prot · GN0942 · 1999-12-08 00:00:00 — Jag lyssnade noga påLars och , och jag hördeväldigt lite om hur ser på viktiga delarav transportpolitiken när det gäller att uppnå en godmiljö och när det gäller att uppnå regionalpolitiskamål, som också är viktiga delar i de transportpolitiskamålen.Jag vill höra säga något om vilkaambitioner har på miljöområdet. Ställerni upp på det förslag som vi från har sagt omatt forma en nollvision för fossila bränslen och suc-cessivt fasa ut, halvera, fossila bränslen och introdu-cera miljöriktiga och hälsoriktiga bränslen under entioårsperiod? Är med på att höja ambi-tionerna på det området?Jag tycker att det när det gäller regionalpolitikenskymtar fram att ambitioner inte är såhundraprocentiga. säger att det ärtvivelaktiga satsningar på . Vi borde varaöverens om att banan kommer att ha en oerhört storbetydelse för den regionala utvecklingen i den norradelen av vårt land.Vad har och att säganär er starke man i , , vill ha30 miljarder kronor för att bygga kringfartsleder ochåterupprätta Dennispaketet för att satsa storskaligt?Vi fick ju höra att man i inte längre tror påde storskaliga modellerna att bygga nya vägar för nyabilar och mer trafik. Förstod samma saksom vi av det som framkom i , dvs. att dentiden är förbi? Det är nu fråga om andra lösningar,dvs. satsningar på kollektivtrafik, satsningar på miljö-styrande vägavgifter och annat som kan lösa proble-men. Jag är rädd för att om vill ha 30miljarder kronor av den moderata budgeten blir detlite pengar över till det övriga landet.Anf. 45 () replik:Fru talman! Jag tror inte att är en-sam om att vilja ha mer pengar till den region manföreträder. Jag tror att samtliga politiska företrädarefrån samtliga politiska partier ställer sig upp i olikasammanhang och säger att just deras region behövermer pengar. Jag ska inte stå här och ha någon upp-fattning om eller någon annans begä-ran är mer eller mindre berättigad. Men vi är heltklara över att storstadsområdena rent allmänt behöver- precis som övriga delar av landet - mer pengar föratt klara de trafikproblem man står inför.Vi kommer att driva vår politik åt det hållet.Sven efterlyser de regionalpolitiskamålen. Vi har en regionalpolitik där vi i första handvill använda oss av de generella metoderna. En av deförutsättningar som krävs för de områden håller under armarna, är att satsa på de gles-bygdsvägar som är hindret för att skogsindustrinska våga bygga ut. Vi är överens. Det är den typen avgenerella regionalpolitiska målsättningar som vi job-bar mot. Vi ska med gemensamma krafter kunna nåett sådant mål, där det ska vara en säkerhet i framför-hållningen som ger optimism för det näringsliv vi ärså beroende av ska utvecklas för framtiden.Sedan var det nollvisionen för fossila bränslen.Just nu pågår en diskussion på olika nivåer i detta husom det svenska ställningstagande kring hanteringenav skattefrågorna och det fossila bränslet. Om detfinns en ekonomiskt rimlig förutsättning att vi kananvända inhemska fossila bränslen, kommer vi inteatt agera bromskloss i de frågorna. Där kan vi ha ensamsyn.Fru talman! Vi vidhåller att det är tvivelaktigasatsningar på . Om de pengarna fått an-vändas för vägarna - det har talesmän från den regionSven representerar mycket tydligt uttryckt- hade det blivit en bättre regionalpolitisk effekt.Anf. 46 () replik:Fru talman! säger rimliga ekono-miska förutsättningar. Jag utgår från att det var enfelsägning när han sade inhemska fossila bränslen.Lars menar naturligtvis miljöriktigabränslen, förnybara bränslen.Vad är då rimliga ekonomiska villkor? Det är juså att i ett inledningsskede måste man ha en politiskvilja för att åstadkomma någonting. Vad jag funderaröver är: Har en politisk vilja att på bredfront introducera och ge förutsättningar för att få indessa miljöriktiga bränslen som är bättre för hälsa ochmiljö än vad de gamla fossila bränslena är? Är niberedda att vidta några åtgärder och inte bara lita påmarknadsmekanismerna i den frågan?Sedan säger att vi håller de härområdena under armarna. Jag tycker inte att det ärnågot särskilt kul uttryck. Vad Norrlandslänen ochandra landsbygdslän begär är inte att någon ska hålladem under armarna utan att man ges rättvisa villkor.Vi vet att dessa delar av vårt land bidrar med enormarikedomar för den totala ekonomin här i landet närdet gäller skogen, vattenkraften och gruvorna. Vibehöver inte hållas under armarna, men vi måste fårättvisa villkor. Vi borde kanske få tillbaka en del avde resurser vi bidrar med t.ex. när det gäller vatten-kraften.Anf. 47 () replik:Fru talman! Låt mig på en punkt säga att jag äröverens med . Uttrycket hålla underarmarna kan jag mycket väl skriva om till att vi skage näringslivet de förutsättningar som krävs för på konkurrenskraftiga villkor ska kunna hävdasin existens gentemot konkurrenterna oavsett var ilandet de finns. Låt oss glömma uttrycket som sådant.Med politisk vilja, säger , måsteman tala om hur man vill styra utvecklingen. Låt migsäga att om det är så att det här bränslet visar sig haden största ekonomiska nyttan just när vi gör om dettill fossila bränslen, vilket ju inte på något sätt ärklarlagt, då kan jag personligen säga att jag är bereddatt ställa mig bakom en politik som innebär att vi skapröva en ökad inblandning av fossila bränslen.Men det gäller först när de här villkoren är upp-fyllda. Det finns alltför många som med högreeller lägre röstläge hävdar att det här är det enda rik-tiga sättet att använda de fossila tillgångar vi har ochsom inte ska användas till att bygga spånplattor ellertill att såga. Men så enkel är ju faktiskt inte proble-matiken. Det vet jag också att myck-et väl känner till. Det finns andra användningsområ-den för dessa fossila bränslen. Först ska vi klarläggaom vi ska elda de fossila bränslena i de anläggningarsom ger värme och möjligen kraft, om vi ska användadem till att utveckla biobränslen eller om vi ska hittaandra områden där de är bättre lämpade och där vikan göra det både bränsleeffektivt, miljöeffektivt ochekonomiskt.Jag har inte det underlaget att jag kan ge ettkonkret svar. Men låt oss säga att vi är nyfikna påresultatet och följer det med spänning. Vi är positivatill en lösning som innebär att vi kan använda detinhemska fossila bränslet på det mest miljöriktigasättet.Anf. 48 SKÅNBERG (kd):Fru talman! Jag vill börja med att yrka bifall tillreservation nr 1 i den här delen av debatten, somhandlar om vägtrafiken.När det gäller vägtrafiken har idet här betänkandet, som sagt, reserverat sig i reser-vation 1. Den handlar om alternativ finansiering avinfrastrukturen, det som kallas för PPP-modellen, ochi reservation 3, som handlar om att vi anser att produktionsverksamhet bör ombildas till ettav staten helägt aktiebolag.I ett särskilt yttrande anger vi, som tidigare sade, också att vi hade velat tillföra an-slaget A2, Väghållning och statsbidrag, 300 miljonerkronor mer än majoriteten vill. Jag vill ge en bak-grund och motivering till att vi vill satsa extra påväghållningen och trafiksäkerheten och utveckla hurvi vill se PPP-modellen i snar funktion.Kristdemokraternas syn på kommunikationer hartvå utgångspunkter. Det är välstånd och miljöhänsyn.Bra kommunikationer är en förutsättning för att vårtland ska kunna utveckla välståndet och öka syssel-sättningen och tillväxten.Transporterna belastar dock miljön, och därförmåste vi göra ytterligare insatser för att framför alltminska de skadliga utsläppen. Vi föreslår t.ex. enkraftigt höjd skrotningspremie för att snabbare få bortde bilar som saknar katalysator och öka nybilsförsälj-ningen. Vi vill också ha större inblandning av etanoloch metanol i bensinen. Däremot ställer vi oss avvi-sande till att chockhöja priset på bensin eller diesel.Men, fru talman, det behövs ökade investeringar ivägarna också för trafiksäkerheten. Trots bättre for-don och vägar innebär den ökade trafiken att riskenför olyckor ökar. har persontransportar-betet i femdubblats. Persontransporter medbil beräknas öka fram till 2010.Statistiken är alarmerande. Antalet dödade i trafi-ken har legat kon-stant kring 540 . 60 000 skadas på någotsätt, varav 3 000 invalidiseras för livet. Hälften avdem som dör gör det just i trafiken.Trafikskadorna kostar samhället ca 40 miljarderkronor per år.Detta är inte acceptabelt. Vägtrafiken kan inte år-ligen få skörda över 500 människoliv. På hårt trafikerade vägsträckorvill vi kristdemokrater att fyrfiliga vägar medmitträcke byggs. För att klara av en snabb utbyggnadav olycksdrabbade vägsträckor bör alternativa finan-sieringssätt prövas. Regeringen har dock ännu intesatt i gång med detta arbete. Vi vill också fråga: Vadhänder med väginspektionerna och påföljdssystemet?Vad händer med möjligheten för storstäderna attinföra vägavgifter och på det viset reducera trängselnoch miljöutsläppen?Resurserna för att bygga och underhålla in-frastruktur kan med sina synasväl tilltagna, men om man väger in de faktorer somjag nämnt märks att det inte är tillräckligt somgörs. Att minska investeringarna i infrastrukturenstraffar sig i längden. I flera länder har man slutatanvända infrastrukturen som en restpost i budgeten.Det är, menar vi kristdemokrater, dags också förSverige att anlägga ett långsiktigt perspektiv. Visser-ligen görs det rullande tioårsplaner, numera medstarka regionala inslag, men ofta punkteras projektenav att anslagen minskas eller "fryses" under viss tid.Ett konkret exempel på hur illa det kan bli är juhanteringen av utanför , som vi gång pågång har uppmärksammat i trafikdebatten. Efter enlångdragen planeringsprocess med , kom-munen och flera hundra mark- och fastighetsägareinblandade, flyttade regeringen plötsligt projektmed-len till en annan plats. , som planerat attbygga bort en farlig sträcka, stod plötsligt utan medel,och ombyggnaden har fördröjts väsentligt. Det harskett dödsfall uppmärksammade i medierna som intehade behövt ske om det här hade blivit annorlunda.Berörda människors förtroende för statsmakten ochmyndigheter ökar inte efter sådana händelser.Ett sätt att få en stabil ekonomisk grund för in-frastrukturinvesteringar kan vara alternativa finansie-ringssätt av typen PPP (Public Private Partnership). Ibudgetpropositionen 1999/2000 skriver regeringen:"Regeringen anser det mycket angeläget att manskyndsamt prövar möjligheterna till alternativ finan-siering av infrastrukturprojekt och avser att studeraför- och nackdelar med alternativ finansiering avvissa infrastrukturprojekt." Vad väntar då regeringenpå? Tre utredningar har gjorts, och trafikutskottet hardessutom tidigare uttalat stöd (1998/99:TU8) föralternativa finansieringsformer för infrastrukturin-vesteringar:För det första har Statskontoret 1998, efter samrådmed , närmare studerat PPP-modellen och presenterat sin bedömning i rapportenPrivatfinansiering genom partnerskap (98:12).Statskontorets slutsats är att de positiva effekterna avPPP överväger.För det andra har på regeringens upp-drag utrett möjligheterna till och förutsättningarna föralternativ finansiering av väginvesteringar med di-rektavskrivning (, revideratden ). Enligt rapporten kan alternativfinansiering kombinerad med annan riskfördelningoch nya incitament innebära förbättrad effektivitet iform av lägre kostnader och förbättrad kvalitet samti-digt som pengar temporärt frigörs för andra ändamålutan att det offentliga inflytandet över vägtjänsternagår förlorat.För det tredje har Kommunikationsforskningsbe-redningen, KFB, i sin skriftserie om alternativ ochidéer inom transportpolitiken i nr 1 publiceratdocent analys under titeln för finansiering av vägar. KFB:s eller Bruzeliusslutsatser är övervägande positiva för att införa av-betalningsfinansiering av vägbyggen.Vi har reserverat oss för en PPP-modell och sägeratt vi vill att minst tio projekt ska startas inom två årmed alternativ finansiering enligt denna modell. Detska inte, precis som utskottets ordförande sade, upp-fattas som att vi skulle underkänna utskottets vilja,men vi vill gå snabbare fram. Snarare är det Vänster-partiet, med sin här deklarerade uppfattning, somskulle ha reserverat sig.Vi vill gå snabbare fram. Vi skulle i och för sigkunna finna oss i en lägre hastighet än vad gäller detio projekten, men inte med den bromskloss somutgörs av vad här deklarerat,att det här i själva verket inte är bra.Nej, förutom de projekt som regeringen nämnersom lämpliga att börja med, som Jönkö-ping-Borås, E 4 Syd, E 4 förbifart Uppsa-la, norra omlopp samt utbyggnad av E 6i norra , vill vi ytterligare föra fram priorite-rade projekt som väg E 22 - . Jagskulle kunna nämna fler av färdigplanera-de sträckor. I kan nämnas Gårdstånga-Vä. IBlekinge finns en stark regional önskan att få ensnabb utbyggnad av till fyrfilig väg med mitt-barriär genom hela länet. Vi skulle kunna pröva E 20i , där olycksstatistiken för bl.a. sträck-an norr om genom norra upp motmotorvägen i län är alldeles oacceptabel. Viförutsätter att E 4 förbifart redan är priori-terad i planen. Annars menar vi att den ska ha en högprioritet.Den orimliga trafiksituationen i måsteockså lösas. Enligt de förslag som lagts framav , och hand-lar det om investeringar på 6,1-9,1 miljarder kronorenbart för att få bukt med trängseln kring Riddarhol-men. Kanske man skulle kunna pröva ett PPP-projektsom ändå lämnade intakt och inteförstörde den fina miljön.I lagen 1996:1059 om statsbudgeten stadgas attinfrastrukturella investeringar ska finansieras medanslag; så står det i 22 §. Vi kristdemokrater vill där-för hos regeringen begära förslag till lagändring avdenna paragraf, så att det blir möjligt att finansierasom PPP-projekt.PPP-modellen måste för övrigt inte innebära att viintecknar framtiden, såsom tidigare har angivit. Det går att bygga motorvägar fi-nansierade med avgifter som i t.ex. Frankrike.Vi har ett arv att förvalta som kristdemokraterfrån tid. Vi får inte glömma att under denicke-socialistiska regeringen sattes såväl Arlandaba-nan som i gång som projekt. De ärbyggda på det sättet att det är användarna som betalaranläggningarna.Poängen med att vi kristdemokrater anser att dethastar att bruka PPP-pengar är att vi vill rädda flermänniskoliv. Det är inget självändamål att betalapengar för att köra över . Alla hade vivelat ha den betald och färdig utan att behöva avlägganågon avgift. Men det handlar om att den annars intehade blivit byggd.Då det finns vägsträckor som kostar människolivär det ännu viktigare att binda ihop ochMalmö. Därför vill vi ta olägenheten av att finansieraöver PPP. Det finns nackdelar med PPP-modellen,men vi vill ta olägenheterna för att rädda människo-liv. Den finska motorvägen har nämnts tidigare. Denhar enligt PPP-modellen byggts än denannars hade byggts. innebär räddade männi-skoliv. Den som reser sig upp och protesterar motdetta måste också försvara att människoliv går åtunder tiden.Anf. 49 () re-plik:Fru talman! Nollvisionen ska förverkligas - dettycks vi vara överens om över partigränserna i kam-maren. Men vi är inte överens om hur det ska gå till.Visst var Skånberg med när vi besökte i . I vilket fall helst ska jag redovisaför er att trafiksäkerhetsdirektören re-dovisade att av dem som omkom vid kollisionermötte en lastbil. Den tunga lastbilstrafiken är kraftigtöverrepresenterad. Ska vi klara av att nå nollvisionenmåste man se till att få över gods från vägarna tilljärnvägstransporter och sjötransporter och låta last-bilstrafiken reserveras för de korta sträckorna framtill järnvägsstationer och hamnar. Det är en av anled-ningarna till att dieselskatten måste höjas. Det handlarom trafiksäkerhet.Att bygga fler vägar leder till mer trafik. Mangynnar den trafik som är anledningen till att vi inteklarar nollvisionen. Vi hade en nedgång i dödsstatis-tiken när bälteslagen infördes. har det hela planatut, och t.o.m. talar den senaste statistiken om att an-talet döda i trafiken ökar. Jag undrar om Skån-berg närmare kan redogöra för på vilket sätt dessaväginvesteringar skulle minska risken för att ännu fleromkom i trafiken.Vidare undrar jag om Skånberg kan förklarapå vilket sätt bolagiseringen av produk-tion skulle leda till någonting som är eftersträvans-värt, någon uppfyllelse av de transportpolitiska må-len.Anf. 50 SKÅNBERG (kd) replik:Fru talman! Till att börja med gäller det inte en-bart att bygga ut vägarna. Det är viktigt, men detmåste kombineras med andra åtgärder. Vi kristdemo-krater har lagt en motion om trafiksäkerhet med 18punkter, där vi noga går igenom förslag om att ökabilbältesanvändningen, att minska alkoholen till noll itrafiken, att få en differentierad och flexibel hastig-hetsbegränsning. Vi är beredda att pröva alkolås. Vivill utreda ett elektroniskt körkort. Vi vill pröva tan-ken på en medicinsk prövning av äldre förare, ochmånga fler skäl. föregriper jag kanske den debattsom vi kommer att få senare om trafiksäkerheten.Men tro mig, det är inte bara med att bygga ut vägar-na utan också med att bygga ut vägarna som vi fårdem trafiksäkrare. Vi vet att motorvägarna innebärdet trafiksäkraste sättet att föra bil på. Det är på annatän på motorvägar som de stora skördarna av dödsof-fer sker. Det kan försäkra sigom genom att titta i den statistik som hon så oftaåberopar.När det handlar om bolagisering trorvi helt enkelt att det är effektivare att kunna skiljaproducent och avnämare. Vi menar att det är en välmotiverad åtgärd.Anf. 51 () re-plik:Fru talman! Om vi ska klara trafiksäkerhetsmåletgenom att den vägtrafik som finns ska byggas omså att det blir motorvägar, undrar jag i så fall hurKristdemokraternas ekonomiska alternativ ser ut. Attlåta vägtrafiken huvudsakligen gå på motorvägar ärnågonting som kräver medel som jag inte tror ens attKristdemokraterna förfogar över. I alla fall skulle detkrävas skattehöjningar som inte ens vi i Vänsterparti-et skulle kunna ställa oss bakom.Sedan undrar jag apropå trafiksäkerheten ochnollvisionen hur ni kan samarbeta med ,som enligt uppgift alldeles här i kammarenville värna valfrihet och inte med tvångsmedel ellerlagstiftning vill hindra folk från det trafikbeteende vihar . Går det ihop med de yrkanden som ni har i ertrafiksäkerhetsmotion?Anf. 52 SKÅNBERG (kd) replik:Fru talman! Varje parti svarar för sig. Det jag kansäga om samarbete med är att de åren vihade en icke-socialistisk regering var det inga pro-blem att komma överens med dem. Det kan varabetydligt större problem att komma överens inomnuvarande regeringsunderlag för att hitta en vettiglinje, men det är inte mitt problem.När det handlar om att lösa trafiksäkerhets-problemen ville vi inte bara bygga bort dem. Det varett av flera olika skäl. Det är riktigt att vi inte harpengar att bygga bort hela vägunderhållet såsom detborde göras. Vi vill öka och gå i den riktningen, menvi klarar inte att finansiera det just . Men det är justdärför att vi inte klarar att över statsbudgeten få frampengar till vägunderhållet i tillräcklig utsträckningsom vi menar att vi är tvungna att använda PPP-pengarna. Vi har inga andra alternativ. Annars får vi,precis som , acceptera nuva-rande situation och liknöjt se att 500 personer dör itrafiken . Det kan inte vi kristdemokrater ac-ceptera.Anf. 53 () replik:Fru talman! Jag tycker att det som kristdemokra-terna betonar är vällovligt, att vi ska rädda människo-liv. Självklart ska vi göra det. Då tycker jag att vi iförsta hand bör kraftsamla på att få människor att levaupp till de regler som gäller , att sätta på sigbältet, att respektera hastigheterna, att köra nyktert.Om vi finge människor att göra detta klarar vi de målvi har i nollvisionen över . Så enkelt är det.Jag tycker att har en något lätt-sinnig - om jag får använda det uttrycket - inställningtill PPP, precis som om det skulle vara något slagstulipanaros. Vi intecknar ju de facto framtida utrym-me genom att satsa i stor skala på detta. Det är ingentvekan om att vi gör det. Det ska ju betalas av någonvid någon tidpunkt.Centerpartiet är liksom utskottets majoritet posi-tivt till att i några pilotfall pröva alternativa sätt attfinansiera angelägna infrastrukturprojekt. De erfaren-heter som redovisats från och ärblandade, och det är angeläget att vi i kan fåegna erfarenheter av den s.k. PPP-modellen. Man skanog inte tro att PPP är en tulipanaros som gör attstaten kan få stora pengar över till andra angelägnaområden. Modellen ger i bästa fall en ökad kostnad-seffektivitet. I övrigt är den i huvudsak ett sätt attfördela kostnader över tiden.Jag tycker också att det är väldigt viktigt att pro-jekten ska vara de mest angelägna samhällspolitisktoch regionalpolitiskt. Det ska alltså inte vara projektsom kan fram i storstadsregionerna för attforcera fram kringfartsleder och annat som vi vet attdet finns ett stort tryck för.Anf. 54 SKÅNBERG (kd) replik:Fru talman! Jag håller med. Jag förstår inte riktigtvarför begärde den här repliken. Närdet handlar om hastigheten, nykterheten och bälte-sanvändningen var det precis det här som jag sade.Det är prioriterat, och här får vi ned de stora siffrorna.När det handlar om att PPP inte är en tulipanarossom löser problemen sade jag mycket riktigt att PPPensamt inte kan lösa problemen. Men ställda motväggen, med fler än 500 människor som dör ,så måste något göras.När det gäller att i någon utsträckning testa dethela så har ju vi fullskalemodeller - Arlandabananoch . Där betalar faktiskt användarna,och inte framtida generationer. Vi kan mycket vältänka oss att pressade i ett sådant här läge ha motor-vägar som användarna får betala direkt. I den ut-sträckning det går ska det kunna ske på ett sådant sättatt det inte för med sig olägenheter.Någonting måste ske! Vägmaterialet blir sämreoch sämre. Det vi gör är inte att inteckna våra barnsframtid, utan vi omöjliggör ju våra barns framtid närvi inte skaffar fram pengar på ett eller annat vis för attlösa de här stora problemen.Anf. 55 () replik:Fru talman! Skånberg exemplifierade medÖresundsbron. Där ser vi att det inte är användarensom får betala, utan när det krisar till sig är det trafi-kanterna i hela landet som får vara med och pytsa inpengar för att man ska kunna köra på Öresundsbron.Där ser vi hur det går med de vällovliga ambitionernaatt lägga ut kostnaden för bron på dem som trafikerarden. Det sprack direkt när det gäller !Vi har pratat om att inteckna framtida utrymme.Tuve Skånberg, liksom hela trafikutskottet, har ju settde redovisningar vi har fått när vi har haft hearingarkring denna fråga. Det är klart att man intecknar ettframtida utrymme genom att sjösätta en rad olikaprojekt, som vill göra. Vi har inteoändliga tillgångar. Därför säger det sig självt att vifår pruta . Vi begränsar alltså handlingsu-tymmet om vi gör som Kristdemokraternavill och sjösätter detta på bred front.Anf. 56 SKÅNBERG (kd) replik:Fru talman! När det handlar om ,som finansieras delvis med skattemedel, delar jagSven irritation över att detta sker. Så vardet inte tänkt från början. När varmed om att sätta detta skepp i sjön fanns inte det medi kalkylerna. Jag protesterade mot risken att det skullebli så här, och jag gör det gärna igen. Inte desto mind-re gäller det huvudparten. , kanske medett annat regeringsunderlag, kanske det kan ordnas såatt trafikanterna själva får betala.Vi har inte sagt att motorvägarna måste intecknasmed framtida medel. Det går att göra som i ,nämligen att man betalar för att man kör på motorvä-garna. Jag erkänner villigt att det är ett obekvämt sättatt ta sig fram på, att människor blir irriterade av detoch att det inte är det bästa. Men där vi är nödda ochtvungna att hitta alternativa finansieringar av sällsyntfarliga vägsträckor är beredda attpröva denna tanke.Anf. 57 ():Fru talman! För oss som inte deltar i arbetet i tra-fikutskottet vill jag betona att det är utomordentligtviktiga frågor som utskottet arbetar med. Därför ärdet intressant att få delta i debatten.Fru talman!