-samhet som man har i de vanliga kommunala orga-nen.Jag tror alltså att det är en nästintill oförenlig upp-gift att vara dels framgångsrik företagsledare i enföränderlig kommersiell miljö, dels en stabil kommu-nalpolitiker. Jag tycker dessutom att erfarenhetenvisar det när vi ser på årsredovisningar, försäljningar,företagsfallisemang, etc.Överläggningen var härmed avslutad.17 § Svar på interpellation 1998/99:331 omhyresmarknadenAnf. 88 Statsrådet ():Fru talman! har frågat vilkaåtgärder som jag avser att vidta dels för att enskildahyresgäster inte skall drabbas så hårt av utvecklingenmed tomma lägenheter, dels för att momsen på fas-tighetsförvaltningen inte skall ge så kraftigt genom-slag för hyresgästerna.Inledningsvis vill jag framhålla att vi nu kan note-ra att ett trendbrott har skett genom att hyrorna harbörjat sjunka. Jag bedömer dock att de kan sänkasytterligare bl.a. genom sänkta byggkostnader ochgenom ett ökat inflytande för hyresgästerna. Förslagom hur byggkostnaderna kan sänkas räknar jag medkommer från bl.a. Byggkostnadsdelegationen, somskall slutredovisa sitt arbete till nästa år.Delegationen har varit verksam sedan sommaren1996 och har i uppgift att aktivt och i samarbete medbyggsektorns aktörer arbeta för långsiktigt sänktaproduktions- och förvaltningskostnader för bostäder.En annan faktor av betydelse för hyresutveckling-en är neutralitet i beskattningen mellan olika boende-former, dvs. att människors val av upplåtelseform inteskall styras av skillnader i ekonomiska villkor somberor av bidrag och beskattning. Frågan om skatte-mässig neutralitet i en vidare mening och hur dettaskall definieras är - som säkertkänner till - en uppgift för . Resultatet av kommitténs arbete måsteavvaktas innan regeringen kan ta ställning till omnågra åtgärder i detta avseende är påkallade. Kom-mittén skall redovisa resultaten av sitt arbete i slutetav detta år.Härtill kommer de pågående skattesamtalen mel-lan regeringen och övriga riksdagspartier om skatte-systemets framtida utformning. Jag är därför inte nuberedd att ta ställning till enskilda komponenter ibeskattningen - som t.ex. moms på fastighetsförvalt-ning.När det gäller problemet med tomma lägenhetervill jag erinra om att en särskilddelegation - Bostadsdelegationen - inrättades den 1juli 1998 för att hantera frågor om statligt stöd tillkommuner med övermäktiga ekonomiska åtagandenför boendet. En orsak till att de ekonomiska åtagan-dena kan bli övermäktiga är ju att befolkningsutveck-lingen är negativ i kommunen, vilket bl.a. medförmånga outhyrda lägenheter. Värt att notera i dettasammanhang är att - i en gemen-sam reservation med och -avstyrkte regeringens förslag i den bostadspolitiskapropositionen om att inrätta en sådan delegation.Avslutningsvis - det är regeringens bestämda av-sikt att se till att vi även kommer att ha ettstort och starkt inslag av bostadsföretag som drivsutan vinstintresse och som ges förutsättningar attspela en viktig roll i bostadsförsörjningen och för attdämpa hyresutvecklingen. Vi behöver dock få i gången diskussion om hur de allmännyttiga bostadsföreta-gen i ett längre perspektiv bör organiseras och skötasoch om hur hyresgästernas inflytande över sitt boendeoch sina boendekostnader i dessa företag kan stärkas.Regeringen har därför beslutat om direktiv för enutredning med uppgift att belysa dessa frågor. Utreda-ren skall också utvärdera bruksvärdessystemet - bl.a.i vad mån detta bidrar till en dämpad hyresutveckling.Anf. 89 ():Fru talman! Jag vill tacka försvaret på min interpellation om hyrorna. Interpella-tionen om höga hyror är ställd från två aspekter. Enav dem är att hyresgäster måste betala för tommalägenheter. Vi har ju faktiskt en flykt i 212 av289 kommuner, vilket är ett allvarligt problem. Denandra aspekten är att momsen på kostnaden för fas-tighetsförvaltningen höjer hyran avsevärt.Jag är glad att statsrådet nu kan notera ett trend-brott där hyrorna börjat sjunka. Också jag ser frammot Byggkostnadsdelegationens slutredovisning imars . Min avsikt med denna interpellation ärinte att gå i konfrontation med statsrådet . Jagtycker egentligen inte att något parti kan berömma sigav att ha lyckats med bostadspolitiken. Därför vill jaghantera den här frågan ödmjukt. Jag ställer den härinterpellationen för att lyfta fram frågan.Men jag inser att i de fall där hyrorna lägger be-slag på mer än hälften av familjeinkomsten - jag harfaktiskt hört siffror på - blir det intemycket över till andra utgifter.Om den sjunkande räntan hade kunnat påverkaboendet skulle utrymmet för andra levnadsomkostna-der bli större. Hyrorna har inte heller sänkts därbyggkostnaderna har blivit lägre. Jag tycker egentli-gen att det vore bättre att regeringen satsade på sänktahyror i stället för maxtaxa på dagis för att familjernaskall få ett bättre utrymme. Men det är min synpunkt.65 % av hyreskostnaden kan bestå av skatter ochavgifter, medan det genomsnittliga skattetrycket ihela ekonomin är 54 %.Vid skattereform slopades reducerings-reglerna på fastighetsområdet och skatteplikt infördespå tjänster avseende fastighetsförvaltning och fastig-hetsskötsel. ökade hyrorna,huvudsakligen till följd av skatteomläggningen, med18 %. Sedan har de ökat lika mycket på grund av ökatantal tomma lägenheter, ökade avskrivningar, ökadfastighetsskatt och ökad vinst.Jag har i min interpellation påpekat hur momsenslog 1998. Jag har tittat på planering och organisa-tionsprojekt för framtida försäljning. Det var närmare7 miljoner, handel med egna fastigheter var 40 miljo-ner, uthyrning av bostäder var drygt 2 miljarder, för-valtning i bostadsrättsföreningar var 200 miljoner,övrig fastighetsförvaltning var 1,5 miljarder och fas-tighetsförmedling drygt 1 miljard. Till detta komförvaltning i rikskooperativ regi med 750 miljoneroch övrig fastighetsförvaltning på uppdrag med 1,5miljarder. En viss del av denna moms betalas givetvistillbaka, men detta innebär stora konsekvenser förhyresgästerna.Hyran har ökat i snabbare takt än inflationen.Många hyresgäster ifrågasätter att det är de som skallbetala för tomma lägenheter och sjunkna fastighets-värden, som blir följden av detta. Hyresgästerna be-talar nu för hyres-bortfall, ökade avskrivningar och ökning av egetkapital. Hyresgästerna kommer att få betala ännumera dels som hyresgäster, dels som skattebetalare,eftersom kommunerna måste gå in och sanera. Detblir en dubbel effekt. Folkminskningen i kommuner-na och trenden att alla drar till storstäderna kommeratt förstora problemen ytterligare.Jag vet att snartkommer att redovisa sitt arbete. Fastighetsskatten harju stor betydelse. Statsrådet svarar också att en dis-kussion skall föras om hyresgästernas inflytande översitt boende och sina boendekostnader. Jag ser frammot den utredningen.Jag skulle dock vilja ställa en fråga till statsrådet.Det finns ju ett område som statsrådet väljer att inteberöra. Det är ägarlägenheterna. Om den enskilde kanköpa och äga och därmed dra av räntekostnaderna,sjunker hyran automatiskt. Finns den delen med idirektiven som regeringen har gett till den nya utred-ningen som statsrådet aviserade?Anf. 90 ():Fru talman! Jag tycker att det är en bra interpella-tion som har ställt här . Denhandlar ju om nivån på hyrorna. Det är många somtycker att den är alltför hög. Det är rätt som Ulla-BrittHagström skriver att förvaltningsmomsen är en avorsakerna till ökade hyreskostnader.Det svar som statsrådet lämnar handlar om att hantror att sänkta byggkostnader och ökat inflytande förhyresgästerna kan sänka hyran. Jag vill nog påstå attdet är ett diskutabelt påstående. Man kan titta på hurstor del av byggkostnaderna som ligger på hyran. Idet perspektivet tror jag att statsrådets svar inte ärriktigt okej. Vi har pressat byggkostnaderna iSverige mycket. Jag tror att det är svårt att pressadem mer för att uppnå kraftigare sänkningar av hy-rorna.Ett inflytande inom bostadsföretaget är positivtför hyresgästerna i ett området, men jag tror inte attdet skulle innebära så hemskt mycket i sänkt hyra.Riksdagen har ju beslutat om en spärr där man sägeratt hyresgäster kan delta i s.k. självförvaltning. Menom man går över gränsen på fårman skatta fullt ut. Jag tycker att det är ett för lågtbelopp med tanke på den besparing man kan göra förhyresgästerna om de tar hand om stora delar av denyttre och inre skötseln. Det är ett för litet lockbete. Vihar också sett att intresset har sjunkit efter det att vibeslutade om detta i riksdagen.Fru talman! Det är i stället så att den stora delenav hyran består av skatter och avgifter dels tillstaten, dels till kommunen. Vi vet alla att hyran förflerfamiljsbostäder steg som en raket efter skatteupp-görelsen . Sedan har vi kommu-nernas avgifter. Kommunen skall bara ta betalt försjälvkostnaden, men det existerar ju inte i sinnevärl-den. Det är många kommuner som tar alltför mycketbetalt för olika uppgifter i samband med nybyggna-tion. Det vet villaägare, bostadsrättsinnehavare, hy-resgäster och byggare.Ett sätt att åstadkomma lägre hyra är att minskadessa skatter. Jag är väl medveten om att det kostarpengar. Fastighetsskatten motsvarar t.ex. hyran för enmånad . Den är av årshyran.Sedan skriver statsrådet också att han vill att bo-stadsföretag utan vinstintresse skall få en stark ställ-ning på marknaden. Det kan kanske vara rätt frånhans synpunkt, men då är det svårt att få någon attbygga. Visst kan man bygga , precis som mansäger från .