prot · GN0942 · 1999-12-08 00:00:00 — Jag hartidigare sagt att vi i totalt sett har för svagainvesteringar både på järnvägar och på vägar. Såvitt jag förstår är det inget partisom fullt ut orkar med det. Det är därför som jag idebatten här har sagt hur viktigt det är att in-täktssidan förstärks. Om vi kunde minska vår arbets-löshet med en enstaka procentenhet skulle vi kunnatillföra miljarder kronor till investeringar i in-frastrukturen. Då skulle självfallet så vitala områdensom det västsvenska trafiknätet komma i fråga myck-et . Det är de besked som jag för stunden kan ge.Anf. 71 ():Fru talman! Först en kommentar till Folkpartiet.Det är intressant att höra en representant för det partisom har velat anslå minstpengar i statsbudgeten till vägarna stå här framme ochtala sig varm för satsningar på vägarna. Jag förstårinte hur det går ihop.Fru talman! I budgeten ökar anslaget A2, Väg-hållning och statsbidrag, med . Viär ense med regeringen om att medel för drift ochunderhåll bör prioriteras inom ramen för anslaget ochatt den del av anslaget som används för drift ochunderhåll ska öka med drygt 430 miljonerkronor jämfört med det belopp som angavs i regle-ringsbrevet för innevarande år.Vänsterpartiet vill inte göra några nya stora ochkostbara satsningar på motorvägar. Däremot har vi endel hårt trafikerade vägar där det sker många olyckor.Här anser vi att trefilsvägar med ett separerandemitträcke kan vara en bra och betydligt billigare lös-ning. Det är bestämda uppfattning attdet bör ske en kraftig satsningpå det vägnät som har fått ståtillbaka för andra åtgärder. Det gäller framför alltvägarna i inlandet från ända upp till Lapp-land.Här räcker det inte med pengar till drift och un-derhåll, utan många av de här vägarna behöver rekon-strueras ordentligt, tjälsäkras och få bättre bärighet.Oframkomliga och avstängda vägar under tjälloss-ningen kostar skogsnäringen stora pengar varje år.Och produktion och arbetstillfällen hotas.Som framgått säger nej till PPP-finansiering av vägar. Genom upplåning och medver-kan av privata företag kan man starta nya vägprojekttidigare, men notan får staten ändå i slutändan betala.Vi anser att det här är en smygväg att förbigå system-et med utgiftstak. Visserligen kritiserar vi detta hårt,men vi har det budgetsystemet , och om vi skabryta taket så anser vi att det finns angelägnare pro-jekt att satsa på, t.ex. på den sociala sidan. Vi tillstyr-ker, som sagt, att frågan utreds.Vi välkomnade mycket, som sade iregeringsförklaringen, att regeringen vill arbeta för attföra över gods från väg till miljövänligare transport-slag som järnväg och sjöfart. vet vi attlastbilen är, och kommer att förbli, huvudtransportörav gods för långliga tider framöver. Framför allt ärlastbilen oslagbar för kortare transporter. Dessutombehövs den i glesbygden.Moderaterna vill anslå mer pengar till vägsektorn.Men när man kraftigt vill minska på ansla-gen till med 1,4 miljarder tycker vi att manär fel ute. Vägtrafiken ökar ju kraftigt. Bara harlastbilstrafiken ökat . För övrig trafik står detstilla vad gäller ökningstakten. Nollvisionens måluppfylls inte. Vårt åtagande vid Kyotokonferensenom att minska vår koldioxidförbrukning tycks viheller inte nå. Att då, , kraftigt dra inpengar från vårt, näst efter cykeln, miljövänligastetrafiksätt är något som inger farhågor för framtiden.Vi välkomnar också miljöminister om trafiken i . harlänge hävdat att ringleder runt inte lösertrafikproblemen i innerstan - senast bekräftat avSIKA:s analys.Vi tror att vägavgifter är rätta vägen att gå, samti-digt som vi satsar på kollektivtrafiken och gör denattraktivare. Beträffande de två alternativ som föreslagit i fråga om tredje spåret i Stockholmhar nu tagit ställning och förespråkardet alternativ som är mest positivt för miljön runtRiddarholmen, nämligen att tredje spåret byggs ochatt biltrafiken på flyttar till en tunnelunder ström.En väldigt liten del av allt gods till och frånStockholm går på järnväg. Genom tredje spårets till-komst finns det återigen kapacitet att utnyttja Tomte-boda som godsbangård.Vi i är villiga att diskutera lättnaderför att flytta godstransporter på väg till järnväg ochsjöfart. Om något ska transporteras, t.ex. från Lyck-sele till , vill vi gärna premiera den åkare somkör godset från till för vidaretransport med båt mellan och ,något som är vida miljövänligare än transport medlastbil hela vägen. Jag delar inte när det gäller lastbilsförekomsten påE 4:an längs Norrlandskusten.Det här skulle också vara bra för svensk åkerinä-ring, som vi gärna vill värna. På sträckan behöver våra svenska åkare inte frukta nå-gon konkurrens från öststatsbilar körda på dåligtbränsle. Det sker mycket intressanta saker närdet gäller kombitrafiken. Inte minst hälsar vi medglädje budgetpropositionens skrivning om att ska ha ett övergripande ansvar för terminal-verksamheten.Varför är det då så viktigt att mer gods flyttasöver till järnväg och sjöfart? Ja, vi ser tre skäl: trafik-säkerheten, miljön och kostnaden för slitage på vä-garna.När någon dör vid en krock med två eller fler for-don är en lastbil inblandad i av olyckorna. Sä-kerheten i våra personbilar förbättras ständigt mennär de tunga krafter som finns i en lastbil är inblanda-de hjälper inga krockkuddar och sidokrockskydd ivärlden.Jag har ett exempel från hemma i ,nämligen väg 45 - en mycket olycksbelastad väg därtunga skogstransporter och, i många fall, oerfarnabilister på väg till fjällen ska samsas på isiga vinter-vägar. De åkare som jag har kontakt med talar omdagliga incidenter.Ytterst sällan är det yrkesförare som orsakar dehär olyckorna - det ska sägas - utan framför allt or-sakas olyckorna av bilister som inte är vana vid attköra om de och tunga fordonenpå smala vägar, ofta under dåliga väderförhållanden.I ljuset av detta tycker vi att regeringen bör över-väga att minska maximilängden och maximivikten pålångtradare i till EU-nivå. I , där maxi-milängden är , fraktas inte mindre än 50 %av det långväga godset på järnväg, mycket just avnämnda orsak.Sedan gäller det trafiksäkerheten. be-slut om att antalet döda i vägtrafiken ska minskas tillhögst 400 dödade kommer inte att uppfyllas.Vi i ordnade en hearing omtrafiksäkerheten eftersom vi känner oro för att måletför inte kommer att nås. Hearingen samlademånga av landets ledande trafikexperter, motororga-nisationer, ett antal riksdagspartier och företrädare förNäringsdepartementet. Det elvapunktersprogram frånmars 1999 som regeringen genomfört visade sig hastora brister. Det räcker alltså inte.Orsakerna till olyckorna är väl dokumenterade:Man håller för hög fart. Bilbältet används inte. Föra-ren är onykter.Det förvånar mig mycket att regeringen, och förden delen också delar av oppositionen, tycks tro attdet går att med fysiska åtgärder lösa detta problem.En mittbarriär här och hinderfria slänter där liksominklädning av stolpar och berg är naturligtvis braåtgärder men enligt alla experterna på hearingen ärdet helt otillräckligt. Vill man på kort sikt få neddödstalen bör man, det är vi övertygade om, satsa påökad övervakning via hastighetskameror och flerpoliser på vägarna. Vi vill höja böterna för den sominte har bilbältet på sig. Jag tror att det räcker att hållade hastigheter som vi har. Om vi gör det flytertrafiken i lugnt och lagom tempo och många omkör-ningsolyckor förhindras.När det gäller miljön tycker jag att det är rätt atthöja dieselskatten med . Vi har inte speciellthög skatt jämfört med övriga länder i . ligger mycket högre. och Hol-land ligger också högre, även efter vår höjning. Fram-för allt i talar man om årliga rejäla höjning-ar av dieselskatten. Det märks redan att det kommerin gamla risiga dieselbilar från till Sverigeoch detta är inte bra. Det är inte heller bra att taxi i såstor utsträckning kör på diesel i storstäderna.Det som är så oroväckande med dieseln är delarmrapporter som kommer om partikelutsläpp fråndieselmotorer. Cancer är den näst vanligaste dödsor-saken i . En statlig utredning som arbetarhar konstaterat att petroleumindustrin ligger bakomdet mycket höga procenttalet när det gäller dödsfalleni cancer.När det slutligen gäller vägslitaget visar forsk-ningen att det är de riktigt tunga fordonen som slitervägarna oerhört mycket. runt ,E 18, är t.ex. slut på grund av alla tunga trans-porter. Det är då inte fråga om ytbeläggningar utanom att hela vägkroppen tagit skada. Detta är också ettskäl till att överväga att sänka maximivikten för last-bilar i Sverige.Fru talman! Allra sist ber jag att få yrka bifall tillreservation 4.Anf. 72 () replik:Fru talman! Jag börjar med det som jag kännermest sympati för när det gäller anfö-rande, nämligen talet om nollvisionen och att det somhittills skett här är otillräckligt. Möjligen överdrevhan sin kritik när det gäller de rent fysiska insatserna,för även de behövs.Som jag tolkar anförandet är också den mänskligahanteringen i trafiksäkerheten viktig. Det gäller dåattityder och beteende. Det gäller också utbildningoch behovet av fler poliser på vägarna - inte för attsätta fast utan för att se till att vi får en lugn och säkertrafik. Dessutom gäller det något som inte sade, nämligen att vi hårdare hävdar denhelnyktra trafiken. Där tror jag att det finns väldigtmycket att vinna när vi vill komma åt de höga olyck-stalen.Sedan gällde det PPP-resonemanget. börjar jagförstå att det finns ett ideologiskt motstånd i Arnes-sons parti mot detta. Först trodde jag att det bara vardet trafikpolitiska yrvädret hade den uppfattningen. Men när nu säger det förstår jag att det är en partistånd-punkt.Jag skulle vilja ställa en fråga. Om man nu ogillardetta så mycket, hur kommer det sig då att Vänster-partiet är med och backar upp till-komst? Det är ju ett mycket starkt inslag av PPP föratt den ska komma till stånd.Anf. 73 () replik:Fru talman! Först välkomnar jag när det gäller trafiksäkerhet. Det tyckerjag är bra. Jag tror inte att det bara behövs polisöver-vakning och folk efter vägarna, utan det gäller ocksåatt vi försöker sprida detta att man inte dricker närman kör, att man tar på sig bältet och att man försökerhålla hastigheten i samhället. Man kan börja meddetta redan i förskolan och sedan fortsätta att diskute-ra detta på arbetsplatser osv. Det finns bra exempelfrån på hur man har gjort detta.Botniabanan är delvis ett PPP-projekt. Det kan jaghålla med om. Det är en satsning som jag trots alltanser är mycket motiverad. Här sades att den inteskulle fylla en funktion. Jag är övertygad om att denkommer att göra det. har redan börjatflytta över sina transporter till järnväg. Om man kannå stora miljöeffekter kan vi tycka att det är intres-sant.Anf. 74 () replik:Fru talman! Jag tycker att det låter hoppfullt här.Arnesson gläntar ju ordentligt på dörren till PPP-projekt bara han tycker att de är trafikpolitiskt moti-verade. Då är det inte alls detta tvärstopp som hanspartikamrat uttalade tidigare.Sedan har jag ånyo ett instämmande. Vi kan väl tavarandra i hand på att den mänskliga hanteringen avtrafiksäkerheten är väldigt betydelsefull. Det är vik-tigt att den får starta . Vi är ju egentligen allatrafikanter från koltåldern och så länge vi kan varamed i trafiken.Till sist gällde det vårt låga trafikanslag. Arnessonsade att det var det minsta. Låt mig då säga så attinget annat parti har gjort en så stor uppräkning. Föratt citera löpsedeln hos en kvällsavisa här i Stock-holm: ökar vi mest.Anf. 75 () replik:Fru talman! Det är klart att om man har dragit nedpå anslaget väldigt mycket blir också ökningen väl-digt stor. Jag noterar att ni gjorde ökningar redan ifjolårets vårbudget. Det var inget fel.Anf. 76 SKÅNBERG (kd) replik:Fru talman! Det är en händelse som ser ut som entanke att först kommer ochsedan och angriper regeringen somom ni hade reserverat er, medan det är vi kristdemo-krater, som faktiskt har reserverat oss, som försvararPPP-modellen. Har ni återfallit i oppositionstagenfrån den tid då de icke-socialistiska partierna satt iregeringsställning? Då opponerade och reserverade nier mot allt.Sture sade att partiet vill satsa på densociala sidan och därmed inte PPP. Vad kan vara mersocialt än att rädda människoliv? Hur kan man varamer asocial än att acceptera trafikdöden med över 500döda ? Vi vill inte klämmas in i en definition avPPP som bara innebär att senarelägga betalningen.Det finns också en variant med avgiftsfinansieradevägar och broar såsom man har sett i ochsåsom t.ex. och är finan-sierade.Sedan vill jag också höra syn-punkter på det näringsministern sade vid en dragning.Efter tillfaller ju de här anläggningarnastaten. Detta är i själva verket ett av de mest socialis-tiska projekt man kan syssla med. Kapitalet bygger,och tillfaller det landet och statengenom en automatisk socialisering. Är inte dettatillräckligt socialistiskt? Vilken väg vill gå? Vill han ha en ännu mycket raskare socialise-ringsprocess?Anf. 77 () replik:Fru talman! När det gäller PPP talar vi om en ut-redning och ingenting annat. Vi har gått med på attdetta undersöks av regeringen. Vi har inte gjort någrasom helst utfästelser.Vad kunde vara mer angeläget än att rädda män-niskoliv på vägarna? Vi tror inte att PPP räddar dessamänniskoliv. Vi tror att de åtgärder som vi vill sättain med fler poliser och mer övervakning ger ett ome-delbart resultat. Därför vill vi satsa på det.Sedan måste väl ändå hållamed om att det finns andra saker i samhället somockså har fått stå tillbaka. Jag kan nämna högkost-nadsskydd och pensionärernas situation. Där har viinte kunnat göra förbättringar eftersom vi har ettutgiftstak. Men vi kan kanske få med Kristdemokra-terna på att låna upp pengar till sådana saker. Detvore kanske inte så dumt.Det är riktigt att väginvesteringarna tillfaller sta-ten. Men i många av dessa PPP-fall är det faktisktstaten som får stå för huvuddelen av investeringarnaändå. Man lånar upp pengarna, men man får betaladet på sikt.Jag tror inte på era förslag om ett tiotal PPP-projekt där vägavgifter ska finansiera det hela. Jagtror att vi får ett klassamhälle då där vissa åker pådessa vägar och människor som har fullt sjå att ha enbil tar de andra vägarna. Det är inte heller någonmiljöinvestering. Vi kan se exempel på det från Spa-nien osv.Anf. 78 SKÅNBERG (kd) replik:Fru talman! Det skulle i så fall innebära att denavgörande invändningen mot och Ar-landabanan skulle vara att inte de fattigaste av defattiga kan åka på dem. Det har vi inte hört tidigare.Är det verkligen på det viset, ? Vänder ni er mot därför att defattigaste inte skulle kunna åka på den? Är det inte istället en väldigt bra lösning? Är det inte bättre att defattigaste fattiga, proletariatet, kan överleva på vägar-na vid en omkörning av en lastbil än att de inte gördet?Vi kan ta den bild som målades upp av snömoddoch en lång lastbil. Var kör helst om,på en fyrfilig motorväg eller någonstans där det ärmycket begränsad framkomlighet? Det är kansket.o.m. så att man får avstå från att köra om i sådanalägen. Så långt möjligt vi kan finansiera det vill vibygga ut så att vi skiljer körbanorna åt.Sedan blev mig svaret skyldig närdet gällde polemiseringen mot regeringen. StöderVänsterpartiet egentligen regeringen, eller gör Krist-demokraterna det i större utsträckning, trots att det ärvi som har reserverat oss?Anf. 79 () replik:Fru talman! Jag vill erinra om att vi från förstabörjan har varit emot . Jag tycker inteatt vi ska stå till svars för det som harfört med sig.Var föredrar jag att dessa bilar går? Jag föredraratt de människor som åker här åker med den järnvägsom går parallellt med vägen. Jag hoppas att detframgick väldigt tydligt av mitt tidigare inlägg.Vi har inte sagt nej till en utredning av PPP. Meninom partiet har vi kommit fram till - och det finnsförankrat även hos vårt folk i finansutskottet - attsäga nej till PPP.Anf. 80 () replik:Fru talman! ondgjorde sig över att visatsar kraftfullt på vägar, men var missnöjd över att viinte gör motsvarande satsningar på järnvägen.Låt mig säga att vi har hållit tillbaka socialdemo-kraternas och regeringens förslag vad gäller en kraftigsänkning av banavgifterna därför att vi vill ha kon-kurrensneutralitet mellan trafikslagen.Vi kan ju redan nu konstatera att kurvorna för deolika trafikslagen visar att lastbilstrafiken i och för sigökar kraftigt därför att kraven på snabba och säkratransporter med dyra produkter ökar. Det har jagredan berört. Järnvägstrafiken ökar mycket svagt,medan framför allt de sjötransporter som inrikeskonkurrerar med järnvägstrafiken kraftigt minskareftersom man har subventionerat järnvägstrafiken såmycket som man har gjort. Därför vill vi balanserabanavgifterna till den nivå som gällde tidigare.Däremot har vi sagt nej till finansieringen av Öre-sundsbrodelen. Uppenbarligen står vänstern bakomden delen av banavgifterna. Det kanske kan passa på att reda ut.Sedan låter det väldigt intressant med engage-manget för trafiksäkerhet och miljöanpassning. Jagtror att det är äkta menat. Men och övrigavänsterpartister får ursäkta när det gäller bilden avisiga vintervägar där man möter lastbilar och orutine-rade "sörortsmänniskor" som ska upp till fjällvärlden.Hur fungerar det tillsammans med förslaget om attsänka lastbilslängden ned ? På det sättetnäst intill fördubblar ni ju antalet lastbilar på detsvenska vägnätet. Jag tror att det är en fråga sommånga ställer sig. Hur ska ni möta det ökade antallastbilar som blir följden av ert förslag, miljömässigtoch trafikmässigt?Anf. 81 () replik:Fru talman! Det var många frågor. Jag ska försökasvara.Konkurrensneutralitet värnar om.Jag tror nog att vi kan ställa upp på det. Vi är ganskaövertygade om att biltrafiken inte betalar sina utsläppi dag. Skulle vi väga in allt detta tror jag att vägtrafi-ken skulle beskattas hårdare.Lars pratar om valfrihet. Jag tycker attmoderaterna rycker på axlarna åt de internationellaåtaganden vi gör när det gäller växthuseffekt, kol-dioxidutsläpp, osv. säger att man fårsitta i en bil och köra i påEssingeleden om man har lust med det.Jag förstår inte hur man kan resonera så när helajordens framtid står på spel. Vad ska vi med en massafina vägar till när det skyddande ozonlagret tar slut?Sedan gällde det . Vi har inte varitglada över det här med banavgifter på ,det kan jag säga. Men jag säger som har inte hittat något annat sätt att lösa finansie-ringen på, och då har det blivit så.Tanken med att få ned lastbilarnas längd från 25meter är att minska olyckorna, att mins-ka vägslitaget och att minska transportarbetet medlastbilar och föra över det till järnväg och sjöfart därså är möjligt.Anf. 82 () replik:Fru talman! Jag har fortfarande inte uppfattat hurman möter den ökade trafik som ändå uppstår. Vihade i utskottet för någon vecka sedan representanterför skogsnäringen. De - låt mig säga det försiktigt -log lite grann åt förslaget, med tanke på alla de ef-fekter på just skogstransporterna som det skulle få.Jag vet att representerar en bygdsom är skogrik, där skogsnäringen är av vital betydel-se. Det är kanske angeläget att man förklarar förmänniskorna där att antalet lastbilar måste öka mednärmast hälften därför att ni vill korta ekipageläng-den. Att säga att de transporterna skulle kunna ersät-tas av sjötransporter eller järnvägstransporter är attförsöka vilseleda en opinion som möjligen inte vethur det ser ut i skogsbygdsvägnätet. Några tåg lär välaldrig ha en möjlighet att hämta virke där. Och attytterligare försämra svensk konkurrenskraft på detområdet tycker jag inte är trovärdigt.Miljöeffekter av trafiken tar upp.Jag noterar att vi slåss på lite olika villkor. höjer med glädje dieselskatten. Han kon-staterar - eller borde i varje fall konstatera- att de utländska åkarna fortsätter att köra i Sverigepå en miljöklass som är avsevärt mycket sämre änden vi har i i stället för att kunna tanka pris-värd miljödiesel här i . Det är inte särskiltvällovligt.Samtidigt stänger man från sidakärnkraftverk med stor glädje och försurar luftengenom att köpa kolkraft tillverkad i . Det ärinte särskilt miljövänligt, . 83 () replik:Fru talman! värnar skogsnäringen.Visst är den viktig för vår export, men just rullarden verksamheten med oerhört stora överskott. Ochvar hamnar pengarna? Jo, de hamnar i fickorna hosett antal aktieägare. Jag tycker faktiskt att det inte ärmer än rätt att de är med och betalar lite grann för detsom de ställer till med på vägarna.Jag upprepar att i - som ändå lär vara LarsBjörkmans stora föregångsland på transportområdet -uppgår godstrafik på järnväg till , tack vareåtgärder. Det kanske vore något att snegla på även förmoderaterna.När det gäller pratet om glesbygd håller jag full-ständigt med . När man ser er budget iövrigt och ser vad ni vill göra för glesbygden tror jaginte att ni ska komma och säga så mycket om att nivärnar glesbygden.Sedan har vi ett bra förslag, tycker jag, när detgäller utländska åkare: kör korta sträckor i tilljärnväg och sjöfart. Jag skulle vilja se den polack somkör mellan och Holmsund.Anf. 84 () replik:Fru talman! Jag vill ha en kort replik med anled-ning av att hänvisade till mitt replikskiftemed . Jag har aldrig sagt att detinte går lastbilar på . Det måste vara en miss-uppfattning. Visst gör det det. Det är ju inte på E 4:ansom tjälsäkring är ett problem.Jag har uppfattat inställning i dehär frågorna så att man i princip kapitulerar införbehovet av mer driftspengar och underhållspengar.Man säger direkt ja till att drastiskt sänka längd ochvikt för den tunga lastbilstrafiken.Det vore totalt förödande. Vi har mycket bravägbyggnadsmaterial och ny vägbyggnadsteknik,liksom ny fordonsteknik. Och som sagt, det här skullevi inte klara av i det land som heter . Vi kaninte jämföra oss med . Jag har varit där ,men jag fick inte några sådana erfarenheter att situa-tionen när det gäller vägbyggnad och vägar går attjämföra med det skogrika och älvdalsliknande land-skap som vi har här.Beträffande höjningen av dieselskatten vill jag ba-ra fråga om han har någon beräkning påvad det kostar. Vad är merkostnaden i länpå den punkten?Anf. 85 () replik:Fru talman! Jag kan konstatera att vi är ense sålångt att vi vill göra en gemensam satsning på detsämre vägnätet i inlandet.Sedan har jag försökt att förklara det här med 18meter. Det är av trafiksäkerhetsskäl. De sista oerhört på vägarna.Jag vill också säga att vi är öppna för att om die-selskatten i fortsättningen ska höjas göra undantagför glesbygden, där man är beroende av bilen.Anf. 86 () replik:Fru talman! Bara helt kort. Jag konstaterar att våraverklighetsuppfattningar skiljer sig åt. Om vi får40 % fler lastbilar i snörök på våra landsvägar delarjag uppfattning att det inte är rimligt att dåtala om en förbättrad trafiksituation. Större delen avtimmer- och massatransporterna sker påtjälade vägar, och då är det här problemet inte så stortsom man kanske teoretiskt kan påvisa i vissa beräk-ningar.Anf. 87 () replik:Fru talman! Också jag konstaterar att vi inte harriktigt samma uppfattning. Jag hävdar ändå att det ären väldig skillnad mellan att köra om en 25 meterlång lastbil och att köra om en som är 18 meter lång.Anf. 88 HANS ():Fru talman! Som vanligt när vi här i be-handlar trafikutskottets budgetbetänkande har detväckts ett ganska stort antal motioner med förslag tillolika angelägna satsningar på vägområdet. Vi harockså hört rätt mycket om det i debatten i dag.Vägarna är utan tvivel den viktigaste beståndsde-len i ett väl fungerande infrastrukturnät. harett väldigt stort vägnät i förhållande till vår relativtlilla befolkning. Det råder inte heller något tvivel omatt det finns väldigt starka önskemål från folk ute ilandet och från ledamöter här i kammaren om upp-rustning av och investeringar i vägnätet.Det är klart att man som politiker tycker att det ärroligt att arbeta med ett område som väcker ett såstort intresse både bland medborgarna och blandriksdagsledamöterna. Det är inte fullt lika roligt attständigt tvingas konstatera att de ekonomiska resur-serna inte räcker till för alla de satsningar vi skullevilja göra.