prot · GM0997 · 1999-05-20 00:00:00 — Det är ju ett ganska unikt och for-mellt brutalt ingripande i en civilrättsligt överens-kommen fastighetsförsäljning. Därför yrkar jag bifalltill reservation 3 i betänkandet.Frågan om kvalitetsansvarig och kontrollansvarigär mera en samhällspedagogisk uppgift. Beteckningenkvalitetsansvarig har av allmänheten kommit att upp-fattas så att den kvalitetsansvarige är garant för att detär god kvalitet när man bygger ett nytt hus. Så är detinte. Därför är den här benämningen inte riktig. Denkvalitetsansvarige är ansvarig för att kontrollen ut-förs. Även om det skulle vara dålig kvalitet på byggetär den kvalitetsansvarige endast skyldig att se till attden kontroll som skall ske sker på rätt sätt. Därför harvi, efter ett halvårs betänketid, ändrat uppfattning i dehär frågorna och tycker att kontrollansvarig vore enbättre benämning på den här personen.Det finns andra partier som inte står fast vid sinatidigare bedömningar som då sammanföll våra nuva-rande. Men det är en annan fråga.Anf. 61 ():Fru talman! Detta är ett betänkande som omfattardet mesta av bostadspolitiken. Det spretar, såvitt jagkan förstå, åt alla möjliga olika håll. Därför kommerjag att koncentrera mitt anförande till några av dereservationer som har valt att lägga tillbetänkandet.I reservation nr 4 tar vi upp behovet av en bättrefungerande ventilationskontroll. Det gör vi utifrånrapporter om att det fortfarande finns brister i kon-trollsystemet. Det finns en del som tyder på att dethar blivit bättre , men alla rapporterhitintills visar egentligen på att vi behöver en ytterli-gare skärpning.Inomhusmiljön är en av våra viktigaste miljöfrå-gor, inte minst med tanke på att vi tillbringar avvår tid inomhus. Mellan 600 000 och 1 miljon männi-skor bor i s.k. dåliga inomhusmiljöer med allt vad detför med sig i form av dålig hälsa och försämrad liv-skvalitet. En stor del av de problem som finns berorpå felaktigt val av byggmaterial och felaktiga bygg-metoder som har lett fram till att man har byggt infukt i husen. som vi har byggt in fukt ihusen har vi utvecklat komplicerade och ofta ganskadåligt fungerande ventilationssystem.Många problem med sjuka hus skulle kunna lösasmed ett väl fungerande ventilationssystem. Därför ärdet väsentligt att förbättra ventilationskontrollen. Attnu föreslå försämringar i ventilationskontrollen utanatt ha några bärande argument för det är inte rimligt,eller i alla fall inte acceptabelt. Ett väl fungerandeventilationssystem är naturligtvis av intresse för sam-hället eftersom det påverkar både inomhusmiljön ochenergiförbrukningen. Jag skulle därför vilja frågautskottsmajoriteten på vilka grunder man nu föreslårförsämringar i ventilationskontrollen.Fru talman! har drivitkravet på att en kvalitetsansvarig också skall ha ettuppdrag som motsvarar titeln eller att titeln förändrasså att den motsvarar arbetsuppgifterna. I Boverketsutredning pekas det på de stora brister som finns i detnuvarande systemet, och man föreslår en rad föränd-ringar för att förstärka den kvalitetsansvariges roll ibyggprocessen. Tyvärr har regeringen valt att inteföreslå några åtgärder i den här delen. har isin utredning konstaterat att det finns brister i detnybyggda beståndet både vad gäller tillgänglighet förfunktionshindrade och lägenheters användbarhet iövrigt.Moderaterna och har valt att mo-tionera om att förändra inte innehållet i tjänsten utantiteln på tjänsten. Det är något som Vänsterpartiettidigare har föreslagit. Jag tror att det hade varit gans-ka bra om moderater och centerpartister hade hoppatpå detta . är risken snarare denatt det skapas förvirring. Begreppet har blivit veder-taget . Eftersom vi i vill förändrafunktionen så att den lever upp till begreppet kvali-tetsansvarig finns det för oss nu ingen anledning attändra begreppet för att kanske föränd-ra den kvalitetsansvariges arbetsuppgifter.Fru talman! Betänkandet tar också upp en radmotioner om miljöanpassat byggande och boende.Som jag har nämnt är inomhusmiljön enmycket viktig miljöfråga både ur ett folkhälsopers-pektiv och när det gäller energianvändning. Redan1995 gav riksdagsmajoriteten regeringen i uppdrag attfå till stånd ett miljöanpassat byggande och boende.Regeringen gav i uppdrag att föreslå lämp-liga åtgärder. Därefter har presenterat en radrapporter.Dessa rapporter borde ha varit tillräckliga för attregeringen med kraft skulle påbörja arbetet ochkomma med förslag om konkreta åtgärder. Rappor-terna ger enligt mitt förmenande ett tillräckligt un-derlag för ett mer konkret arbete med miljöanpassatbyggande och boende. Tyvärr väljer regeringen ytter-ligare en gång att avvakta i stället för att offensivtföra frågan om ett ekologiskt hållbart framåt.Det är möjligt att vi vänsterpartister kan ansesotåliga i den här frågan. Men det finns också någongräns för tålamodet hos mig, och jag tycker att ut-skottsmajoriteten uppenbarligen har passerat dengränsen.Miljöförbättringar växer inte fram bara genomlagstiftning utan också genom människors kunskapoch medvetna val. Konsumenterna på bostadsmark-naden har mycket svårt att överblicka effekterna förmiljön, och även energiförbrukningen, i bostäder.Därför är det viktigt att konsumenterna får ett stöd isitt val genom en tydlig energi- och miljödeklaration,vilket antagligen skulle få mycket positiva effekterprecis som all annan miljömärkning.Boverket har kommit med sin slutrapport. Nuär det viktigt att så fort som möjligt ta fram ett systemsom är enhetligt och som därmed också omfattar alla.Systemet skall bl.a. omfatta energiförbrukning,livscykelbegreppet, miljöpåverkan inomhus ochutomhus, allergi- och överkänslighetsaspekter. Det ärviktigt att detta kan ske inom de närmaste två åren.Utifrån det yrkar jag bifall till reservation 14.Fru talman! Om det nu hade handlat om MontyPhytons cirkus hade jag sagt: Now something comp-litely different!Handikappombudsmannens femte rapport till re-geringen visar att det finns mycket att önska när detgäller den del av utskottets verksamhetsområde somrör frågorna om tillgänglighet. Handläggningen avdessa frågor är en lång och sorglig historia. Först komett förslag om att enkla hinder skulle vara avhjälpta år2000. Det kom i SOU 1994:36. Av detta blev detintet. Därefter kom ett lagförslag om samma sak, mendå med som slutdatum. Lagförslaget drogstillbaka, och frågorna om tillgängligheten var tillbakapå ruta igen.Handikappombudsmannen pekar i sin utredningpå en rad brister i den allmänna miljöns tillgänglig-het. Det handlar om trappsteg utan ramp, hissar utanpunktskrift och trottoarkanter vid markerade över-gångsställen som inte är avfasade. Inom parentes sagtvar det bara 16 av kommuner som hadevidtagit den åtgärden vid rapport. Det hand-lar om entréer till publika lokaler som saknar auto-matiska dörröppnare. Vidare kan man konstatera än en fjärdedel av landets kommunfullmäkti-gelokaler inte är anpassade för rörelsehindrade. Ex-emplen skulle kunna göras hur många som helst, menjag tror att bilden nu är ganska klar för kammaren.Det som gör detta riktigt allvarligt är inte bara attdet innebär svårigheter för de funktionshindrade. Detfår också förödande konsekvenser för de funktions-hindrades möjlighet till full delaktighet och jämlikhet.Det är fråga om allas rätt att delta i det demokratiskabygget.Därför är det av största vikt att regeringen i sinhandlingsplan för funktionshindrade lyfter fram frå-gorna om tillgängligheten och tydligt redovisar åtgär-der för att enkelt avhjälpa hinder. Det är också viktigtatt man skapar en mycket tydlig lagstiftning på dethär området.Utifrån det jag nu har sagt yrkar jag bifall till re-servation 21.Fru talman! Avslutningsvis vill jag bara uppmärk-samma kammaren på en annan av våra ombudsmänsrapporter, nämligen . I åretsrapport finns återigen ett påpekande om att hus bygg-da och ombyggda står för denabsolut största delen av olyckorna. 23 olyckor medfall från fönster och balkong har studerats mellan1994 och 1998. Tyvärr fick två av dessa olyckordödlig utgång. Men man kan också konstatera att avalla de olyckorna skedde 21 i hus som inte omfattasav barnsäkerhetslagen.I utskottets svar på motion hänvi-sar man till att frågan har hög prioritet och att särskildvikt skall läggas vid informationsinsatser. Jag villpåpeka i det här sammanhanget att det inte är denförsta rapporten från , och dess-utom har i tidigare rapporter påpekat precissamma sak. Olyckorna sker framför allt i hus som harbyggts och renoverats . Att dåinte ta konsekvenserna av de här rapporterna och görasitt yttersta för att komma till rätta med problementycker jag inte riktigt är att ta frågan på allvar.Den senaste rapporten understryker bara det somtidigare rapporter har visat, och det finns ingen an-ledning, såvitt jag kan förstå, att avvakta längre. Ut-skottet borde i stället se till att regeringen agerarsnabbt och gör de förändringar i lagstiftningen somBarnombudsmannen föreslår, att barnsäkerhetskraveni regler också skall gälla för fastigheterbyggda före 1973.Utifrån det jag nu har sagt yrkar jag bifall till re-servation 22.Anf. 62 () re-plik:Fru talman! Jag vill fråga om hantycker att den kvalitetsansvariges arbetsuppgifter hargenomgått sådana förändringar i majoritetens betän-kande att man kan kalla vederbörande för kvali-tetsansvarig.Anf. 63 () replik:Fru talman! Nej, det tycker jag inte. Jag när ändåen förhoppning om att den kvalitetsansvarige faktisktskall få de arbetsuppgifterna inom den här mandatpe-rioden. Därför tycker jag att det ter sig tämligen onö-digt att nu ändra ett begrepp som trots allt har blivitvedertaget, om än felaktigt. Jag misstänker att inte är lika intresserad som jag är av attförändra den kvalitetsansvariges roll så att han fak-tiskt får funktionen av att vara kvalitetsansvarig. Omdet hade varit på det viset, , hadedet kanske inte heller för dig varit så aktuellt att nuefter ändra begreppet.Anf. 64 () re-plik:Fru talman! Eftersom det finns stor anledning atttro att majoritetens betänkande faktiskt finner kam-marens bifall vill jag ställa frågan till : Tycker att en kontrollansvarigbör benämnas kontrollansvarig?Anf. 65 () replik:Fru talman! Det torde inte vara någon överrask-ning för att det faktiskt är vadVänsterpartiet har krävt under . Carl-ErikSkårman har inte tyckt att det funnits någon anled-ning att ändra begreppet. Det blir naturligtvis en visshumoristisk debatt när man byter stolar med varandra.Det avgörande skälet för mig att inte nu ändra be-greppet är helt enkelt att jag vill ändra innehållet. Attdå nu omcertifiera 4 000 kvalitetsansvariga till kon-trollansvariga, för att kanske omcertifieradem igen till att vara kvalitetsansvariga, torde vara enganska onödig procedur.(forts. 4 §)AjourneringKammaren beslutade att ajournera för-handlingarna till då frågestunden skullebörja.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 14.003 § FrågestundAnf. 66 FÖRSTE VICE TALMANNEN:Kammaren återupptar sina ajournerade överlägg-ningar. Följande statsråd kom-mer att delta: statsminister , statsrådetMona , statsrådet , socialmini-ster , statsrådet ,statsrådet och finansminister besvarar allmänpolitiska frågor.Frågorna till övriga statsråd förutsätts beröra derasansvarsområden inom regeringen.Jag ber statsråden ta plats framför talmansbordet.Kriget i JugoslavienAnf. 67 ():Herr talman! Jag skulle vilja ställa två frågor tillstatsministern om kriget i Kosovo. Det här är den ena.I morse hörde jag vad jag redan hade läst, nämli-gen att Nato använder multipelbomber. De fungerarpå det sättet att de sprider ut laddningar som ser utsom läskburkar och bollar, och som naturligtvis attra-herar barn. De har också dödat och skadat flera barn iKosovo.Sverige har ju ställt sig bakom Ottowakonventio-nen om förbud mot trampminor. De här laddningarnafungerar på samma sätt som trampminor. Om manplockar upp dem eller trampar på dem blir man mereller mindre söndersprängd.Jag skulle vilja fråga statsministern om Sverigehar reagerat på detta eller om man bara tänker låta detpassera.Anf. 68 Statsminister ():Herr talman! Jag har också sett uppgiften, och jagfick en kort föredragning kring den innan jag gick hit.Vi är, precis som , upprörda ochförvånade och undersöker om vi kan göra någon-ting och i så fall vad vi kan göra. Det är ingen sådanbrutalisering av konflikten som vi önskar.Anf. 69 ():Herr talman! Jag har en fråga till. Den gäller ock-så morgonens rapport om bombningen av ett sjukhusmed BB-avdelning där flera kvinnor och spädbarn ärdödade eller saknade.Vi ser också hur man slår sönder hela Jugoslavienvad gäller infrastruktur som vägar och järnvägar.Också alla arbetsplatser är i princip snart utbombade.Jag skulle vilja veta om det finns någon smärt-gräns för regeringen där man kan accepte-ra att detta pågår och att det får de här konsekvenser-na.Anf. 70 Statsminister ():Herr talman! Den smärtgräns vi känner i dennafråga delar vi med bortåt en miljon kosovoalbanersom har förföljts och förtryckts av Belgradregimen.Det är ju det som är konfliktens kärna. När vi nu serkritiken växa mot Natos bombningar är det lätt förmånga av oss att känna sympati med den kritiken.Ingen av oss önskar bombningar. Men vi får aldrigglömma att orsaken till att situationen ser ut som dengör är att vi har en regim i som vägrar efter-komma ett enhälligt önskemål från omvärlden attrespektera mänskliga rättigheter och demokrati iKosovo. Den dagen det sker, den dagen internatio-nella styrkor får komma in upphör ju bombningarna.Finns det någon i denna kammare som tycker attdessa krav som reses från världssamfundet är orimli-ga?Vi är också djupt bedrövade över bombningarna,men orsaken till situationen och lösningen på denligger hos regimen i , och det är där trycketskall sättas in.SvartjobbenAnf. 71 ():Herr talman! Min fråga riktar sig till statsrådetMona . Jag vill ställa frågor gällande svartjob-ben.Riksrevisionsverket har i en undersökning kommitfram till att svartjobben motsvarar av allt utförtarbete i . Samhället förlorar ju genom svar-tjobben stora skattepengar. Om det här sedan kombi-neras med bidragsfusk blir det extra motbjudande.Svartjobben och bidragsfusken upprör verkligenmänniskor. Det märker man när man, som jag, är uteoch talar med väljare.Men det finns en ny kombination som bör upp-märksammas. Det är de gråa jobben. De består i attarbetsgivaren till en del betalar en vit, dvs. en heder-lig, lön och på det lägger svarta pengar. Då blir det ettgrått jobb.Vi har ett väldigt stelbent system i , tyckerjag. Jag vill gärna veta vad statsrådet vill göra för skall komma åt de svarta och gråa jobben.Anf. 72 Statsrådet ():Herr talman! Jag hade lite svårt att hänga med påslutet när det gällde vilket stelbent system som stod ivägen för allt detta.Jag är också mycket upprörd över människor somjobbar svart och undandrar sig den solidariska delen isamhället, men också behöver få skydd och hjälp föratt kunna få ett fast vitt arbete och därmed få del avvåra sociala trygghetssystem.Det regeringen gör är dels ett arbete mot den eko-nomiska brottsligheten. Det riktar sig både till deindivider som jobbar svart och de arbetsgivare somutnyttjar detta. Det handlar också om att seöver reglerna i bidragssystemen så att de uppmuntrartill arbete, men också skattesystemen.Detta arbetar regeringen med och bidrardessutom i opinionsarbetet. Jag tror att det är väldigtviktigt att vi markerar för alla delar av be-folkning att arbete skall vara vitt, att man gör andraen otjänst och riskerar att socialt utnyttja människorom man betalar svart. Den debatten tycker jag ärväldigt viktig.Anf. 73 ():Herr talman! Mitt intryck är att det inte räckermed att bara debattera och fördöma detta. Man måstekomma med konkreta förslag. Vi har från Folkpartietssida talat om möjligheterna till skattereduktion förhushållstjänster t.ex. som ett sätt att dels skapa nyajobb, dels komma åt svartjobben.Det vore väl ändå idé att pröva förslaget för att seom det kunde leda till mindre svartjobb och naturligt-vis i förlängningen fler jobb och mer skatteinkomster.Anf. 74 Statsrådet ():Herr talman! Man får vara försiktig med argu-menten, tycker jag. Det är en sak att det är väsentligtatt föra en diskussion om hur tjänstesektorn växerfram och om relationerna mellan svarta och vitapengar i den sektorn. Men det är olagligt med svartapengar. Man kan inte säga att man skall sänka skattenpå alla de områden där människor betalar svart.På det viset kan staten aldrig konkurrera. Visst skallvi se över på vilket sätt man kan stimulera fram jobbockså i tjänstesektorn, men det är framför allt denmoraliska debatten om ansvaret för alla människoroch om trygghetssystemen som är väsentlig när detgäller svarta och vita pengar.Skilda valdagarAnf. 75 ():Herr talman! , alltså , går vi tillval i Europaparlamentsvalet. Det är ju ett val som ärskilt från våra vanliga val. Vad man kan se koncentre-ras debatten väldigt bra på EU-frågor just därför attdet är ett val skilt från andra val i , tror jag.Jag tog upp den här frågan med statsministern viden frågestund och undrade om inte statsmi-nistern delade min uppfattning att vi borde prövafrågan om skilda valdagar också till andra försam-lingar, nämligen de i Sverige.Inte minst mot bakgrund av att även andra partierhar ställt frågor i det här ämnet, undrar jag om intestatsministern nu är beredd att ompröva sitt kallsinni-ga ställningstagande till frågan om skildavaldagar, och inleda ett agerande för att åstadkommaskilda valdagar mellan olika församlingar i Sverige.Anf. 76 Statsminister ():Herr talman! Det är sant att fråga-de om detta . För att överraska jag säga att jag har samma uppfattning i dagsom jag hade då. Det är nog klokt att ha skilda val-dagar till EU-parlament jämfört med de andra valen,men en gemensam valdag i . Det grundar jagpå erfarenheterna internationellt.De kommunalval man har i våra nordiska grann-länder lockar allt färre. Man är nere på ett valdelta-gande kring . hade i sitt senastekommunalval valdeltagande.Vi har utomordentligt höga ambitioner förknippa-de med våra kommuner och landsting. För att vi därskall kunna fortsätta att ta ut skatter i den omfattningsom sker krävs en legitimitet hos de beslutande orga-nen, något som i sin tur är förknippat med att de ärvalda av en stor majoritet av folket i val med högtvaldeltagande.Slutsatsen är alltså den att jag tror att det är även-tyrligt att öppna för skilda valdagar mellan kommun,landsting och stat. Vi socialdemokrater vet att andratycker annorlunda, och det här är en av de frågor somkommer att diskuteras framöver. Låt oss bryta argu-menten, men titta på omvärlden och dra slutsatser!Har man där en sådan utveckling som vi vill ha iSverige?Anf. 77 ():Herr talman! Jag drar andra slutsatser av det somvi ser när det gäller EU-parlamentsvalet. Vikoncentrerar oss där på att diskutera just EU-frågor.Jag vet att människor på samma sätt vill debatterasaker i den nära miljön och i den nära tillvaron. Devill inte låta de här valen spilla över påvarandra i engagemang och koncentration. Jag tyckeratt det är djupt olyckligt.Inställningen var inte överraskande, och jag kankanske tolka statsministern så att statsministern inteavser att inbjuda till diskussioner som berör fråganom skilda valdagar i Sverige.Anf. 78 Statsminister ():Herr talman! gick väl ändå lite förlångt. Vi skall träffas partierna emellan och diskuteraformerna för författningsfrågans vidare hantering. Jagförutsätter att när han kommer till den över-läggningen kommer att tycka att det här är en av desaker som han vill ta upp. Vi får då sätta oss ned ochse hur det ser ut. Jag har naturligtvis ingenting emotatt studera frågan och tränga djupare in i den, men jagredovisade den socialdemokratiska uppfattningen,som utgår från att vi slår vakt om den kommunala ochden landstingskommunala nivån. Vi måste ha möjlig-het att ta ut så pass mycket i skatt att vi klarar en braskola, en bra vård och en bra omsorg.Med den utveckling som vi kan se i kommunalaval i omvärlden är jag utomordentligt bekymrad förom vi skulle få en motsvarande utveckling i Sverige.Det är detta som det handlar om för min del, och detvill jag redovisa i en sådan här frågestund.Hushållsnära tjänsterAnf. 79 ():Herr talman! Jag har en kort och rak fråga till fi-nansministern: regeringen att säga ja tillStockholms stads begäran om ett femårigt försök medlägre skatt för hushållsnära tjänster i hela Stockholmslän?Anf. 80 Finansminister ():Herr talman! Samma fråga ventilerades för någradagar sedan här i kammaren, och mitt svar är det-samma: Vi bereder nu den framställning som finns,men vi ser inte att det underlag som stadhar lämnat ger svar på alla de frågor som behövs förett beslut i ärendet.Anf. 81 ():Herr talman! Det är riktigt att finansministern ochjag hade en interpellationsdebatt , men detblev inte mycket till debatt, eftersom finansministerninte utnyttjade sina möjligheter till inlägg. Därmedfick jag inte heller möjlighet att få svar på mina frå-gor.Jag får då fråga så här i stället, eftersom finansmi-nistern fortfarande vägrar att svara ja eller nej på denhär frågan: När kommer man från attfå besked om man får ett ja eller ett nej?Anf. 82 Finansminister ():Herr talman! kommer att få ettsvar på sin fråga före sommaruppehållet.Sjukvårdens personalfrågorAnf. 83 ():Herr talman! Jag har en fråga till socialministerLars . På många håll i landet upplever sjuk-vårdens personal sin arbetssituation som pressad ochbesvärande. Många har valt att säga upp sig. Mångakänner sig helt enkelt utbrända. I går kunde vi höraatt på vissa håll i landet kommer pensionerad perso-nal och läkarstuderande att kallas in för att klarasjukvården . Det finns en uppenbarrisk att står utan godtagbar sjukvård undersommaren, om den akuta situationen inte åtgärdas.Min fråga till socialministern är: Hur ser social-ministern på frågan som ytterst ansvarig för hälso-och sjukvården i landet på den uppkomna situationenmed utbrändhet, uppsägningar och användande avpersonal som inte är färdigutbildad?Anf. 84 Socialminister ():Herr talman! Först några grundläggande principerför den svenska sjukvården. Staten är inte huvudmanför svensk sjukvård. Huvudmän är i allt väsentligtlandstingen men också kommunerna. Det är viktigtatt kommuner och landsting tar ansvar som arbetsgi-vare och huvudmän för sjukvården, inte bara gente-mot personalen utan också gentemot patienterna.Statens ansvar är att se till att landstingen ochkommunerna som sjukvårdshuvudmän har rimligaekonomiska betingelser för att kunna bedriva sinsjukvård, att dimensionera utbildningen för persona-len och se till att man kan rekrytera personal i framti-den för sina uppgifter. Det är sjukvårdshuvudmän-nens ansvar att planera för sin personal under som-maruppehållet.Det som bekymrar mig är att de allvarligasteproblemen tycks finnas hos de landsting där man påpolitiskt ansvarigt håll inte har varit beredd se till har resurser för att bedriva sjukvård. Det äralarmerande att vi nu får allvarliga signaler från delandsting där man inte har varit beredd att ta ansvarför ekonomin.Anf. 85 ():Herr talman! Det är ändå så att socialministern ärytterst ansvarig för hälso- och sjukvården i Sverige.Jag skulle vilja ställa en följdfråga: Avser socialmi-nistern att vidtaga någon som helst åtgärd på grund avden akuta situation som råder ?Anf. 86 Socialminister ():Herr talman! Jag försökte förklara den grundläg-gande arbetsfördelningen i svensk sjukvård. Somstatsråd och ansvarig för har jagansvar för att se till att staten sköter sina åtaganden.Jag anser att vi gör det genom att se till att landsting-en får ökade resurser för att planeraför en bättre sjukvård. Jag anser också att vi gör detgenom att vi har tillsatt en kommission för rekryte-ring till vården, som skall redovisa sin rapport tillsommaren.Jag anser däremot inte att alla politiska partier,framför allt inte de som har ansvaret i Stockholmsläns landsting, har tagit sitt ansvar som sjukvårdshu-vudmän. I har man sänkt skatten trotsatt man var medveten om att man behövde ökaderesurser.