prot · GM0970 · 1999-03-17 00:00:00 — Det är ganska starkt att höra att manbehöver ett oberoende organ när staten har tillsatt SKIför att utföra en ständig, kontinuerlig, löpandegranskning av verksamheten. Arbetet för en omställ-ning har pågått under redan, och därförkan vi vara övertygade.Jag tycker att det är att verkligen föra fram enmycket allvarlig kritik mot SKI som man inte är för-tjänt av.Anf. 60 () re-plik:Fru talman! Jag kan bara försöka citera ur denskrivelse som finns:"SKI:s bedömning är , baserad påinlämnade rapporter och de muntliga föredragningarsom skett, att kraftbolagen hanterar år 2000-problemet på ett sådant sätt att SKI inte skall behövaställa ytterligare krav på redovisning eller vidtagandeav åtgärder. "Därför tycker jag att det är allvarligt. Därför krä-ver vi en oberoende part som gör även tester och inteenbart går på det som kraftbolagen gör. Naturligtvisskall vi inte råka ut för någonting som framförde i sin monolog omosannolikheten i det som hände i Harrisburg.Vi vågar inte det. Jag tycker inte att någon annanheller skall våga sig på det konststycket.Anf. 61 ():Fru talman! Samhällsomdanande kraft - ja, vi harsagt det tidigare, men det tål att sägas igen. IT är intebara ett verktyg, IT förändrar hela vårt samhälle igrunden. Det förändrar vårt sätt att leva, bo, arbetaoch kommunicera. Förändringen är så stor och ge-nomgripande att vi inte kan se vidden av den.Sverige som IT-nation eller digitalt samhälle är ifronten och skall så förbli.Vi har , då behandlade må-len om de prioriterade uppgifterna för den nationellaIT-strategin, både vässat lagstiftningen och flyttatfram positionerna inom så gott som samtliga sam-hällsområden när det gäller IT. Informationsteknikenhar så stor betydelse att den påverkar vår produk-tionsförmåga, våra levnadsmönster och förutsättning-arna att utveckla vår demokrati.Det innebär i dag1. att fortsatta insatser bör göras för att bygga ut endigital infrastruktur för höghastighetsförbindelseroch att hushåll och företag i hela bör gesmöjligheter till goda förutsättningar att utnyttjaden nya tekniken,2. att man bör underlätta för elektronisk handel förnya affärsmöjligheter som drivkraft för sysselsätt-ning och tillväxt samt ge konsumenterna ökademöjligheter,3. att man - vilket det är mest bråttom med - bör gearbetet med omställningen av datorer och IT-system högsta prioritet. Omställ-ningsarbetet måste ske målmedvetet och kraftfullti alla samhällssektorer, dvs. myndigheter, kom-muner, landsting, företag och organisationer.Men vi börjar med den nationella IT-strategin somskall stimulera användningen av informationsteknikpå ett sätt som befrämjar kreativitet, tillväxt och sys-selsättning. Vi skall vara pådrivare och underlättautvecklingen genom att anpassa regelverket till denya förutsättningarna. Vi skall också på olika sättförsöka hindra och förhindra att IT-utvecklingenskapar nya klyftor i samhället, tvärtom.I den nationella IT-strategin som vi föreslår skallligga fast finns tre områden som skall prioriteras isyfte att främja utvecklingen av informations- ochkunskapssamhället. Det är rättsordningen, utbildning-en och samhällets informationsförsörjning.Under senare år har skillnaderna mellan olikaformer av tele-, data- och massmediekommunikationminskat. Denna utveckling har påverkat de olikabranscherna inom medie- och kommunikationsområ-det. Marknaderna för de olika tjänsterna flyter sam-man. Vi kan bara ta statens egna bolag och företagsom exempel. Telias marknadsplats på Internet, Pas-sagen, och Postens motsvarighet, Torget, är fram-gångsrika. Telias och Postens satsningar på mark-nadsplatser på Internet har bidragit till att påskyndaInternetanvändandet i . Det är viktigt att ävenvåra samhällsägda företag och myndigheter inte stan-nar i utvecklingen. Även de måste ges möjligheter attmöta framtiden på ett bra sätt.Den svenska telemarknaden har under senare årgenomgått stora förändringar som påverkar statensroll och ansvar. Avregleringen av telemarknaden har iSverige liksom i många andra europeiska länder med-fört en helt ny lagstiftning. Det har blivit konkurrenspå nätet vilket har lett till lägre kostnader. Post- ochtelestyrelsen har ansvar för att följa upp och redovisamarknadsutvecklingen och regionala konsekvenser påmarknaden.Det finns klara samband mellan IT och miljö.Med möjlighet till distansarbete och distansutbildningkan mycket resande sparas in. Många transporterborde kunna samordnas och dirigeras effektivare medhjälp av datakommunikation och datorstödd trafik-ledning. Men informationstekniken minskar inteautomatiskt belastningen på miljön. Det finns allanledning att följa utvecklingen mycket noga, t.ex.transporter för Internetförsålda varor. Om informa-tionstekniken skall utnyttjas för att öka medborgarnaslivskvalitet, måste vi följa utvecklingen och se till attdet går mot ett långsiktigt ekologiskt hållbart sam-hälle.Så till utgångspunkterna för en digital infrastruk-tur. Informationstekniken har mycket stor betydelse iarbetet med att stärka konkurrenskraft ochutvecklingsmöjligheter. Den digitala infrastrukturenskall vara tillgänglig också för olika grupper i sam-hället, såsom unga, gamla, män, kvinnor, välutbildadeoch lågutbildade, människor i hela landet, pensionä-rer, invandrare och funktionshindrade. Genom en välutnyttjad informationsteknik kan hela vårt land ut-vecklas. Men det blir inte så med automatik. Markna-den klarar det inte helt själv. Vi måste ha en politiskvilja och kompetens att styra informationssamhälletmed en tydlig viljeinriktning.Vi behöver en kapacitetsstarkare infrastruktur,bl.a. tack vare den snabba teknikutvecklingen ochInternetanvändningen. En nationell utbyggnad avdigital infrastruktur för höghastighetsförbindelser ärnödvändig, och det behövs en samordning. Utveck-lingen av ny teknik är mest marknadsledd. Dettamedför att investeringarna i första hand görs inomföretagssektorn och att satsningarna sker inom tätbe-folkat område - eller med aktörernas språk: där detfinns en kritisk massa.Regeringen har tillsatt en särskild utredare meduppdrag att undersöka tillgången till avancerad in-formations- och kommunikationsteknisk infrastrukturur ett regionalt och socialt perspektiv. Utredningenskall kartlägga den befintliga infrastrukturen ochföreslå åtgärder. Uppdraget skall redovisas senast den11 . Vi får avvakta till dess utredningen harlagt fram sitt förslag. Men det råder inget tvivel omatt vi vill ha en snabb, högkvalitativ digital kommu-nikation i hela landet.Den tekniska utvecklingen driver ständigt framnya och bättre produkter. Flera aktörer på marknadensätter press på priserna och tvingar fram nytänkande.Det är därför fel att i lagstiftningen binda sig vid enviss teknik, t.ex. ISDN. ISDN är inte, som bekant,allena saliggörande. Det är tjänsten som sådan ochinte tekniken som skall regleras.En samhällsstyrning av tekniken kan medföra fel-bedömningar och stora felinvesteringar. Det är viktigtatt prisutvecklingen på telefonitjänster följs ur ettkonsumentperspektiv - som vi beslöt i samband medde telepolitiska målen 1997.Fru talman! Vi har ett nationellt program för . Det omfattar förskoleklasser, ,särskolan, sameskolan och gymnasieskolan. Det finnsen delegation för en särskild satsning på IT i skolan.Det är bra och nödvändigt. Men alla människor skallkunna dra nytta av IT:s möjligheter. En kompetensut-veckling för hela befolkningen behövs så att inte nyaklyftor uppstår. Äldre människor och vissa funktions-hindrade kan om vi inte är uppmärksamma ha svårtatt utnyttja den nya tekniken. Även kvinnors möjlig-heter bör särskilt beaktas i mån av att de utnyttjar IT-tekniken alltmer och även driver företag den vägen.Konsumenterna kan stärka sin ställning på mark-naden. Det blir lättare att få tillgång till viktig infor-mation och tillgång till ett större utbud av varor ochtjänster, vilket kan främja konkurrensen ochge lägre priser. Informationstekniken kan även med-föra förbättrad tillgång till service för vissa gruppersåsom äldre eller boende i glesbygd. Men för att kon-sumenterna skall kunna dra nytta av tekniken krävsIT-kunskap.Med Internets starka framväxt har elektroniskhandel och andra former av elektronisk affärskom-munikation blivit ett av de viktigaste användningsom-rådena för informationsteknik. Vi bör uppmuntrasamspel med näringslivet och konsumentgrupper. Vivill ha ett effektivt regelverk, samordnade offentligaaktiviteter samt en tillgänglig och säker teknisk in-frastruktur i syfte att främja den elektroniska handeln.På så sätt kan vi få ytterligare tillväxt i näringslivet,bl.a. i de små företagen. Men vi skall också skydda deenskilda konsumenterna.Informationsteknik och elektronisk handel kan ut-nyttjas som en drivkraft för regional utveckling. Menförutsättningarna för landets olika regioner ser olikaut. I storstadsregionerna finns marknadskrafter som imånga fall driver utvecklingen snabbt framåt. I regio-ner med vikande befolkningsunderlag och svag sys-selsättning kan främst kommuner, länsstyrelser ochlandsting tillsammans med högskolor spela en aktivroll för att påskynda utvecklingen. Det finns mångaregionala IT-projekt runt om i landet som visar ettstort intresse för att ta till vara informationsteknikensom drivkraft för regional utveckling.Så till vårt närmast liggande problem med 99 och00, dvs. Vi har all anledningatt vara korrekta, dvs. vi skall varken negligera pro-blemen eller haussa upp stämningen.Frågan angående IT-omställningen inför år 2000måste ges högsta prioritet. skall hållasinformerad om utvecklingen. Myndigheterna tar frå-gan på stort allvar, och arbetet med att säkra de egnaverksamheterna har kommit en god bit på väg.Vissa kommuner har inte kommit tillräckligt långti arbetet, vilket är oroväckande med tanke på distri-butionen av el, värme och vatten, m.m. Störningarinom kommunerna kan leda till konsekvenser intebara för deras invånare utan för samhället i stort.Arbetstakten med IT-omställningen måste ökas vä-sentligt bland små och medelstora företag liksom ikommunerna för att undvika driftstopp och kedjeef-fekter.Alla - myndigheter, kommuner, landsting, före-tag, branschorganisationer och andra aktörer - skall tasitt ansvar och driva på omställningsarbetet inför2000-talet.Vi förutsätter att regeringen i nästa skrivelse tillriksdagen redovisar vilka åtgärder som har vidtagitseller kommer att vidtas för att avhjälpa eventuellabrister.Sammanfattningsvis: IT är en samhällsomdanandekraft som saknar motstycke. Vi ser stora möjligheter,men också stora problem eller utmaningar, att klaraövergången. Barnen ser det redan som självklart attha en snabb kommunikation med hela världen - ochdet är de som är framtiden.Vi skall från samhällets sida ta vårt ansvar förrättsordningen, utbildningen och informationsförsörj-ningen. Jag yrkar med detta avslag på motionerna ochbifall till hemställan i betänkandet.Jag skall avsluta med ett citat från , , ens-kvinna från . Hon skickade ett mail till mignär hon hade sett min hemsida. Så här skriver hon:"Jag har tidigare tyckt att ni i är så långtbort, jag har inte riktigt vetat vad ni håller på med. Nukan jag både läsa på direkt och se riksdagensbeslut och jag kan till och med maila till er direkt vadjag tycker. Du ," skriver hon avslutningsvis"du är längre bort nu när du är i på veck-orna men ändå känns det som om du är mycket när-mare än förut."Anf. 62 () re-plik:Fru talman! hade tre synpunkter isitt anförande som jag helt delar. Hon säger att ITförändrar hela vårt samhälle. Där är vi helt överens.Vi är också överens om att befinner sig ifronten. Och vi skall vara pådrivare.Det är lätt att konstatera detta. Men frågan är vadden socialdemokratiska regeringen har gjort. Jagminns att den borgerliga regeringen avreglerade tele-marknaden under motstånd från det socialdemokra-tiska partiets sida. Det var avregleringen av telemark-naden som på något sätt öppnade möjligheterna för enlång rad aktörer att engagera sig och göra så att Sve-rige kom fram i fronten. Det är mycket av tomhetsom präglar den socialdemokratiska politiken.Man kan läsa i betänkandet att huvudinriktningenpå den nationella IT-strategin är att stimulera an-vändningen av informationsteknik på ett sätt sombefrämjar kreativitet, tillväxt och sysselsättning. Harregeringen gjort det? Vi vet att skatter och mångaandra regler är en kolossal hämsko mot att kunnabibehålla den tätposition vi har lyckats uppnå. Det ärinte tack vare regeringens initiativ, utan trots rege-ringen och de många goda idéer som har kommitfram på en privat marknad och där unga entusiastiskaentreprenörer i större utsträckning flyttar utomlands.Här behövs åtgärder.Anf. 63 () replik:Fru talman! Om man skall vara ärlig, och det skallman väl vara, hände det inte ett dyft. Jag vet att CarlBildt och er partiledning gjorde ett stort nummer avIT-frågan, men det hände inte ett dyft under den ti-den. Visst kan det vara bra med medieutspel osv.,men det är som vi har vässat lagstift-ningen och vi som har flyttat fram positionerna.Vi har goda förutsättningar i att vara kvari fronten, därför att vi har ett företagsvänligt klimat,bra ränta osv. Därför finns det många exempel på IT-företag som placerar sig i . Jag kan ta ettexempel från min hemkommun , där Netsour-ce placerar sig och ger många nya arbetstillfällen. Detär en av förklaringarna till att arbetslösheten sjunker,trots att de gamla arbetstillfällena försvinner.Jag tycker att vi jobbar på bra, och vi betar av frå-ga efter fråga. Vi kanske inte är så massmedie- ochklyschmässiga som den förra regeringen, men det härär ett effektivare sätt.Anf. 64 () re-plik:Fru talman! Det är klart att vi skall vara ärliga idebatten. Det är då bara att konstatera att de här ste-gen togs under den borgerliga regeringen, där CarlBildt verkligen var en pådrivare.På vilka områden har lagstiftningen vässats?Finns det en åstundan att vässa lagstiftningen? Jag ärrädd för, utifrån tidigare erfarenheter, att när social-demokraterna säger att de vässar lagstiftningen lederdet till betydligt mycket mer av regleringar och elän-de. Jag tror att man skall vara väldigt försiktig medatt vara alltför ambitiös på lagstiftningsområdet, där-för att utvecklingen går så kolossalt snabbt.Därför förväntar jag mig lite mer av mark-nadsvänliga åtgärder, som gör att företag stannar kvari och utvecklar det kunnande som finns, inteminst när det gäller digitala signaturer och krypte-ringsteknik, där regeringen inte är särskilt pådrivandeför att ändra på Wassenaaröverenskommelsen, somförhindrar export av mycket avancerad, i Sverigeframtagen, krypteringsteknik.Anf. 65 () replik:Fru talman! Jag kan bara konstatera att det var1996, under den här regeringens tid, som vi för förstagången behandlade IT-frågor i . Det varunder den här regeringens tid som vi flyttade frampositionerna. Det första betänkandet kom 1996, och1997 förändrade vi de telepolitiska målen och tog nyaavstamp. Det finns många fler exempel inom olikaområden där det framgår att det är vi som har flyttatfram positionerna. Jag kan ge en eloge till att han gjorde det glamoröst och tjusigt, men hanflyttade inte fram några positioner.Anf. 66 () replik:Fru talman! Jag konstaterar att det är en stor sam-syn mellan och Socialdemokraterna ide här frågorna, och det gläder mig. Jag skulle viljautvidga det här lite grann när det gäller rättvisa förgrupper som kanske har svårt att tillgodogöra sig deIT-satsningar som görs.När det gäller lågutbildade, arbetslösa, ungdomar,äldre, kvinnor och funktionshindrade, är socialdemo-kraterna villiga att tillsammans med oss föreslå speci-ella satsningar på de grupperna? Jag vet att det finnssatsningar, men jag tycker inte att de räcker utan attvi behöver satsa mer. Är socialdemokraterna villigaatt tillsammans med oss föreslå mer satsningar?Anf. 67 () replik:Fru talman! Det pågår , och det är själv-klart att vi vill fortsätta utbildningen och möjligheter-na för människor att skaffa en god IT-kunskap. Detstärker också konsumentintressena. Vi har skrivit ibetänkandet om både de äldres och de handikappadesmöjligheter. Vi vill ge dem ytterligare möjligheter.Det finns också under äldreåret möjlighet att sökapengar från för kommuner, in-tresseorganisationer, PRO och studieföreningar somvill utbilda äldre. Det är ett sätt. Sedan måste vi se tillatt fortsätta med IT i skolan och flytta fram positio-nerna även för den nationella strategin för IT i skolan.Jag delar den uppfattningen.Anf. 68 () replik:Fru talman! Jag noterar det svaret med tacksam-het. finns det grupper som vi ger informa-tion och lär detta, men det kan stupa på en så enkelsak som att en funktionshindrad inte har råd att skaffaen dator. Där skulle jag vilja att vi tillsammans tittarpå detta och gör mer satsningar. Är ni beredda attdelta i det?Anf. 69 () replik:Fru talman! Oberoende av hur människors eko-nomiska ställning och livssituation ser ut måste visjälvfallet se till att människor har en grund att stå pårent ekonomiskt. Vi får konstatera att det som LO hargjort med sina satsningar på paket med LO-datorn,och det som andra företag har gjort när de givit sinaanställda möjligheter att köpa dator på avbetalning,har inneburit att är i en tätposition när detgäller antalet datorer i hemmet. Vi får följa den ut-vecklingen och se till att även andra grupper får möj-lighet att skaffa dator.Anf. 70 () replik:Fru talman! Jag blev lite förvånad när MonicaGreen tog så lätt på kostnaderna för ISDN. MonicaGreen säger att vi inte skall skriva in ISDN i lagstift-ningen. Nej, det är ingen som har begärt det. Men jagtycker att utskottet borde ha gjort ett uttalande i frå-gan till regeringen.Jag undrar: Försvarar att det finnsen så stor prisskillnad för dessa anslutningskostnadersom mellan i storstaden och i detmest extrema fallet på landsbygden?Anf. 71 () replik:Fru talman! Nej, jag försvarar inte det. Jag har se-dan 1996 förväntat mig att det skulle gå snabbare attfå en jämnare prisutveckling mellan storstäder ochvissa regioner där man får betala orimliga kostnader.Jag tycker inte att riktigt har levt upp till deförväntningar som vi hade. Det stärker mig också imin uppfattning att vi behöver ytterligare kapacitet.Anf. 72 () replik:Fru talman! Det är bra att vi har samma uppfatt-ning om att det är något fel här, men jag kan barakonstatera att om den här prisskillnaden hade gällt ettvanligt telejack hade inte stått stilla . Dåhade man säkert reagerat från regeringens sida ochfrån socialdemokraternas sida. Om det hade gälltpriset på en tågbiljett, med en skillnad mellan2 och , hade det säkert varit full fart.Vi kristdemokrater menar nu inte att man skallbinda sig till den teknik som ISDN innebär, men förnärvarande kan det betyda att en ensamföretagare kanha en tillförlitlig uppkoppling och driva sitt företag,eller inte kan göra det om man bor på landsbygden.Därför hade det varit bra om utskottet hade tagit vårtförslag om ett uttalande i den här frågan.Anf. 73 () replik:Fru talman! Jag måste varna för det här; vi skallinte hänga upp oss just på ISDN. Det finns redan nufiber och hypersnabba modem, och tekniken stannarinte. Det finns alltså andra möjligheter . Viskall också vara ärliga och se att det är somhar enhetspriset, men det försvarar ändå inte priset ide andra delarna av landet. Jag delar uppfattningen attvi borde kunna ha en jämnare prisutveckling.Anf. 74 () replik:Fru talman! Det är inte så lätt att ta replik på Mo-nica , därför att hon har många välmenande ochpositiva formuleringar, som vi är överens om i helautskottet och i hela . Det är jättebra. Menvår uppgift som politiker är naturligtvis också att sättaned fötterna ibland, ge klara besked och uttala visio-ner. Det är här som jag skulle vilja se tydligare ton-gångar. Om vi inte får det från hoppasjag att näringsministern har något mer i bakfickan närhan kommer upp i talarstolen.Jag vill hänga på det tog upp i sittreplikskifte med . Det är en intressantfråga. svarade på frågan om prisskill-nader. Oavsett om det rör ISDN eller annan teknikfinns det prisskillnader när det gäller anslutningsav-giften. och har i en ge-mensam reservation sagt att anslutningsavgiften börvara densamma.Monica säger här och att hon inte för-svarar skillnaden. Det är för stor skillnad mellan2 i och 60 000 någon-stans ute på landsbygden. Den intressanta frågan ärdå självklart följande: Ansluter sig ochsocialdemokraterna i utskottet till synsättet att det börvara en likvärdig anslutningsavgift - densamma överhela landet? Om inte - var ligger den acceptablaskillnaden? Ligger den mellan 2 000 och 20 000 ellermellan 2 000 och 10 000?Är det inte enklare, , att säga att vihar rätt i denna fråga? Om man har höga ambitionernär det gäller regionalpolitisk utjämning och likvärdi-ga förutsättningar bör det vara självklart att säga attanslutningsavgiften skall vara densamma.Anf. 75 () replik:Fru talman! är det inte vi som sätter priserna,men vi kan rekommendera. Man kan ha en åsikt, ochdet har vi. Vi tycker inte att glappet skall vara förstort. Det antog vi i de telepolitiska målen 1997.Då sade vi att skillnaderna gentemot resten avlandet inte får bli alltför stora om priserna av konkur-rensskäl blir väldigt mycket lägre i storstäderna. Dethar vi uttalat från sida. Jag förutsätterockså att våra statliga bolag följer våra rekommenda-tioner, men det är inte vi som sätter priserna här.Anf. 76 () replik:Fru talman! har sagt att skillnaden- kostnader mellan och - är oac-ceptabel. Men ändå vill hon inte ansluta sig till denom man har ett jämställdhetsperspektiv och ett lik-värdighetsperspektiv ganska självklara åsikten attkostnaden borde vara densamma över hela landet.Vilken är då den skillnad som ochsocialdemokraterna kan acceptera? Är det 20 000kronors skillnad? Är det skillnad,eller var går gränsen? Säger man a i detta samman-hang måste man rimligen också säga b.Jag kan skicka med som en hälsning att jag tyckeratt det vore klädsamt och bra om vi kunde vara över-ens om att ambitionen självklart bör vara en likvärdiganslutningsavgift över hela landet. Jag hoppas attMonica kan landa där tillsam-mans med hela socialdemokratiska partiet.Anf. 77 () replik:Fru talman! Jag får skoja lite med . Han sade att det inte är lätt att ta repliker påMonica eftersom vi tycker ungefär samma.Alltså har han sagt a, och då behöver han inte begärarepliker.Jag tycker att vi skall ha ungefär samma priser ihela landet. Det är mitt svar. B-svaret blir då att glap-pet inte får vara för stort. Det har vi sagt i de telepoli-tiska målen, som vi antog 1997 i denna kammare.Anf. 78 Näringsminister ():Fru talman! är och skall förbli en IT-nation av yttersta världsklass. bejakar tekni-kutveckling, kunskap och kompetens, och så skall detvara även . har ett stort antal högtkvalificerade företag som ligger i teknikutvecklingensframkant. Så skall det vara även i framtiden.Sverige är ett av världens datortätaste länder. I årkommer mer än hälften av alla svenskar att ha till-gång till en dator i hemmet. De flesta kommer attvara anslutna till Internet. Så är det, och så skall detvara i ännu högre grad i framtiden.Fru talman! IT och telekommunikationer bidraralltmer till den svenska ekonomin, till sysselsättning-en och tillväxten. omsatte svenska IT-företagca . Det är ungefär lika mycketsom de totala intäkterna i kommuner. Skullevi göra en beräkning skulle vi se att det är avse-värt högre än dessa 325 miljarder.Den elektroniska handeln mellan företag i explodera . Densvenska handeln företag till företag omsatte förra året2,, är uppe i 14 miljarder kronornästa år och förväntas växa till år2003. Vidare kommer Internethandeln att öka snabba-re i än på något annat håll i världen.Utvecklingen går, som har sagts tidigare här i ta-larstolen, oerhört fort. Vi politiker måste hela tidenvara offensiva för att behålla tätposition. Vimåste lämna industrisamhällets gamla strukturer. Vimåste anpassa regler och normer till de behov ochvillkor som kommer att gälla för medborgarna ochföretagen i det framtida digitala samhället.Regeringen ser därför över den nationella IT-strategi som lade fast , och vida-reutvecklar den till en strategi för det framtida digi-tala .