prot · GN0925 · 1999-11-04 00:00:00 — Härtror jag faktiskt att det är så att det i fortsättningeninte är resurserna som kommer att vara det som är detbegränsande utan de goda idéerna, den lokala kraftenoch den regionala samlingen. Och här ser jag framemot ett konstruktivt samarbete med och andra som vill vara med och ta ansvar förregional utveckling. Den här stödformen försvinner.Andra utvecklas i stället.Anf. 50 ():Fru talman! Först vill jag tacka för svaret. Menom dessa nya mål 1-pengar, resurserna, helt enkeltinte kompenserar dessa småföretagare och deras storaförluster, är statsministern då beredd att på någotannat sätt, genom någon skattesänkning eller någonavgiftssänkning, kompensera dessa småföretagare, såatt bygden kan fortleva?Anf. 51 Statsminister ():Fru talman! I krontal är naturligtvis det stöd somfinns inom mål 1 mycket större än det som av-vecklas. Sedan kan det vara så att just de små företagsom Wälivaara talar om har uppburit ett riktat stöd,och för dem upplevs det säkert som en försämring.Och vi kommer inte att vara passiva. Men samtidigthar vi väldigt svårt och väldigt små legala möjligheteratt gå in och stötta på det sätt som vi gjorde förut ienskilda företag med tanke på de konkurrenskrav somfinns i vårt nya regelverk. Men resurserna finns, idé-erna ska fram, och vi kommer definitivt inte att varaoverksamma. Detta är en fråga som engagerar mig ilika hög grad som , och det handlarom att hela ska leva. Det är en ohyggligtviktig målsättning som jag tror att kammaren i desshelhet står bakom.StudentbostäderAnf. 52 ():Fru talman! av studenter har i dagmöjlighet att få en studentbostad. Det är alltså 76 %som inte får den möjligheten. skulle jag vilja frågautbildningsministern vad han tänker göra åt det.Anf. 53 Utbildningsminister ():Fru talman! Det är riktigt som be-skriver, att i och med att vi bygger ut högskolan kraf-tigt över hela landet - har ju nu valt att slutamed den inriktningen av sin politik, men vi vidhålleratt det är viktigt att fortsätta bygga ut högskolan - såökar ju behoven av studentbostäder kraftigt. Under90-talet då depressionen har varit ett faktum och dåräntorna har varit skyhöga kan jag förstå att mångainte har sett det som en möjlighet att bygga. Men nunär räntorna är låga och när det finns en mycket storefterfrågan på studentbostäder så är det ett mycketviktigt ansvar för alla våra kommuner som är intres-serade av att ha en högskola som växer och som är endynamisk högskola att de faktiskt kan erbjuda stu-denterna bostäder.Detta är en väldigt viktig fråga som jag ofta tarupp med kommuner som jag träffar ute på våra hög-skoleorter och som ansluter till den diskussion somstatsrådet hade, där ju kommunär en kommun som jag tycker inte alls tar detta ansvarför studenternas bostäder.Anf. 54 ():Fru talman! Det är en viktig fråga, som ThomasÖstros säger. Och det är viktigt att kommunerna en-gagerar sig och att kommunerna också får redapå hur många utbildningsplatser de får per ort så attde kan planera bostadsbyggandet. Men ärdet så att när vi beslutar och när regeringen kommermed förslag om nya utbildningsplatser måste manockså ha ett samtal och en samverkan med kommu-nerna för att göra det möjligt för studenterna att stu-dera, framför allt när det gäller den sociala snedre-kryteringen. Om vi över huvud taget ska kunna rättatill den måste det finnas en möjlighet för studenternaatt få en bostad och att kunna bo på den ort där destuderar.Som det ser ut med de av stu-denterna som inte har en studentbostad är det mångasom tvingas hyra en vanlig bostad som inte alls äranpassad till studenternas ekonomiska situation. Detblir inte heller mycket bättre med det förslag om ettnytt studiemedelssystem som föreligger. Jag hoppasockså att regeringen lägger fram ett förslag där manfrån regeringens sida tillsammans med kommuneroch studenter har ett samarbete och ser över studen-ternas situation.Anf. 55 Utbildningsminister ():Fru talman! Den studiesociala situationen är na-turligtvis väldigt viktig. När vi bygger ut högskolanmåste de kommuner som värnar om sina högskolor,t.ex. de borgerligt styrda kommuner som inteaktivt driver på utvecklingen på studentbostadssidan,ta sitt ansvar. har de på sig med platserframöver. Det finns god planeringstid, och de böromedelbart sätta i gång med detta byggande.Sofia tar upp studiemedelssystemet. Detär ju en ganska genomgripande reform som vi ge-nomför. Det innebär en rejäl höjning av bidragsdelenmed som minskar skulduppbygg-naden och som gör att fler lockas till högskolorna.Det innebär större möjligheter för studenterna attfaktiskt jobba vid sidan av och tjäna extrapengar omde så vill. Vi vill höja fribeloppet. vill göraen mycket blygsam höjning som inte löser dennaproblematik. Det innebär också en koppling till pen-sionsrätt till studierna, som gör att det också där finnsen koppling till trygghet och tillförsikt för framtidensom tillförs i det nya studiemedelssystemet. Det blirviktigt framöver för att se till att bekämpa socialsnedrekrytering.Oskäliga löneskillnaderAnf. 56 ():Fru talman! Jag har en fråga till jämställdhetsmi-nistern angående de oskäliga löneskillnader som finnsi landet. är ett mycket jämställt land, och vihar kommit väldigt långt. Men trots det är vi intejämställda vare sig i styrelserum, i vardagsrum ellerpå arbetsplatserna.S-kvinnor driver nu en kampanj om att kanskebyta kön eller skaffa sig mustasch när man ska löne-förhandla. Men vad som är glädjande är att vi har settatt jämställdhetsministern och statsministern tar initi-ativ för att stärka lagstiftningen. Jag undrar vad detkommer att innebära.Anf. 57 Jordbruksminister ():Fru talman! Det är rätt, , att vi iSverige, precis som i alla andra länder i världen, haroskäliga löneskillnader - alltså löneskillnader sominte kan förklaras på något annat sätt än att vi ärkvinnor och män. av löneskillnadernaöver huvud taget är oskäliga och det är självklartoacceptabelt.Detta är en fråga för parterna men därmed sitter viinte alldeles stilla, utan vi för diskussionermed parterna. kommer vi att ändra jäm-ställdhetslagen så att den blir vassare när det gällerdetta med att parterna ska ha det här som ett redskap.Frågan är nu föremål för ett remissförfarande. Se-dan ska detta beredas och därefter blir det en propo-sition. Det kan handla t.ex. om att de allmänna dis-krimineringsreglerna görs vassare. Men det kan ocksåhandla om att man just när det gäller lönediskrimine-ring förändrar bevisbördan t.ex. Vidare kan dethandla om att man har ett bättre samråd och samar-bete med facket och att man gör synligt vilken lön deolika löntagarna har.Anf. 58 ():Fru talman! Kan det också innebära att man åter-igen tar upp diskussionen om ett nytt löneutvärde-ringssystem - att man tittar på hur yrken egentligenvärderas? T.ex. barnskötare och barnmorskor värde-ras ju inte alls likvärdigt med typiskt manliga yrken.Anf. 59 Jordbruksminister ():Fru talman! Jag kan inte här ge några löften omvad en blivande proposition kommer att innehållamen arbetsvärdering är en metod som används, t.ex. iNordamerika med viss framgång. Jag säger alltså inteatt det löser hela frågan.Vi vet också att arbetsvärdering är förenat medsvårigheter. Det har vi sett inte minst när JämO hardrivit fall i . Det s.k. barnmorskefallet är detmest uppmärksammade. JämO har haftregeringens stöd när det gäller att driva den här typenav fall för att få fram en praxis. Det är viktigt att mankan jämföra t.ex. en barnmorska med en sjukhustek-niker. Vad är det som säger att barnmorskan som harett så viktigt arbete med nyfödda ska ha lägre betaltän en person, oftast en man, som arbetar med dödating, dvs. Det finns ingen rim och reson idet.SkogsnäringenAnf. 60 ():Fru talman! Jag har en fråga till statsrådet . I skogsvårdslagen finns det två mål, nämligenmiljömålet och produktionsmålet. När det gäller mil-jömålet har man från varit väldigtaktiv för att värna den delen i skogsvårdslagen. Jagtycker dock att man från Industridepartementet harvarit mindre aktiv när det gäller att värna produk-tionsmålet.Jag vet att det har kommit önskemål från näring-en. Det gäller då en rad frågor där man skulle vilja seändringar beträffande regelsystem, skatter o.d. Vilkenstrategi har man inom ochvilken strategi har statsrådet för att förbättraförutsättningarna för vår viktigaste exportnäring?Anf. 61 Statsrådet ():Fru talman! Det var en lite gammeldags ingångsom frågeställaren hade. Dels är det har ansvaret för detta. Dels heter departementetinte längre Industridepartementet, utan nu heter detNäringsdepartementet. Dels är, hoppas jag, vår stra-tegi väldigt tydlig och också uppskattad av alla ikammaren. Det finns inget motsatsförhållande mellanmiljö- och tillväxtmål. De förutsätter varandra. Vi görett mycket noggrant arbete i för attse till att detta också gäller för vår absolut viktigastenaturtillgång, skogen. Vår strategi är alltså att inte gåpå kollisionskurs utan att se till att miljö och tillväxtblir två saker som vandrar hand i hand. Det hoppasjag att frågeställaren tycker är rätt och riktigt.Anf. 62 ():Fru talman! Jag ber om ursäkt för felaktigheten iingången till den här debatten men det är kanske intedet som är det viktiga. har jutvå ministrar. Jag förutsätter att man kan fråga bådanär det gäller en så här viktig sak.Det är ju ändå så att det handlar om vår viktigasteexportnäring. Inte heller jag ser någon motsättningmellan produktionsmål och miljömål men skillnadenär att medan man från regeringshåll kraftigt hävdarmiljömålet ligger man lägre när det gäller produk-tionsmålet. Detta är allvarligt sett till den internatio-nella konkurrensen.I t.ex. är investeringarna mycket störreinom näringen. Om vi går till EU så är det på detviset att man bakvägen försöker utnyttja en mängdolika bidrag för att ge stöd till denna näring. Jag villinte att vi bakvägen inför en EU:s skogspolitik mendet är viktigt att regeringen bevakar produktionsmå-lets intresse därför att det handlar om vår viktigastenäring. Dessutom är detta en viktig sysselsättnings-faktor ute på landsbygden. Jag tycker att det vore braom departementet och statsrådet kunde redovisa kon-kreta förslag till åtgärder på området.Anf. 63 Statsrådet ():Fru talman! Det är självfallet upp till frågeställa-ren att ställa frågor. Det har han gjort och jagförsöker svara så gott jag kan.Jag tycker att frågeställaren inledde väldigt bragenom att säga att det inte finns något motsatsförhål-lande mellan produktionsmål och miljömål. Nej,precis! Vår strategi nu är att visa att de målen går attföra hand i hand. Självfallet gör vi detta mycket aktivtgentemot EU. Där instämmer jag i frågeställarensbeskrivning. Men om frågeställaren vill ha en längreredogörelse för alla mål och ingångar är nog fråge-stunden inte det lämpligaste tillfället.Vi är alltså överens om målen. Då kämpar vi föratt så blir fallet också i realiteteten, för det är rege-ringens strategi.TillväxtavtalenAnf. 64 ():Fru talman! Också jag har en fråga till statsrådetMona Sahlin.Runtom i landet arbetar man med de regionalatillväxtavtalen. Jag tror att det är en bra princip bygger på den kompetens och de förutsättningarsom finns i län och regioner. Frågan är bara om manverkligen tar vara på all kompetens och idérikedomsom finns.Jag tänker på den kritik som bl.a. statsrådet självhar framfört. Det gäller då hur ungdomar och kvinnorhar kommit till tals vid framtagandet av förslagen.Har kritiken hjälpt? Har inriktningen ändrats på någotvis så att ungdomar och kvinnor nu bättre tillgodoses?Anf. 65 Statsrådet ():Fru talman! Tillväxtavtalen och det arbete som nuhar inletts för att göra de regionala tillväxtavtalen stor och viktig och även ny del i tillväxtpolitikenbedömer jag hör till de största och viktigaste frågornasom jag har att ansvara för. Men det här är bara bör-jan på en process som, och det är alla län mycketmedvetna om, kommer att ta tid. Början var i stortsett mycket bra, utom på de områden som frågeställa-ren nämnt.I många läns tillväxtavtal är det en brist att nyagrupper inte har tagits in i arbetet med att formuleratillväxtmålen för den egna regionen - grupper sominte har funnits med i styrelserummen ochvid organisationens bord, t.ex. ungdomar, gruppermed invandrarbakgrund och kvinnor.Detta har vi påpekat och vi diskuterar det mycketnoga med länen. Till viss del går det att se en föränd-ring nu när vi slutförhandlar med länen men detkommer att behövas mycket mer av påtryckningarbåde från regeringen och från ledamöterför att se till att tillväxtavtalen omfattar alla grupper.Anf. 66 ():Fru talman! Jag håller med om det och hoppas attförändringen verkligen tar fart så att vi tar vara på dehär möjligheterna.En annan fara som jag ser här gäller ominrikt-ningen av försvaret. Det innebär, såvitt jag förstår, atten del av avtalen kommer att användas för att skapanya arbetstillfällen på de olika orterna. Ser statsrådetnågon risk att ungdomar och kvinnor där så skeråterigen blir förpassade till bakgrunden, som det juvar när det hela började?Anf. 67 Statsrådet ():Fru talman! Jag är mycket medveten om fråge-ställningen. Både när det gäller tillväxtavtalens inne-håll och när det gäller arbetet med att tillförsäkra nyajobb och ny tillväxt i de regioner som drabbas avnedläggning av regementen arbetar vi på att det blirnya jobb som hör framtiden till. Då måste man ta medde aspekter som frågeställaren här tog upp. Det gälleralltså de yngre, kvinnorna och de grupper som annarshaft svårt på arbetsmarknaden. Jag kan bara försäkraatt precis de här aspekterna spelar en mycket stor rollbåde i arbetet med försvarsbeslutet och regionalpoli-tiken och när det gäller tillväxtavtalen.Utländska förvärv av fritidsfastigheterAnf. 68 ():Fru talman! Jag skulle vilja ställa en fråga tillstatsministern. Han sade tidigare att hela skaleva.I går fattades ett beslut här i om utländ-ska förvärv av fritidsfastigheter, som i och för sig varett rätt beslut, eftersom man inte ska diskrimineramedborgare från andra EU-länder. Då vi nu tillhörEU är det naturligt med ett sådant beslut.Är statsministern beredd att följa upp hur dettaslår på skärgården, de känsliga områden som blir demest utsatta?Anf. 69 Statsminister ():Fru talman! Jag tror inte att vi har planerat någotprogram för en sådan uppföljning. Där tror jag att denbästa metoden är att följa lokal debatt. Jag skulle troatt om vi plötsligt märker en invasion i södra exempelvis tyskar som börjar köpa upp ostkustensattraktivaste skärgårdsställen och ,får vi en diskussion som kommer att uppmärksammaoss på ett s.k. problem. Jag tror inte att det inträffar.Vi har inte sett några sådana tendenser under den tidsom vi nu haft möjlighet för andra medborgare änsvenskar att förvärva fastigheter i . Vi haringet sådant planerat. Jag tror att den allmänna opini-onen nog följer detta bäst.Sedan en liten reflexion. Vi har alltid tyckt att dethar varit naturligt att svenskar har kunnat förvärvafastigheter i andra länder än i och aldrig nå-gonsin krävt eller trott att andra länder skulle ha ettuppföljningsprogram för de fastighetsförvärv som visvenskar gjort exempelvis i , ochGrekland. är vi en del av en avreglerad europeiskgemenskap. Vi ska nog tänka oss lite för innan vidriver det kravet för långt vidare.Anf. 70 ():Fru talman! Jag håller med statsministern. Jag ärinte heller beredd att säga att vi ska välja ut vissa,utan det gäller just de penningstarka köparna. Anled-ningen till att frågan kom upp är debatten här i riks-dagen i går.Fortfarande är min fråga: Kommer man att följaupp just de penningstarka köparna i våra känsligaskärgårdsområden och i så fall kanske välja ut eneller två kommuner för att se hur detta slår - inte närde gäller lagstiftningen utan detta att hela skaleva?Anf. 71 Statsminister ():Fru talman! Jag tror inte att vi kommer att göradet. Jag tror inte heller att det är meningsfullt att sägaatt en penningstark köpare som exempelvis är franskmedborgare på något annat sätt skulle utöva in-skränkning i svenska medborgares vardag än ensvensk penningstark köpare som trissar upp prisernat.ex. i skärgården.Det finns ett inslag i resonemanget som jag å enasidan begriper - jag kan förstå den oro som finns -men å andra sidan är det inte logiskt och stämmerdefinitivt inte med hur vi själva har agerat. Därför trorjag att vi ska sortera känslor och argument och sägaatt vi nu är en del av en gemenskap där vi har denmöjligheten själva. Andra får nu denna möjlighet hososs. Jag tror att det inte några problem. Blir det pro-blem är jag inte säker på att de skapas av utländskaköpare utan av svenska som har alldeles för gott ompengar.Gemensamt livsmedelsverk i EUAnf. 72 HARLAD ():Fru talman! Inom EU diskuteras för närvarandeatt man eventuellt skulle bygga upp något som be-nämns FDA och som kan liknas vid ett gemensamtlivsmedelsverk.Jag vill fråga jordbruksminister : Är det den mening att manbör bygga upp ett sådant verk?Anf. 73 Jordbruksminister ():Fru talman! Den här diskussionen har uppstått ef-ter de skandaler som vi sett, senast dioxinskandalen iBelgien och tidigare galna ko-sjukan. Miljontals svinhar tvingats slaktas därför att de haft svinpest, osv.Då kom det ett förslag från president ochRomano , inte gemensamt utan var för sig. In-nan dess hade vi från svensk sida också sagt att detkanske behövs någonting på EU-nivå som kontrolle-rar maten, djuren nu i ett läge när både mat och djurkan förflyttas över gränserna. Bara så mycket är sagt.Vi har i och för sig ingenting emot att man har enskarpare kontroll. Vi tror t.o.m. att det kan behövas.Hur detta ska utformas, vilka befogenheter ett sådantorgan ska ha finns det inga idéer om ännu.Anf. 74 ():Fru talman! Till de problem som kan samman-hänga med att man bygger upp ett sådant verk hörexempelvis att man kan behöva kontrollanter på EU-nivå som kontrollerar kontrollanterna i de olika na-tionerna. Det kan vara ett problem. Problemet med attinte längre kunna sköta kontrollen lokalt, regionaltoch nationellt kan man också ha synpunkter på. Tilldetta kommer, därom torde vi vara överens, att Sveri-ge har ett mycket väl fungerande livsmedelsverk.Då vill jag fråga: Skulle inte vårt livsmedelsverkkunna spela en roll över våra gränser? Skulle mankunna pröva den typen av möjligheter i stället för attbygga upp ett på Europanivå?Anf. 75 Jordbruksminister ():Fru talman! är dessbättre inte problemet,tvärtom. På grund av att vi till-baka haft en väldigt bra djuromsorg, en strikt livsme-delslagstiftning och duktiga bönder har vi inte drab-bats av de problem som vi nu ser i andra länder. Frå-gan handlar om att när vi nu som EU-medlem ser attmat, djur och foder kan förflyttas över gränser, ställerdet naturligtvis större krav på en kontroll som ocksåkan innebära ett överinseende inte bara i det egnalandet utan också i andra länder.Jag tror inte att kan spela denrollen, för ska vara vårt verk. Detär ett utomordentligt verk. Men jag tror att någonform av övergripande kontroll behövs.Harald säger att vi får kontrollanter somkontrollerar kontrollanterna. Det är ettfaktum. Så fungerar EU:s jordbrukspolitik, den jord-brukspolitik som vi förhoppningsvis båda försökerbekämpa.EnergibeskattningenAnf. 76 ():Fru talman! Jag har en fråga till statsministern, enmera övergripande generell fråga om energibeskatt-ningen. Konkret gäller det beskattningsregler ochekonomiska villkor för de olika förnybara energisla-gen. Jag tänker i första hand på vindel, pelletar, små-skalig vattenkraft och torv, för att ta några exempel.Få frågor har enligt min mening en sådan bäringpå framtiden som denna. Det är många hundra företagsom tillverkar utrustning och teknik inom energisek-torn som ger oss stabila och långsiktiga ekonomiskaspelregler. Hela denna skala av teknikföretag runtomi vårt land står i vänteläge i brist på besked om deekonomiska och skattemässiga reglerna för framtiden.Energimarknaden investerar inte, och beskeden sak-nas om de framtida förutsättningarna.Min fråga är: Kan vi få ett ungefärligt besked omnär energiskattefrågorna blir klara och när kan vi fåsätta ned foten och få ett besked och ett beslut i dennakammare?Anf. 77 Statsminister ():Fru talman! tar upp en central frå-ga som jag själv på samma övergripande sätt kundediskutera med för några veck-or sedan när jag talade vid dess jubileum. Att jag integår in i detalj, lika lite som gör, berorpå att vi just nu sitter i med enöversyn av alla energiskatterna. Det görs i anslutningtill de stora skattesamtalen.Det är viktigt med långsiktighet, det vet jag evegen praktisk erfarenhet. Men det är också viktigt attvi håller fast vi den överenskommelse som vi träffatom den framtida energipolitiken mellan ,och för att ställaom energisystemen.Där är det kanske inte alltid energibeskattningensom är det absolut centrala, utan det finns också andratyper av stimulanser och stöd som bör diskuteras idessa sammanhang.Men om vill ha svar på frågan närdet kommer ett besked om energiskatterna blirjag honom svaret skyldig , därför att översynenpågår. Men vi har ingen längtan att töva med frågan.Anf. 78 ():Fru talman! Jag tackar för svaret.Sverige internationelltAnf. 79 ():Fru talman! Från tid till annan finns det personersom säger att är marginaliserat och att detinte är någon som lyssnar på oss i internationellaförhandlingar. Statsministern har erfarenhet dels frånsin tid som finansminister, då det var stora problemmed ekonomi, dels som statsminister när vikanske är på grön kvist.Lyssnar man mer på oss nu än när statsministerntillträdde som finansminister 1994?Anf. 80 Statsminister ():Fru talman! Ja, det gör man, och det har jag upp-levt ohyggligt tydligt. Att resa ut i världen, drivafrågor, ställa krav på andra, ha uppfattningar omlösningar och själv inte ha klarat av det grundläggan-de, det är förödande.Den situation som vi hade i i början ochmitten skapade en internationell uppmärk-samhet som var föga smickrande för . tarjag emot den ena journalisten efter den andra medutländsk anknytning - ofta amerikanska eller engels-ka journalister - som vill tala om den pånyttföddasvenska modellen. Det ger god publicitet åt Sverigeoch ger alla de progressiva krafter som finns världenrunt ett land att peka på där det går att förena godekonomisk utveckling, rättvis fördelning och högkonkurrenskraft.Det fungerar i igen. Jag är inte säker påatt alla lyssnar på oss, men vi möts ändå inte av in-vändningen att vi inte har klarat av den egna politi-ken. Därmed står vi starkare.FamiljeskogsbrukenAnf. 81 ():Fru talman! Apropå skogsdebatten för en stundsedan har vi nöjet att ha ett stort antal företrädare förmellansvenska och sydsvenska skogsägare här i dag.De har gått runt och träffat partigrupper. Framför allthar de frågat om en sak, nämligen om problematikenmed generationsväxling i familjeskogsbruk. Reglernaskärps nu när reavinstskatten höjs vid årsskiftet.Jag vill gärna fråga statsministern, eftersom det ären allmän fråga: Vad kan man svara dessa skogsägaresom oroar sig över detta?Anf. 82 Statsminister ():Fru talman! Vi har aviserat en översyn av dettaproblem. Om man jämför med t.ex. bolagsskogarna ärdet klart att familjeskogsbruket befinner sig i en situ-ation som ju rymmer en omloppstid av en, kanske tvåarvsskiften, vilket läggs till den kostnadsbild som såsmåningom ska bäras vid en slutavverkning. Detförstår vi, och det tittar vi på.När vi nu har skogsägare i vill jag ocksåsäga att det är naturligtvis viktigt att vi rent allmäntför en diskussion om hur skog värderas och om hurskogens värde räknas fram. Där är jag bekymrad överde signaler som kommer från de stora pappers- ochmassaföretagen som ju deklarerar på sina bolags-stämmor att de inte längre ser skog som en till gång.Med det hundraåriga perspektiv som finns iskogsekonomin är detta någonting som skrämmermig mycket mer än det trots allt relativt begränsadeproblemet med arvsskiften som vi borde kunna hante-ra.Anf. 83 ():Fru talman! Kan jag då tolka svarpå det sättet att han inser värdet av den struktur påskogsägande som vi har i ? Kan vi räkna medatt regeringen bidrar till att behålla denna strukturgenom att lägga fram förslag som innebär en lindringav den skärpning som är på gång?Anf. 84 Statsminister ():Fru talman!