prot · GM0943 · 1999-01-21 00:00:00 — Jag vill, som sagt, tro att partiväsendetskall överleva, men inte utan betydande reformer ochförändringar jämfört med hur det ser ut . Nulever partierna som om det fortfarande var 1950-taletsbeslutstempo och 1950-talets omvärldsmiljö somgällde. Det gör att de politiska partierna har storaproblem, menar jag, att dra till sig intresse framförallt från den yngre generationen.Anf. 116 ():Fru talman! Jag är inte bara riksdagsledamot, utanockså kommunalpolitiker, för att travestera blöjrek-lamen. Jag är vice ordförande i kom-munstyrelsens demokrati- och integrationsberedning iBotkyrka söder om - för övrigt ett organsom tillkommit på initiativ.Liknande organ tillsätts i alltfler kommuner, ochjag vågar nog påstå att det i samtliga kommuner finnsen mer eller mindre intensiv diskussion om demokra-tins problem. Ett lågt och sjunkande valdeltagande ärbara ett av symptomen på att den svenska politiskademokratin brottas med stora och komplexaproblem.I hittar vi samma demokratiproblemsom i andra kommuner, men kanske i en tydligareoch allvarligare form.Botkyrka är på många sätt en delad kommun.Norra , där ungefär hälften av befolkningenbor, består till största delen av så kallade miljonpro-gramsområden . Den sociala situatio-nen kännetecknas av låga inkomster, högt socialbi-dragsberoende, höga ohälsotal, låg medellivslängd,hög arbetslöshet osv. Den södra kommundelen är engenomsnittlig, relativt välmående mellanskiktsförort.De sociala klassmässiga klyftorna är sannolikt tydli-gare i än i någon annan svensk kommun.Ungefär hälften av befolkning har ut-ländsk bakgrund; i är siffran ungefär80 %. Ett av bostadsområdena i heterFittja. Där finns 7 000 invånare - en svensk småstad.Jag skall dra några siffror för . De är några årgamla, men det har inte blivit bättre.Förvärvsfrekvensen i är . av fa-miljerna har bostadsbidrag, har socialbidrag.Medelinkomsten 1995 var per år.Ungefär 88 % saknar eftergymnasial utbildning. 44 %har bara grundskoleutbildning, eller mindre. Det finnsen inte oansenlig grupp, framför allt äldre kvinnor,som är analfabeter såväl på sitt eget språk som påsvenska. Häften av barnen har fram till nu stått utan-för barnomsorgen. Valdeltagandet 1998 var under60 %, i flera valdistrikt bara litet drygt 40 %.Statsrådet är naturligtvis varmt välkommentill Fittja.Ungefär 88 % av invånarna i har ett annatspråk än svenska som sitt modersmål. Bland barnenär siffran någonstans mellan och 99 ½ %.Jag skulle kunna fortsätta, men detta får räckasom illustration.I höstas inledde vi i ett stort projekt, el-ler rättare sagt ett helt batteri av små och stora pro-jekt, i syfte att "med helhetssyn och kraftsamling,som utgår från de boendes egna idéer, bryta segrega-tionen och släppa fram invånarnas egna resurser föratt tillsammans utveckla till en integrerad del avoch förnyelsekraft i det svenska samhället" som denövergripande visionen formulerades.Jag hinner inte gå närmare in på ,men ledstjärnorna i vårt arbete är delaktighet, föränd-ring underifrån och demokrati. Och det är faktiskt,vågar jag påstå, inte bara vackra ord den här gången.Jag tror att vi i är mer medvetna än manär på många andra håll om att integrationen är endemokratifråga, att demokratin är omöjlig utan integ-ration, att samhället måste byggas underifrån av detfolk, demos på grekiska, som i en demokrati skallstyra, kratein.Jag kan inte garantera att kommeratt bli en framgång, svårigheterna är stora och resur-serna är otillräckliga. Men förutsättningarna finns ochden främsta kraften är de människor som bor i betyder som sagt folkmakt eller folk-styre.Folkstyret förutsätter ett antal demokratiska fri-och rättigheter såsom yttrande- och tryckfrihet, orga-nisationsfrihet osv., och det förutsätter demokratiskainstitutioner och beslutsformer såsom flerpartisystem,allmän och lika rösträtt, folkrepresentation och majo-ritetsprincipen.Dessa rättigheter och institutioner är inte demo-krati, men de är förutsättningar för att demokrati skallkunna råda.Så långt råder bred politisk enighet. De kraftersom öppet och principiellt ifrågasätter demokratin ärnumera ytterligt svaga i vårt land.Men här gör också den liberala och konservativademokratisynen i regel halt. Jag menar att det är nöd-vändigt att föra resonemanget ytterligare ett steg. Dedemokratiska fri- och rättigheterna är nödvändiga,men inte tillräckliga, förutsättningar för demokrati.Jag tror att vi också måste börja tala om demokratiskamöjligheter.Om inte fri- och rättigheterna åtföljs av männi-skors - folkets, demos - möjligheter att faktiskt ut-nyttja dessa rättigheter blir demokratin en fras, en dödbokstav, en ideologisk slöja över de verkliga odemok-ratiska maktförhållandena i samhället.Att konstatera detta är inte att undervärdera deformella fri- och rättigheternas betydelse. Jag blevtidigare beskylld för att vara formalist, kanske medviss rätt. Detta är inte att undervärdera formaliteternautan tvärtom att ta dem på allvar och försvara dedemokratiska fri- och rättigheterna.Sverige har en i många avseenden avanceradhögt utvecklad demokrati i ett historiskt och interna-tionellt perspektiv. Men det är också nödvändigt attkonstatera att demokratin i vårt land ännu är in-skränkt. Den inskränks av de sociala klyftorna ochorättvisorna. Den inskränks av segregationen. Deninskränks av kvinnors underordning i en patriarkalmaktstruktur. Den inskränks av bristen på språk ochkunskaper. Demokratin inskränks av fattigdomen ochojämlikheten.Då har jag ändå inte gått in på de problem som jagtidigare diskuterade med , dvs. det fak-tum att en stor del av vårt samhälle, produktionen,ligger utanför den demokratiska maktens område.Det oupplösliga sambandet mellan demokrati ochsociala klassmässiga förhållanden gör att man intekan tala om å ena sidan demokratifrågorna, å andrasidan välfärdsfrågorna, å tredje sidan integrationsfrå-gorna, å fjärde sidan jämställdheten.Man kan inte heller, som Högern gör, möta de-mokratins kris genom att fly från politiken och demo-kratin, genom att devalvera människor från medbor-gare till kunder, genom att leka affär med med skatte-betalarnas pengar och införa diverse konstruerademarknadslösningar i den kommunala förvaltningen,genom köp-sälj-system, skol-, vård- och kultur-checkar och privatiseringar. Vi behöver inte mindredemokrati i vårt land; vi behöver mer.Om vi lyckas bryta segregationen i , bryter viden genom att bygga demokrati, folkmakt, under-ifrån. Eller rättare sagt: Fittjaborna bryter segregatio-nen genom att själva erövra den folkmakt som rätteli-gen tillhör dem.Anf. 117 () re-plik:Fru talman! sade i ett tidigare in-lägg att demokratin gäller allt. Han var även i sitthuvudanförande inne på de demokratiska möjlighe-terna. Tycker verkligen att demokra-tin skall gälla allt?Jag vet att det marxistiska tänkandet inrymmerden här interventionismen, dvs. att man skall kunnalägga sig i allt i individens tillvaro. Jag skall nu snartgå ut för att äta en försenad lunch. Har demokratinverkligen att göra med om jag väljer salt sill ellerärtsoppa, ?Anf. 118 () replik:Fru talman! Jag kan försäkra att Vänsterpartieticke kommer att kräva att kammare skallfatta beslut om lunch.Nej, demokratin skall icke gälla allt. Däremot harjag sagt att ett samhälle vars bas - det som avgörsamhällets utveckling, nämligen produktionen - lig-ger utanför den demokratiska sfären, icke kan varafullt ut demokratiskt. Vi kan ha en lång diskussionom i vilka former, på vilka nivåer etc. som vi ut-vecklar demokratin i den ekonomiska sfären, mensjälva principen är den att ett fullt ut demokratisktsamhälle inte kan överlåta produktionen åt en litengrupp kapitalägare.Anf. 119 () re-plik:Fru talman! Det är ju bra att nyan-serar sig något här. Det tidigare uttalandet gick just utpå att demokratin gäller allt.Det finns tyvärr en tendens hos vänsterpartister attinflatera demokratibegreppet. Det finns olika frågorsom vi politiker demokratiskt beslutar om. När detgäller rättssamhälle och välfärdssamhälle beslutar viåtminstone om vissa delar. Det finns också ett civiltsamhälle, men tycks ha glömt bort attpolitiken där inte kan intervenera. Där behövs detavgränsningar för den politiska kompetensen.Anf. 120 () replik:Fru talman! Jag kan på ett sätt hålla med IngvarSvensson, nämligen att demokratibegreppet iblandtenderar att holkas ur. Vi har en tendens - och detgäller ibland nog även vänsterpartister - att i begrep-pet demokrati räkna in allting som är bra. Jag tror attdet är olyckligt. Vi bör nog se begreppet demokratisom en styrelseform. Sedan behövs det förutsättning-ar som handlar om jämlikhet, trygghet och sådanasaker, men det är icke demokrati, utan demokrati ären styrelseform.Sedan har vi olika uppfattningar om vad vi kanoch bör styra.Anf. 121 () replik:Fru talman! Jag har väldigt länge varit förbrylladöver inte bara utan också Miljöparti-ets uppfattning i demokratifrågor. Båda partierna harpå ett område en uppfattning som har förvånat mig,och det gäller utomparlamentariska metoder. Jagtänker då inte på dem som vaktar eller pådem som kramar träd när grävskoporna står intilldem. Jag undrar dock var gränsen går. Vi får nu sesådana aktiviteter som man brukar lägga de s.k. mili-tanta veganerna till last.Det här är ett mycket outforskat område, som detinte är så lätt att debattera om, men vi vet att våldettrappas upp och att människor känner sig hotade.Människor tvingas på grund av detta lämna sina jobboch är rädda både i sitt arbete och i sin vardag. Vi hartvå partier här i kammaren som ofta försvarar detta.Även i valrörelsen kunde man notera att de inte villeta avstånd från den här typen av antidemokratiskverksamhet i samhället.Anf. 122 () replik:Fru talman! Efter den repliken är det nog min turatt vara förbryllad. Jag begriper inte vad på.Jag vet att samtliga partier ägnar sig åt utompar-lamentariska metoder i opinionsbildning, inte minstinför valen. Politiken är naturligtvis inte begränsadtill den här kammaren och till kommunfullmäktige-församlingarna. Utomparlamentariska metoder ärnaturligtvis fullständigt legitima i opinionsbildningen.Vänsterpartiet har aldrig försvarat att man medutomparlamentariska metoder upphäver demokratisktfattade beslut, snarare tvärtom. Jag vet faktiskt interiktigt vad syftar på när hon säger attVänsterpartiet skulle ha stött den typen av aktioner,men man måste skilja mellan opinionsbildning ochförsök att faktiskt sabotera de demokratiska besluten.Anf. 123 () replik:Fru talman! Det är oerhört viktigt att vi som poli-tiker är extra tydliga med att ta avstånd från den härtypen av verksamhet. Jag vet genom de efterforsk-ningar som jag har gjort att just ochVänsterpartiets ungdomsförbund en gång hade enaktivitetshelg där man lärde sig den här typen avaktiviteter. Den helgen anses av många vara fröet tilldet som har växt de här partierna och dem somdrog i gång detta över huvudet. Det är desto viktigareatt man tar ansvar för detta och tydliggör vad manmenar.Jag försökte i mitt första inlägg vara tydlig medatt det finns skiljelinjer här. Det är inte fråga om dettaatt man vaktar , utan det gäller grövresaker. Man måste som politiker känna sitt fulla ansvaratt verka för demokratin inom demokratins ramar,stärka och vidareutveckla demokratin men också attinte minst för ungdomsgrupperna tydliggöra var grän-sen går.Jag har saknat och iden debatten. Vi har haft interpellationsdebatter omdetta här i kammaren, men ni har inte varit synligadär. Jag tycker att det nu är dags att vi får klart be-sked om var står.Anf. 124 () replik:Fru talman! Vi får väl försöka bättra oss och ifortsättningen delta mer i debatten. Det har vi natur-ligtvis ingenting emot. Men det är inte så enkelt kan dra en tydlig gräns mellan vad som är urdemokratisk synpunkt tillåtligt och otillåtligt.Det klassiska exemplet är almstriden här i Stock-holm, som snart sagt alla politiska företrädaretycker var ganska så trevlig - det var väl jättebra kunde stoppa bygget av tunnelbanestationen ifråga. Det var fråga om utomparlamentariska meto-der, och det var dessutom ett sätt att försöka förhindraett genomförande av demokratiskt fattade beslut.Förståelsen för den aktionen har ju ökat med avstån-det i tiden.Anf. 125 PER () replik:Fru talman! Mitt i retorik dök detupp en formulering som var både talande och utom-ordentligt föraktfull. Det var någonting i stil med attmänniskor skulle komma att reduceras till kunder.Byt ut ordet kunder mot "människor med rätt attfatta egna beslut", för det är det som det gäller! Såda-na människor är i föreställningsvärldreducerade.I min föreställningsvärld har de nått det högstamålet, nämligen att få kontroll över sitt eget liv. Därgår den kristallklara skiljelinjen mellan fria männi-skor som vi och kommunister.I den tidigare diskussionen med vi reda ut vad en kommunist egentligen är.Mats påpekar nu att det för hans del hand-lar om att produktionen skall ligga inom demokratin.Såvitt jag förstår är detta en klockren definition avvad det faktiskt handlar om.Min fråga riktar sig då inte till till statsrådet : När kommer upplysnings-kampanjen om vad kommunismen har gett världen?Anf. 126 TREDJE VICE TALMANNEN:Repliken gäller . 127 PER () replik:Fru talman! Jag vet att den gäller ,men eftersom statsrådet fortfarande lyssnar, tar jagmig friheten att tilltala också henne.Anf. 128 () replik:Fru talman! Jag tror att alla håller med om att detfinns sådant som är gemensamma angelägenheter.Om dessa gemensamma angelägenheter fattar viförhoppningsvis demokratiska beslut som är bindandeför oss alla.Om man i sådana sammanhang i stället försökerinföra något slags marknad gör man just det jag sade:Man reducerar människorna från att vara medborgaretill att vara kund.Som kund, när jag går på Åhléns eller , ärjag egoist, och jag väljer den tandkräm som jag harråd med, som jag tycker är godast osv. Som medbor-gare, när jag är med och diskuterar hur skolan ellerkommunen skall skötas, är jag någonting mer än enenskild, egoistisk individ. Jag är en person som taransvar för hela samhället. Det är skillnaden häremellan. Genom att införa marknadsrelationer i ställetför de demokratiska relationerna begränsar man de-mokratin.Anf. 129 PER () replik:Fru talman! Det som kallar mark-nadsrelationer kallar nästan alla vi övriga för männi-skors fria rättigheter och val. Men vi kan ta skolan,som nämnde, som ett exempel. Jaganser att det är föräldrarnas rätt att välja skola för sinabarn, inte . Jag vill inte att valet avmina barns skola skall träffas av riksdageller ens kommunfullmäktige i . Kalla dettagärna en marknadsrelation, ; jag vetatt man gör det på din kant. Men vi övriga kallar dettaför att ge människan det rättmätiga inflytande översin egen personliga framtid som hon har rätt att kräva.Sådana människor, fru talman, är dessutom bästskickade att ta det nödvändiga gemensamma ansvaretför det som vi under alla omständigheter måste fattagemensamma beslut om. Ofria människor, , är människor som har svårt att ta också sittdemokratiska ansvar.Anf. 130 () replik:Fru talman! Valfrihet är alldeles utmärkt i väldigtmånga sammanhang, också när det gäller att väljaskola. Det är väl alldeles utmärkt om man har möjlig-het, som elev eller som förälder, att välja skola. Denmöjligheten finns också i varierande utsträckningberoende på ekonomiska förutsättningar etc. i såvittjag vet hela det här landet.Men denna valfrihet - och vi kan diskutera exaktvar gränserna skall gå - är någonting annat än demo-krati. Säg då: Ja, vi tycker att valfrihet är viktigare ändemokrati på den här punkten. Då blir diskussionenärligare.Anf. 131 () re-plik:Fru talman! Jag vill fråga hur serpå frågan om att skattebetalarna har rätt att få valutaför skattepengarna. Tycker inte att detär viktigt att de som ansvarar för de här pengarnaskapar ett system av kostnadsmedvetande bland demsom har detta ansvar? Här har man då prövat olikamodeller, t.ex. köp-och-sälj-systemet, som nämnde i sitt anförande. Det var ett sätt attmedvetandegöra kommunalt anställda människor,människor i landstingen osv., nämligen att se vadvarje beslut som de fattade kostade och att göra demkostnadsmedvetna. Det ledde till en självkritiskgranskning, och man började se om man kunde få nedkostnaderna och valde billigare alternativ som hadesamma goda effekt. Tycker inte attdet är en bra lösning?Anf. 132 () replik:Fru talman! Nej, i regel tycker jag inte att köp-och-sälj-system är en bra lösning. Visst skall vi taansvar för skattebetalarnas pengar och hushålla medresurserna. Jag har ingenting annat att tycka om densaken. Men jag tror att väldigt många kommuner fannatt detta köp-och-sälj-system icke var så effektivt somman en gång trodde när det infördes. Det ledde - detär sant - till s.k. kostnadsmedvetande och minskadekostnader i vissa avseenden, men det ledde till inef-fektivitet på andra områden. Därför har många kom-muner avvecklat eller förändrat dessa köp-och-sälj-system som importerades i sin form så att säga frånen annan sfär i samhället, den ekonomiska mark-nadssfären. De passade inte inom den kommunalaförvaltningen. Den slutsatsen har vi dragit i ,och jag vet att många andra kommuner har dragit denockså.Anf. 133 () re-plik:Fru talman! Det är riktigt som sä-ger att köp-och-sälj-system inte passar för allting. Detär svårt att sätta prislappar på mjukvara och t.ex.avgöra vad samtal mellan människor kan vara värt ipengar. Men för den skull får man ju inte slänga utalltihopa. Man skall använda detta, tycker jag, där detpassar, för att få ut valuta för skattepengarna. Jagtycker alltså inte att det är rätt att generalisera så somMats har gjort.Anf. 134 () replik:Fru talman! Jag kan gå med på att vi använderköp-och-sälj-systemen och alla andra system när depassar. Sedan kommer vi nog ute i kommunerna attha lite olika uppfattningar om när de passar, men detär en annan diskussion än den här.Anf. 135 ():Fru talman! Rekordlågt valdeltagande, politiker-förakt och allt sämre engagemang i det partipolitiskaarbetet var några av de orosmoln som presenteradesefter valet , och de är alla symtom på attnågot inte stämmer. Alla vill ha demokrati, men alltfärre vill delta i det politiska arbetet. Man får känslanav att det så att säga är lite smutsigt. Det är inte heltfair play att byta ut en tillvaro med trygg tjänst inomakademin till en tillvaro där människors förtroende iform av överlämnad makt är basen för arbetet. Dettaär en attityd som är obegriplig om den grundas påideala förhållanden, men fullt begriplig om den utgårfrån faktiska skeenden.Dåligt valdeltagande är naturligtvis inte beroendeav svag demokrati i meningen att människors delak-tighet i samhällsfrågor inte fungerar. Finns det enbartett parti att rösta på så spelar det ju ingen roll om manröstar eller ej. Om partierna inte skiljer ut sig i vä-sentliga frågor behöver man inte heller välja. Vidarekan människor tycka att andra kanaler för påtryck-ningar och påverkan är mer effektiva och ägnar sig dååt opinionsbildning av olika slag. Utifrån de förhål-landen som gäller i det här landet tolkar jag valdelta-gandet som en signal om förlorad tilltro till det de-mokratiska systemet.Fru talman! Varje medborgare har makten i sinröst och delegerar den till människor som han ellerhon har förtroende för. Förtroende byggs upp påömsesidighet mellan människor och följer vissa etiskaprinciper, t.ex. som att löften skall hållas, budskapetskall vara tydligt, synsättet få konsekvenser förhandlandet och att politiker är ärliga i sina samspel.I dessa avseenden har många politiker i alltför höggrad brutit mot de etiska principer som varje profes-sionell grupp måste upprätthålla för att behålla sinstatus i samhället.Låt mig ta ett exempel från var och en av dessafyra etiska principer.Den första principen är att givna löften skall hål-las. Detta rör enhetstaxan för barnomsorgen somsocialdemokraterna lovade veckan före valet. Mångaföräldrar gav sin röst till partiet för att det här försla-get skulle gå igenom. Trots att socialdemokraternasitter i maktposition förverkligas inte det löfte somgavs till hela svenska folket. En fråga som jag skullevilja rikta till statsministern är: Är det etiskt försvar-bart att inte hålla sådana löften?Den andra principen rör oklarhet i de skäl somanges i argumentation. Att blanda ihop sakliga ochideologiska skäl förhindrar medborgarna att förståvarför vissa ställningstaganden görs. Det exempel jagvill ta här rör lägre skatt på tjänstesektorn. Åsbrinkpåstod i samband med en frågestund här i kammarenatt lägre skatt inte nödvändigtvis skulle ge fler jobboch att inga skattesubventioner var aktuella. Skullehan vara ärlig tror jag att svaret hade blivit: Vi harinte bedrivit någon försöksverksamhet och vi vill intedet, för av ideologiska skäl är vi inte beredda att ha enlägre skatt även om det ger fler jobb. En fråga tillErik är: Är det etiskt riktigt att medvetet varaotydlig mot sina väljare?Den tredje principen handlar om att synsättet, el-ler man skall kanske säga ideologin, skall få konsek-venser för handlandet och överföras till konkretaåtgärder. De exempel jag vill hämta där handlar omvalfriheten i barnomsorgen.Den första frågan är naturligtvis: Är valfrihetenriktad enbart till föräldrar, eller skulle man kunnarikta den också till barnen? Ett barn kanske intesjälvklart skulle välja att vistas med tioandra barn.Den andra frågan, som jag skulle vilja ge social-ministern, är: Varför är föräldrar, de som kanskeälskar barnet mest, de enda som diskvalificeras vadgäller omsorgen om barnet?Att få del av offentliga skattemedel för omsorgom barnen gäller enbart om någon annan än föräldernutför omsorgen. Är det etiskt försvarbart att tala omvalfrihet och begränsa den av oförklarligaskäl?Den fjärde etiska principen jag vill beröra är poli-tikerrollen. Den är vi alla i den här kammaren invol-verade i. Människor ställer frågor till politiker, ochpolitiker svarar med något de tänkt ut att säga. I de-batter är det inte svårt att följa hur olika anförandenegentligen avlöser varandra och inte alls är koppladetill de frågor och svar som förväntas av lyssnaren. Jagmenar att sådana kommunikationer är oärliga.I andra fall nonchaleras en frågeställare. Självkände jag mig som ny här inte särskilt re-spekterad när jag på min första fråga i kammaren intefick svar från den minister som jag tillfrågat, nämli-gen . valde att tolka minfråga till sin fördel, precis som att jag själv inte ärtillräckligt kompetent att bedöma vem jag vill frågaoch om vad. Dessutom tolkade frågan fel.Att öppet välja att inte svara eller att ge bristfälli-ga svar anser jag är bättre än att ta på sig rollen att hasvar på alla frågor, alternativt slingra sig eller rentavutnyttja talutrymmet för eget anförande.Fru talman! Om vi vill bygga upp tilltron till de-mokratin måste vi utgå från kärnan, etiska principersom medborgarna, våra väljare, och vi är överens om.Jag har här berört fyra principer.· Löften skall hållas.· Vi skall hålla isär ideologiska och sakliga skäl,dvs. tydlighet i argumentation.· Det grundläggande synsättet skall vara märkbartoch få konsekvenser i åtgärder och förslag.· Ärlighet i det politiska samspelet.Inga av dessa principer är särskilt märkvärdiga isammanhang där människor möts och skall samarbetapå olika arenor. De är snarare självklarheter i de situ-ationer där våra väljare är aktörer.Skall vi vända på trenden och bygga upp tilltrontill demokratin och det politiska systemet måste visjälva kunna klargöra de spelregler vi vill skall gällamen också lyssna till de spelregler som väljarna för-väntar sig att vi skall följa. Det är väljarna som dele-gerar sin makt genom sin röst. En klar kommunika-tion med tydliga etiska principer är livsnerven i enstark demokrati byggd på människors engagemangoch framtidstro.Anf. 136 () replik:Fru talman! I har talatom det som man åtminstone tidigare talade om i Sve-rige, nämligen en värdekommission efter det att mantagit makten i . visar det sig att väldigtmycket av detta har blivit en bumerang mot den nors-ka kd-ledda regeringen.Det är lättare att tala om etik och moral än att fylladen med innehåll.