prot · GM09106 · 1999-06-03 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1998/99:106Torsdagen den 3 juniKl. 12.00 - 17.25Det justerade protokollet beräknas utkomma ------------------------------------------------------------------------1 § Omval av ställföreträdande ombudsmanvid JO-ämbetetTill hade inkommit följande skrivelse:Konstitutionsutskottet har berett frågan om val avställföreträdande ombudsman vid föreslår enhälligtatt - för tiden tillden - till ställföreträdande ombuds-man omväljer f.d. president den 1 juni 1999På vägnarPer UnckelKammaren biföll förslagoch omvalde därmed den 1 september1999-31 augusti 2001 tillställföreträdande ombudsman vid § Justering av protokollJusterades protokollet för den 28 maj.3 § Hänvisning av ärenden till utskottFöredrogs och hänvisadesMotioner1998/99:N18 till näringsutskottet1998/99:Ub17-Ub28 till utbildningsutskottet1998/99:Kr37-Kr41 till kulturutskottet1998/99:U17 till utrikesutskottet1998/99:Sf16-Sf18 till socialförsäkringsutskottet1998/99:A12-A15 till arbetsmarknadsutskottet1998/99:T23 och T24 till trafikutskottet1998/99:U16 till utrikesutskottet1998/99:Ub13-Ub16 till utbildningsutskottet4 § Beslut om utskottsbetänkanden som slutde-batterats den 2 juniFiU23 Penningpolitiken och förvalt-ning 1998Mom. 1 (utvärdering av penningpolitiken 1996-1998)1. utskottet2. 1 (m, kd, c, fp)Votering:166 för utskottet133 för res. 150 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 119 s, 32 v, 2 fp, 13 mpFör res. 1: 69 m, 36 kd, 16 c, 12 fpFrånvarande: 12 s, 13 m, 11 v, 6 kd, 2 c, 3 fp, 3 mpMom. 5 (avskaffande av ekonomipriset till AlfredNobels minne)1. utskottet2. 2 (v, mp)Votering:252 för utskottet46 för res. 251 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 119 s, 68 m, 36 kd, 15 c, 14 fpFör res. 2: 32 v, 1 c, 13 mpFrånvarande: 12 s, 14 m, 11 v, 6 kd, 2 c, 3 fp, 3 mpLena Ek (c) anmälde att hon avsett att rösta ja menmarkerats ha röstat ja.Övriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.Meddelande om samlad voteringFörste vice talmannen meddelade att socialförsäk-ringsutskottets betänkande SfU12, finansutskottetsbetänkande FiU27 och bostadsutskottets betänkandeBoU10 skulle avgöras i ett sammanhang efter avslu-tad debatt.5 § Vissa frågor om det nya pensionssystemetFöredrogsSocialförsäkringsutskottets betänkande1998/99:SfU12Vissa frågor om det nya pensionssystemet (prop.1998/99:98, prop. 1998/99:73 delvis och prop.1998/99:93 delvis)Anf. 1 ():Herr talman! "Jag har fått det oranga kuvertet!Står ni bakom det här? Har ni sagt ja till det här? "frågade en ung man i telefon . Han hadeångest i rösten. "Jag kommer att få i pension.Hur ska jag klara mig på det?" När jaghörde ångesten i hans röst försökte jag, som inte stårbakom det här pensionssystemet, att trösta honom. "Pensionsbeskedet är bara en prognos, det kanskeblir hög tillväxt och då får du ut mer." Men dethjälpte inte. Han hävdade att om tillväxten stiger harförmodligen hyrorna stigit och maten blivit dyrareoch vem kan garantera tillväxten - han hade ju fåttprognosen på nolltillväxt för att han skulle kunnabilda sig en uppfattning. "Men du som är så ung har ju premiepension. ""Vadå premiepension, tänk om jag satsar fel, tänk omjust det jag satsar på spricker. Då blir det ingen pre-miepension heller." Jag tog till den sista utvägen: "Dumåste nog se om ditt hus och satsa på en pensionsför-säkring." Han fnös: "Du hör ju vad jag får i pension,hur i hela friden tror du att jag ska ha råd att avståpengar till en pensionsförsäkring. De behöver jag tillmat. "När jag kommit hem den dagen hade mitt egetoranga kuvert kommit. Jag öppnade det och tänkte:Det kan inte vara sant. Men det är sant. Och jag kaninte ens välja att satsa fel i premiepensionen för är så liten. Och skulle jag satsa på en pensionsför-säkring som skulle ge något, skulle jag förmodligentvingas att betala in hela riksdagsarvodet varje månadi premie.Jag ringde 020-numret för att få veta lite mer, t.ex.hur pensionsunderlaget är framräknat och hur jagskall kunna kolla det. Det gick automatiskt om manhade en knapptelefon, och det har jag. Men det varinte enkelt att välja mellan alla de alternativ somfinns i den s.k. menyn. Vill du ha broschyrer, fakta-blad, blanketter så tryck 1, vill du ha ytterligare in-formation så tryck 2. Vill du ha personlig service såtryck 3. Under knapp 3 på min telefon döljer sig enhandläggare på försäkringskassan.Jag presenterade mig för handläggaren och berät-tade att jag sitter i och noggrant följt detnya pensionssystemet, men att jag hade svårigheteratt förstå vad som stod i beskedet. Hon tröstade migoch sade att jag var inte den enda. Människor ringerför att de inte förstår vad som står, och en stor del avhennes tid går åt att förklara. Men om jag med minakunskaper inte förstår, hur skall den vanliga männi-skan förstå? När vi avslutade samtalet sade hon:"Hela svenska folket befinner sig i ett chocktill-stånd!" Och det är inte en glädjechock, det kan jagtala om.Pensionsarbetsgruppen sade att det är viktigt attvar och en kan följa utvecklingen av sin pen-sion via pensionsbeskeden. Varje pensionssparareskulle via premiepensionen få sin egen lilla aktieport-följ och intresserat följa utvecklingen på hans ellerhennes egen pensionsfond. Ingen glömmer väl bildenav efter hennes förtjänstfulla arbete ipensionsarbetsgruppen när hon lyckats få med sigsocialdemokraterna på att höja premiereserven från2 % till . Hon strålade av lycka och sade: "Dethär kommer att skapa många fler kapitalister. "Och är vi där - hela svenska folket har fått sinapensionsbesked och befinner sig, enligt handläggarenpå , i ett chocktillstånd.Herr talman! betän-kande behandlar vissa frågor om det nya pensions-systemet. Jag kommer i mitt anförande att ta upp deförslag som väckt om det nya pensionssystemet.Det nya pensionssystemet innebär ett ideologisktsystemskifte. Den kritik som framförttidigare kvarstår. Den viktiga ideologiska förändring-en är att det nya pensionssystemet innebär att vi läm-nar ett system med stort offentligt sparande i AP-fonderna till förmån för ett sparande i en premiere-serv där pengarna placeras i olika privata kapitalin-stitut. Det är de sistnämnda som är de enda vinnarna idet nya pensionssystemet. Alla andra, dvs. vi som ärde framtida pensionärerna, förlorar mer eller mindre idet nya systemet. Vi lämnar ett förmånsbaserat sys-tem till förmån för ett system där pensionens storlekbl.a. blir beroende av hur mycket vi som individersätter in i systemet, den s.k. livsinkomstprincipen.Det nya systemet är ogenomträngligt och obe-gripligt för den enskilde individen. Nivån på de nyapensionerna kommer att bero på hur många pensionä-rer som finns i samma åldersgrupp, landets ekono-miska tillväxt och på hur skicklig man är som individpå att placera sina pensionspengar.Förutom att det nya systemet är ogenomträngligtinnehåller det en hel del olösta problem att ta itu med.När vi skrev vår motion pågick det cirka tio olikautredningar med anknytning till det nya pensionssys-temet. när betänkandet debatteras återstår åttautredningar. Viktiga beslut har tagits före valen både1994 och 1998. Det är inte heller helt osannolikt attnästa viktiga principbeslut kan komma före nästa val,dvs. Vi antar att det motiveras av ambitionenatt vårda den gemensamma fempartiöverenskommel-sen. I och för sig har redan i mediernadeklarerat att de arbetar med ett eget pensionssystemvid sidan om Genomförandegruppens. Det nya sys-temet har de för avsikt att genomföra om det blir enborgerlig valseger 2002, så vi kanske får se nya prin-cipbeslut även efter valet.Sedan 1997 pågår översynen av AP-fondernas or-ganisation och placeringsregler. anseratt denna översyn omfattar mer än enbart genomfö-randet av det nya pensionssystemet. Därför borde detparlamentariska underlaget i utvärderingen utökasmed och Miljöpartiet.Enligt pensionsöverenskommelsen kommer medelfrån AP-fonden att överföras till staten. Motivet bak-om dessa överföringar är att det nya pensionssystemetsägs inte behöva den stora buffert som AP-fondernautgjorde i det gamla systemet. ,1999 och 2000, föreslås att ca 45 miljarder kronorförs över från AP-fonderna till staten. Mycket talarför att dessa medel i huvudsak kommer att användasför att amortera av på statsskulden. Vänsterpartietmotsätter sig bestämt denna utveckling. Socialt ochpolitiskt sett beskriver kapitalägande i alla formermaktförhållandet mellan lönearbete och kapital.Vänsterpartiet menar att löntagare och offentligainstitutioner aktivt skall engagera sitt långsiktigasparande i näringslivet och därigenom utveckla enmycket mer aktiv ägarroll än . Detta motverkasav systemskiftet med det nya pensionssystemet.I reservation 6 under mom. 6 framför vi att detinte går att tappa AP-fonderna på medel förrän dens.k. bromsen är färdigutredd och förhållandet mellanskattehöjningar, sänkta pensionsnivåer och buffert-fond är klargjort. Med en stor buffertfond blir sys-temet mer robust och stabilt. Men med en för litenbuffertfond finns det en uppenbar risk, om det intefinns tillräckligt med pengar i systemet, att pensions-nivåerna kan komma att sänkas. Då bli alltfler i ställetberoende av garantipensionen som är värdeindexerad.Herr talman! I reservation 1 under mom. 1 lyftervi kravet på att det behövs en kartläggning av kon-sekvenserna av det nya pensionssystemet för personerfödda . Det är inte tillfredsstäl-lande att alla som är födda och senare, dvs. desom nu är , kan förvänta sig att barafå av slutlönen i pension med det nya pensions-systemet. De som är födda har redan ar-betat halva sitt liv och har mycket små möjligheter attpåverka sin offentliga pension. De får inte hellertillgodoräkna sig pensionsrätt för studier eller förplikttjänstgöring. Vi anser att det är viktigt att synlig-göra konsekvenserna för att kunna förändra så att deockså skall kunna få den trygga ålderdom som rege-ringen och de borgerliga partierna utlovat.Herr talman! För dem som tillhör mellangenera-tionen har beslutat att pensionerna skallgrundas dels på reglerna i ATP-systemet, dels på dereformerade reglerna. De skall få kompensation förde år de fått ATP-poäng. Det finns grupper inom denhär åldersgruppen som inte kommit över nivån för attfå kompensation. Det är ett vanligt förvärvsmönsterför mellangenerationens kvinnor att de arbetat mycketkort deltid och med en lön som inteöverstigit den nivå som skulle gett dem kompensa-tion. anser därför att de som intekommit över gränsen skall kompenseras och att rege-ringen skall få i uppdrag att återkomma med ett så-dant förslag.Det är ett känt faktum, herr talman, att kvinnor harlägre pension än män. Det beror på att kvinnor arbetarmer obetalt än män och att kvinnor har lägre löner änmän. För att det skall bli mer jämlikt och jämställtmåste kvinnor arbeta mer och få högre lön, vilket ärlättare sagt än gjort eftersom det här handlar omstrukturella skillnader mellan män och kvinnor. Vi ärmedvetna om att ett pensionssystem inte kan kom-pensera för dessa strukturella skillnader. Men det är åandra sidan viktigt att konstruera system på ett sådantsätt att skillnaderna inte förstärks. En av vår vikti-gaste kritik går ut på att en pension på livsinkomst-principen förstärker de strukturella skillnaderna, ef-tersom det manliga förvärvsmönstret gynnas framfördet kvinnliga. Garantipensionens konstruktion inne-bär att för de flesta kvinnorna kommer det att varasvårt att arbeta mer eller att försöka få mer lön. Kon-struktionen innebär att standardtryggheten i princip ärborttagen för dem som tjänar imånaden.Ett annat förslag som slår mot kvinnor är att en-dast de år för vilka ATP-poäng räknas läggs till grundför beräkningen av folkpensionens basbelopp. Närman ser efter i pensionsregistret framgår det att kvin-nor har avsevärt fler år utan pensionspoäng än män-nen.Dessa exempel talar för att det nya pensionssys-temet inte till fullo har föregåtts av en ordentlig jäm-ställdhetsanalys. Den jämställdhetsanalys som hargjorts gjordes inte på hela pensionssystemet. Det somytterligare talar för att den gjorda jämställdhetsanaly-sen haltar är motionen från socialdemokraten . Hon tar upp studier och pensionsrätt. We-gestål anför i sin motion att den som är född 1954säkert har slutfört det mesta av sina studier före år1995. Därför är det inte rimligt att de skall saknamöjligheter att kompensera sig för den inkomst deförlorat vid studier. Hon påpekar också helt riktigt attnivån på pensionsrätten vid studier också är viktigeftersom många, särskilt kvinnor, inte kan kompense-ra sitt inkomstbortfall med motsva-rande högre lön . Hon påpekar också attpensionsrätten vid värnpliktstjänstgöring ligger på enbetydligt högre nivå.Herr talman! Jag ser att min talartid är slut.Jag vill göra kammaren uppmärksam på att ominte konsekvent och ihärdigt motione-rat kring pensionssystemet, hade det inte blivit någondebatt i kammaren. Vi har 14 reservationer, och jagstår självklart bakom dessa. Men för tids vinnandeyrkar jag bifall endast till reservation 3 under mom. 3,reservation 5 under mom. 5, reservation 6 undermom. 6 och reservation 8 under mom. 8.Anf. 2 ():Herr talman! Med det nya pensionssystemetkommer svenskarna framöver att tvingas sätta sig in ioch leva med upp till fem olika inkomstkoppladepensionssystem och dessutom, för många personer,två grundskyddssystem.Miljöpartiet, som inte deltagit i pensionsuppgörel-sen, förutspådde en svår, krånglig och dyr administ-ration. Så blev det också. Vi kan i regeringens propo-sition Vissa premiepensionsfrågor läsa om svårighe-terna. Jag kommer främst att hålla mig till just premi-epensionen.När premiepensionssystemet träder i kraft skallsystemet administrera drygt 4 miljoner pensionsspa-rares placeringar av pensionsmedel i olika fonder.Antalet sparare kommer därefter successivt att öka tillca 6 miljoner. Det är mycket stora transaktionsvoly-mer som premiepensionssystemen därmed måstekunna hantera, och det krävs avancerade datasystem.I början av juli 1998 gjorde en arbetsgrupp inomramen för och gemensamma upphandlingsarbeteen utvärdering av konsulters anbud. Man valde , . Utan att göra någonbedömning av om det var sannolikt att leveranserskulle kunna ske inom föreskriven tid rekommende-rade arbetsgruppen att CSC skulle väljas. Så gick detsom det gick. Man blev väldigt försenad. Man skyllerpå att är ny och underuppbyggnad och på att nödvändiga nyckelpersonerinte fanns tillgängliga vid myndighetens inrättande.Det är mycket anmärkningsvärt. Det menar ocksåStatskontoret. Sedan blev det så bråttom att man villestrunta i lagrådsremiss. Utskottet har emellertid in-hämtat yttrande från Lagrådet.Jag har i den offentliga verksam-heten varit med om upphandling av stora, dyra dator-system utan tillräckligt kritisk uppkollning av vare sigleverantör eller produkt innan man köper varan. IDalarna var det flera skandaler i och med införandetav den s.k. Dalamodellen. Firmor med god försälj-ningsteknik charmade landstingsledningen gång pågång. Det är skattebetalarnas pengar det handlar om.Det måste vi komma ihåg.Miljöpartiet har som sagt inte varit med i pension-suppgörelsen. Vi menar ju att de fördelningspolitiskainslagen i den allmänna socialförsäkringen skall ökaoch att den mer bör få karaktären av grundläggandesocialt skyddsnät.Jag har i det här ärendet dels koncentrerat mig pådet här med försiktighet med konsulter, dels vill jagockså säga lite om orättvisorna i premiepensionssys-temet. Människor har mycket olika kunskaper ochmycket olika tillgång till information. Jag hörde ett radioprogram för någramånader sedan. Det var en hel timmes program därman berättade om hur fantastiskt roligt det skulle bli iframtiden när familjerna skulle sitta vid frukostbordetoch diskutera vilka fonder man skulle satsa sinapengar i. Men de här lyckliga familjerna som sittervid frukostbordet är inte så många. Väldigt många vetinte alls vad det här handlar om och har inte hellerkunskap om fonder, aktier och bankärenden. De kan-ske inte heller har varken knapptelefon eller Internet.Jag deltar med Vänstern i några reservationer,men för tids vinnande yrkar jag bifall bara till reser-vation 3 och reservation 8.Anf. 3 ():Herr talman! Jag vill börja med att yrka bifall tillhemställan i betänkandet och avslag på samtliga re-servationer. Detta betänkande är mycket informativtoch väldisponerat och ger en sammanfattande bild avdet nya reformerade pensionssystemet. Av tidsskälkan jag inte gå in på detaljerna, utan jag uppmanaralla att ta del av detsamma. Speciellt bör utskottetsolika bedömningar och markeringar ge en intressantläsning.Utskottet har inhämtat yttrande av Lagrådet. Ut-skottet tillstyrker propositionerna med någon ändringav mer redaktionell karaktär. Förslaget om särskildkontrolluppgift bör däremot inte antas. Utskottetanger att regeringen får återkomma med förslag idenna del och med en belysning av sekretessbestäm-melsernas tillämplighet.Herr talman! är inom området generellvälfärd ett av de länder som först tar tag i att ordna ettnytt reformerat pensionssystem. Syftet är att övertiden ha ett stabilt och långsiktigt pensionssystem.Det reformerade pensionssystemet är som bekant enuppgörelse mellan fem av sju partier.Vänsterpartiet och är av olika anledning-ar inte med i denna uppgörelse.Ett pensionssystem är för dagens pensionärer ochframtida generationer ytterst viktigt och värdefullt.Det är oerhört centralt att veta vilken trygghet somföreligger när man träder in i systemet likväl som attveta vilka regler som gäller och vad detta ger i pension. Samhällets utveck-ling, olika placeringsregler i premiepensionsdelen ochfondernas utveckling är andra faktorer påverkar pen-sionen.Jag vill inledningsvis påpeka vad gäller motioner-na som behandlas med anledning av detta betänkandeatt jag inte anser att det finns någon som med allsäkerhet, av naturliga skäl, kan förutse allt som kom-mer att hända . Därför finns det anledningatt ha en ödmjuk inställning till olika påpekandensom återfinns i motionerna även om vi vid detta till-fälle avslår dem alla.Det ligger på något sätt, anser jag, i sakens naturatt ha just den inställningen . Viktigtär också för de fem partier som har ingått överens-kommelsen att, som det står skrivet i betänkandet ochsom har sagts i många uttalanden vid olika tillfällen,vårda överenskommelsen. Det är viktigt att markeraoch visa förtroende för det reformerade pensionssys-temet som påverkar alla människor i Sverige.Jag hoppas att alla och envar förstår att det vid ut-formningen av en förändring av ett pensionssystemmåste till kompromissvilja, möjlighet att ge och taoch öppenhet mot andra - utan att man för den skullalltför mycket ger efter i fråga om sina egna visioneroch sin egen ideologi vad gäller trygghetssystemen.Med tanke på en gjord markering förståralla vikten av att vårda en överenskommelse av dettaslag. Detta innebär ett stort ansvar för deltagarna iöverenskommelsen. De måste ha detta med sig in iframtiden när det politiska samtalet förs. Det ställerockså stora krav på självdisciplin från de olika parti-ernas företrädare när de yttrar sig i exempelvis mass-medierna. Jag har tvingats konstatera att så inte alltidär fallet, och det beklagar jag.Herr talman! Jag avser nu att övergå till det merformella innehållet i betänkandet. Jag vill jag ta uppde utestående frågorna. Det gäller bl.a. kvarståendefrågor om pensionssystemet.Flera frågor i det reformerade pensionssystemetåterstår att lösa. Det gäller dels delar som mer direktingår i det reformerade pensionssystemet, dels närlig-gande frågor som har stor betydelse för det komplettapensionssystemet. Avsikten är att samtliga återståen-de frågor skall vara lösta innan pensioner enligt detreformerade pensionssystemet börjar betalas ut medbörjan år 2001.Det handlar om pensionsrätt för inkomstgrundadålderspension. Regeringen avser att lägga fram enproposition med förslag om ett nytt studiestödssystemunder hösten 1999.Vad gäller finansiering är frågan om avgiftsutta-get för finansiering av pensionssystemet inte slutligenlöst. Frågan bereds med inriktning på en överens-kommelse mellan de fem partierna före sommaren1999.Det handlar också om finansiell stabilitet och fi-nansiell infasning. Utestående frågor är bl.a. utform-ning av den s.k. bromsen och gasen som skall stabili-sera pensionssystemet samt buffertfondens dimensio-nering och AP-fondens organisation och placerings-regler. Förslag till en sådan automatisk balansering,vilket är den benämning som avses användas i fort-sättningen, kommer att redovisas i en departements-stencil. Även förslag om AP-fondens organisationoch placeringsregler redovisas i en departementssten-cil.Enligt riktlinjerna 1994 för pensionsreformenskall arbetstagare få lagstadgad rätt att kvarstå i ar-bete till . Åldersgränsen för avgångsskyl-dighet bör i första hand bestämmas genom avtal mel-lan arbetsmarknadens parter. Jag tyckeratt detta är ett viktigt påpekande.En särskild utredare har i betänkandet Efterlevan-depension, en anpassning till det reformerade ålder-spensionssystemet (SOU 1998:120) lämnat förslag ny konstruktion av efterlevandepensioneringensom harmonierar med det reformerade ålderspen-sionssystemet.En särskild utredare i har ibetänkandet Garantipension och bosättningstilläggför personer födda eller tidigare lämnatförslag till grundskydd för ålderspensionärer födda år1937 eller tidigare, s.k. övergångsvis garantipension.Utgångspunkten för förslaget har varit att i principingen pensionär får ett lägre nettoutfall än med nuva-rande regler. Jag tycker att detta är ett viktigt påpe-kande.En särskild utredare i har nyli-gen avlämnat sitt betänkande Inkomstprövning avbostadstillägg till pensionärer (1999:52). Iuppdraget har ingått att bl.a. anpassa reglerna till detreformerade ålderspensionssystemet och att lämnaförslag till finansiering inom BTP-systemet av denövergångsvisa garantipensionen.Riksdagen har godkänt riktlinjer förett reformerat förtidspensionssystem som skall träda ikraft den 1 januari 2001.Den närmare utformningen av förtidspensione-ringen, som inte omfattas av pensionsöverenskom-melsen mellan de fem partierna, bereds inom Social-departementet.Jag skall också säga några ord om finansieringenav den nuvarande ordningen. Enligt de grundläggan-de principerna för det nya pensionssystemet skallvärdet av pensionsrätten överensstämma med denavgift som tas ut. Tillgodoräknad pensionsrätt ochavgifterna till det inkomstgrundade ålderspensions-systemet skall utgöra av pensionsgrundandeinkomst och andra s.k. pensionsgrundande beloppsom skall läggas till grund för pensionsrätt. Den av-gift som lagts fast i samband med beslutet att refor-mera ålderspensionssystemet skall gälla även på långsikt och skall inte behöva höjas då de demografiskapåfrestningarna ökar . Formerna förfinansieringen har dock inte fått någon slutgiltig lös-ning.Utskottet markerar särskilt: "Vid en höjning avden allmänna pensionsavgiften är det utskottets be-stämda mening att de yrkesaktiva skall kompenserasför höjningen. "Herr talman! Jag vill avslutningsvis bestämt häv-da att det nu gäller att noga följa och vårda dennaöverenskommelse. Och jag anser att speci-ellt bör följa kvinnornas pensionssituation, den auto-matiska balanseringen, den s.k. bromsen och gasen,avgiftsväxlingen, buffertfondens storlek och utveck-ling, fondernas utveckling, ADB-stödet och IT-utvecklingen och de olika myndigheternas roll ochansvar samt, vilket har påpekats, 50-talisternas pen-sioner - de blir de första som fullt ut får sina pensio-ner enligt det nya reformerade pensionssystemet -och avgifternas storlek till PPM-systemet och se dettai förhållande till avkastningen.Till sist vill jag än en gång hänvisa till utskottetsolika bedömningar i de olika avsnitten samt helhets-bedömningen.Anf. 4 ():Herr talman! Det har tidigare här talats omoro, och och har i sinamotioner framfört oro för att systemet inte skall hålla,att det är feltänkt. Jag kan bara hänvisa dem till en avvärldens främsta pensionsexperter, hans artikel i , därhan föreslog att skulle omvandlas påsamma sätt som det svenska pensionssystemet.