prot · GM0987 · 1999-04-28 00:00:00 — Använder vi den föratt öka produktionen eller för att minska miljöbelast-ningen? Behöver vi i den rika världen ändra vår livs-stil? I grunden säger begreppet faktor 10 ingentingom detta. Propositionen är alldeles för begränsad pådet här området. Det vore glädjande om miljöminis-terns tal om livsstil och solidaritet också fick ett kon-kret innehåll i miljöpolitiken.Rättvist miljöutrymme är ett annat begrep somborde ha en central roll i det svenska miljöarbetet.Miljöutrymmet är den förbrukning av naturresurseroch därmed sammanhängande utsläpp som det kanvara acceptabelt att ha utan att äventyra den biologis-ka mångfalden och framtida användande av naturre-surser.Det rättvisa miljöutrymmet är den mängd resursersom kan användas av ett lands befolkning utan atttvinga andra människor - nu eller - attnöja sig med mindre. Det är nödvändigt att komplet-tera insikten om behovet av resurseffektivisering medinsikten om vilket miljöutrymme vi måste hålla ossinom. Därför anser jag att begreppet faktor 10 måstekompletteras med begreppet rättvist miljöutrymme.Vi har också ett särskilt yttrande om den frågan.Jag vill ta upp den här biodrivmedelsdiskussionensom har varit här i kammaren och som hargjorts till en väldigt stor fråga. Det handlar egentligeninte om biodrivmedel och om vi skall ha biodrivme-del eller inte. Jag uppfattar att det är en ganska totalenighet om att förnybara drivmedel är nödvändiga iett hållbart samhälle. Vad diskussionen har handlatom är vilka styrmedel vi skall använda, eller snararehur ett visst styrmedel är utformat - eller en detalj iett visst styrmedel. Vi har begränsat diskussionen tillatt handla om skatter och ekonomiska styrmedel föratt få i gång produktionen av förnybara drivmedel.Naturligtvis är det jätteviktigt, och det är inte sär-skilt bra att den här skrivningen finns i vårpropositio-nen. Det kan jag naturligtvis hålla med om. Vi iVänsterpartiet vill ändå försöka vidga diskussionenom förnybara bränslen till att inte bara handla omskatter som styrmedel. De ekonomiska styrmedlenhar vissa begränsningar, dels på grund av EU-direktivsom vi ser konsekvenserna av , dels på grund av detröskeleffekter som finns när man skall introduceraförnybara bränslen. Det är ganska omfattande kostna-der till en början. Då har inte de ekonomiska styr-medlen den optimala funktion som de skulle kunnaha.Vi i har ett förslag om att gå lag-stiftningsvägen för att börja introducera förnybarabränslen. Vi anser att substitutionsprincipen bordetillämpas på fossila bränslen. Fossila bränslen ärohållbara produkter, och de skall fasas ut. Ansvaretför det anser vi borde läggas på dem som produceraroch försäljer de här drivmedlen. Vi har lagt fram enmotion som behandlas i betänkandet om ett krav pålagstiftning om inblandning av motoralkoholer i ben-sin som ett sätt att introducera förnybara drivmedel.Vi kommer runt krångliga EU-direktiv och det pro-blemet. Vi kommer runt att de ekonomiska styrmed-len har vissa begränsningar. Vi hoppas att fler skallvilja ansluta sig till den här linjen.Det finns en total enighet, det uppfattar jag ändå,för att vi skall använda förnybara drivmedel. Och vikommer att lösa den här frågan. Det som står i vår-propositionen hoppas jag bara blir en parentes i dis-kussionen. Jag hoppas att omställningen fortsätter.En annan fråga som jag vill ta upp handlar om denkommande generationen, som regeringen syftar pånär den säger att nästa generation skall kunna ta överett samhälle där alla de stora miljöproblemen är lösta.Själv vet jag inte riktigt vilken generation jag tillhör,den nuvarande eller nästa. Fast det hör väl inte hitegentligen.Vad jag ville prata om var de ungas inflytande påmiljöpolitiken. Vi pratar om att lämna över ett sam-hälle till dem. Men vi gör det utan att låta dem hanågot inflytande på besluten. skrev någraur den unga miljörörelsen på debattsida.De krävde att få bli insläppta och att få vara med omatt påverka besluten.Detta gör de med rätta, anser jag. När vi väljerlösningar för miljöpolitiken väljer vi också hur detframtida samhället skall se ut. Det jag pratade omförut, livsstilsförändringar, kan vi ju inte fatta beslutom utan att prata med den unga generationen, meddem som skall ta över, dem som skall leva hållbart,dem som måste leva hållbart.Fältbiologernas ordförande m.fl. skrev så här påAftonbladets debattsida : "- - - det som imakthavarnas generation anses vara livskvalitetstämmer inte alltid överens med vår definition avbegreppet." Vi har stora begränsningar när det gälleratt förstå hur framtiden kommer att se ut. Det har inteungdomar på samma sätt. Vi kan inte lösa mil-jöproblemen utan att den unga generationen finnsmed. Bara med deras hjälp kan vi forma ett hållbartsamhälle och en hållbar livsstil.Den vilja och kunskap som finns i den unga miljö-rörelsen är en politisk kraft som vi politiker borde tabättre vara på. Jag ser med uppskattning på de ordsom miljöministern sade förut om unga människorsinflytande. Jag hoppas att de realiseras också. Medden unga miljörörelsens deltagande i politiken skullemiljöpolitik inte bara handla om vilka delmål vi skallha och vilka styrmedel vi skall använda. Jag tror attom nästa generation fick inflytande redan nu skullemiljöpolitiken kunna präglas mer av en vision av ettgott samhälle. Det skulle kunna bli mer av spännandeidéer, hållbara lösningar och framåtsyftande opti-mism. Det är precis vad svensk miljöpolitik behöver.Anf. 58 ():Fru talman! Vi debatterar nu miljöpolitiken, ochde 15 miljömålen tycker vi alla är bra. Det tyckteGudrun var ett bevis för att det var dåligt.Men det kan också vara så att vi har förändrat oss.Det finns en marknad för detta , och vi förstår allaatt det här är bra.Riksdagen skall få fastställa delmålen. Det tyckervi kristdemokrater också är bra. Den tidsrymd som dehär delmålen siktar in sig på är en generation. Det kanvara tillfyllest också när det gäller livsstilsförändring-ar. Flera har påpekat att det här gäller livsstilen, ochdet gör det.Vi har också konstaterat att livsstilen förändrarman inte genom lagstiftning, utan det måste bygga påansvarstagande. Man måste väcka den fria viljan attdelta. Det gäller också att få en samverkan mellanmänniska, samhälle och företag, mellan generationer.Man kan be de unga om hjälp med idéer och samver-kan, inte bara med att bestämma. Man måste hitta enbalans här.Kristdemokraterna påpekar att det finns ett sam-band mellan den inre och yttre miljön. Vi kristdemo-krater är övertygade om att en god miljövård och ettpersonligt ansvarstagande stimuleras genom smånaturliga gemenskaper, där familjen är den viktigaste.En livsstil som inte avsätter större ekologiskt fotav-tryck än vad ekosystemet tål börjar med familjepoli-tiken. Tidigt i livet grundläggs många av våra värde-ringar, vår självkänsla, vår inre trygghet och tyvärräven otrygghet . En trygg barndomförbättrar möjligheterna till ett tryggt vuxenliv. Dåkan man dra slutsatsen att trygga familjer skaparförutsättningar för en mer ansvarsfull livsstil sombidrar till en bättre miljö.Jag håller helt med om det som om ideella organisationer. Det är också ett sättatt kanalisera det personliga ansvarstagandet. Detstimulerar intresset för hembygden, för samhället. Vibehöver en utformning av samhället när det gällerstad-landsbygd så att det motverkar kretslopp-sproblem. Det gäller att sluta kretsloppet. Födan pro-duceras på landsbygden och konsumeras till övervä-gande del i staden, där den sedan blir till avfall. Ge-nom att i stället betrakta avfallet som en resurs ochåterföra det till jordbruket får jorden tillbaka närings-ämnen som kväve och fosfor.Staden producerar också koldioxid. Genom foto-syntesen binds kol till växt och sedan till mull. Detfinns ekologiska odlingssystem som t.o.m. ökar mull-halten, dvs. mer kol binds i marken. Vi behöver enstrategi för att utveckla och genomföra sådana od-lingssystem. Då får vi ett bättre kretslopp mellan stadoch landsbygd.När det gäller att återföra urin till jorden finns detett problem som har uppmärksammats mycket påsenare tid. Det är halten av mediciner. Det är ett pro-blem jag har funderat mycket över de senaste årensom distriktsläkare med ansvar för medicinförskriv-ning. Särskilt moderna behandlingsmedel för urinin-fektioner, kinoloner, försvinner aldrig ur kretsloppet.De bryts inte ned, de stannar kvar och ackumuleras.Det får följder för påverkan på organismer i naturen.Dessutom kan vi få fram icke önskvärda bakterier.Bl.a. på grund av det här får inte miljöforskningenminska.Vi har talat om delmålen. Biotopskyddet byggerdelvis på naturreservaten. har prö-vat ett projekt som de kallar för naturvårdsrätt. Det tarnämligen att bilda naturreservat, särskilt omdet råder motstridiga intressen. Man kom i det härprojektet fram till att förrättningsformen kan använ-das för att lösa ersättningsproblem, tillträdesfrågoroch åtkomstfrågor, medan själva beslutet om områ-desskydd får tas i annan ordning. Det går via lagstift-ningen.Lantmäteriverket och har alltsådrivit projektet. Det fick avbrytas när miljöbalkenkom eftersom det rådde oklarhet om den kommandelagstiftningens struktur och innehåll. Naturvårdsver-ket anser nu att det finns skäl att pröva frågan igenom inrättandet av ett sådant här institut.Vi har talat om EU och om att måste blimer pådrivande. Det gäller att i EU t.ex. verka för attfrågor om miljörelaterade skatter skall kunnas avgö-ras genom kvalificerad majoritet så att inte ett enskiltland kan förhindra en utveckling i mer miljövänligriktning. bör också inom EU verka för ettförenklat stöd till ekologisk odling. Unionens regel-verk är trögt och även ett flertal nationella svenskaregler är opraktiska. EU:s lagstiftning behöver ocksåändras så att det gällande förbudet mot att i det eko-logiska jordbruket få använda hushållsavfall i form avkomposter, human avföring, urin och rötslam upp-hävs.I debatten har vi också hört att den rika världen ärett hot mot den ekologiska balansen genom sin storakonsumtion och sitt ineffektiva resursutnyttjande.Men den fattiga delen av världens befolkning, somhar en oerhört mycket lägre energi- och resursför-brukning per capita än i-världen utgör också ett hotmot ekosystemet just på grund av sin fattigdom. Fat-tigdomen utgör ofta grund för stora delar av denobalanserade befolkningstillväxten, den tilltagandeurbaniseringen och det kortsiktiga utnyttjandet avträråvaror.Fru talman! Den rika västvärlden har ett särskiltansvar för att hantera den här situationen. om en anständig nivå på u-landsbiståndet.I propositionen är målet att förändringarna skallske inom tidsrymden av en generation. Men mansäger också i propositionen att när det gäller koldi-oxidmålet krävs det två generationer för att se någoneffekt. Det är därför som här har yrkatpå tillstyrkande av reservation 24. Det räcker intebara med att minska koldioxidutsläppen. Det krävsockså åtgärder för att snarare minska nuvarande halt,och det finns metoder, som jag har sagt.Jag ber till slut att få yrka bifall till reservation 24.Anf. 59 () re-plik:Fru talman! Jag vill börja med att säga att jagtycker att det är väldigt bra att upp det faktum att många läkemedel faktiskt intebryts ned. Det här tror jag kommer att vara ett alltstörre problem. Det är inte bara de läkemedel somEster nämnde. Även en sådan sak som maskmedel,som används till så många djur, bryts inte ned. Även iförebyggande syfte används det.Naturligtvis har läkemedlen effekter i naturen. Dethar ju aldrig krävts att de firmor som tillverkar denhär typen av läkemedel skall visa vilka effekter de hari naturen, utan man har bara tittat på giftverkan.Det finns en reservation som handlar om det här,nämligen reservation 16. För att kd skall ges en möj-lighet att stödja den reservationen vill jag härmedyrka bifall reservation 16.Jag vill också säga att tycker att det ärviktigt att vi sluter kretsloppet mellan stad och land.Men vi kommer inte att stödja den reservation som kdoch c har i det avseendet. Det gör vi inte helt enkeltdärför att kd också för upp rötslam i sammanhanget.Vi i menar att rötslamm som det ser ut innehåller alldeles för mycket, bl.a. läkemedelmen också andra kemikalier, för att göra det möjligt.Därför menar vi att det fungerar inte riktigt.Jag undrar: Är inte det lite oroande för att rötslam faktiskt kommer tillbakanär det är så förorenat?Vi tycker naturligtvis också att det är viktigt attdet kommer mera pengar till ideella naturvårdsorga-nisationer. Ett sätt kanske kunde vara om vi kundesamarbeta om den jaktproposition som väntas här omnågon månad, där har 48 mil-joner till tillsyn men också till information. Vi kanskegemensamt kunde ta en del av de pengarna och läggadem på SNF, och andra organisationer som görnytta.Till sist måste jag bara säga något om EsterLindstedt-Staafs resonemang om att familjen utgörgrunden för våra framtida ekologiska avtryck. måste alltså anse att familjen i i-länder är närmast en ekologisk katastrof.Anf. 60 ()replik:Fru talman! Ja, jag skulle kunna stödja reservatio-nen om läkemedel. Vi missade den här reservationenunder behandlingens gång. Det är riktigt att läkeme-del har effekter. Det har förut inte krävts analyser avkretsloppet för mediciner, bara inom människans egetkretslopp och kroppen, men inte vidare kretslopp inaturen. Det måste till härefter med alla nya medici-ner.Så till kretsloppet stad-land. Rötslammet inne-håller halter som inte är bra. Men det är ocksåpå gång en avfallsproposition. Avfallsskrivelsen hadevi, och sedan har vi då det här med skatt på avfall.Avsikten är ju att få till ett slam som inte innehållerdet här. Vi måste förändra och det tarockså tid. Jag tycker att vi måste få bort de här reg-lerna så att vi kan använda det här.Gudrun tar upp familjen i i-land, men detär inte familjen i sig som bildar fattigdomen. Den ärbara en del av ett samhälle som är fattigt. Får manbara möjlighet, genom ett bistånd och kanske genomandra internationella ekonomiska åtgärder, att levatillsammans även där, vilket många inte har - de fårju gå på gatan för att hämta sin mat - får de det bättre,och det finns samma förutsättningar för dem som förvåra familjer.Anf. 61 () re-plik:Fru talman! Jag tackar för stödet till reservation16, som jag alltså har yrkat bifall till.Det ni föreslår är att EU:s lagstiftning skall ändrasså att rötslam även får användas för ekologiskt jord-bruk. En förfärande tanke, måste jag säga, som det serut . Vi kanske får vänta med just den delen. Därhar vi olika uppfattning. Det är bara att konstatera.Jag fick inget svar på om kd kan tänka sig att an-vända en del av de 48 miljoner som går tillJägareförbundet till att i stället ge ett ökat stöd tillSNF, samt till andra ideella organisationer somjobbar med naturvård. Jag skulle vara intresserad avatt höra om det finns en sådan tanke. Här är ju medlenför just information oerhört snedfördelade.I diskussionen om familjen går det kanske inte sålätt att förutsätta att familjen löser alla problem. Fak-tum är att vi i i-länder, där det är den lilla familjensom gäller, har enormt stora ekologiska problem. Jagförutsätter att tycker att familjensom den är utformad i många i-länder skall utgöranågon sorts förebild. Men ekologiskt är den definitivtingen förebild.Det är alltså i i-länderna vi gör ett alldeles förstort ekologiskt avtryck. Det finns beräkningar somWorld brukar redovisa. Där framgårhur mycket en nyfödd i respektive en nyfödd iUSA kommer att förbruka av jordens resurser. Det måste innebära att i det härsammanhanget fungerar inte resonemanget om fa-miljen. Stämmer inte det? Vi kanske skall diskuteranågot annat än familjen när det gäller just miljöpoliti-ken.Anf. 62 ()replik:Fru talman! Det är alldeles riktigt att familjen integes chans att fungera i utvecklingsländer. Det är ju sådet är. Det är därför vi skall ge dem ett bistånd somgör att de får en värdig levnadsnivå.Jaktmiljonerna har vi inte diskuterat, så det ger jaginget svar på.Vi har som sagt olika uppfattning om rötslammet.Men meningen är ju att de farliga halterna skall för-svinna. Det är ju det vi är ute efter när vi säger detta.EU:s lagstiftning skall ändras så att man över huvudtaget kan använda de här sakerna som vi inte fåranvända enligt EU:s lagstiftning.Anf. 63 ():Fru talman! Jag skall prata lite grann om de mo-tioner som jag har med i miljö- och jordbruksutskot-tets betänkande. Bl.a. har jag motionerat ombromerade flamskyddsmedel. Det finns i propositio-nen och även i betänkandet bra skrivningar. Men detär ändå viktigt att prata om detta.De här medlen har flamskyddande egenskaper.Men den kemiska strukturen i de bromerade flam-skyddsmedlen är närbesläktad med PCB. När deförbränns bildas dioxiner och furaner som är mycketgiftiga och mycket farliga för miljön.Man har sett att de nya bromerade flamskydds-medlen, polybromerade difenyletrar, är spridda i storadelar av . Nivåerna har höjts sedan 70-talet.De bevaras långt upp i människan. Man återfinnerdem i bröstmjölk, så det vet man.Kemikalieinspektionen försöker begränsa an-vändningen av bromerade flamskyddsmedel inomOECD, PARCOM och EU. Men det jag tycker ärviktigt är att man tar fram ett konkret årtal för av-vecklingen av bromerade flamskyddsmedel och även utreder ett förbud.Förra året hittade man bl.a. i Viskan väldigt högahalter av bromerade flamskyddsmedel. Värdena ifisken som fångades i Viskan var tio gånger högre äni den fisk som fångades i . Det är mycketallvarligt, och det är viktigt att man kräver ett stoppför de här bromerade flamskyddsmedlen. Man harexempelvis sett att värdena är hundra gånger högre ännormalt i Viskan jämfört med övriga världen.Under tiden släppte man ut 45 tonbromerade flamskyddsmedel i Viskan. Så sent som1995 släppte man också ut bromerade flamskydds-medel. Det är viktigt att arbetet går vidare så att vi såsmåningom får ett förbud och att man också anger ettårtal för när dessa medel skall vara helt avvecklade.Det jag också har intresse av är ett ansvar föråtertagande av aluminiumburkar. Det har jag ocksåmotionerat om . Det är viktigt att vi minskarvårt växande sopberg. Spridningen av aluminiumbur-kar i naturen är inte bra.Om man återtar en aluminiumburk innebär det attenergiåtgången för att tillverka en ny sådan bara är5 % jämfört med när man använder utgångsämnetbauxit.Att man tar tillbaka burkarna ingår i ett retursys-tem. Men tillplattade burkar som ligger ute i naturentas inte tillbaka. De ligger kvar i naturen. Jag tyckeratt det är viktigt att man skall kunna lämna tillbakaäven dem. Man kan inte se EAN-koden, den streck-kod som finns, på de här burkarna. Det är den mantittar på när man återtar burkar. Därför kommer deinte tillbaka igen. Men producenten har faktiskt fåttpengar för att ta tillbaka de här burkarna, så det ärviktigt att man även får lämna in deformerade alumi-niumburkar. I förlängningen är det faktiskt konsu-menten som betalar för detta. Men när producentenhar fått tillbaka pengar för burkarna skall han också tatillbaka dem.Samma sak gäller utländska burkar. Det är ocksåviktigt att man får ett parallellsystem så att man kanåterta de aluminiumburkar som är utländska. Man tarnu tillbaka danska burkar. Men andra burkar kan maninte ta tillbaka. Det tycker jag också skall komma in isystemet, så att man kan minska sopberget.Ester pratade bl.a. om läkemedeloch vår reservation nr 16. Det gäller en motion omnonylfenol som också har legat . Men den harutvecklats.Nonylfenol har ingått i plaster och tvättmedel i 40år. Man visste från början att nonylfenol är giftigt.Men man har sagt att det var så små mängder att maninte har brytt sig om dem när man har mätt utsläppen.Man har inte trott att de skulle påverka. Men vi ser juatt ju går, desto mer påverkan blir det.Om man tittar på nonylfenol kemiskt ser man attden har samma uppbyggnad som östrogen. Det äralltså ett östrogenliknande ämne. Nonylfenol har mansett ger påverkan på bl.a. spermiereproduktionen.Den har gått ned till 50 %.Nu hittar man nonylfenol i precis hela vårt vatten-system, i sjöar och dricksvatten. I och med att dettapåverkas måste det vara fråga om fler ämnen, efter-som det finns så mycket kvar av nonylfenolen. Manmåste självklart avveckla detta så småningom.Exempelvis DDE, som är en nedbrytningsproduktav DDT, har samma verkan. Man har ju sett att bl.a.småpojkar föds med missbildat könsorgan. Det äralltså en östrogeneffekt av detta. Därför tycker jag måste ha en försiktig framförhållning när detgäller sådana här kemiska ämnen.Man skulle faktiskt införa en regel om att ett ke-miskt ämne inte skulle få framställas om man inte kanbevisa att det är viktigt för samhället. Tillverkarenskall också bevisa att det är ofarligt. är det precistvärtom. är det vi själva som skall säga att det ärfarligt. Tillverkaren måste kunna bevisa att det ärofarligt i stället.Vi har också sett att syntetiska hormoner, östro-gen, inte bryts ned i våra reningsverk. Man har hittat45 gånger så höga koncentrationer som normalt i ettreningsverk. Bl.a. , och ävenStockholm har samarbetat om detta. Man ser att dethär går genom hela reningsprocessen och ut i vattnetoch påverkar fisken. Man har alltså funnit 45 gångerså höga koncentrationer, och det ger en påverkan påfisk. Man har i hittat tvåkönade fiskar.Det säger sig självt att hela djursystemet kommer attpåverkas av det långvariga utsläppet. Substitutions-principen skall gälla för nonylfenolen. Man måste vidtillverkningen av ett nytt kemiskt ämne se över vadsom gäller och ta hänsyn till ekologiska aspekter ifråga om läkemedel.Jag yrkar bifall till reservation 16, som även Gud-run har gjort.Jag har väckt en motion som finns med som ettsärskilt yttrande. Den gäller läderhantering.Importerade textilier kan innehålla mycket kemi-kalier. Kemikalieinspektionen har sett över dennafråga. Men Kemikalieinspektionen har inte tittat påläder. Det läder vi importerar innehåller en mängdskadliga ämnen. Läder garvas med 3-värt krom, somär allergiframkallande. Men det 3-värda kromet om-vandlas vid förbränning till 6-värt krom. Det är då detblir cancerframkallande. Därför skall läderavfallklassas som miljöfarligt avfall.Man använder också något som kallas för pen-taklorfenoler, bl.a. i det läder som importeras. I Sve-rige har användningen av pentaklorfenol begränsats.Men allt läder som importeras innehåller pentaklorfe-nol. Detta pentaklorfenol kan finnas i stora mängder ivårt blodsystem.Det är viktigt att det sker begränsningar. Närpentaklorfenol eldas bildas dioxiner. Pentaklorfenolhar använts i stor mängd i bl.a. maskeringsnät förmilitära ändamål. Dessa stora lager vill man nu de-struera och bränna. Då kommer det att bildas dioxi-ner.Jag återgår till lädret. Det finns azofärgämen i detimporterade lädret. Garvare har fått cancer av läder-hantering. Allergiker tål naturligtvis inte krom. Jaghoppas att läderavfall skall klassassom miljöfarligt avfall.Jag återkommer till frågan om producentansvaretför byggbolag. Jag yrkar bifall till reservation nr 11.Det är viktigt att få en helhetssyn på byggansvaret.Byggherren skall vara ansvarig för hela byggnatio-nen.Jag yrkar bifall till reservation nr 11.Anf. 64 (mp):Fru talman! försöker Hörselskadades Riksför-bund att uppmärksamma det allt ökande problemetmed tinnitus - Tinnitusåret 1999.Tinnitus är samlingsnamnet för olika slags stör-ningsljud i öronen. Det kan pipa, ringa, surra ellerbrumma. Det är olika för alla. Det enda gemensammaär att ca 1 ½ miljon människor ibland känner av plå-gan medan ungefär 50 000 människor i liderav det . Det finns ingen bot för denna hörsel-skada. Man får leva med den resten av livet. Hörsel-cellerna i öronen kan inte repareras.Tinnitus uppstår när öronen exponeras för högaljud. I takt med teknikens utveckling har det ocksåblivit normsättande att allt skall vara högre. Detta harblivit ett stort problem för alltfler människor, särskiltbland barn och ungdomar. Dels har de känsligareöron än vuxna, dels går de på disko och konserter därljudvolymen ligger långt över vad öronen klarar av.Hörselskadades Riksförbund räknar med att ,en fjärdedel, av befolkningen lider av någon form avhörselskada.