prot · GM09105 · 1999-06-02 00:00:00 — Först vill jag säga till jag tycker att självsäkra politiker som redan haralla svar, oavsett vad som händer, är lite farliga.Det visar sig att när miljöpartister och de gröna fårmakt blir det ofta annat ljud i skällan. Vi kan ta mil-jöpartisten som exempel. Han sitternu i en regering och har makt. Jag antar att det är ditBirger strävar. Där är man för att EU skall fåen militär kapacitet och har alltså helt andra uppfatt-ningar än dem som står för. Därför ärdet också väldigt svårt att svara på frågan hur vi skallrösta i förhållande till den gröna gruppen.Den gröna gruppen ser positivt på Amsterdamför-draget och dess skrivningar om gemensam asyl- ochflyktingpolitik. Den vill gärna se ett genuint europe-iskt medborgarskap. Den vill gärna ha fler kvalifice-rade majoritetsbeslut i ministerrådet, t.ex. inom dengemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken. Vi vetockså att det finns mycket drogliberalism i den grönagruppen. Jag kan inte lova att vi skallrösta tillsammans med den gröna gruppen i någotavseende. Det är väldigt svårt att veta var den grönagruppen står i den här frågan.Vi kommer att föra fram vår politik. Den finnsklart redovisad i vårt valmanifest. Det är den somkommer att vara vår utgångspunkt.Sedan gällde det kandidaterna, är rätt att har tillhört ett annatparti. Han har inte varit partipolitiskt aktiv sedan1979. Jag antar att det var ungefär som PerGahrton lämnade . måste mandiskutera hur lång preskriptionstiden eller inkuba-tionstiden är i politiska sammanhang.Lars var också inne på att Miljöpartiethar varit med och gjort dessa drakoniska nedskär-ningar av biståndet. Man har skrivit under in blancopå dessa begränsningsbelopp och indragningar avanslagen som drabbar biståndet på nationell nivå. Jagtycker att har ganska mycket att bevi-sa på hemmaplan innan kommer med pekpinnar omvad han skall göra i Europa.Anf. 40 () replik:Fru talman! Etik och moral i politik är ganska kul,. Dessutom är det livsviktigt. Etik ochmoral innebär att man svarar på de frågor man får.Eftersom du själv tog upp frågorna om bidrag tilldjurtransporter och meddelarfrihet, frågade jag om dukan garantera att de eventuella kristdemokrater somkommer in i kommer att stödja deförslag om detta från den gröna gruppen som ligger iEU-parlamentet.Jag har inte anklagat för att varamoderat utan för att vara positiv till EMU och milita-risering.Anf. 41 () replik:Fru talman! I valprogram ochvalmanifest står att vi är emot bidrag till djurtrans-porter. Det innebär att de som blir invalda kommer attrösta mot detta. Det är självklart. Jag kan däremotinte ta ställning till hur den gröna gruppen röstar.Jag tycker också att frågan om bistånd är relevant.Birger har varit den här i kammaren som harhaft de hårdaste orden och de självsäkraste utfallenom detta. Men han har själv inte på hemmaplan lyck-ats leva upp till det han kräver av oss andra på borta-plan.Anf. 42 ():Fru talman! Vi i menar att när mannu träffas i måste processen sätta fart för attflytta ut makten till människorna, till det lokala planetoch till regionerna. Närhetsprincipen, det som hetersubsidiaritetsprincipen, måste förverkligas. Den kannaturligtvis också användas till att fördjupa demokra-tin i EU. Det skulle innebära större folkligt deltagan-de och bättre insyn.Jag tycker inte att det är stökigt att nationalstatensläpper ifrån sig makt. Att regionerna själva kan tavägen till utan att ta omvägen via Stockholmär någonting som vi i välkomnar ochbejakar. Jag tror att det är så vi skall låta EU utveck-las. Då kan vi få ett regionernas där vi kanvåga prioritera en regional utveckling.Fru talman! Vi kan se hur det runtom i Sverigespirar av idéer och skaparkraft. I de fallen är det fak-tiskt ofta EU:s regionalpolitik som lägger grunden.Det kan man se här i närheten. Stockholms skärgårdhar en utveckling som inte skulle varit möjligutan medverkan från EU. Jag tycker att det finns eninsikt i EU om regionernas betydelse och om betydel-sen av den regionala utvecklingen.Tyvärr är det så att när vi pratar och kommer inärheten av dessa frågor här i , finns det ettnästan monumentalt ointresse för den regionala ut-vecklingen. Det står i bjärt kontrast till den utvecklingoch det engagemang som finns ute i landet. det som heter Sverigeuppropet finns en am-bition att vända avvecklingen av landsbygden till enutveckling. Med ett starkare samarbete mellan Euro-pas regioner blir EU någonting som har betydelse ochberör också människor i Sverige.Fru talman! Detta är en av de viktiga frågornasom våra företrädare i kommer attdriva. Våra företrädare kommer också att driva miljö-arbetet vidare. Jag har varit med i svenskt miljöarbetei flera decennier. Jag har sett hur det utvecklats på ettalldeles fantastiskt sätt.Förr i världen var det ofta så att man kunde hänvi-sa till att enskilda länder gick före och drog med sigandra i miljöarbete. Det räcker inte . Det räckerinte med att enskilda länder går före. måsteenskilda länder också ha starka grupperingar bakomsig. Det måste man ha i ett skede när det internatio-nella miljöarbetet har tagit lite av en paus.Jag tror att EU behövs och kan göra mycket nyttasom en motor som driver på en hållbar utveckling ochutvecklar det internationella miljöarbetet. Sedan be-höver ju det europeiska miljöarbetet också vitami-ninjektioner. Det har nog varit lite si och så med detfrån regeringens sida. Vi har inte sett någon kur förhur miljöarbetet i skall kunna förnyas ochutvecklas.Jag menar att bör ta initiativ till en krets-loppsstrategi för . Arbetet med förnybar energioch effektivisering på energiområdet är andra frågorsom bör driva. Vi har nämligen ett starktintresse för ett miljöanpassat svenskt näringsliv, förmiljöutveckling. Röstar man på en centerpartist röstarman också på ett aktivt miljöarbete i EU.Det hindrar inte att vi nu också skall se till attmiljökraven skärps i EU. Enskilda länder skall kunnavara föregångare. Vi menar också att vetorätten skalltas bort, på det sättet att den inte skall kunna hindraatt man med kraft går framåt i varje enskilt land. Meddet vill vi säga att den långsammaste inte skall kunnabestämma takten. I den meningen kan man säga attöverstatlighet behövs för den gemensamma miljön.Självklart måste också det som med rätta kankallas svindlerier och fusk i EU-systemet rättas till.Jag menar att det är rätt att kommissionen fick takonsekvenserna av det och avgå. I den meningen villCenterpartiet bidra till att EU saneras. Vi måste få enöppenhet och trovärdighet i revisionen av EU:s verk-samhet och framför allt finanser. Den politiska kon-trollen av kommissionen måste stärkas i Europapar-lamentet.Naturligtvis måste vi också sanera den oförsvarli-ga byråkrati som svenska myndigheter har kopplat påEU-stöden i olika sammanhang, som för jordbruketoch de regionalpolitiska stöden. Man kan med rättasäga: Det behövs sunt förnuft både i och iSverige.Fru talman! en fråga som naturligtvis äravgörande och viktig, och jag skall passa på att langaden vidare till . Det är frågan omtydlighet när det gäller hormonkött. Vi från Center-partiet säger väldigt bestämt nej till hormonkött isvenska kyldiskar, på svenska restaurangbord. Jagtycker att det har varit lite tveksamhet kring den frå-gan i debatten . Om Larsockså inledningsvis kan säga någonting inte bara omMarit utan också om inställningi den frågan tror jag att det vore välgörande. Röstarman på röstar man bort hormonkött ikyldiskar och på svenska bord.Anf. 43 ():Fru talman! Valet närmar sig och nerverna liggerutanpå. sade att företräderhormoner. formulerade sin fråga påett något mera balanserat sätt.Politik handlar om ståndpunkter. Det handlar ock-så om trovärdighet. är väl, vågar jagpåstå, den enskilda svensk som är mest förknippadmed matkvalitet och naturlig mat. Hon uppmärk-sammade tidigt tjuren, Belgian blue, och skrev omdet. När skulle ha kampanj och ville haen affisch med Belgian blue fick man köpa bilden avMarit man.Tanken att skulle vara för hormon-kött är rätt absurt. är emot hormonkött.Hon anser att det är rätt att det är förbjudet inom deneuropeiska unionen. Hon har stött den kamp som EUhar fört mot att behöva importera hormonkött.Samtidigt är rak och ärlig. Hon vetatt det har ett pris. Det är ju nämligen så att ameri-kanska köttproducenter säger: Det där är någontingsom europeiska köttproducenter har hittat på bara föratt slippa konkurrens. De har tills vidare fått rätt i dengemensamma världshandelsorganisationen, WTO.Om några veckor kommer det att kosta för attupprätthålla förbudet. Frågan är om vi på lång siktkommer att lyckas. Det är inte säkert.Då har påpekat att det finns ettmycket bra alternativ, nämligen att vi kräver märk-ning av det amerikanska hormonköttet. Slutresultatetkommer att bli precis detsamma men till lägre kost-nad för europeiska konsumenter och skattebetalare.Europeiska konsumenter vill inte ha hormonkött ochkommer inte att köpa kött som är märkt hormonkött.Så att försöka framställa som en personsom inte står för naturlig mat och matkvalitet tror jagför min del är dömt att misslyckas.Marit står också för politik isäkerhetspolitiken. Det är lite sorgligt att man frånnågra partiers sida i en sådan här debatt väljer attförenkla problem så till den grad att de stora utma-ningarna vi står inför bara trollas bort. Det är viktigt ivilka former nya demokratier inlemmas i deteuropeiska samarbetet och en framtida europeisksäkerhetsstruktur. Det är precis det harframhållit när hon har talat om säkerhetspolitik.Partiledardebatten var härmed avslutad.2 § Justering av protokollJusterades protokollet för den 27 maj.3 § Meddelande om omval av ställföreträdandeombudsman vid vide talmannen meddelade att omval avställföreträdande ombudsman vid skulleske torsdagen den 4 juni.4 § Meddelande om anmälan till talarlistanAndre vice talmannen meddelade att anmälan tilltalarlistan för ärenden som skulle debatteras månda-gen skulle göras förekl. 12.00.5 § Hänvisning av ärende till utskott och beslutom förlängd motionstidFöredrogs och hänvisadesProposition1998/99:138 till arbetsmarknadsutskottetKammaren biföll talmannens förslag att motions-tiden för ovanstående proposition skulle förlängas tillfredagen den 17 september 1999.6 § Förnyad bordläggningFöredrogs men bordlades återSocialutskottets betänkande 1998/99:SoU12Finansutskottets betänkande 1998/99:FiU27Konstitutionsutskottets betänkande 1998/99:KU27Bostadsutskottets betänkande 1998/99:BoU10Meddelande om voteringAndre vice talmannen meddelade att utrikesut-skottets betänkande UU1, socialförsäkringsutskottetsbetänkanden SfU9 och SfU11, trafikutskottets betän-kanden TU11 och TU12, näringsutskottets betänkan-den NU12 och NU13 samt utrikesutskottets betän-kande UU12 skulle avgöras i ett sammanhangkl. 16.00 tillsammans med de av dagens ärenden somdå var slutdebatterade.7 § Verksamheten i Europeiska unionen under1998FöredrogsUtrikesutskottets betänkande 1998/99:UU10Verksamheten i Europeiska unionen (skr.1998/99:60)Anf. 44 ():Fru talman! Utvidgningen är den alldeles centralauppgiften för EU . EnligtEU-fördraget är det en rättighet för länder attkomma med när de uppfyller villkoren vad gällerdemokratisk och marknadsekonomisk mognad, samtrespekt för mänskliga rättigheter.EU är i hög grad en värdegemenskap. Det är ing-en slump att den del av som står vid sidan avden ekonomiska, politiska och säkerhetspolitiskaintegrationen är den som står i brand.Utvecklingen på understryker hur viktigtdet är att den nu pågående utvidgningsomgången medbl.a. de baltiska länderna inte försenas och dessutomsnarast följs av andra. EU måste utan fördröjningöppna för ekonomisk integration och politiskt samar-bete med de fem länderna i det ,med sikte på allt närmare samarbete intill dess att deär klara för medlemskap.Utvidgningen borde vara den högst prioriteradefrågan inför det svenska ordförandeskapet våren2001. I regeringens prioriteringar inför det svenskaordförandeskapet sätts dock vad regeringen självbeskriver som vardagsfrågor, som jämställdhet ochkonsumentskydd, före utvidgningen.Det är säkert viktiga frågor, men de är ändå av enhelt annan dimension än utvidgningen. Det gällersärskilt som kandidatländerna vid tiden för det svens-ka ordförandeskapet måste befinna sig i slutskedet avmedlemsförhandlingarna för att medlemskap år 2003skall kunna bli verklighet.Det måste tydligt markeras att utvidgningen avEU till att omfatta våra grannländer är den viktigastefrågan för . Jag yrkar därför bifall till denmoderata reservationen nr 1 i dagens betänkande.Våra baltiska grannar önskar också bli medlem-mar i Nato. Det är uttryckligen i de baltiska ländernasintresse att de vinner Nato-medlemskap, men det ärockså i intresse. Vi lever tryggare med tryg-gare grannar. Majoriteten saknar uppfattning i dennaockså för så centrala fråga, vilket understry-ker hur svårt man har att hantera den nya säkerhets-politiska situationen. Vårt grannland är nufullvärdig medlem i Nato. Det bidrar till stabilitet iÖstersjöregionen.Fru talman! En central uppgift för EU är den ge-mensamma utrikes- och säkerhetspolitiken. Utgångs-punkten måste vara: Vad kan göra mer för attskapa stabilitet i närområdet och för att hantera kri-ser? Det är inte 60-talshistoria utan Europasframtid som måste fokuseras. Det är människor iKosovo och inte svensk debatt om alliansfrihetsom är det centrala. Vi måste klara freden nu och iframtiden.Svaret på frågan är att EU måste stärka sin kris-hanteringsförmåga genom att hantera de s.k. Peters-bergsuppgifterna, som inkluderar humanitära insatser,fredsbevarande insatser, insatser med stridskrafter vidkrishantering och fredsskapande åtgärder i närområ-det. Märk väl att det inte är fråga om territorialförsvareller om att alliansförpliktelser skall lyftas in i EU.Men det talas ändå från sida om EU:smilitarisering. Varför hör vi aldrig skriaom FN:s militarisering? FN har ju hafträtten att utföra den här typen av aktioner för att säkraden internationella freden. spelar ju ocksåuttryckligen en roll för regionala organisationer ifredsarbetet. Däremot saknar FN förmågan att självtutföra fredsbevarande och fredsskapande uppdrag.Man är helt beroende av att medlemsländer och orga-nisationer ställer upp. Därför har också FN måst an-lita Nato, som är den enda organisation som har för-mågan att utföra större uppdrag, t.ex. i Kuwaitkrisen.När avvisar att EU skall ha och kunnautföra krishanteringsuppdrag, de s.k. Petersbergsupp-gifterna, innebär det att man åstadkommer precis detsom man säger sig vilja motverka. Man gör FN heltberoende av Nato för utförande av uppgifter underFN-mandat. Jag personligen har inga problem med ettNatosamarbete, men har förmodligendet. När både kritiserar när fredsskapan-de uppdrag utförs och försöker blockera kapacitet närdet gäller att tidiga och förebyggande insatser görsinom EU står det klart att partiet saknar alternativ förfreden i när de som bäst behövs.Det är mycket tråkigt att regeringen, och därmedden svenska EU-linjen, har gjort sig beroende av intebara ett utan två samarbetsnegativistiska partier. Helaregeringssamarbetet hotas av frågan om EU skallkunna hindra folkmord och etnisk rensning. Det ärjust en snygg fråga att riskera en regeringskris för.Det här försvårar för att ta sin del av ansvaretvid byggandet av en europeisk förmåga att förebyggaoch hantera kriser. Och det är närmast parodiskt attfrågan nu har reducerats till att gälla om VEU skalllyftas in i EU eller om samma funktioner skall skapasinom EU som de avvecklas i VEU. NärSverige ägnar sig åt dessa hårklyverier ägnar sigEuropa åt de långsiktiga fredsfrågorna.Fru talman! En annan viktig fråga är samarbetetför ett ekonomiskt konkurrenskraftigare därförutsättningar finns för företagen att växa och skapafler jobb. Åtgärder på europeisk nivå kan ha storbetydelse för jobben, men det är då fråga om avregle-ringar, stärkande av den inre marknaden, en utveck-ling där internationell frihandel drivs på och om infö-rande av den gemensamma valutan. En viktig poängmed den gemensamma valutan är att den sätter presspå medlemsländernas regeringar att modernisera sinaekonomiska strukturer.Om ett land eller en region halkar efter tvingas dettill modernisering. Avreglering av arbetsmarknaden,sänkta skattenivåer och kvalitetsutveckling av utbild-ningen hör till de åtgärder som är nödvändiga för attvitalisera inte bara stora delar av utan ocksåSverige. Men regeringen saknar uppfattning om dengemensamma valutan, som är den viktigaste frågan,tillsammans med den inre marknaden, för jobb ochkonkurrenskraft. I stället handlar det i regeringsreto-riken om en till intet förpliktande samordning avarbetsmarknadspolitiken.Regeringen gjorde ett försök inför regeringskonfe-rensen 1996 med att profilera sig på sysselsättnings-frågan i EU. hade frågorna länge varit på EU:sbord, men en sysselsättningsunion skulle det ändå bli.Gemensamt agerande i form av en europeisk arbets-marknadspolitik skulle knäcka arbetslösheten. Mendet viktiga är inte att göra samma sak. Det viktiga äratt göra rätt sak. Regeringens bristande tilltro till ettgemensamt agerande visas av att den inte följer derekommendationer som den själv har varit med om attge.I rådets resolution om riktlinjer för sysselsättning-en talas det om strukturreformen när det gäller ar-betsmarknaden, tjänstesektorn samt varu- och kapi-talmarknaderna. Det har vi inte sett mycket av i Sve-rige.Resolutionen uppmanar kommissionen att låta demedlemsländer som så önskar experimentera medsänkta mervärdeskatter på arbetsintensiva tjänster,vilket regeringen i löpande har avvisat. Mantalar om att länderna skall ge sina skatte- och bidrags-system en ny inriktning samt ge incitament till ar-betslösa och icke yrkesverksamma att påbörja arbete.Tydligast är dock att regeringen inte följer sinaegna rekommendationer när det gäller företagarnasvillkor. Medlemsländerna skall, står det, lägga sär-skild vikt vid att väsentligt minska de allmänna om-kostnader och den administrativa bördan för företa-gen, särskilt för de små och medelstora företagen.I stället har vi i ett snackande superde-partement. Under rubriken om att göra skattesystemetgynnsammare för sysselsättningen talas det om attvända på den långvariga tendensen till allt högreskattetryck och allt högre obligatoriska avgifter påarbete. Man skriver vidare om mål för en gradvisminskning av den totala skattebördan och, där så ärlämpligt, ett mål för gradvis minskning av skatte-trycket på arbete och av lönebikostnaderna, särskiltför okvalificerat och lågavlönat arbete. I ärdetta lämpligt. Likväl görs det inte. Likväl bryterregeringen mot egna rekommendationer.Regeringen har alltså inte åstadkommit någontingav detta. I stället framstår misslyckandet allt tydligareju som går och ju mer resultatet kan synas.Det är inte snack på europeisk nivå i stället för påsvensk nivå som ger fler jobb. Regeringenförmår inte hantera de centrala sysselsättningsfrågor-na. Man spelar i Europapolitikens reservlag meduppfattningar om i och för sig viktiga men i samman-hanget mindre frågor och saknar styrfart vad gäller destora europeiska vägvalen. Kontrasten till Finlandsom tar sitt europeiska ansvar på allvar är slående.Vi behöver besked om EMU. Vi behöver en starksvensk röst vad gäller den gemensamma utrikes- ochsäkerhetspolitiken, och vi behöver en ny politik föreuropeisk konkurrenskraft och därmed för fler ar-betstillfällen.Anf. 45 ():Fru talman! betänkande nr 10 ärett omfattande dokument som behandlar många frå-gor inom EU:s verksamhet. är ju, somkammarens ledamöter vet, kritiskt inställt till hur EUär uppbyggt, och därav följer också en kritisk inställ-ning till verksamheten. har av ovannämnda skäl en lång rad reservationer som vi natur-ligtvis står bakom. Dessa finns kort beskrivna i be-tänkandet, och jag skall begränsa mig till att försökamotivera tre av dessa reservationer.Den första reservationen gäller institutionella frå-gor. Den reella politiska makten i EU har i allt störregrad tagits över av tjänstemän och indirekt valda,t.ex. inom den , domstolenoch kommissionen. Dessa kan inte ställas till svarsför sina beslut i allmänna val.Ett uttryck för denna makt är EU-kommissionensbefogenheter och dess möjlighet att undgå en löpandegranskning. Förra kommissionens verksamhet ochfall är väl bevis nog för detta. Kommissionen har denverkställande makten, i vissa fall en dömande maktoch dessutom monopol på förslagsrätten. Ingen kansäga att detta är en demokratiskt uppbyggd institu-tion. Jag tror heller inte att någon här i kammarenpåstår det. De förslag som kommer om en utökadgranskningsrätt gentemot kommissionen är ett steg irätt riktning, men det handlar om ett sätt att angripasymtomen på sjukdomen. Men det hjälper inte motdet verkliga problemet. Med dessa åtgärder blir detsom att man får acceptera det onda och försöka medi-cinera bort det.Ett annat uttryck är att viktiga delar av den eko-nomiska politiken styrs av en oavsättlig och politisktoberoende byråkrati i den europeiska centralbanken.Går vi med i har vi fått ännu en institution utandemokratisk insyn på halsen. Genom de ändringarsom gjorts för den svenska motsvarigheten har viredan tagit ett steg i denna riktning.Även ministerråden och de förhandlingar som försi Coreper präglas av stängda dörrar och brist på insynför medborgarna.Sverige bör arbeta för att EU demokratiseras. Detkräver bl.a. full insyn i lagstiftningsprocessen ochoffentlighet i EU:s förvaltning. EU:s brist på offent-lighet har gjort att flera handlingar från EU också ivårt land helt eller delvis bedömts som sekretessbe-lagda av hänsyn till EU eller dess medlemsstater. Detbehövs en fortlöpande kontroll av huruvida densvenska offentlighetsprincipen urvattnas eller ej.Sverige bör också arbeta för att lobbyisterna inom EUregistreras och kontrolleras.Det är bra att öppenheten nu ges en fördragsmäs-sig status i Amsterdamfördraget, trots att det intehandlar om att införa en offentlighetsprincip avsvenskt snitt. En svaghet är dock att denna offentlig-het begränsas till rådet, kommissionen och parla-mentet. Domstolen och andra institutioner bordeockså omfattas av de grundläggande öppenhetsreg-lerna. De borde också ha utsträckts till de hundratalskommittéer som verkar inom kommissionen ochrådet.Vänsterpartiets recept för att öka det demokratiskainflytandet är att åter stärka de nationella parlamen-tens roll. Dessa är demokratiskt uppbyggda och kon-trolleras av väljarna. I EU-sammanhang talas ofta omeffektiviteten i beslutsfattandet. Kravet på effektivitethar gjort att demokratibegreppet förändras. Begreppetges sakta ett nytt innehåll som innebär att kraven påeffektivitet, handlingskraft och s.k. sakpolitik ansesviktigare än att besluten fattas på ett demokratiskt sättefter fri och öppen debatt, med insyn och i enlighetmed vad demokratisk beslutsordning kräver.Den demokratiska legitimiteten kan på nytt för-stärkas genom att mer reell beslutsmakt återförs tillnationell nivå så att de nationella parlamenten stärksoch samarbetet sker på en mellanstatlig nivå.Den andra reservationen jag vill säga något omhandlar om ett alternativ till EMU - ett Europasamar-bete för sysselsättning. Några partier säger att EMUinte hör hemma i den pågående valrörelsen. Jag kaninte förstå det. Talar man om sysselsättningen måsteman också förhålla sig till vad EMU står för. Delsinnebär EMU ytterligare ett steg mot en federativstatsbildning och påverkar möjligheten till att föra ensjälvständig politik, dels påverkar EMU i högsta gradkampen för full sysselsättning. Tror man på en nyli-beral politik som en lösning på arbetslösheten ärEMU en viktig del av svaret. Tror man däremot på ensocialistisk politik som en lösning är EMU och därtillhörande krav ett hinder.En uthållig tillväxt förutsätter finanspolitisk be-redskap för att möta kommande konjunktursväng-ningar både på nationell och på mellanstatlig nivå.Det finns goda förutsättningar för ett mellanstatligtsamarbete i i syfte att skapa fler jobb och ensocialt progressiv politik. Reglerna för den monetäraunionen utgör däremot ett hinder för tillväxt ochförsvårar möjligheterna till ett samarbete för nyaarbetstillfällen i .