prot · GN0945 · 1999-12-13 00:00:00 — Utgångspunkten för det nya studi-estödssystemet bör enligt vår mening vara att det skavara ekonomiskt hållbart och överblickbart både förden enskilde studenten och för samhället. Det är ock-så viktigt att studiestödssystemet är så utformat att detinte upplevs som ett hinder för studier utan i ställetuppmuntrar till studier, även i de kretsar där man ärmer studieovan. Ingen möda får sparas för att kommatill rätta med den sociala snedrekryteringen. Här spe-lar studiestödet en mycket viktig roll.Kristdemokraterna delar regeringens åsikt att stu-dielånen ska betalas tillbaka. Enligt uppgifter frånCSN uppgår studielånen till mer än 100 miljarderkronor, och skuldstocken ökar år . Nuvarandesystem är en tickande skuldbomb för staten. Årligenavskrivs av studielå-nen. Även avskrivningarna ökar år från år.Jag avser också i detta hänseende att återkommatill frågan längre fram.Fru talman! Regeringen föreslår i sin propositionatt studiestödets generella bidragsdel höjs från 27,8 %till , som lånedelen minskas medmotsvarande belopp. Det totala studiestödet förblirdärmed oförändrat per månad.Höjningen av den generella bidragsdelen i studi-estödet är ett steg i rätt riktning. Men enligt vår me-ning är den otillräcklig. Vi delar de studerandes upp-fattning att studiemedlens värde kraftigt urholkatsunder de senaste tio åren.Kristdemokraterna anser att ambitionen ska varaatt den generella bidragsdelen ska vara av total-beloppet, en åtgärd som innebär att lånedelen mins-kar. Både den enskildes plånbok och statskassan mårbra av begränsat låntagande. Det hade varit bra omregeringen som ett första steg accepterat förslag om en generell bidragsnivå på40 %.Vi är också mycket tveksamma till propositionensförslag om hur det högre studiebidraget ska hanteras.I stället för ett först-till-kvarn-system borde man görabedömningar utifrån ett medvetet urval. Först-till-kvarn-systemet är djupt olyckligt och orättvist. Enlågutbildad ung människa som efter ett studieuppehållvill börja studera igen på exempelvis gymnasienivåkan med detta först-till-kvarn-system få höra: Tyvärr,du kan inte få något studiemedel, pengarna är slut.Min fråga till utbildningsministern är: Anser ut-bildningsministern att först-till-kvarn-systemet ärtillfredsställande?Kristdemokraterna anser att systemet måste präg-las av större flexibilitet. De som är beredda att satsapå att ta igen förlorade studieår måste fångas upp såsnart som de själva känner sig redo att återuppta stu-dierna utan att riskera att mötas av byråkratiska hin-der, som att invänta rätt ålder, och regler som hindrardem att få studiemedel.Regeringen föreslår också i propositionen att dets.k. fribeloppet höjs från nuvarande till91 . Det är den inkomst som de studerande kanha och ändå vara berättigade till fullt studiestöd. Re-geringens förslag är ett steg i rätt riktning, även omkristdemokraterna helst sett att inkomstgränsen av-skaffats helt. Vi anser att inkomstgränsen för fulltstudiebidrag är kontraproduktiv och bidrar till ökadsnedrekrytering.För att rekrytera studenter från inkomstsvagagrupper och studieovana hem är det viktigt att det blirmöjligt att studera utan att dra på sig stora lån. Det ärockså viktigt att studenter som väljer att själva taekonomiskt ansvar för sina studier inte straffas. Ettsådant ansvarstagande bör i stället uppmuntras.Som jag tidigare framhållit har kristdemokraternai sitt förslag till statsbudget för anslagit 200miljoner kronor som ett första steg i avskaffandet avinkomstgränsen.Kristdemokraterna anser också att kravet på studi-eresultat för fortsatta studiemedel bör skärpas, vilketvi beräknar ska ge en motsvarande besparing undersamma anslag. Det är stötande, fru talman, att enstudent kan registrera sig på t.ex. en sommarkurs ochsedan varken delta i undervisning eller klara någraprov men ändå ha rätt till studiemedel för kursen.Fru talman! förslag med hög-re bidragsdel och inget inkomsttak gör att totalnivånmåste diskuteras utifrån delvis andra förutsättningar.Vi vill diskutera studenternas helhetssituation, inklu-sive studiemedel. Vi delar inte regeringens åsikt attspeciella behov tillgodoses inom ramen för andraförmånssystem. Principen att summan av bidrag ochlån är lika för alla studerande måste således sättas irelation till övriga system.Regeringen föreslår också i propositionen möjlig-het till ett tilläggslån på för stu-denter . Vi anser att tilläggslånet inte ären hållbar lösning för att möta studenternas ekono-miska helhetssituation. Vi ifrågasätter också ålders-gränsen. Om behoven finns måste dessa kunna tillgo-doses även om personen är eller yngre.Studerande med barn är t.ex. en ekonomiskt utsattgrupp, och regeringens förslag tillgodoser inte pånågot sätt deras behov. förslagtill vårdnadsbidrag omfattar även studenter och utgörutifrån ett helhetsperspektiv en bättre lösning för denenskilde.Vi föreslår också en höjning av lägsta nivån i för-äldraförsäkringen från till per dag.De här båda satsningarna förbättrar, till skillnadmot förslagen i propositionen, situationen för stude-rande med barn. De erfarenheter som finns från deförsämringar som gjorts, bl.a. när barntillägget drogsin för svux och svuxa, visar att det tillägget var avgö-rande för många kvinnors möjlighet att studera.Vi hoppas att regeringen återkommer till riksda-gen med en konsekvensanalys av situationen förstuderande med barn. Denna bör sedan ligga tillgrund för beslut om eventuellt barntillägg i studiestö-det.Fru talman! Den höga skuld som dagens systemofta medför för den enskilde leder till att många stu-denter ger upp hoppet och inte räknar med att kunnabetala tillbaka sina skulder. Det urholkar förtroendetför systemet och undergräver känslan av personligtansvar för egna skulder. Tyvärr är det allt vanligareatt studenter uppmuntras till eller väljer att dra på sigså höga studieskulder som möjligt, eftersom de ändåskrivs av.Regeringens förslag, där återbetalningen relaterasäven till lånestorleken, är ett steg i rätt riktning, efter-som det i det avseendet tvingar till personligt an-svarstagande. Utgångspunkten att lån ska betalastillbaka är också i enlighet med kristdemokraternasgrundläggande syn. Rimligheten i detta ökar ju lägrelånedel systemet tillåter. I alter-nativa system kommer betalningsbördan att minska.Men det är mycket viktigt att de ekonomiska kon-sekvenserna för individen inte blir orimliga genom denya återbetalningsreglerna. Det vi också saknar ipropositionen är incitament för den enskilde att betalaav snabbare på studieskulden. Vi efterlyser någonform av bonussystem som stimulerar låntagaren förtida betalning av studieskulden. Vår förhopp-ning är att regeringen återkommer med konkretaförslag i frågan.Fru talman! Avslutningsvis tycker kristdemokra-terna att det är bra att propositionen om ett reformeratstudiesystem äntligen har kommit. Mycket i förslagettycker vi är bra och många steg tas i rätt riktning.Men vi hade gärna sett att regeringen tagit steget fulltut till ett bättre studiestöd.Yvonne kommer senare i debatten attbl.a. beröra de utvecklingsstördas studiesituation ochderas möjligheter till studiestöd med anledning avavskaffandet av timersättningen i studiestödet.Jag står självklart bakom samtliga kristdemokra-tiska reservationer, men nöjer mig för tids vinnandemed att yrka bifall till reservationen i betänkandeUbU2 under mom. 5 och reservation 4 under mom. 7i betänkandet UbU7.Anf. 140 ():Fru talman! Utbildningsministern och regeringenhar länge utlovat en rejäl reformering av studiestödet.Vi var många som väntade, och många som blevförvånade över hur medThomas i spetsen valde att lämna en proposi-tion där man alltjämt passar när det gäller de grund-läggande problemen om studiemedlen.Jag tycker inte att regeringen ens anstränger sigför att hitta en bred politisk uppgörelse. Man har istället valt att luta sig mot en vänstermajoritet. Vadhar det gett för signaler? En studiemedelspropositionmed nytänkande har varit utlovad, och det har varitmånga förhoppningar om att det äntligen ska bli enpositiv förändring. Det verkar, fru talman, som attstudenterna, trots och ljusets dag, fortfarandefår leva i ett mörker utan ljuset i sikte.Regeringen kommer bara halvvägs i sitt försök attreformera studiemedelssystemet. Bidragsdelen höjsendast marginellt, och återbetalningen stramas upp.Återbetalningstakten höjs. Skuldbördan är fortfarandei det närmaste lika stor som tidigare.Regeringens förslag kommer att leda till att åter-betalningen av studieskulden blir en orimligt tungbörda för yrkesgrupper utan utsikt till höglönekarriä-rer.Om vi menar allvar med att fler människor ska re-kryteras till högskolor och universitet måste vi varaberedda att skapa bättre villkor för studenterna. Omdet livslånga lärandet ska gälla alla måste vi bryta densociala snedrekryteringens grepp om den högre ut-bildningen. Alla partier säger sig vara överens om attbryta den sociala snedrekryteringen. Det kunde viockså höra tidigare i eftermiddag.Förra året när vi diskuterade studiemedel fannsdet från några partier idéer och visioner om att för-ändra studenternas situation. Studie-medelspropositionen har kommit, men de konkretaförslagen fattas fortfarande från bl.a. Kristdemokra-terna och . De säger sig ha en vision om en50/50-princip och att förändra och förbättra för stu-denterna. Längre än så kommer man inte. ErlingWälivaara diskuterade just visionen. De konkretaförslagen och de konkreta pengarna i budgeten finnsinte.Centerpartiet visionerar inte längre. Vi har priori-terat utbildning och studiemedel i vår budget, och vihar presenterat ett tydligt förslag som ger studenternamöjligheter.Det är märkligt att både och Vänster-partiet har kunnat godkänna regeringens studieme-delsförslag. I båda partiernas program står det klartoch tydligt att studielön är lösningen på den socialasnedrekryteringen och på studenternas ekonomiskasituation. Hur är det då möjligt att gå med på ett för-slag som nästan försämrar i stället för förbättrar förstudenterna? Jag skulle gärna vilja höra hur det gårihop för de partierna.Fru talman! När vi i arbetade framvårt förslag till nytt studiemedelssystem hade vi treutgångspunkter. Först och främst ska skuldbördanefter studietiden lättas. Minskad skuldsättning ochmindre framtida amorteringar är de enskilt viktigastefaktorerna för att motverka den sociala snedrekryte-ringen. De är också avgörande steg för att öka dens.k. utbildningspremien, dvs. det ekonomiska utbyteman har av att studera vidare. Det når inte regeringenpå långa vägar med sitt förslag.Den andra utgångspunkten vi hade var att studie-medelssystemet ska vara enkelt och lättöverskådligt.Den enskilde studenten måste ha möjlighet att över-blicka sin egen skuldsättning och återbetalning dekommande åren. Det ska vara ett tydligt system somunderlättar för dem som själva vill minska skuldbör-dan genom att helt eller delvis avstå från lånedelen istudiestödet. Staten har ett intresse av ett enkelt ochenhetligt system för att minska byråkratin och tryggalika behandling. Eftersom regeringens föreslagnabidragsdel inte är stor finns det, som det ser ut ,nästan ingen möjlighet för studenterna att enbart klarasig på bidragsdelen.Den tredje utgångspunkten var att systemet skakonstrueras så att subventionerna i systemet blir tyd-liga. Regeringen konstaterar själv att nuvärdet avframtida avskrivningar i dagens system kan kommaatt uppgå till . Det är sam-hällsekonomiskt ineffektivt att tvinga låntagare attunder ett helt yrkesverksamt liv betala av på studielånför att ändå drabbas av en avskriv-ningsförlust. Vi menar att subventionen bör görastydlig genom att läggas på en stor bidragsdel i ställetför dolda räntesubventioner eller genom olika slagsavskrivningar.Vår utgångspunkt för det nya studiemedelssys-temet utgår från att ansvar för studiefinansiering skadelas mellan stat och individ. Vi har föreslagit attstudiestödets totalbelopp ska utgöras av lika delarbidrag och lån. Inom ramen för bibehållet totalbeloppom ska alltså bidraget och lånet uppgå tillvardera . Det blir alltså en höjning av bidra-get på , som vi höjer fribeloppet tilltvå basbelopp, vilket motsvarar ökning perår. Dessutom anser vi att det ska vara möjligt attjämka inkomsterna mellan höst- och vårterminernanär man studerar båda terminerna - allt för att under-lätta för de studenter som har ett sommarjobb.Prioriteringen på en kraftigt ökad bidragsdel inne-bär att skulderna vid återbetalningens början kommeratt vara lägre än , vilket minskar demånatliga amorteringarna och ökar möjligheternaockså för dem med förhållandevis låga inkomster attbetala tillbaka sina skulder. Vidare innebär den ökadebidragsdelen, tillsammans med vårt höjda fribelopp,större möjligheter för studenterna att minska skuld-bördan genom att självmant avstå från att utnyttjalånemöjligheten i större eller mindre utsträckning.Med vår bidragsdel och en sidoinkomst på två bas-belopp, innebär det att studenten får drygt 6 600 krnetto 12 månader om året.Centerpartiets förslag innebär vidare att ålder-spensionsavgiften som betalas inte ökar kraftigt,vilket bidrar till en bättre framtida pension för stu-denterna. Man kan då konstatera att systemet som viföreslår kommer för flertalet studenter att innebäraavsevärt lägre skuldsättning och därmed större möj-ligheter att, med rimliga amorteringar, betala av sinaskulder.Utöver förändringarna av studiestödssystemetmåste särskilda åtgärder vidtas för olika grupperstuderande, t.ex. särskilda lån för dem med barn. Vianser att de frågorna ska lösas i särskild ordning utan-för studiestödssystemet. I längsta möjliga utsträck-ning ska systemet motverka särskilda lån i sådanasituationer. Vi föreslår i en kommittémotion att ettbarnkonto ska inrättas. Det ska innebära en höjd ga-rantinivå för föräldrar i föräldrapenningen samt ettbeskattat barnkonto, lika för alla barn, som föräldrar-na fritt kan disponera under barnets förskoleår.Fru talman! Enligt utredningen och ut-bildning - social snedrekrytering till högre studier ärskuldbördan efter studietiden en av de viktigastefaktorerna för att komma till rätta med den socialasnedrekryteringen. Regeringen sätter också upp högaambitioner. Man skriver i propositionen att studiestö-det ska verka rekryterande och därmed bidra till etthögt deltagande i utbildningen. Det ska vidare ha enutjämnande verkan mellan individer och grupper ibefolkningen och därmed bidra till en ökad socialrättvisa.Men med en marginellt minskad skuld efter denhögre utbildningen förenat då med kraftigt skärptakrav på återbetalning kan man knappast bidra till attuppfylla ambitionen att minska den sociala snedre-kryteringen. Ett av studiestödets viktigaste uppgifteromintetgörs därmed.Fru talman! Jag kan tänka mig att förslaget somligger på bordet inte riktigt blev som utbild-ningsministern hade tänkt sig med de vackra ordenom att förändra och få ned den sociala snedrekryte-ringen.Vi i tänker inte medverka till ett stu-diemedelssystem som vi befarar kommer att leda tillökad snarare än minskad social snedrekrytering. Där-för vill jag yrka bifall till reservation 2 under mom. 1,som innebär avslag på hela propositionen. Ett avslagpå propositionen innebär inte per automatik ett av-ståndstagande från de enskilda delarna utan tar hän-syn till det faktum att beslut om studiestödssystemetmåste fattas som en helhet och att det är lämpligareatt regeringen återkommer med ett nytt för-slag i enlighet med vad som föreslås i vår motion.Vi kan inte acceptera att det helt enkelt inte lönarsig att studera till en rad yrken. T.ex. kan vi nämna atten nyutexaminerad lärare ofta har en studieskuld somuppgår till mer än efter nio terminersstudietid. Få lärare får en sådan löneutveckling att denågonsin kommer att kunna betala av sin skuld - inteens minska den. Det behövs nämligen en ingångslönpå för att klara av det.Regeringens förslag är alltså långt ifrån tillräck-ligt. Man föreslår i propositionen att bidraget perstudiemånad ska uppgå till och lånet till65,av totalbeloppet. För studenterna innebär detatt skuldsättningen typiskt sett enbart blir lägreän . Återbetalning ska ske genom ett modifieratannuitetslån med återbetalning eller antaletår till dess låntagaren har fyllt . Det är bra attflytta subventionerna från avskrivning av skulder medoöverblickbara konsekvenser för såväl enskilda somför statsfinanserna till en höjd bidragsdel.Försöket att reformera studiemedelssystemet blirbara förödande för studenterna. Återbetalningstaktenstramas upp, men skuldbördan är fortfarande i detnärmaste lika stor.Fru talman! Jag tycker att det är dags att ta Sveri-ges studenter på allvar. Utbildning är inte en statligkostnad utan en investering. Det ligger i landets in-tresse att vi på bästa sätt tar hand om våra studenter.Studiemedelssystemet har varit föråldrat ända sedandet kom . Därför är det så viktigt attvi nu inför ett nytt studiemedelssystem som håller ilängden och som bygger på ett delat ansvar mellanstaten och studenterna.Jag tycker att det är synd att Socialdemokraterna,inte lyssnar på denmassiva kritik som framkommit mot förslaget. Somförslaget ser ut kommer regeringen bara halv-vägs i sitt försök att reformera studiemedelssystemet.Anf. 141 () re-plik:Fru talman! säger att de konkretaförslagen saknas från . Det är helt korrekt. Men jag sade också,som hade hört om hon hade lyssnat påmitt anförande, att vi tar ett första steg, om än litet,mot målet. Vår ambition är att vi ska ha gene-rellt bidrag och lån.Jag vill också påminna om att jagnär jag har räknat på förslag har sett att detinte fullt ut är finansierat. Det är t.o.m. så att ert för-slag i fråga om fribeloppet är betydligt sämre än vadregeringen föreslår.Vad gäller ambitionerna och målen har annarsKristdemokraterna och såvitt jag kanförstå inte avvikande meningar i någon större ut-sträckning. Jag vill fråga om Center-partiet vill avskaffa det s.k. fribeloppethelt.Anf. 142 () replik:Fru talman! 200 miljoner är ett väldigt litet stegmot en princip om 50/50, . Det kanjag hålla med om. Det fattas som jag kan se väldigtmycket innan man kan lägga fram ett förslag somförverkligar den vision som har.Jag tycker att det är synd. Jag tycker att det är syndatt man går ut och säger någonting som man sedaninte kan stå för.Vi har diskuterat detta . Ända sedan man-datperioden började efter valet har vi diskuterat hurviktigt det är att komma till rätta med den socialasnedrekryteringen. Men när vi väl ska fatta beslutenoch budgeten ska skrivas vågar man inte ta steget,utan då är det bara visionerna och orden som gälleroch inte de konkreta handlingarna. Det tycker jag ärväldigt synd.Vad gäller förslag kan jag säga attdet är finansierat. Det finns också tydligt och klart ivåra papper. Vad gäller fribeloppet föreslår vi tvåbasbelopp i stället för 2,5, som regeringen föreslog.Däremot satsar vi mycket mer på bidragsdelen, vilketjag tror att studenterna blir glada för.Det handlar om att ha möjligheten att studera vi-dare och ha de ekonomiska förutsättningarna att han-tera en högre utbildning. Det åstadkommer man, trorjag, genom att höja bidragsdelen och göra det möjligtför så många som möjligt att ekonomiskt klara av enhögre utbildning.Med vårt förslag får man möjlighet att studera ochsamtidigt tjäna upp till 70 000 . Med vår bi-dragsdel och fribeloppet får man en nettoinkomst pådrygt per månad.Anf. 143 () re-plik:Fru talman! Det finns ingen motsättning mellandet och en höjning av fribeloppet. Det är helt riktigt.Men vi måste också komma ihåg, , attdet nya studiestödet föreslås börja gälla fr.o.m. den1 juli . förslag - höjning-en med 260 miljoner - gäller redan fr.o.m. den1 januari 2000.Anf. 144 () replik:Fru talman! Det är bra om ni lägger till pengar re-dan . Vi har också ett konkret förslag. Vi har enbudget. Vi har finansierat det. Det är ett helt nyttförslag om en 50/50-princip, som är kristdemokrater-nas vision. Det har vi lagt fram ett konkret förslagom. får gärna hänga på i kamma-ren.Anf. 145 ():Fru talman! Vi är många som har väntat på propo-sitionen om studiestödet mycket . Det är natur-ligt att man har varit spänd på det. Hur studiemedletär utformat är ju viktigt för hur vi ska kunna rekryteramänniskor till högre utbildning i Sverige.För del har målet för den högre ut-bildningen länge varit att åtminstone hälften av varjeårskull som går ut gymnasieskolan ska läsa vidare påhögskolan. Då är det naturligtvis den enskildes intres-se för studier som ska vara avgörande för studiemöj-ligheterna - inte den privata ekonomin.Detta nya förslag till studiestödssystem löser baraen del av de problem som diskuterats under många årnär det gäller studiestödet. Det är positivt att rege-ringen föreslår en höjning av bidragsdelen, men det ärnegativt att regeringen inte vill slå fast att ytterligarehöjningar ska komma successivt. Målet borde vara50 % bidrag och lån.Det är också positivt att inkomstgränsen för vaden student får tjäna extra innan studiestödet minskar -den s.k. fribeloppsgränsen - höjs. Men den borde hahöjts mer och avskaffats helt. De få studentersom klarar av att bedriva heltidsstudier och samtidigtarbeta ska inte bestraffas. föreslår i sinmotion att man redan nu höjer fribeloppsgränsen från91 000 till 109 200 per år.Det borde också, fru talman, vara dags för åt-minstone en blygsam höjning av totalbeloppet. Stu-denternas ökade kostnader har intemotsvarats av en höjning av studiemedlen. Inte minstbehovet av egen dator har ökat de ekonomiska på-frestningarna för studenter. Det har efterlysts kon-kreta förslag i debatten. Här har vi ett konkret förslag.Folkpartiet föreslår därför att totalbeloppet höjs med200 kr för alla studerande. För att finansie-ra det föreslår vi en del förändringar, bl.a. en lägrebidragsdel för vuxenstuderande på gymnasienivå -i bidrag i stället för de som regeringenföreslår.Jag tror att ett högre totalbelopp kan betydamycket för en vuxenstuderande - kanske mer änbidragsdelen - när det gäller att bestämma sig för attsatsa på utbildning, särskilt när man har familj ochbarn.En annan praktiskt reform som skulle underlättaför studenterna där det är svårt att få extraarbete omsomrarna är att övergå till treterminssystem. Därförhar föreslagit extra anslag i budgeten tilluniversitet som anordnar sommarkurser. Högskolor-nas utbildningsår borde delas upp på tre terminer ochäven innefatta sommarmånaderna. tvingasmånga studenter antingen gå arbetslösa eller ta som-markurser som egentligen inte passar deras utbildningför att klara sin försörjning över sommaren. Ett tre-terminssystem skulle göra det möjligt för studenternaatt välja mellan att göra ett långt sommaruppehåll ochatt studera även på sommaren.Fru talman! Konkurrens och möjlighet att väljamellan olika alternativ skulle vara bra även i hante-ringen av studiemedel. Därför anser attmöjligheten borde öppnas för fler än CSN att hanterautbetalning och eventuellt också återbetalning. Vi harföreslagit att man utreder olika modeller för hur ban-ker och försäkringsbolag skulle kunna komma in isystemet. En viss konkurrens skulle mycket väl kunnaförbättra servicen för studenterna t.ex. när det gällerväntetider och förmånliga möjligheter till förskott.Finansieringen av det nya studiemedelssystemetär otydlig. Regeringen beräknar kostnaden till 4,1miljarder kronor och tänker återkomma till riksdageni kommande budgetarbete. Vi har funnit att kostnads-beräkningarna i propositionen är oklara, och det pre-senteras inte tillräckligt underlag.En gång när det nuvarande studiestödssystemetinfördes - det vi har - fanns det egentligeningen som hade någon uppfattning om hur låneskul-den skulle utvecklas för olika enskilda låntagare, ochingen hade heller någon riktig uppfattning om hurstor del av skulderna som skulle komma att avskrivas.För att inte upprepa detta misstag efterlyser vi iregeringens proposition en ordentlig kalkyl för huråterbetalningssystemet kommer att fungera. De per-soner som kommer att få betala t.ex. av sininkomst i återbetalning får det svårt om skattesystem-et inte har förändrats och om löneutvecklingen inteblir bättre för många akademikergrupper.Fru talman!