prot · GM0949 · 1999-02-03 00:00:00 — 7 Näringsminister ():Fru talman! När diskuterar till-växtpolitiken är det viktigt att komma ihåg att Sverigei grunden är ett mycket bra land att leva, bo, studera,arbeta och driva företag i.När man lyssnar på vissa debattörer under de se-naste månaderna låter det som om vartenda svensktföretag står med väskorna packade i hallen, berett attomedelbart emigrera till något utland. Men så ärsannerligen inte fallet.· Faktum är att arbetslösheten fortsätter att sjunkakraftigt och inte har varit så låg sedan hösten1992.· Faktum är att sysselsättningen enligt SCB har ökatmed 95 000 personer ochbedöms fortsätta att öka även detta och nästa år.· Faktum är att industriproduktionen har ökat meddrygt sedan 1994.· Faktum är att investeringarna i tillverkningsin-dustrin har ökat med mer än - nu ber jag riksda-gens ledamöter att hålla fast sig i stolarna - 70 %sedan valet 1994.· Faktum är att vi har en av de lägsta inflationstak-terna i , och de högsta reallöneökningarnapå år och dag.· Faktum är att hushållens konsumtion växer, attnyföretagandet är fortsatt högt och att antalet kon-kurser nu är det lägsta under hela 90-talet.· Faktum är också att vi på 25 århar lika stora inkommande direktinvesteringar tillSverige som från . investerar ut-ländska aktörer i Sve-rige - i företag, i maskiner, i produktionsproces-ser, i ny teknik och i nya jobb. Och av världens100 största företag har 25 etablerat regionala hu-vudkontor i vårt land.Så här, mina vänner, ser verkligheten faktiskt ut.Vi har mycket att vara stolta över i . Men vi ärlångt ifrån nöjda.Fortfarande går nästan 300 000 människor i vårtland arbetslösa. tar vi inte till vara alla demöjligheter som finns i . Faktum är också attSverige har halkat efter itillväxt, vilket också har redovisats här.Vi är många som bär ansvaret för detta - ingennämnd och ingen glömd. Vi måste också vara mångasom tar ansvaret för att skjuta in på en högretillväxtbana.Regeringens ambitioner ligger därför fast: Denöppna arbetslösheten skall vara maximalt underår 2000. Minst åtta av tio svenskar skall ha jobb år2004.Sverige är bra - men kan bli bättre. Därför vill jagför redogöra för inriktningen av regering-ens tillväxtpolitiska arbete under mandatperioden.1. Den ekonomiska politiken ligger fast. De offentli-ga finanserna skall över en konjunkturcykel visaöverskott. Överskottet i statsfinanserna skall bl.a.användas till att betala tillbaka statsskulden. Rän-torna skall hållas låga och inflationen under kon-troll. skall ha de ekonomiska förutsätt-ningarna att - om svenska folket vill - bli medlemi EMU.2. Flaskhalsar skall förhindras på arbetsmarknaden.Större satsningar skall göras på kvalificerad yr-kesutbildning. Arbetsförmedlingarna skall tydli-gare koncentrera sig på sin kärnuppgift att för-medla jobb, inte åtgärder. Volymkraven har redanslopats. A-kassan skall vara en omställningsför-säkring.3. Lönebildningen skall stärkas. Regeringen inbjuderarbetsmarknadens parter till samtal i syfte attåstadkomma en ansvarsfull överenskommelse omframtidens lönebildning. Löneökningarna på densvenska arbetsmarknaden skall syfta till både re-allöneökningar och fortsatt låg inflation.4. Hela skall växa. Regionala tillväxtavtalutarbetas i varje län mellan näringsliv,kommuner, landsting, länsstyrelser, länsarbets-nämnder, regionala självstyrelseorgan, högskolor,universitet, arbetsmarknadens parter och andrakonstruktiva parter.Syftet är att utnyttja befintliga statliga och andraresurser effektivare för tillväxt och nya jobb. Till-växtavtalen förhandlas med regeringen och sjö-sätts år 2000.Regeringen är öppen för att det regionala statligatillväxtkapitalet, sammanlagt ,används med ny inriktning. Regeringen är ocksåöppen för att pröva förslag till förändringar av re-gelverk och förordningar. För att motverka regio-nala obalanser utarbetas ytterligare förslag ochstrategier i en särskild regionalpolitisk utredning.5. Skatter skall vara konkurrenskraftiga. Överlägg-ningar pågår mellan riksdagspartierna om föränd-ringar inom skattesystemet som bl.a. syftar till attstärka företagens växtkraft och begränsa margi-naleffekter. För att skatterna skall vara stabila ochförutsägbara eftersträvar regeringen ett brett stöd iriksdagen för förändringar.6. Reglerna för företagen skall förenklas och blifärre. Ytterligare regelförenklingar kommer attgenomföras för att de mindre företagen skall kun-na växa och utvecklas. Småföretagardelegationensförslag analyseras, bearbetas, beslutas och sjö-sätts. Myndighetsstrukturen ses över för att göradet enklare att starta och driva småföretag. En sär-skild grupp för regelförenkling inrättas i Närings-departementet. Alla nya regler analyseras utifrånett småföretagarperspektiv.7. skall konkurrera med kompetens, intemed låga löner. Fler platser skall inrättas på hög-skolor och universitet. Dessa skall ha en rättvisregional spridning. De anställdas kompetensut-veckling - det livslånga lärandet - skall stimule-ras.8. Forskningens roll i tillväxtpolitiken förstärks. Denkunskap och tekniska kompetens som finns på vå-ra högskolor och universitet skall komma till nyttai företagens produktutveckling. Fortsatta insatserkommer att göras för att knyta samman forskningoch näringsliv.9. Miljöomställningen drivs vidare. Ett omfattandeenergiforskningsprogram utarbetas tillsammansmed näringslivet och sjösätts. En ansvarsfull av-veckling av kärnkraften inleds och insatser görsför att ersätta kärnkraften med annan miljövänligoch konkurrenskraftig el- och energiproduktion.De lokala investeringsprogrammen genomförs.10. Fortsattasatsningar görs för att undanröja bristerna i detsvenska transportsystemet. En särskild uppgörelsestärker den svenska sjöfartens konkurrenskraft.11. skall förbli en IT-nation i världsklass.Hela befolkningen - oavsett ålder, kön, utbildningeller arbete - skall kunna använda den nya tekni-ken och utnyttja dess möjligheter. Fortsatta insat-ser skall därför göras för att ge hushåll och företagi hela goda förutsättningar att utnyttja dennya teknikens möjligheter.12. Östersjö- och EU-samarbetet skall utvecklas.Fortsatta ansträngningar skall göras för att stödjanäringslivet att idka handel med länderna runtÖstersjön. EU-arbetet inriktas på att formuleragemensamma strategier mellan medlemsländernaför ökad sysselsättning och minskad arbetslöshet.Arbetet med att motverka rigida regelverk och förstörre öppenhet inom EU drivs vidare.13. Alla behövs på arbetsmarknaden. Diskrimineringpå grund av kön, etnisk bakgrund eller sexuellläggning är ett onödigt och ofattbart slöseri medvåra gemensamma resurser. Nya lagar mot dis-kriminering träder i kraft . Regeringenkommer inte att tveka om ytterligare insatser be-hövs.Fru talman! Jag vågar påstå att vi med detta läggergrunden för ett starkare - ett ivärldsklass. Ett där vi också använder svens-ka folkets egna tillgångar - det statliga ägandet - somett viktigt medel för ökad tillväxt.Fusionen mellan är ett stort ochviktigt industripolitiskt projekt. Regeringen kommeräven i fortsättning att bedriva en aktiv ägarpolitik förtillväxt, strukturomvandling och regional rättvisa.Jag vill med detta inbjuda alla konstruktiva krafteri , på arbetsmarknaden och i samhället iövrigt till samarbete för att utveckla och stärka vårtland.Fru talman! behöver samarbete, inte stridom tillväxtpolitiken.(Applåder)Anf. 8 ():Fru talman! Näringsminister pratar, ger intervjueroch skriver debattartiklar som han sedan läser upp häri kammaren. Men vad gör han?Jag fick inget svar på min fråga om han snabbtvill införa euron i . Han sade ingenting omsnabba sänkningar av skatter på lättrörliga skattebasersom sparande, företagande och välutbildad arbets-kraft.Han sade inget om möjligheten att finansiera des-sa skattesänkningar med offentliga besparingar. Ingethördes om kommande ändringar i arbetsrätten. Ingetlöfte gavs att riva upp beslutet att avvecklakärnkraften.Politik är att vilja sade en gång . BjörnRosengren vill nog väl. Men det gäller att handlaockså. Tror näringsministern att det räcker att dela utdiplomatpass till storföretagens chefer?Finland skulle kunna tjäna som en förebild. Kri-sen i det grannlandet var djupareän i , och beroendet av det dåligt fungerandeRyssland är fortfarande större, men ändå har tillväx-ten varit betydligt snabbare. Finlandhar nu passerat oss i välstånd.Förklaringen är att man inte höjt skatter och åter-reglerat marknader, som socialdemokraterna har gjorti . Tvärtom sänks nu skattetrycket ned till44 % . sänks de offentliga utgifter-na än mer. Företagen växer.Finland drar till sig huvudkontor bl.a. från Sveri-ge. för en aktiv Europapolitik, symboliseradav att man först av alla införde euron. Varför kan intedet som är bra för vara bra också för ?Jag har en fråga till om skatter. Med stort intressenoterade jag att kom ut frånett ministerrådsmöte i och förklarade att hädan-efter skulle rätta sig efter de rekommendatio-ner och de sysselsättningspolitiska riktlinjer man självvarit med om att fastställa.De föreskriver att vi för att få till stånd fler jobb iSverige skall ställa upp ett konkret mål för en sänk-ning av det totala skattetrycket liksom för uttaget avskatt på arbetsinkomster.Statsministern har på min fråga i EU-nämndenförnekat att regeringen har tänkt om på denna punkt.Men jag hoppas att näringsministern står fast vid sittuttalande. Eller var det bara prat?Tror verkligen att den enormakapitalförstöring som en förtida avveckling av kärn-kraften skulle utgöra befrämjar tillväxt, företagandeoch jobb? Statsministern säger sig tro det. Det gjordeockså företrädaren som näringsminister, även om jaginte är säker på att han gör det som direktör i Piteda-lens sparbank uppe i det kalla . Men folkettror det inte, företagarna tror det inte och facket trordet inte heller.Näringsministern är ju en gammal fackpamp. Vadsäger han till i den engång egna organisationen eller till Metall när deoroar sig för jobben? Beror bristen på handling frånregeringens sida på att den inte får göra vad sombehöver göras för de båda stödpartierna till vänster?De anföranden som har hållits här tyder verkligen påatt det skulle vara förklaringen.De vill inte införa euron. De vill inte sänka skat-ter. De vill inte avreglera arbetsmarknaden. I ställetvill de lagstifta om kortare arbetstid. De vill inte ut-nyttja kärnkraften.Då blir det ingen ökad tillväxt som kan ge flerjobb och större välstånd. Då hjälper det inte att maninrättat ett tillväxtdepartement. Då tvingas näringsmi-nistern konstatera att trots allt hans prat fortsätter viatt bli relativt sett fattigare här i Sverige.Anf. 9 HANS ():Fru talman! Vi har olika tillväxttakt i olika delarav , i olika delar av och i olika delar avvarje land. Vi har samma skatter i som i Pa-jala. Vi har samma arbetsrätt här i som vihar hemma i Bergslagen. Vi har samma a-kassa överhela landet.De skillnader i utvecklingskraft och tillväxttaktsom finns har väldigt lite med de faktorerna att göra.Jag skulle vilja fråga hur han förklararde stora regionala olikheter som finns trots att manlever under samma regelverk.Men det hemska är ju att borgerligheten egentli-gen bara gnäller. Vi har stora problem. Just därförborde det politiska systemet kunna arbeta. Jag varmycket kritisk till hur ni hanterade frågor om struk-turomvandlingen, men jag fick inget svar på det. Dethandlar bl.a. om , men det kunde också gällaEricsson och . Jag fick inget svar. Ni talar omdubbelbeskattningen. När betalade över huvudtaget bolagsskatt senast, , om man nueventuellt kan tro att det har någonting att göra medstrukturomvandlingen mellan och ?De samlade borgerliga partierna säger ingentingom kompetens, trots att alla är överens om att det ärden helt avgörande frågan. Ni säger ingenting omSveriges besvärliga branschstruktur. Jag försökteantyda detta, och det gör forskarna och ock-så i sin senaste rapport. Ni säger ingenting om riskka-pital. Ni har alltid bekämpat att AP-medlen skall fåanvändas i näringslivet. Ni har bekämpat att löntagar-na skall ha ett organiserat ägande och inflytande. Nihar alltid bekämpat statligt ägande. Vad är det förägande ni är för? Vilka krafter är ni för?Ni säger ingenting om den regionala obalansen,trots att hela inte gör annat än pratar omhur man skall få go i sitt län. Hur skall optimismenspridas i vårt län? Hur skall vi utveckla produktersom människor behöver och dra in människor från enmarginaliserad arbetslöshet till att göra nytta? Nisäger ingenting.Kretsloppsanpassning - noll. Ekonomiska styr-medel - noll. För att inte tala om jämlikhetsfrågor,jämställdhetsfrågor, frågor kring etnisk diskrimine-ring och annat. Jag tycker att det är ynkligt.Karin hade upptäckt tillväxtavtalen. Hongjorde nog bättre att vara mammaledig när vi höll påmed dem här. Det är beslut, även om Ro-sengren som vanligt försöker ta åt sig lite grann aväran för det som ändå ligger på bordet. Vi fattadebeslut om detta. Det är en gammal proposition. Jobbetpågår, skall det vara inne och år 2000skall det börja. Ha inte alltför stor övertro på detta!Det är inte 15 miljarder i fickan. Men vikan kanske använda pengarna bättre. Vi kan kanskebryta med statlig sektorpolitik. Vi kan kanske få ige-nom någonting av ett underifrånperspektiv. Det vorebra.Karin säger att det blir så många arbets-grupper att på det sättet blir det många som blir an-ställda och raljerar över det. Vad tycker bättre? Skall vi inte ha med företagsfolk, kommu-nalfolk och fackligt folk i ? Räcker detmed och i Investor? Ärdet nya linje, ?Sedan gäller det studiefinansiering utan a-kassa.Vänsterpartiet har lagt och lägger förslag om att desom inte har a-kassa och som skall gå på utbildningför att förstärka sin arbetsmarknadssituation inte skallha den här 103-kronan , . Inteär med och stöder sådana förslag.Sedan har vi . Jag problematiserade tillväxt något. Jag är an-hängare av tillväxt, men i form av utvecklingskraftsom är ekologiskt hållbar och jämlik och som gertillväxt också för glesbygden, , ochinte bara i största allmänhet. Titta BNP steg! Så bra!BNP har stigit i under den senare halvan av90-talet. Vi har massarbetslöshet. Vi har inte en till-räcklig ökning av sysselsättningen. Hyfsa debatten,!Anf. 10 ():Fru talman! Det är ingen tvekan om att vi har entrevlig och sympatisk näringsminister. Hans problemär naturligtvis att han har hamnat i det gäng han har,med det regeringsunderlag han har. Jag tror att hanförtjänar bättre. Men resultatet, fru talman, blir ju attden passivitet som vi talade om blir oerhört tydlig närnäringsministerns hela anförande bestod i att ord förord läsa upp den debattartikel som Dagens Nyhetersdebattredaktör har publicerat . Då sysslar maninte med en debatt. Analysen och diagnosen av Sve-riges problem saknades helt. Därför är det inte såkonstigt att det inte blir några åtgärder.Jag såg ett uttalande av den andra näringsminis-tern, . Hon säger att smärtsamma om-prövningar av s-märkt skattepolitik behövs. Om soci-aldemokratin skall minska arbetslösheten krävssmärtsamma och stora omprövningar av bl.a. skatte-politiken. Socialdemokraterna måste ändra sin syn påarbetsrätten och på förmögenhetsbildningen i företa-gen om fler jobb skall kunna skapas, tycker hon.Detta är ett uttalande som gjordes för nästan exakt treår sedan, . Har hon ändrat upp-fattning nu?Fru talman! Det är alldeles uppenbart att om vieftersträvar ekonomisk tillväxt måste det finnas driv-krafter för produktivitet. Det måste löna sig för indi-vider att ta ansvar, att utbilda sig, att arbeta och attspara. Det skall löna sig för företag att investera iproduktion, att utveckla ny teknik och att höja kvali-teten snarare än att söka monopol och kartellbild-ningar eller spekulera på finansmarknaderna.Det finns uppenbara problem på alla de här områ-dena i . Eget ansvar premieras inte.Utbildning lönar sig dåligt. De svenska arbetsin-komsterna, särskilt för låg- och medelinkomsttagare,är högst beskattade i världen. Villkoren för sparandeär dåliga och har försämrats . Detinhemska konkurrenstrycket är faktiskt lågt i långastycken.Vad gör då regeringen åt detta ? Denhär programförklaringen lästes upp. Näringsministernfungerar som någon sorts taltidning . Det kan juvara bra för dem som har svårigheter med detta, mendet föreslås ju ingenting. Det är en massa goda mål-sättningar. inbjuds ytterligare grupper. Nästanhela världen bjuds in. Jag tycker att om att det skulle bli 156 000 om det skallvara 15 i varje grupp nästan börjar materialiseras. Jagminns inte exakt den formulering som näringsminis-tern använde, men det fanns i stort sett inga männi-skor som inte inbjöds till samarbete. När tänker nibörja regera och komma med förslag till åtgärder idenna kammare så att vi kan börja fatta beslut. Det ärju detta, fru talman, som är den stora bristvaran iregeringens politik.Det är klart att budgetsaneringen var viktig ochriktig, men den kunde ha gjorts på många andra sätt.Regeringen tycks inte förstå att med flyende skatteba-ser och en vikande konjunktur kommer budgetsane-ringen att äventyras oerhört snabbt. I ett sådant lägeär det uteslutet för en socialdemokratisk regering attklara budgeten med ytterligare skattehöjningar. Re-dan dagens skattenivåer gör att skattebaserna flyr. Detenda alternativet blir då att minska utgifterna. Det ärdärför som den här kursomläggningen, eller rättaresagt detta att börja regera, blir så oerhört viktig. Vär-nandet om budgeten och ekonomin i balans förutsät-ter ett värnande av skattebaserna. Det är där BjörnRosengren har stora bekymmer med sina samar-betspartner och den egna rörelsen som ännu inte harfått sin ideologiska kompass att peka i rätt riktning idessa frågor.Anf. 11 ():Fru talman! Jag kan hålla med några av de tidiga-re talarna om att det är en lite originell debatteknik atttill protokoll ordagrant läsa upp tidnings-artiklar. Det öppnar oanade perspektiv för hur vi kanbedriva debatten här , fru talman.Det som är problemet, och som var någonting som vi alla bär ansvaret för, är attvi har haft en utveckling under de senaste decennier-na, man kan säga under många tiotals år, som harmissgynnat det svenska näringslivet. Det har intevarit en företagartillvänd politik. Det är alldeles up-penbart att Socialdemokraterna bär ett alldeles extrastort ansvar för detta, inte minst därför att man, närman har ägnat sig åt företagsamhet, har premierat detstorskaliga ägandet. Det har premierats både i privatoch offentlig regi. Man har inte ägnat sig åt det somman nu lite valhänt börjar nämna, nämligen den små-företagarverksamhet som står för den dynamiskautvecklingen i många länder som lyckats bättre änSverige.Det är det som måste förändras, inte minst när detgäller skatterna. Jag berörde tidigare - och jag skallsäga det igen - att regeringen och socialdemokraternasystematiskt har valt sådana skatter som är lätta attsamla in, lätta att kontrollera. Syftet har varit att fåstatens pengar att räcka till, inte att forma ett skatte-system med människornas välfärd i fokus.Det är därför det har blivit så, ,att vi har höga skatter på arbete, när det är arbete sombehövs, som vi är rörande eniga - många avoss - om att det är höga skatter som hämmar just nyajobb. Och på samma sätt har man inte lyckats arbetamed skatter som styr produktionen åt rätt håll, frånbl.a. miljöförstöring och skadliga utsläpp.Det är i den ändan näringsministern måste börja.Jag tror inte att toppstyrning uppifrån, med cheferfrån de stora företagen som grund, är det riktiga.Fru talman! var något slags för-band till regeringen i diskussionerna här i kammarenmed en kraft som gjorde att vi inte behövde någrahögtalare. börjar nu tala regionalpo-litik. Ja, det låter ju sig höras. Frågan är hur HansAndersson påverkar i den riktning-en.Kommer och attse till att man sänker arbetsgivaravgiften, på det sättvi lyckades med tidigare? Det gällde t.ex. nödvändigverksamhet i det inland, som säger sig känna så väl till. Kommer arbetsgivar-avgiften att sänkas, ? Kommer denatt sänkas genom er medverkan, så att vi åtminstonefår någonting som kan vara grund för en utveckling?Hans Andersson kan ju inte vara okunnig om attlivsmedelsproduktionen och jordbruket spelar enavgörande roll för småorterna, de som ligger utanförde stora städerna. Kommer att se tillatt regeringen lyfter av ryggsäcken för den verksam-het som är ett nav i utvecklingen av hela landet?Fru talman! Jag vill gärna att mig på det som - allvarligt talat, - bekymrar mig lite, nämligen resonemanget påenergiområdet. Är det som beskri-ver i artikeln och har talat in till protokollet ettexakt genomförande av det vi beslutade här för någraår sedan? Eller är det en signal om någonting annatnär det gäller energiomställningen och kärnkraftensavveckling? Är det något liknande som gäller på IT-området? Är det det gamla vi har här? Finns det ingetnytt i beskeden?Anf. 12 ():Fru talman! frågade om vi intetyckte att det var bra att man satt på möten.Jo, det är bra ibland, med några stycken. Men vikan inte lösa arbetslösheten med sammanträden. Detär mycket bättre - ute i landet, i alla små kommunerrunt om - om människor har jobb och inte sitter påsammanträden.Det är bra att man frågar företagare. Vi har redangjort det för länge sedan. Liberala företagare harlämnat in en budkavle. Jag vet att näringsministernhar fått den. Och kommer svaren. Det handlar omsänkt skatt på arbete, och det handlar om att man villha ändrade regler för skattekontot så att man inteskall behöva betala in pengarna ett visst datum utanatt veta om de kommer fram. Det handlar om attmyndigheterna skall byta stil, att de skall sluta un-derteckna blanketterna med: Vid vite. Skriv i stället:Ring gärna och lycka till! Det är sådant det handlarom: konkreta saker, inte mera sammanträden.Vi fick höra en handlingsplan för tillväxt, och detkommer genast upp några frågor i huvudet.Budgetpolitiken ligger fast, heter det. Men vadsäger era samarbetspartner om det? Vi har ju hört vadHans Andersson säger. Och vad säger socialdemo-kraterna själva?A-kassan skall bli en omställningsförsäkring. Mendet säger ju nej till, och det har erakamrater röstat ned här i kammaren flera gånger.Hela skall leva. Men kan man avtala framjobb? Nej, man kan inte det. Det måste växa framunderifrån.Man skall ha en skatteöverläggning. MenÅsbrink begränsar ju den till -kanske - den här mandatperioden. Och Vänsterpartietoch säger nej till att begränsa marginal-skatterna och att stärka företagens växtkraft medsådana skatteförändringar, så det blir ju ingenting.Jag tror att det är ett grundläggande problem attregeringen samarbetar med sådana här nejpartier, somär emot allting. De är mot ekonomisk tillväxt, mot enrationell energipolitik och mot mera samarbete i Eu-ropa. De är mot gemensam valuta, mot försvarsin-dustriellt samarbete, mot lägre skatter på jobben ochmot lägre skatter som får företag att stanna. De är motbudgetprocessen, mot pensionsöverenskommelsen,mot en oberoende riksbank - mot alltihop.Alla vet att det är mycket lättare att bordlägga enfråga och tillsätta en arbetsgrupp, och det är lättare attsäga nej. Men det är bättre att säga ja.Vi lever i en global ekonomi, fru talman, och affä-rer av typen , som ef-terlyste en reaktion på, är säkert naturliga för biltill-verkning på tröskeln till nästa århundrade, vad vetjag. Jag kan inte bygga bilar.Företagen blir mer och mer internationella. Menvi svenska politiker har ett ansvar att värna svenskaintressen. Vi skall se till att människor som bor iSverige kan lita på att välfärden fungerar, och dåmåste vi ha många nya företag. Vi måste också hautländskt kapital som söker sig till för attproduktionen är bra här.De utländska investeringar som kommer till Sve-rige nu är för det mesta inte av den typen. Man köperupp befintliga verksamheter, och det blir inte nyajobb. Egentligen är ju sådana här rationaliseringarbra. Då kan vi ju få samma produktion och ändå folköver som kan göra någonting annat. Problemet är attdet där andra inte blir av. Det blir inte av så att deträcker. Folk blir bara över, och det kan inte vi accep-tera.Jag förstår verkligen den vrede som människor påt.ex.