prot · GN0933 · 1999-11-25 00:00:00 — Centerpar-tiet yrkar därför avslag på propositionen i vad avsermål för den nationella ungdomspolitiken och bifalltill reservation 2.Herr talman! Om reservation 2 avslås yrkar vi påatt målen bör kompletteras med ett fjärde mål somlyder: Ungdomspolitiken ska ge större förutsättningarför ungdomar att själva och i samverkan med detomgivande samhället ta ansvar för sin egen och fördet omgivande samhällets utveckling.Jag yrkar med detta bifall också till reservation 5.En viktig fråga är också att öka kunskapen omvillkoren för flickor och pojkar med annan etnisk ochkulturell bakgrund. I propositionen lyfter regeringenbara fram villkoren för flickor med annan etnisk ochkulturell bakgrund och ger i upp-drag att i samarbete med öka kun-skapen kring deras situation i samhället.Herr talman! Vi i anser att även poj-kar med annan etnisk och kulturell bakgrund behöveringå i detta uppdrag. Vi vill också att skadelta i arbetet för att, bl.a. mot bakgrund av rapportenom skolresultaten för elever med invandrarbakgrund,öka kunskapen om all ungdom med annan etnisk ochkulturell bakgrund.Som jag nämnde har regeringen i ung-domspropositionen sagt att man ska öka kunskapenom flickor med annan etnisk och kulturell bakgrund.Men då vill jag faktiskt be ungdomsministern förklaradet som skrevs i budgetpropositionen, utgiftsområde17, s. 167. Under rubriken finnsregeringens slutsatser: "- - - villkoren för flickor ochungdomar med annan etnisk och kulturell bakgrundbör ges särskild uppmärksamhet. "Hur ska jag tolka detta? Om texten i ungdomspro-positionen är det som gäller innebär det att bara flick-or blir ungdomar och inte pojkar. I och för sig kanskedetta är riktigt, för pojkar anser ju att de är pojkarhela livet. Ska däremot tolkningen av ordet"ungdomar" vara att det gäller både pojkar och flick-or blir i alla fall jag förvirrad. Vilken text är det somgäller?Propositionen om ungdomar skrevs före budgeten.Har regeringen ändrat ståndpunkt och inser att ävenkunskaper om pojkar med annan etnisk och kulturellbakgrund behövs?Som tur är har i alla fall utskottets skrivning blivitbättre. Utskottet tar upp även pojkar i sitt ställnings-tagande.Herr talman! Jag vill också yrka bifall till reser-vation 20. Nästa område jag vill tala lite extra om ärnämligen skolans arbetsmiljö.I propositionen har skolans arbetsmiljö fått allde-les för lite uppmärksamhet. Många ungdomar mårdåligt , och det beror inte bara på en sak. Listanskulle kunna göras lång.Vi kan börja med ventilationen. Detta tas ocksåupp i propositionen, och jag kan intyga att det kanvara ett problem. Jag har jobbat på en skola där vihade en ovanligt stökig årskurs 6-klass. Så byggde vien ny ekoskola med bara miljövänligt material, ochdet blev en väldigt fin och bra ventilation. Så flyttadevi in i skolan. Det här var inte min egen klass, och jagjobbade inte speciellt mycket med den, men efter tvåveckor lade jag över märke till att barnen hade blivithelt annorlunda.Jag tänkte: Okej, i den åldern händer det mycket,och jag gick fram till dem och sade: Så kul att ni nuhar mognat till och blivit lugna och fina. - Men detberor ju på luften, sade eleverna själva. I den gamlaskolan var det ju så varmt att vi inte kunde stå ut.Ventilationen har oerhört stor betydelse för ung-domarna, men det finns också andra saker. Jag behö-ver inte orda speciellt mycket om mobbningen. Detförekommer våld, sparkar och slag i skolmiljön, entendens som förstärks av alla våldsfilmer som manmatas med i TV. Vidare förekommer okvädinsordoch ätstörningar, som har blivit ett stort pro-blem, eftersom idealet är att man ska vara väldigtsmal och fin.Självmorden ökar. Jag nämnde förut diskrimine-ringen, och vi har tidigare mycket diskuterat jäm-ställdheten, som också har en väldigt stor betydelseför arbetsmiljön i skolan och för ungdomarnas välbe-finnande.Vi har inte minst drogerna, som vi har diskuterat iidrottspropositionen. Som statsrådet säger förekom-mer de inte bara inom idrotten. Vi ser med fasahur drogen GHB används som en sexdrog för jakt på"fjortisar", som unga grabbar säger. GHB är en drogsom jag lyfte fram i frågestunden . Nisom inte känner till den kan läsa om den i morgonda-gens protokoll.Detta var många punkter men ändå långt ifrån al-la. Det är tråkigt att detta inte har fått större utrymmei propositionen, men det kan avhjälpas genom attriksdagen bifaller reservation 20. harlyft fram dessa frågor i en motion med rubriken , som har fått mycken uppmärksamhetruntom i Sverige.Herr talman! Bostadspolitiken måste få en över-syn. har ungdomar inte råd att flytta hemifrån.Det behövs ett nytillskott av bostäder som är specielltanpassade för ungdomars behov och ekonomi, därstandard och rumsstorlek bättre motsvarar ungdomar-nas behov.Jag skulle kunna orda mycket mer om bostäder.Jag skulle också kunna lägga ned mycket tid på attprata om ungdomarnas möjligheter till utbildningoch arbete, men i den här sena timmen väljer jag attavstå från det, eftersom både ochAnne-Katrine har lyft fram de här frågorna påett mycket föredömligt sätt.Till sist, herr talman! Om vi vill få ungdomar en-gagerade i politik, måste vi ge alla ungdomar rätt attrösta det år de fyller . Det är orimligt att de somfyller som det är val men gör detnågon av av året inte ska få möj-lighet att göra sin röst hörd. De får vänta tills de är innan de får gå till valurnorna. Självklart är riskenstor för att de tappar tron på att deras röst är viktig.Jag yrkar bifall till reservationerna 29, 2, 20 och5.Anf. 213 ():Herr talman! Jag skulle vilja börja med att sägatill att jag tror att livet blir myckettråkigare när jag slutar att vara pojke.På ungdomars villkor är en bra titel på proposi-tionen. Den säger egentligen väldigt mycket, för detinnebär att vi som representanter för staten inte ska gåin och peta i detaljer. Ändå är det så lätt att det blir så.Vi vill ju så väl med våra ungdomar, och det är så lättatt försöka forma dem efter våra erfarenheter och våraidéer.Den liberala tanken är ju att vi i stället för att pekaoch styra ska stödja ungdomarnas utveckling i rikt-ning mot de värderingar som samhället omfattar. Därhar vi nyckelord som demokrati, jämställdhet, tole-rans och möjligheter för den enskilde.Jag funderade länge på om de föreslagna målen ärbra men kom till slut fram till att de i alla fall är ac-ceptabla. Ska vi komma fram, gäller det att målenaccepteras av de unga och kan drivas av dem. Jag haråtminstone träffat några som har bekräftat att de tyck-er att målen är okej. Men sedan är vi inte helt enigaom fortsättningen, och några av de reservationer somvi har anknyter till målen och skulle eventuellt hakunnat föranleda en omformulering, men det har viavstått från.Sedan kan man alltid diskutera för vem vi skriverde här målen. Vilka blir involverade? Visst blir det såatt det i första hand är de väletablerade ungdomarnasom får stimulans och glädje av dem. Det är därförsom vi i har skrivit också om den före-ningslösa ungdomen. Men hur når vi den, och hur tarvi hand om de ungdomar som inte vill bry sig omskolan eller som nästan struntar i om de får jobb ellerinte? Vi kan inte lösa alla problem med vackert for-mulerade mål, inte ens med konkretisering av dem.Dessvärre har inte heller jag något bra svar.När vi kommer till kärnan finns det ändå ett för-äldraansvar, som också behöver stärkas och stödjas.Vi måste som föräldrar våga sätta gränser och vågasäga ifrån när gränserna överskrids.I anslutning till propositionen finns tre folkparti-motioner, och jag tänker återkomma till alla tre.Vi är helt eniga om att eleverna ska ha ett stort in-flytande i skolorna. Vi i anser också attdet inflytandet ska öka med stigande ålder. Ävenpropositionen tar upp att det verkar somom eleverna med stigande ålder får mindre och mind-re att säga till om, åtminstone om man får tro vadeleverna själva anser. Eleverna ska givetvis stå i cent-rum för verksamheten och ha stor valfrihet. I förstahand bör det handla om den egna studiesituationen,om att bestämma mer i klassrummet men inte om attta över styrningen av hela skolor. Vi avvisar såledeselevstyrda skolor men välkomnar ökat engagemang iskolans verksamhet, inte bara från elever utan ocksåfrån föräldrar. Det är skillnad på inflytande och be-slutande.Herr talman! Det blir lite av upprepningar här, ochvi har en del gemensamma reservationer. Jag tänkerockså ta upp arbetsmiljöfrågorna, som har ägnats förlite uppmärksamhet. Det gäller både den fysiska ochden psykosociala miljön. Jag har lustigt nog sammaexempel som : ventilation, mobbningoch våld.Vi hade en debatt här i kammaren om språket fören tid sedan, då bl.a. anglifieringen kritiserades, mennär man lyssnar på en del ungdomar låter anglo-saxiska ord jämförelsevis som rena lyriken och poe-sin. Tyvärr drabbas unga flickor av ettgrovt och kränkande språk. Detta måste uppmärk-sammans ytterligare.Ett annat problem som tyvärr ökar är hörselska-dor. Jag ska inte gå in för djupt i skälen för det, mennog tror jag att högljudda diskon och musikanlägg-ningar med öronproppar - freestylar - har skuld tillden situationen. Det finns mycket att göra för attunderlätta för ungdomar med hörselskador, bådetekniskt och på annat sätt. Inte minst har de lättare attfölja med i klassrummet om det är lugnare i klass-rummet. Dessutom är det en väldigt billig åtgärd.En annan grupp med funktionshinder är dyslekti-ker. Vi anser att det behövs fler dyslexicentrum iSverige för specialhjälp till ungdomar som har läs-och skrivsvårigheter. De här problemen för funk-tionshindrade tar vi närmare upp i vår motion och ireservationerna.Övergången mellan skolan och arbetslivet är ock-så viktig för ungdomarna, och har därförföreslagit att en modern och flexibel lärlingsutbild-ning utformas, där ansvaret delas mellan skola ochnäringsliv. Den ska leda fram till ett slags yrkesexa-men med gesällprov eller något liknande.Regeringen har förbigått den delen i ungdomspro-positionen, och det är beklagligt. Jag vet ju att frågandiskuteras både i utbildningsutskottet och i arbets-marknadsutskottet, men eftersom ungdomsfrågor ärtvärsektoriella är det med förvåning som vi konstate-rar att lärlingsfrågan inte fanns med i propositionen.Det första målet innebär ju ändå att ungdomar ska hagoda förutsättningar att leva ett självständigt liv, ochdet får de inte om de inte får något jobb eller inte kanstudera vidare efter gymnasiet.Som jag hoppas med en viss logik är jag därmedinne på arbetet. Efter skolan är den viktigaste upp-giften för att stödja ungdomarna att de kan komma inpå arbetsmarknaden. Det är förödande att inte kännasig behövd och vara tvungen att gå och dra längreeller . Dessutom blir det ofta så att de borkvar hemma, och inte heller det skapar några själv-ständiga samhällsmedborgare.När det gäller jobben måste det till en politik somger förutsättningarna. har här i riksdagenlagt fram ett antal förslag till ett bättre företagsklimatsom utan tvekan ger fler arbeten.Dit hör både beskattningen och arbetsrätten. Det är grunden för att ge ungdomarstörre möjligheter att komma in på arbetsmarknaden.Liksom arbetstagare ska kunna känna trygghet i ar-betet måste också arbetsgivare kunna känna det närde anställer ungdomar. Det är onekligen en större riski rekryteringen när det är oprövad arbetskraft somanställs än när beprövad och erfaren personal fårjobb.Ungdomar som gått grund- och gymnasieskolan,osv. börjar ju titta efter bostad. Det gör nog för all delföräldrarna också, men då till ungdomarna. Då inträ-der nästa hinder. Det är svårt att få tag på bostädersom de har råd med. Jag kan inte så mycket om bo-stadspolitik. Men jag vet av egen erfarenhet hur svårtdet är. Risken är här att det naturligtvis handlar omkontakter för att man ska lyckas hjälpa ungdomarnatill en bostad.I bakgrundstexten till propositionen står: De flestaungdomar önskar små bostäder med låga hyror. Men vad händer sedan i propositionen? Sålångt jag kan se ingenting. Vart tog det tvärsektoriellavägen?Den här debatten kan utveckla sig till en allmän-politisk debatt, men det är väl meningen. Ungdomaroch deras situation berör i stort sett alla områden.Folkpartiet har i utskottet ställt sig bakom förslagetom att regeringen skyndsamt bör tillsätta en utredningom att se över bostadspolitiken ur ett ungdomspers-pektiv. hjälpte i stor utsträckning tillmed den utredningen genom att här ge en mängdförslag.Så till demokratin och ungdomars politiska enga-gemang. Vi är eniga om behovet av ungdomsorgani-sationerna. De behövs inte minst för att få ungdomaratt vara med och engagera sig mot de antidemokratis-ka krafter som försöker göra sig bredapå olika sätt. Många engagerar sig mot de nazistersom dyker upp. Det är bra att även ungdomsförbun-den finns på barrikaderna.Vi har i en motion föreslagit ändrade bestämmel-ser för bidrag till politiska ungdomsorganisationer.Det gör vi för att vi inte kan förstå varför man intekan ändra bidragsreglerna så att man tar bort möjlig-heterna till missbruk. Vi tycker det är bra att myndig-heter inte kan titta i medlemsregistren hos de politiskaungdomsorganisationerna. Erfarenheterna pekar ty-värr på att vi behöver ett nytt system. Det enklaste äratt ge ett grundbidrag plus ett mandatbaserat bidrag.Det är ju det principiella system vi har för partistödeti övrigt.En annan fråga som vi uppmärksammat är riskenatt förlora ungdomar som har engagerat sig politiskt isin hemkommun. Jag ska ge ett exempel på det. En avvåra ungdomar i i hade ettkommunalt uppdrag. Det gjorde att han kom pågruppmöten och var med av och till i det politiskaarbetet. Så började han plugga i . Men sedan skaffade han lägenhet iGöteborg. Då tvingades han att mantalsskriva sig där,för sådana är reglerna.Det innebar att han måste lämna det politiskauppdraget i . Att då få ett nytt och bliengagerad på samma sätt i är inte det lät-taste. Han tappade stimulansen med det politiskauppdraget, och vi har en ungdom mindre i det kom-munalpolitiska arbetet. Det borde gå att lösa på någotsätt. Det finns ett antal lösningar. Därför beklagar jagatt utskottet inte ville ge regeringen i uppdrag att tittapå frågan.När vi talade om ärendet i utskottet var det fleraandra partiföreträdare som bekräftade att det kundegå till så. Jag tror t.o.m. någon person hade upplevtsamma problem. Men ändå finns ingen vilja att göranågonting åt det. Jag tror att vi måste kunna hitta enkreativ lösning. Inte minst beroende på att antaletplatser ökar både på de traditionella universitetsorter-na och på de regionala högskoleorterna. Det innebären viss koncentration av ungdomar dit.Jag undrar när nu idrottsministern ändrat skepnadtill ungdomsminister om hon kan tänka sig att titta pådetta, trots att utskottet inte har gått på den linjen.Så till den kanske dystraste delen av ungdomarnassituation, nämligen missbruket. Regeringen har iproposition tagit upp narkotika- och alkoholfrågornaoch även berört dopning. Det senare ska jag inte taupp här, eftersom vi har avverkat det.Det som förvånar mig är att man har gått förbiandra beroendeproblem, som rökningen och läkeme-delsmissbruk. Tyvärr verkar det som om rökningenökar igen bland flickor. Vi skulle gärna sett en breda-re ansats till att minska både bruk och missbruk blandungdomar. Nikotinet är ofta inkörsport till andramissbruk, och vi får inte förtröttas i arbetet att före-bygga det bruket. Beroende och missbruk hör ihop,och de sammanhangen bör också uppmärksammas.Jag läste att man nu skulle ha samråd med , och de ideella organi-sationerna. Det är bra. Men som gammal f.d. lands-tingspolitiker måste jag säga: Glöm inte landstingen!Där finns väldigt mycket sakkunskap. Där arbetarman med hälso- och sjukvård, dvs. både den förebyg-gande delen och den botande och lindrande delen.Det finns mycket att hämta hos landstingen, och dåenkannerligen Landstingsförbundet.Jag har också en annan sak som jag vill säga. Detgäller frågan om röstningen, som togupp. Om man inte får rösta det år man fyller 18 trod-de hon att man skulle få vänta . Så hoppas jagdefinitivt inte att det blir, . Med vårtförslag med separerade kommunal- och landstingsvalvartannat år och riksdagsval - och så harvi också EU-val - uppstår inte problemet med denlängden.Hur man än ställer sig har man alltid en gräns. Omman är och 11 månader får manvänta. Det blir alltid en gräns, och några kommeralltid att drabbas. Jag tycker det är bra med den gränsvi har , dvs. att myndighetsåldern är rösträttsål-dern.Herr talman! Slutligen yrkar jag bifall till reserva-tion 20 under mom. 21 och reservation 29 undermom. Givetvis står jag bakom de övriga 12 reser-vationer vi har, men för tids vinnande avstår jag frånyrkande i de fallen.Anf. 214 ():Herr talman! Först vill jag återigen tacka för ettmycket gott samarbete kring propositionen På ung-domars villkor - ungdomspolitik för demokrati, rätt-visa och framtidstro. Det har dessutom varit väldigtroligt att vara ute och tala med ungdomar om propo-sitionen. En kommentar har varit: "Går det som står iden här proppen igenom, då är vi helnöjda!". Enannan kommentar har varit: "Målen är urhäftiga! "Det är de mål som vill ta bort - hm!Miljöpartiet har dock två reservationer. De tar uppaktivt deltagande i politiken, dvs. Jagbörjar med att säga ett par ord om dem.Ungdomar tar allt tidigare del av det offentliga li-vet. Ofta genom engagemang i enskilda sakfrågor.Däremot vet vi alla att engagemanget i de politiskaungdomsförbunden minskar. Dagens valsystem medfyraåriga perioder gör att en del är innande får rösta . tycker attdet är på tok för gammalt. Därför vill vi sänka röst-rättsåldern till såväl i kommunval och lands-tingsval som i riksdagsval.Vi tror att det politiska intresset kan stimulerasgenom sänkt rösträttsålder. Det kan kännas mer me-ningsfullt att engagera sig politisk om man också kanvara med och aktivt påverka. Det säger ungdomarnasjälva. Vi får inte bortse från den kompetens och denerfarenhet som ungdomar besitter och som är unik förjust deras generation. En sänkt rösträttsålder har ock-så förespråkats av i rapportenKrokig väg till vuxen och av Åldersgränsutredningeni dess slutbetänkande. Med det yrkar jag bifall tillreservation 12 under mom. 10.Frågan om sänkt rösträttsålder har varituppe i , och när beslut fattades ikammaren samlade sig inte majoritet bak-om det förslaget. Då tycker jag att ni, kära riksdags-ledamöter, åtminstone kan rösta för Miljöpartietsandrahandsyrkande som säger att rösträtten ska varakopplad till kalenderår! Det innebär att den som fyller18 år aktuellt valår är röstbe-rättigad - där fick sin gräns. Detmåste anses fel att de som är födda sent skaförhindras att rösta medan större delen av derasårskamrater får rösta. Med det yrkar jag bifall äventill reservation 13 under mom. 11. Vi tror att det and-ra målet, att ungdomar ska ha möjlighet till inflytandeoch delaktighet, bättre kan nås då.En annan fråga som har drivit imånga år och som ännu inte är avgjord handlar omkonstruktionen av systemet för bidrag till olika ung-domsorganisationer. Olika föreningar fyller en storfunktion för ungdomar. Vi har debatte-rat den största ungdomsrörelsen, idrottsrörelsen. Menvi får inte glömma de ungdomar som av olika anled-ningar väljer att inte engagera sig i föreningslivet. Vitog tidigare upp klasstillhörighet, som ett av skälen.Men det finns också ett växande engagemang för attdelta i levande rollspel och i olika aktionsgrupper.Det är projekt utan stadgar eller ordföranden. Ung-domar samlas kring en fråga, driver den, spelar sittspel eller utför sin aktion. Sedan upphör gruppen. Idet här fallet är det ungdomarna själva som tar egnainitiativ, sätter dagordning och står för genomförande.Det här är naturligtvis oerhört kreativt och ger en godskolning i kommande aktivt deltagande i levandepolitisk demokrati. Därför förordar ettmer flexibelt statsbidragssystem för ungdomar. Jagförutsätter också att regeringens kommande förslag ifrågan är av den karaktären att det medger en störreflexibilitet i bidragsgivningen än vad som är fallet.Tonvikten på grundbidrag bör alltså överges till för-mån för särskilda bidrag. Vi tror också att det tredjemålet, att ungdomars engagemang och skapandeförmåga ska ses som en resurs, bättre kan efterlevasdå.Herr talman! Det finns en punkt som saknas idetta gedigna arbete. är jag inne på en rättvise-kommentar. Det handlar om ungdomars möjlighetertill eget boende. Det är oerhört allvarligt, och detspeglar ett flagrant ointresse från bostadspolitiskthåll. Ta därför till er det här, alla bostadspolitiker!När jag var ung gick det bra att få tag i en omo-dern lägenhet till en låg kostnad mitt i stenstadenshjärta. Den här möjligheten är obefintlig, ochingenting har byggts för att ersätta den möjlighetentill enkelt och billigt boende . Ungdomarnatvingas bo kvar hemma. Ungdomarna kräver en lös-ning. Och om det ska vara rättvisa, så som vi fastslår idet här betänkandet, måste vi börja bygga för ungdo-mar. Vi tror att det första målet, att ungdomar ska hagoda förutsättningar att leva ett självständigt liv,bättre kan efterlevas då.Nu har jag kommenterat demokratin och rättvisan.Till sist vill jag säga några ord om framtidstron.Det är inte vad vi säger som barnet gör. Barnetgör det som vi gör. Så är det. Kommer ni ihåg Rock-ormen med texten: Är du rädd för ditt eget barn lillamamma? Det handlar om framtidstro.Under 1990-talet har de flesta kommuner skurithårt på fritids- och kulturverksamheten för barn ochungdomar. Vilken signal ger vi då? Jo, signalen blir:Du är inte värd det här, lille vän! Klasskillnadernaökar i och med detta, eller hur? Den som har råd kanju alltid betala för sina fritidsaktiviteter.Ungdomsstyrelsen har lyft fram en uppgift om attdet är minskade fritidsutgifter i hela landet.Stockholms stad toppar med en 28-procentig minsk-ning. I minskade antalet fritidsgårdardramatiskt , från 52 till 39. Desom har stora lägenheter eller villor kan ju varahemma hos varandra. De andra barnen tvingas ut pågatan. Öppethållande av t.ex. parklekar är också avavgörande betydelse. har öp-pethållandet minskat . Det är alltså öppet enfjärdedel mindre tid. Vilka signaler och vilken fram-tidstro ger det till barnen?På 50-talet var parkleken i öppen heladagen men även . Värmestugan vid skrid-skobanan eldades . Vi ungdomar kändeoss betydelsefulla. Det här var för oss. Tant iparkleken sjöng med oss, och vi fick spela olika in-strument ur musiklådan. Kasperteatern var öppen föralla och gratis. Jag har fått växa upp med framtidstro.Herr talman! Barn och ungdomar behöver mer tidmed vuxna för att utbyta funderingar och ställa frå-gor. Ungdomar behöver mycket tid med vuxna förexistentiella och djuplodande filosofiska samtal. Det kan vara avgörande samtal, samtal somkan förhindra självmord. Ändå tvingas jag konstateraatt den huvudsakliga kostnadsminskningen på parkle-kar, fritidsgårdar och kvartersgårdar i Stockholmligger på en minskad personaltäthet. Det finns heltenkelt väsentligt färre vuxna i dessa ungdomsmiljöeri dag än . Vi vet att situationen ärlikadan i skolan. Det handlar om framtidstro.På ungdomars villkor är ett mycket ambitiöst do-kument som kommer att bli ett politiskt beslut, ochdet förpliktar. Det är det vi gör som räknas. Därförmåste ungdomars villkor också avspegla sig i ekono-miska prioriteringar och ordet måste stå med storasvarta feta bokstäver. Annars blir sveket ännu störreän dagens svek. Jag utgår från att vi står inför etttrendbrott. Jag har ju växt upp med framtidstro, ochnu vill jag gärna ha detta bekräftat av . 215 () replik:Herr talman! Vi i anser att ungdo-marna och inte regeringen ska skriva målen. Om vimenar allvar med att de ska bli engagerade kan vi intelåta målen vara klara redan från början. Därför anservi att regeringens mål i stället ska vara riktlinjer. Detvar vad jag sade i mitt anförande. Det var därför somjag avslog målen.Ungdomar är inte vana vid att de får vara med ochtycka. De litar inte på oss vuxna, eftersom vi alltidhar bestämt åt dem. Sannolikt skulle de ha svårt atttro att de får skriva målen själva. De måste träna sigpå det.Jag blir lite förvånad.