prot · GN0912 · 1999-10-13 00:00:00 — Jag vill inleda mitt anförande med attuttrycka stor glädje över att ett enigt kulturutskotttillstyrkt motion från Kr275yrkande 22. Där yrkas det att ger regering-en i uppdrag att i enlighet med vad i motionen anförtstillsätta en parlamentarisk utredning som lägger uppett handlingsprogram för svenska språket. CharlottaBjälkebring från kommer att ta uppdenna fråga i sitt anförande senare i debatten.Fru talman! I regeringens proposition På ungdo-mars villkor, proposition 1998/99:115, redovisas attmellan 5 000 och 10 000 elever lämnar grundskolanvarje år utan att kunna läsa och skriva tillräckligt braför att klara ett aktivt samhällsliv.Att kunna läsa och skriva är grundläggande förut-sättningar för den enskildes möjligheter att delta isamhällsdebatten och att kunna nyttja yttrandefrihe-ten på ett fungerande sätt och därmed kunna påverkautvecklingen i det demokratiska samhället.Det läses fortfarande mycket i . Det köpsmånga böcker och det lånas böcker på våra bibliotek.Men alltfler ställs utanför den kanske viktigaste bok-klubben, nämligen klubben för dem som kan läsa.Man knäcker inte den s.k. läskoden. Man lär sig inteatt läsa. Det är främst pojkar och unga män som avolika skäl väljer bort läsandet och boken. Läsandetoch läsförståelsen är intimt kopplade till läsarenssociala bakgrund. Om ambitionen är att öka läsandetoch minska kulturklyftorna måste det till ett brettspektrum av läsfrämjande åtgärder där alla aktörer tarsitt ansvar. Det finns alltså inte en enda åtgärd somkan åstadkomma en lösning på detta stora problem.Det finns en rad oroande tecken och tendenser.Låt mig nämna några exempel.Många biblioteksfilialer läggs ned runtom i lan-det. I länen , och harantalet bibliotek och biblioteksfilialer minskat från147 till 97 . Här bör rege-ringen - och här har jag en annorlunda uppfattning änModeraterna och - överväga enändring av bibliotekslagen för att motverka dennautveckling som är negativ för läsandet i landet. Omdet blir flera mil till huvudbiblioteket i tätorten, t.ex. iBergslagen eller i det inre av , ökar rimligt-vis risken betydligt för att alltfler väljer bort besöketpå , väljer bort att låna böcker på bibliote-ket.Det statliga stödet till arbetsplatsbiblioteken togsbort och antalet arbetsplatsbibliotek harminskat. På många håll har bokbussarna dragits in.Det har kommit brev hit till som meddelatatt man är väldigt orolig för den utvecklingen i mångaglesbygdskommuner.År 1998 saknade hela 78 kommuner en egen bok-handel inom kommunens gränser. Cirka hälften avalla kommuner i saknar en egen fackbokhan-del. Den svenska bokbranschen påvisar en hög kon-centration där ett fåtal koncerner intar en mycketdominerande ställning. Den vanliga bokhandeln harstor konkurrens från varuhusens s.k. pallförsäljningav bästsäljare - jag hade skrivit bestsellers, men jagändrade det efter anförande till bäst-säljare - bokklubbar och ökad Internetförsäljning.Fru talman! Det är förhållandevis dyrt att skickaböcker på posten. Många tycker att böcker är dyra.Den som inte själv läser böcker köper inte böcker, gersannolikt i mindre omfattning bort böcker i presentoch får inga böcker i julklapp, farsdagspresent ellermorsdagspresent. Den som inte prioriterar det egnaläsandet väljer kanske också bort läsandet för sinabarn. På det sätter fortplantas utanförskapet när detgäller litteratur och läsning med allt vad det innebärav missade möjligheter till upplevelse, inlevelse ochutveckling.Hur kan då läsandet stimuleras? Vänsterpartietmenar att det krävs ett medvetet och långsiktigt arbe-te. Det finns inga enkla lösningar. Det krävs olikaåtgärder och en bra avvägning mellan dessa åtgärder.Det finns en rad olika former av stöd till lä-sandet och boken, t.ex. bidrag till den regionala bibli-oteksverksamheten, utgivningsstöd, stöd till bokhan-deln, distributionsstöd till bibliotek och bokhandel,stöd till läsfrämjande åtgärder för barn och unga m.m.Vänsterpartiet vill att en regel om kvalitetssäkringinförs i bibliotekslagen. Vi nöjer oss med attkonstatera detta eftersom det pågår en översyn avbibliotekslagen i Regeringskansliet.Fru talman! beslutade /98års att det statliga utgivningsstödet skullekompletteras med ett distributionsstöd. Det förlagsom erhållit statligt stöd för sin utgivning blev där-med skyldig att åta sig att tillhandahålla ett visst antalexemplar av varje utgivningsstödd titel för distribu-tion till folkbibliotek och olika bokhandlar. Sam-manlagt fördelas ungefär 270 000 volymer gratis tillkommunerna och de 100 bokhandlarna.Vänsterpartiet är positivt till att utgivningsstödethar kompletterats med ett distributionsstöd, men vianser att det här stödet är otillräckligt. Vi skulle dess-utom vilja se åtgärder när det gäller spridning avnordisk litteratur och stöd till en nordisk bokkatalog.Dessutom bör nya beslut om distributionsstödet stäl-las mot och jämföras med effekten av en eventuelltsänkt moms på böcker. Vi är medvetna om att distri-butionsstödet för de utgivningsstödda titlarna infördesförst och att det inte gått så långtid sedan dess.Vi är också medvetna om att förnärvarande utreder bokmomsen, bl.a. för att få klarheti hur stor statens inkomst av denna moms egentligenär. Där finns det en variation på mellan 800 miljoneroch 1,4 miljarder. Det är ganska mycket pengar. Detkan vara bra att veta hur stort den egentligen är. Denhär utredningen ska enligt uppgift från vara klar innevarande år.Fru talman! finner det emellertidfullt rimligt och önskvärt att effekten av olika läs-främjande åtgärder jämförs med varandra så atteventuellt nya åtgärder på området med syfte att ökaläsandet ger största möjliga måluppfyllelse. Medanledning av detta vill jag avsluta mitt anförande medyrka bifall till reservation nr 3 undermom. 8 beträffande distributionsstödet.Anf. 168 () replik:Fru talman! Jag kan hålla med om mycket av detsom har sagt, men jag var lite funder-sam över en sak. Han talade om de bokhandlare somhar försvunnit.I början av 70-talet upphörde väldigt mångakommuner med att låta de små lokala bokhandlarnadistribuera skolböckerna och tog själva hand om dettai samarbete med Bibliotekstjänst i . Detta inne-bar att man på många ställen, bl.a. på den ort där jagdå bodde, , helt enkelt knäckte den lokalabokhandeln. Det skedde ofta i socialdemokratisktstyrda kommuner, med hjälp av dåvarande vpk. PeterPedersen tycker att man då gjorde fel.Det har t.ex. i blivit så att man i bokhan-deln kan gå in och spela på V 75, köpa penninglotteroch möjligtvis några tidningar. Man kan beställa enbok, men det finns inga på hyllorna. Jag har fått redapå att det var effekten av att kommunen slutade medatt låta den lokala bokhandlaren vara med om attdistribuera skolböcker.Detta har alltså på sådana ställen skett med hjälpav s och v, men tycker man att detta var fel.Anf. 169 () replik:Fru talman! Min hemkommun är en avde kommuner som inte har någon egen bokhandel.För egen del tycker jag att det inte finns någon anled-ning att försvåra lönsamheten för en bokhandel, omdet finns en sådan på orten. Man kan köpa in skol-material men framför allt skolböcker den vägen. Jagser ingen anledning till att det ska behöva uppstånågon konkurrenssituation.Det stora problemet är dock att det finns enrad andra sätt att köpa böcker på. Man kan köpa alltfrån korv till böcker och cd-skivor på mackar - ellerjag kanske ska säga bensinstationer - och det är jät-tebra, men tyvärr har de ett väldigt smalt sortiment.Många duktiga författare med stort och djupt innehållfår ingen möjlighet till avsättning där, och mångaläsare får därför aldrig ta del av deras litteratur. Denlite mer lättlästa litteraturen kan vara en lämpligövergång till annan litteratur, men många läsare fårinte en sådan chans. Jag tycker att det är ett störreproblem.Anf. 170 () replik:Fru talman! Ordet "mack" är faktiskt en svenskkortform för den första firma som tillverkade bensin-pumpar. Det ordet kan vi alltså använda. Tillverkar-namnet var angivet på pumparna.Det viktigaste att påpeka är att man där det fortfa-rande finns bokhandlar inte bör försvåra förhållande-na för dem. Jag är tacksam för beskedet på denpunkten. Den lokala bokhandeln har varit en oerhörtstor tillgång på många orter. Jag har på orter där jaghar bott sett hur trist det har blivit när bokhandlarnahar försvunnit. När jag kommer tillbaka dit märkerjag faktiskt effekter på hela kulturlivet.Det har i flera fall varit så att kommunerna varitkortsynta och satsat på egendistribution av sina skol-böcker, och därmed har den sista utkomstmöjlighetensom gjort att man kunnat hålla näsan över vattnetförsvunnit.Anf. 171 () replik:Fru talman! Jag vill bara avsluta med att säga attvi i den här frågan i sak verkar vara ganska överens.Jag kan bara hoppas att man i alla andra utskott isådana här debatter är lika noggrann som vi nu harförsökt vara med att använda svenska uttryck ochbegrepp där sådana finns.Anf. 172 ():Fru talman! Bibliotekslagen ska avskaffas! Cen-terpartiet tillstyrker det kravet och har så gjort ändasedan lagen kom till. Vid /98 sade viså här i ett särskilt yttrande: Vi ser att det finns en riskatt lagen kan få till följd att kommunerna inskränkersina satsningar på biblioteksverksamheten till denminiminivå som lagen anger.Vid det tillfället skrev, som nämnts tidigare i de-batten, flera partier under på detta, nämligen Mode-raterna, , och Center-partiet.Den oro som vi känner på grund av biblioteksla-gen beror, precis som påpekat tidigarei debatten, på att man när det ska skäras ned i utgif-terna kommer att åberopa bibliotekslagen och anse attdet behövs bara ett bibliotek i en kommun. Med tankepå den debatt om språket som pågår dels här i kam-maren , dels ute i samhället, är det av största viktatt vi värnar om biblioteken ute i våra kommuner.Centerpartiet skriver i sina motioner om skola ochkultur att det krävs olika åtgärder för att öka lä-sandet. Vi anser bl.a. att det ska genomföras en kam-panj i samarbete mellan landets kommuner, skoloroch bibliotek. För att klara det behövs det bibliotekmed kunnig personal som är tillgänglig för alla. Detkan bidra till att göra läsningen lustbetonad och till attge positiva läsupplevelser.Bokmomsen, som också har lyfts fram här i de-batten, är viktig att diskutera. Den är viktig för attstimulera läsintresset och kunskapsinhämtandet. Vihar t.ex. i vår kulturmotion skrivit att en av grundtan-karna inom EU är konkurrens på lika villkor. Vi fun-derar lite grann över hur det egentligen är med bok-momsen. Den tas inte ut på lika villkor. Om manhandlar böcker i behöver man intebetala bokmoms, som man måste göra här iSverige.Det är också viktigt att ventilera frågan ombokmomsen, eftersom den litteratur som tillhanda-hålls via bokhandlarna, även på svenska, kan köpas iandra länder via Internet utan att bokmoms behöverbetalas. Det är viktigt och bra att den frågan lyftsfram.Jag yrkar från sida bifall till reser-vation 1 under mom. 1, som handlar om biblioteksla-gen.Fru talman! De möjligheter som den tekniska ut-vecklingen ger för kultur och medier är en hjärtefrågaför . Också den frågan behandlas i dettabetänkande. Vi har dock inte motionerat om det idetta sammanhang, som gäller bibliotek och skola. Vianser att informationstekniken är viktig inom allaområden i samhället.Vi har under det förra med viss fram-gång lyft fram frågan om en digital allemansrätt, och idet ärendet har vi uppmärksammat en satsning inombildningsområdet. Målet är att alla ska ha lika möj-ligheter att använda informationsteknik som ett medelför ökad kunskap, demokrati och rättvisa. Vi tyckerinte att det är rätt väg att lyfta fram detta bara inomutbildningsområdet, som man har gjort i den bered-ning som skriver om satsningen på Internet.Vi vill att alla ska ha möjlighet att nå detta mål,och vi vill därför bygga ut bredbandsnätet till allamedborgare i hela landet. Satsningen i skolan och ibiblioteken är förvisso bra, men vi tycker inte att vikan ge alla elever runtom i landet möjlighet att kännaatt rättvisa råder, om de inte kan koppla upp sig pånätet hemifrån.Med utbyggda möjligheter till uppkoppling ser viockså möjligheter för medborgare i både ochTrelleborg att på lika villkor beställa biljetter till olikakulturella arrangemang runtom i landet utan att behö-va stå i kö i centralorten. Det kan t.ex. gälla att köpabiljetter till , till en nyårsrevy hemma ikommunen, till en fotbollslandskamp eller till någotannat.Fru talman! vill jag föra fram några fun-deringar kring det svenska språket. Jag tycker att detär väldigt glädjande att motion om etthandlingsprogram för att främja svenska språket harvunnit gehör bland alla partier i kulturutskottet. Jagvill av hela mitt hjärta lyckönska er till den fram-gången.Det svenska språket har ju också uppmärksam-mats i partiledardebatten . Då har detframför allt påpekats att det förekommer ett förned-rande bruk av ord mot människor i skola, hem ochfamilj. Motionärerna påpekar att en utarmning avsvenska språket breder ut sig ute samhället, främstbland ungdomar men även bland vuxna som bor iområden med mycket hög andel invånare med ut-ländsk bakgrund. Det må vara sant.Alf lyfte t.ex. fram att det behövsordning, reda och civilkurage hos alla som jobbarmed människor.I den debatten handlade det främst om okvädin-sord, men hur använder vi språket själva?Det är många kloka ord som har sagts om beho-vet. Jag tänkte också att vi skulle rannsaka oss självalite med anledning av det här. Vilka ord använder vioss av? Vid kurser har vi pratat om att vi gör mindmaps för att komma ihåg vad vi har lärt oss i ställetför att prata om minneskartor, eller ännu värre: När viska kläcka idéer brainstormar vi; då har vi gjortsvengelska. Det här är bara några ord av dem som vimissbrukar. Hur många vi har och dessutom användeross av, det vet inte jag - You name it, som är detsenaste inneuttrycket.Anf. 173 () replik:Fru talman! Jag valde att inte reagera på LennartFridéns tal, men känner jag att till samma tema. Man hävdar att biblio-tekslagen fungerar som ett lägsta golv. Kommunpoli-tikerna antas anpassa sig till det lägsta golvet, ochsedan lägger de av den anledningen ned en massabiblioteksfilialer. Som f.d. kommunpolitiker kan jagbara konstatera att kulturpolitik inte är det som stårhögst i kurs. Man värnar om det som vi alltid talarom: Vård, skola och omsorg måste komma först.Kulturen är inte lagstiftad, så den kan vi spara på.Men jag törs hävda, efter att ha varit ute på besöki olika småkommuner, att man gör allt för att behållamindre bibliotek. Det är snarare en resursfråga. Jagmenar att vi i stället skulle skärpa bibliotekslagen föratt höja detta golv något, så att människor som bor iglesbygd inte ska behöva resa för att besökasitt bibliotek, utan man skulle få resurser för att kunnaha bibliotek även ute i småbyar. Man skulle i ställetskärpa lagen och också se till att detkommer till resurser så att detta kan upprätthållas. Jagförstår inte på vilket sätt vi ingriper i det kommunalasjälvbestämmandet, för det gör vi i så fall med alllagstiftning som gäller kommunernas verksamhet.När det sedan gäller den parlamentariska utred-ningen, som var inne på, vill jag beto-na att det är viktigt att vi inte får en väldigt akade-misk touche på det här - jag använde medvetet ut-trycket "touche" - så att vi bara pratar om språketutifrån en väldigt värdekonservativ utgångspunkt.Jag träffade ett antal människor som är dys-lektiker som påpekade problemet att alla stavnings-regler vi har i svenska språket är fullständigt omöjligaför dem att förstå sig på, t.ex. varför j-ljudet sägs påett sätt men har en stor variation på stavningen, ochdet är samma sak med sje-ljudet. Jag för min del ärväldigt öppen för att man kommer med synpunkter pådet här, och jag skulle vilja höra hur på det här. Har hon samma infallsvinkel somLennart , som har en ganska akademisk infalls-vinkel på detta, eller kan hon tänka sig min merafolkliga, dvs. att man anpassar vissa saker till ettbehov som finns eftersom det finns många människormed läs- och skrivsvårigheter i ?Anf. 174 får påpeka att repliken gäller . 175 () replik:Fru talman! Jag tycker att det är väldigt roligt närdet finns folk som är duktiga på svenska språket, somLennart är, men jag kanske inte strävar likahårt. Jag tycker att vi ska göra det så bra som möjligtför dyslektiker.Vad gäller stavningsreglerna vet jag att det kom-mer att bli en debatt om dem i kammaren , därföratt en socialdemokrat från mitt län har lagt fram enmotion om enklare stavningsregler som jag vet harväckt mycket uppmärksamhet i hela landet. Så det fårvi all anledning att återkomma till.Vad gäller bibliotekslagen och skärpningen avden hoppas jag innerligt att vi kommer att kunnaskriva om den så att man inte riskerar att hamna pådet nedre golvet så att det blir bara ett bibliotek. Detär så viktigt att man kan rädda så att man,om man inte på en liten ort har möjlighet till ett bibli-otek, i alla fall har bokbussar som åker runt. Men viser ju också hur man drar in på den biten, efter-som det är som du säger: Man slår inte tillräckligtmycket vakt om boken, dess betydelse och dess storabetydelse just för dyslektiker, som jag ställer upp påtill 110 %.Anf. 176 ():Fru talman! Ledamöter och åhörare! Bibliotekenspelar en viktig roll för att minska kulturella klas-sklyftor, och det är alldeles utmärkt att de gör det, förtyvärr finns de här klassklyftorna fortfarande kvardelvis. Biblioteken är också populära företeelser medmånga besökare, och det finns många exempel påområden där man anpassat utformning, utbud, öppet-tider och aktiviteter till de lokala förhållandena. Därfinns också möjligheten att följa med i medieutveck-lingen och ofta också i områdets övriga kulturliv. Detfinns egentligen ingen hejd på vad biblioteken kananvändas till, och det görs också, som just en mycketviktig kulturbärare i en kommun eller i en kommun-del eller stadsdel. Totalt sett är det här inlägget alltsåett sjusjungande lov till nytta och glädje.Jag anser också att lån på bibliotek bör vara av-giftsfria, och det är något som vi folkpartister harskrivit in i vårt partiprogram. Ändå har vi i en gemen-sam reservation mellan , ochCentern föreslagit att bibliotekslagen ska bort, och jagyrkar bifall till den, alltså till reservation 1.Jag gissar därmed att retoriken kan komma atthandla om att vi är negativa till bibliotek, och jag villdärför klart deklarera från början att så inte är fallet.Som min inledning torde ha visat anser vi att det finnssynnerligen många skäl till att ha bra bibliotek och attutveckla biblioteken på väldigt många olika sätt.Men jag tycker inte att det här är en fråga för riks-dagen. Det är en fråga för kommunerna. Jag vet intevad ni andra partier säger och menar om det kommu-nala självstyret, men vi i anser att det ären viktig princip och att det är rimligt att kommuner-na själva får besluta om hur det ska se ut med biblio-teken, både till antal, innehåll och bemanning.Den nuvarande lagen är, och det har redan varituppe, mycket tandlös och i praktiken nästan till intetförpliktigande, eftersom den säger att kommunen skaha ett folkbibliotek - och vilken kommun har inte det.Dessutom säger den att varje län bör ha ett länsbibli-otek, och det ska också finnas högskolebibliotek vidalla högskolor. Jag ska inte ironisera över lagtexten;det tycker jag att den gör rätt bra själv.Samtidigt vet vi hur den folkliga reaktionen blirom och när kommunpolitiker försöker lägga ned ettfilialbibliotek, och det visar vilken förankring sombiblioteken har i folkdjupet. Då behövs ingen lag, förhur skulle det inte bli om man som kommunpolitikerförsöker lägga ned det sista i kommunen?Om en lag är dålig finns det som jag ser det tvåvägar att gå: ta bort den eller ändra den. Jag såg ettförslag från fackförbundet , Dokumentation,information, kultur, till ny lag, och det var bland detmest detaljstyrande jag har sett. Här ville man t.o.m.lagstifta om vilket yrke ledningen för biblioteketskulle ha, en petighet som inte ens ett sjukhus eller enklinik numera har. Det har visserligen varit fallet,men där har ju besinnat sig och tagit bortdet. ska inte fastställa befattningsbeskriv-ningar för kommunala befattningar, varken helt ellerdelvis.Det handlar inte bara om att det ska finnas ettfolkbibliotek; man vill också lagstifta om välutrustadebibliotek inom grund- och gymnasieskolan och detska finnas länsbibliotek med preciserade uppgifter.Vad som är välutrustat skulle alltså då tydligen kunnabli fråga för en domstol att avgöra. Måtte vi hållaundan våra rättsinstanser från sådana saker! De be-hövs för viktigare uppgifter.Vad ska vi med kommuner och landsting till omvi lagstiftar på det här sättet? Finns det då ingen tropå att det finns kommun- och landstingspolitiker somockså värnar om kulturen? Att jag tar upp det här såhär beror på att kulturministern ställde sig positiv mer komplett och tydligare lagstiftning i sambandmed att det här lagförslaget presenterades. Och jagtycker att det verkar typiskt att socialdemokraternaönskar en starkare statlig styrning i stället för att låtakommunpolitikerna sköta de delar de är satta att skö-ta.Om jag har förstått vissa uttalanden från kultur-ministern rätt önskar hon en stark och tydlig statligstyrning av det mesta inom kulturområdet. Jag kan bara säga att jag inte delar den uppfattningen,men det har väl framgått av det jag sagt. Sedan kanjag inse att vi här kan tycka att inte allting sköts bra,men då får ju väljarna tala om det i kommunalvalen,som vi ju nu för övrigt kanske kan hoppas kan frigö-ras från riksdagsvalen, för att anknyta till en tidigaredebatt här i kammaren i dag.Vi har också fått en intressant diskussion om detsvenska språket och dess ställning. harvältaligt beskrivit situationen. Jag funderade om jag,liksom , skulle behöva stryka en delord i mitt inlägg, men det behövde jag inte. Jag kon-staterar att också Vänstern kan komma med bra för-slag. Enligt vad berättade har Mode-raterna haft det här förslaget tidigare. Det ansluter tätttill vad har framfört och vad utskottetansett tidigare. Det tog inte för hela utskottetatt samlas kring en skrivning och en tillstyrkan om enparlamentarisk språkpolitisk utredning om främjandeav det svenska språket.Inte minst mot bakgrund av vad statsministern sa-de i sitt inlägg om språket utgårjag från att regeringen snabbt tillsätter utredningen.Jag ser mycket fram mot resultatet av den.Det har också kommit upp en diskussion kringbokmomsen. Vi har inte tagit upp den frågan i det häravsnittet, men i vår kommittémotion på kultursidan isamband med allmänna motionstiden har vi tagit uppbokmomsen, inte för att ta bort den men för att sänkaden. Vi för en diskussion kring en kulturmoms på6 %, liksom det finns momssatser på andra kulturom-råden. Den debatten vill jag återkomma till, möjligt-vis den 8 december.Enligt , vår förträffliga utredningstjänst,kostar en sådan sänkning 640 miljoner. var lite osäker på det, då han hade fått flera upp-gifter. Vad vi vill ha är en utredning om hur manverkligen kan garantera att en bokmomssänkning göratt bokpriserna förblir lägre, ellernågot liknande, och hur man kan klara detta. Det ärinte minst viktigt för studenterna, eftersom student-litteraturen är en dyr del i deras utbildning, och dettaskulle förbilliga för dem, i den mån de inte köper via Internet, vilket också har diskuterats.Anf. 177 ():Fru talman! Litteraturen och läsandet är ett av dekulturområden som vi har satsat mest på under senareår. Det har vi gjort framför allt av demokratiska skäl.Litteraturen och läsandet är några av de viktigasteredskapen för att människor ska få tillgång till ettspråk. Utan tillgång till språket blir det omöjligt attutnyttja sina demokratiska rättigheter. Utan tillgångtill språket blir det också oerhört svårt att slå sig in påarbetsmarknaden. Och språket är, som i partiledardebatten , "nyckeln tillsocial gemenskap".Så här i början av mitt anförande skulle jag ocksåvilja citera författaren , som var påbesök i i mitt hemlän . Han sade såhär: "Det viktigaste vi kan göra för våra barn är attlinda in dem i 28 bokstäver. Så viktigt är språket ochså stor är ordens makt. "Fru talman!