prot · GN0944 · 1999-12-10 00:00:00 — Sedanstår man i samma situation igen.Det är precis vad vi har gjort , ochdärför har vi aldrig fått ett verkligt effektivt utnytt-jande av vården och aldrig lyckats nyttja pengarnafullt ut. Det finns inget skäl att fortsätta med detta,inte ens för läns skull.Anf. 79 () replik:Herr talman! Det känns möjligen lite märkligt attta upp en diskussion som hade medVänsterpartiet om privata inslag i vården, därför attdet är vi från inte emot. Jag tror att vi äröverens om att det behövs privata inslag i vården.Men här, såväl som i mycket annat, gäller det att inteöverdriva. Man kan ju inte undvika att bedriva envettig sjukvård för alla även om man inte har nåttmålet att få allt privatiserat, vilket vi inte vill - jagtror inte heller att vill det.Jag lyssnade noga på argumenteringnär han anklagade för ideologisk starr.Jag kan möjligen hålla med om det, men jag tyckte attLeif anförande hade inslag av ideologiskmaginfluensa, där han spydde galla över den offentli-ga vården lite i överkant. Det är många som görmycket fina insatser inom den offentliga vården, ochså förskräckligt dålig är den inte. Men jag håller medom att det behövs mer privata inslag, och då kan denoffentliga vården också bli ännu bättre.Anf. 80 () re-plik:Herr talman! Det är framför allt de tandvårdssyn-punkter som har som jag vill bemöta.Tala om för mig vad det är för vettigt i att man skabetala kanske om man får en allvarligåkomma i munhålan men att det kostar på sin höjd150 eller om det är en åkomma längre upp, i bihålorna. Vad finns det för grun-didé i detta? Varför accepterar vi att den här lillagluggen, även om den ofta är i gång på både det enaoch det andra sättet, ska ha en egen försäkring fram-för hela kroppen? Vad har att säga omdet?Anf. 81 () replik:Herr talman! Det är naturligtvis inte rimliga pro-portioner på de exempel som tar.Jag anförde skälen i mitt anförande. Det gäller ju attgöra en avvägning på ett sådant sätt att man intetränger ut viktig vård för dem som behöver annan typav sjukvård. Men jag håller med om att vi behövernärma oss en jämförelse i det här fallet. Men vi är inteberedda att gå så långt - det kan ju få oanade konsek-venser. Därför menar vi från att det ärviktigt att ändra i den tandvårdsförsäkring som vi harför att klara både angelägen vård för alla och angelä-gen tandvård för dem som behöver det.Anf. 82 () re-plik:Herr talman! Det var väl ändå ett positivt beskedså här dagarna , att man vill närma sig tanken.Men ett syfte med vår reservation är faktiskt att få tillstånd en översyn. Vi föreslår inte att tandvården di-rekt ska inkluderas i sjukförsäkringen, men manmåste göra en översyn, för det finns problem här.Men jag vet också att det finns många människor ivårt land som inte har råd att få tänderna lagade,utan det blir proteser. Det finns människor som i daginte har att lägga upp, och de kanske intealls rår för att de har fått en sjukdom i munnen.Jag har inte hört att något politiskt parti säger attom man ska ha en protes i ett ben eller någon annan-stans så är det så dyrt att vi måste ha en egen försäk-ringslösning för det. Men om vi ska få de bra sakersom vi kan behöva i vår munhåla så ska det kostaoerhörda pengar!Jag pläderar för en samsyn bara för dem som hardet svårast, för dem som har de största behoven ochbehöver mer tandvård än vi andra. Jag hoppas attAgne och jag ska vara överens nästa debattvi har, den första . Det brukar vibli.Anf. 83 () replik:Herr talman! Jag tycker att vi är på god väg. Jagtyckte att flyttade sig betydandestycken på väg mot den syn som jag pläderade för.Jag uppfattade det så att hon i den första replikenpläderade för att man skulle ha in tandvården undersjukförsäkringen. Det är det jag vill höja ett varning-ens finger för, därför att det kan få konsekvenser somvi inte vill ha. Dessutom kan det innebära att kostna-derna totalt sticker i väg också på andra vägar, omman inte handskas försiktigt med samhällsekonomin.Anf. 84 BO ():Herr talman! En bra och tillgänglig sjukvård föralla oavsett tjocklek på plånboken är en av de vikti-gaste trygghetsfrågorna i varje anständigt samhälle.Det kräver många saker, bl.a. gemensam finansieringav sjukvården, men det kräver inte en offentlig pro-duktion.Susanne tog i sitt inlägg upp att detskulle finnas någon oklarhet eller osäkerhet om varFolkpartiet står i de här frågorna. Finns det en sådanhos kan det väl bara bero på ut-präglad politisk dövhet. Vi har i mängder av debattergenom åren utvecklat den socialliberala synen, att detkrävs en gemensam finansiering men att produktio-nen kan äga rum i olika former.Herr talman! Det är nu lite vifick ett socialdemokratiskt nationellt ansvar för sjuk-vården i vårt land. Under föregående mandatperiodhade Socialdemokraterna bestämmande inflytande i24 av 25 landsting, tror jag. Det har de fortfarande imånga landsting . Vi är väl innepå den femte socialdemokratiska sjukvårdsministern,om jag nu lyckas räkna rätt. Det är enligt min meningi stor utsträckning fem förlorade år vi talar om.Jag tänkte ta upp sex områden som jag tycker ärviktiga inom sjukvården. Det finns flera andra, menjag tror att de här sex tillhör de väsentligaste. De ärfrågan om vi använder våra pengar effektivt inomsjukvården, om äldrevården är bra, om operationskö-erna är korta, om det finns husläkare till alla dem somvill, om det finns gott om alternativ och hur det ser utmed valfriheten.När det gäller effektiviteten och användningen avpengar visar , som komi början av det här året, att det sedan det socialdemo-kratiska övertagandet inte tycks ha skett några pro-duktivitetsförbättringar i användningen av pengarna.Varje ny krona har gett ungefär en krona. Så kan mannaturligtvis hålla på, men det är förstås bättre om vikan se till att varje krona ger något mer, dvs. att pro-duktiviteten ökar, för att använda ekonomspråk.En del av de här problemen har att göra med rentstatliga beslut, beslut som fattas i denna kammare pågrund av förslag från den socialdemokratiska rege-ringen med stöd av ett eller ett par andra partier. Ettsådant är stoppandet av försöken med finansiell sam-ordning. De tvingades upphöra på nyårsafton 1978.De fick inte spridas till resten av landet. De har lagts imalpåse, och det enda som händer är att olika social-demokrater när de pressas och ibland kanske någonannan gång talar väl om dem, nu senast SusanneEberstein. Men sanningen är ju, ,att de ligger i malpåse någonstans på departementetsedan ett antal år tillbaka, och det finns inget somtyder på att man tänker plocka fram dem förrän möj-ligen 2003.Det andra området jag ville nämna var frågan omäldrevården. Den är förstås svårare att mäta än hurmånga operationer vi gör , men många av ossär oroade över att omvårdnaden i äldrevården inte blirbättre och att det finns flera tecken på att den tyvärrkan vara sämre nu än den var sedan.Ett annat område, som är något lättare att mätainom äldrevården, gäller tillgången på läkare för demsom vistas i särskilda boendeformer. Där tycks bildenvara att det inte har blivit några förbättringar.Det tredje område jag vill ta upp är frågan omoperationsköerna, dvs. tillgängligheten till operatio-ner för de människor som av medicinsk personal,vanligen läkare, har bedömts behöva en operation,alltså hur de ska behöva vänta på den. Detfinns såvitt jag vet, herr talman, ingenting som tyderpå någonting annat än att de köerna är avsevärtlängre än de var sedan.Husläkarsystemet togs det stora steg för att ge-nomföra . En av de första social-demokratiska åtgärderna var att ta bort husläkarlagen,någonting som den nuvarande sjukvårdsministern,nr 5, verkar tycka var lite förhastat och lite för långt-gående - det hedrar honom. Sitt intresse för familje-läkare eller husläkarsystemet bör han få poäng för.Men det som man kan konstatera har hänt är att dethar tillkommit ungefär 60 nya husläkare netto i landetpå - detta på en bas om så där 4 000. Det mot-svarar ganska exakt befolkningsökningen under dehär åren. Såvitt jag kan se har vi , efter fem årssocialdemokratiskt ansvar för sjukvårdspolitiken,ganska exakt samma nivå på husläkare som vi hadenått upp till 1994, men ökningen har inte fortsatt.När det gäller alternativen är det alldeles uppen-bart att de är färre än de var sedan.Det visar statliga utredningar med all tydlighet. Vadsom har hänt är att många landsting, framför alltsocialdemokratiska, har använt de maktmedel somden här kammaren har delat ut för att se till att manfår färre alternativ.Till sist då frågan om valfriheten. Det är ocksåganska uppenbart att valfriheten är mindre - det följerväl huvudsakligen av min senaste punkt, att alternati-ven är färre. Det är inte så att det barablir så, utan det är så att man vill ha det så. Ett exem-pel i dagens handlingar är att det finns förslag frånflera partier, däribland , om att lagfästa attdet ska finnas valfrihet inom barntandvården. Detfinns möjlighet att rösta för det, men har Soci-aldemokraterna gått emot detta tillsammans medstödpartier.Herr talman! Jag har försökt att göra ett snabbtfemårsbokslut över Socialdemokraterna på sex tungasjukvårdspolitiska områden. Jag hade tänkt be sjuk-vårdsministern delta i denna diskussion om hur bok-slutet ska se ut, men eftersom han inte finns här vän-der jag mig naturligen till Socialdemokraternasgruppledare i utskottet, , och skullegärna vilja veta hur hon ser på de frågor som jag harnämnt. Används pengarna effektivare än ? Är äldrevården bättre än för femår sedan? Är operationsköerna kortare än ? Är det fler som har husläkare änför ? Finns det flera alternativ än för femår sedan? Finns det mer valfrihet än ?Anf. 85 () replik:Herr talman! Vi har redan haft en debattrunda,och för att vi inte ska börja om på ruta 1 igen och fåen oändlig debatt överlåter jag till min partikollega,, som kommer senare i debatten, attbesvara frågorna. Vi har nämligen redan nu dragitlångt över tiden.Anf. 86 BO () replik:Herr talman! Personligen är jag inte alls främ-mande för instrumentet delegation. Jag ska med in-tresse lyssna på svar på mina sexfrågor.Anf. 87 ():Herr talman! tillhör de nationer i världensom redovisar mycket god tandhälsa hos befolkning-en. Precis som tidigare beskrivitnär det gäller utvecklingen inom sjukvården är detinte hellre någon slump att den svenska befolkningensom helhet har en mycket bra tandhälsa.Själv minns jag från skoltiden när fluortantenkom. Det var en ständig kamp för att sluta fnissa närman hade fullt med fluorlösning i munnen. Ofta lyck-ades vi med det, för det var inte så roligt om man inteklarade av att behålla lösningen i munnen.Barn- och ungdomstandvården var gratis, och detär den fortfarande. Det bådar gott för framtida gene-rationers tandstatus.Tandvårdsförsäkringen infördes . Utgångs-punkten var att den skulle gälla för alla vuxna ochomfatta alla slags behandlingar. Trots bättre tandhälsahos befolkningen i sin helhet ökade kostnaderna kon-stant för tandvården. då samhälls-ekonomin sviktade påbörjades en utredning påSocialdepartementet.Sedan dess har flera utredningar presenterat för-slag, men man har inte nått enighet i . Efterytterligare utredningar och på grund av statsfinansi-ella svårigheter minskade statens subventioner tilltandvård för den enskilde. Konstruktionen på dentidigare försäkringen gjorde att av be-folkningen fick del av försäkringen.Den tidigare försäkringen subventionerade endastdyra behandlingar och tog inte sikte på förebyggandetandvård för att därigenom minska tandvårds-behovet.Som jag tidigare nämnt har tandhälsan hos vuxnaöver tiden haft en gynnsam utveckling. Samtidigthade och har fortfarande vissa grupper behov av sär-skilt tandvårdsstöd.Hur ser då utmaningarna för tandvårdspolitikenut? Jo, dels behöver man ekonomiskt stödja dem medbehov av olika behandlingar och under dennärmaste tiden, dels behöver man ekonomiskt stödjaoch uppmuntra beteende som minskar tandvårdsbe-hovet . Därigenom sänks kostnaderna både förindividen och för samhället. Det positiva med detreformerade tandvårdsstödet som trädde i kraft den 1januari är att det tar sikte på båda inriktningarna.Som tidigare nämnts i debatten drabbade sane-ringspolitiken flera områden, och tandvården utgjordei detta avseende inte heller något undantag. Dock skapåpekas att den ljusnande ekonomin som kundeskönjas redan då beslutet om tandvårdsstödet fattades1998 gjorde att det gavs möjlighet att prioritera vissagrupper och att utforma ett grundsystem som omfattaralla.Jag ska här inte nämna allt som ingår i tandvårds-försäkringen. Men det som är viktigt att säga nu är attvi har en bastandvård som ger stöd till alla vuxna med30 % av nu gällande arvode med undantag för under-sökningar och protetik.Det finns också ett högkostnadsskydd för mer om-fattande åtgärder.Stödet till de äldre har förstärkts genom stöd tilluppsökande tandvård och nödvändig tandvård tilläldre och funktionshindrade boende i särskilda boen-deformer. Det innefattar gratis munvårdsbedömningoch tandvård motsvarande kostnader för den öppnahälso- och sjukvården, alltså max per tolvmå-nadersperiod.Det har också införts fri prissättning på tandvård.Hur har det då blivit med det nya tandvårdsstödet?Ja, statistiskt sett är det för tidigt att dra några säkraslutsatser. Stödet har varit i funktion . Idet sammanhanget bör nämnas att har regeringens uppdrag att följa och analyseraeffekterna av det reformerade tandvårdsstödet. Senastden ska uppdraget redovisas. Jag för-utsätter att man då också belyser hur administrativastödet i tandvårdsförsäkringen fungerar, eftersom dethittills inte har fungerat friktionsfritt.Naturligtvis går det att bilda sig en ganska brauppfattning i vissa avseenden utan statistik. Mångasom jag pratar med tycker att det är mycket bra attalla nu genom bastandvården får subvention via tand-vårdsstödet och inte bara en liten del av befolkningensom . Stödet till många äldre har också ökat ioch med det nya tandvårdsstödet. Det gäller bl.a. denuppsökande verksamheten.Oroande är dock den för vissa tandvårdsåtgärdermycket kraftiga prishöjningen, och en del av dettaberor naturligtvis på den fria prissättningen. Dettainnebär att trots ökade subventioner från staten har endel åtgärder för patienten inte alltid blivit billigare,utan de kan t.o.m. ha blivit dyrare. Utskottet förut-sätter att och Konsumentverketnoga följer utvecklingen till följd av den slopadeprisregleringen.För oss socialdemokrater är tandvården en oerhörtviktig del av den generella välfärden. Det är mycketangeläget att tandvårdsstödet är utformat på ett sådantsätt att alla har råd att gå till tandläkaren. Prisutveck-lingen är därför mycket oroande.En del drabbas av höga tandvårdskostnader, ochen liten del drabbas av mycket höga tandvårdskostna-der. Det är naturligtvis inte acceptabelt. Därför är detmycket glädjande att det pågår ett förberedande ar-bete med avsikt att utreda hur en komplettering avnuvarande tandvårdsförsäkring ska kunna utformas.Denna komplettering kan se ut på olika sätt. Manmåste dra erfarenheter av det som har skett under åretoch se på resultaten som kommer in från bl.a. RFV.Flera motioner belyser tandvårdsfrågorna. Mestförvånande och avvikande är förslag tillny tandvårdsförsäkring, som innebär att samhälletsstöd skulle inträda först då den enskildes kostnadöverstiger . Kostnaderna därutöver ska sub-ventioneras . menar ungefär isin reservation att samhället inte har råd med mertandvårdssubventioner från staten. Men jag har ettbättre hopp om framtid. Jag tror att staten iframtiden ska kunna subventionera tandvården i stör-re utsträckning än så.Herr talman! förslag är ju en direktåtergång till stöd åt endast en liten del av befolkning-en. Dessutom uppmuntrar det patienterna att väntatills behandlingarna blir tillräckligt dyra. Moderaternatappar helt inslaget av förebyggande insatser ochvitsen med en kontinuerlig tandvård. Eller tror mode-raterna att marknadsaktörer och individer även härska lösa tandvårdens finansiering?Herr talman! Detta kräver en förklaring av mode-raternas vill också beröra ett annat anslagsområde somkostar mycket pengar för staten, och det är bidrag tilllandstingen för läkemedelsförmånen, som flera tidi-gare talare också har berört. I det sammanhanget villjag säga att en del av de ökade läkemedelskostnader-na egentligen är positiva i den bemärkelsen att det föroerhört många människor innebär ett stort mått avökad livskvalitet. Effekterna blir naturligtvis ocksåsådana att kostnaderna för t.ex. vissa operationer ochsjukskrivningar minskar.Flera talare har tidigare tagit upp exempel på åt-gärder som skulle kunna vidtas för att kostnaderna förläkemedelsförmånen skulle sänkas. Jag avvisar intedessa åtgärder . har det tillsatts ensärskild utredare som ska se över dessa frågor. Medanledning av detta vill jag avvakta den utredningen.Syftet med utredningen är att man ska komma tillrätta med brister i systemet och att få kontroll överkostnadsutvecklingen. Utredaren ska redovisa sittuppdrag senast den 30 september 2000.Det pågår också ett förberedande arbete med attöverföra det fulla kostnadsansvaret för läkemedels-förmånen till landstingen. Detta är också en förutsätt-ning för att man ska kunna mäta effekterna av densjukvård som vi producerar. Vi kan inte ha en hu-vudman som betalar läkemedel och en annan huvud-man som står för sjukvården. Då finns det inte inci-tament för någon av huvudmännen att samordna sinaverksamheter, och man kan inte heller planera sinverksamhet.Herr talman! När det gäller motioner på områdetvill jag även här ställa en fråga till . Mo-deraterna föreslår att dagens högkostnadsskydd skaersättas med en frivillig försäkring på per åroch person samt en expeditionsavgift på vidvarje inköpstillfälle. Den som saknar försäkring skabetala kostnaderna för läkemedel upp till 1 500 kr.Moderaterna anser att detta skulle leda till bespa-ringar på . Då undrar jag:Hur sannolikt tror att det är att helt fris-ka människor ska betala in för att vid even-tuell sjukdom behöva betala ? En så högpremie i förhållande till risken torde i varje fall intefungera i något annat sammanhang. Min villaförsäk-ring kostar , och jag tror att försäk-ringsbeloppet är 600 000, att jämföra med det fram-lagda förslaget om läkemedelsförsäkringen.Moderaternas besparing på läkemedelsreformenär därmed inte trovärdig, utan det är luft i budgeten idet avseendet. Dessutom är det en stor del som intekommer att ha råd att gå till tandläkaren, därför attinitialkostnaderna för besöken kommer att bli dyra,vilket vi ville ändra på i den nya tandvårdsförsäkring-en.Herr talman! Jag vill också i debatten nämna attregeringen, efter utredning av ,lägger fram förslag om nya principer för ett nytt av-giftssystem för den statliga läkemedelskontrollenfr.o.m. Det är ett enigt utskottsom ställer sig bakom detta förslag.Jag vill också uppmärksamma att regeringen före-slår att ett nationellt råd för vårdpolitik inrättas i vil-ket staten, och ska delta. Rådet ska vara forum för enkontinuerlig dialog mellan staten och huvudmännen iangelägna vård- och omsorgsfrågor. Det är mycketpositivt om det kan bidra till ökad kvalitet i vård ochomsorg.Herr talman! Mycket av debatten har handlat omsjukvården. Vad vi egentligen vill är att alla ska ha sågod hälsa som möjligt och att behovet av sjukvårddärmed ska minska.En del motioner berör roll,och jag vill betona att institutet tillsammans medmånga andra aktörer, som kommuner, landsting ochfrivilligorganisationer, har en viktig roll att förebyggaohälsa. har också uppgiften attförsöka förbättra skolans sex- och samlevnadsunder-visning.Herr talman! Jag vill också betona vikten av att vii fortsätter vårt framgångsrika arbete med attförhindra smittspridning av hiv och därmed ocksåförekomsten av aids. Arbetet bör fortsätta både natio-nellt och lokalt och framför allt ske i stor samverkanmed frivilligorganisationerna. I sammanhanget kannämnas Noas ark, RFSL och . Budgeten för2000 möjliggör en fortsättning av detta arbete. Natur-ligtvis måste vi mycket noga följa utvecklingen påområdet för att fortsättningsvis ha en låg smittsprid-ning och därmed förhoppningsvis allt färre som ut-vecklar aids.Jag vill i sammanhanget säga att Smittskyddsin-stitutet har fått en förstärkt budget, bl.a. därför har fått nya lokaler till följd av ny verksamhet.Det har funnits oro för hur man ska klara sin verk-samhet . Så sent som i går beslutade regering-en om ändringar i SMI:s regleringsbrev, som innebäratt tillförs föratt täcka underskottet . Man höjer anslags-krediten från till för att klara ekonomin för1999. SMI får också i uppdrag att till den 15 februarinästa år göra en översyn av sin ekonomi samt av deekonomiadministrativa åtgärderna. Det gör det möj-ligt för att gå in i nästa årtusen-de med bättre villkor.Till sist, herr talman, vill jag mot bakgrund av vadjag sagt stödja regeringens förslag beträffande me-delsanslag och lagförslag under utgiftsområde 9,Hälsovård, sjukvård och social omsorg för budgetåret2000, och yrkar härmed bifall till hemställan i soci-alutskottets betänkande nr 1 samt avslag på reserva-tionerna och motionerna.Anf. 88 () replik:Herr talman! Jag har en fråga till . Varför tandvården inte ingår i den vanliga sjuk-vården har en lång historia, men jag tänker inte ta uppden frågan. Jag vill bara höra hur på att tandvårdsförsäkring och sjukförsäkringligger separat. Finns det några som helst tankar omatt tänderna också ska anses tillhöra kroppen och skulle kunna ha ett system i stället för olikasystem på det sätt som det nu är? Det är min enafråga.Min andra fråga berör ett annat område som jagkan återkomma till i mitt nästa inlägg.Anf. 89 () re-plik:Herr talman! Det är naturligtvis berättigat attställa frågan om hur vi ska behandla hög-kostnadsskydd för tandvård, läkemedel och hälso-och sjukvård i övrigt. Jag tror att vi måstegräva djupare i frågan. Frågan är naturligtvis kompli-cerad. har vi tre olika högkostnadsskydd. Det ärockså så att högkostnadsskyddet är behäftat medmycket stora kostnader. Jag vet att kristdemokraternaföreslår en del i den riktningen, men jag ser inte attkristdemokraterna avsätter några pengar till en sam-manslagning av högkostnadsskydden.Försiktiga bedömare säger att en sammanslagningav högkostnadsskydden för sjukvård och tandvård -då har man inte tagit med läkemedel i beräkningarna- skulle kosta 8 miljarder. De som inte är riktigt likaförsiktiga bedömer att kostnaderna kommer att ökamed uppemot 15 miljarder.Jag anser att vi måste ta en diskussion omdenna fråga, men det primära anser jag är att iförsta hand förbättra den nuvarande tandvårdsförsäk-ringen och se vad vi kan komplettera i den försäkringoch det stöd som vi redan har. Försäkringen är upp-byggd på det sättet att det går att bygga på och skalaav.Sedan skulle jag vilja ställa en fråga tillbaka tillLars . ligger tandvårdskostnadernainte bara i statens utan även i händer. Jagskulle vilja fråga er kristdemokrater vilka diskussio-ner ni för i partiet, för vad jag vet har kristdemokra-tiska landstingsråd i medverkat till att höjatandvårdskostnaderna i landsting, som harinneburit ökade kostnader för patienterna. Detta villjag gärna ha en kommentar till av . 90 () replik:Herr talman! Jag vet faktiskt inte. För mig är detobekant hur i har gjort med sinatandvårdskostnader. Den frågan får väl landstingetsvara på.Sedan är det inte riktigt så som , för vi har ju faktiskt avsatt 250 miljoner kronorunder för att täcka vissa kostnader. Man kananvända olika sätt för att få upp täckningsgraden.Men det är mer den principiella frågan som jag tyckeratt man ska ta upp. Vad vi i första hand vill ha är enutredning. Det står i vår reservation, som CatherinePersson kanske har sett, att vi vill att en utredning skatillsättas för att se hur man kan finna en lösning.Jag har en fråga till. Den gäller läkemedelskost-naderna som ska övertas av . Finns detnågon upplysning om hur långt förhandlingarna harkommit? Landstingen vill ju senarelägga det totalaövertagandet.Anf. 91 () re-plik:Herr talman! Först vill jag säga att 250 miljonerräcker inte speciellt långt. Det var tydligen inte hellerLars avsikt att väcka den frågan eftersompengarna inte räcker.