prot · GN0944 · 1999-12-10 00:00:00 — Vi tycker inte att det är jämlikhet att göra på detsättet.Anf. 52 () replik:Fru talman! Jag undrar hur serpå en samverkan när det gäller att driva sjukhus. Mankan tänka sig t.ex. att har en tredjedel,personalen en tredjedel och att en tredjedel är privat.Hur ser på det?Anf. 53 () replik:Fru talman! Jag tycker att det finns all anledningatt pröva väldigt många olika alternativ inom primär-vården. Där skulle man kunna göra på det här sättet.Anf. 54 () replik:Fru talman! Jag har en annan fråga också, som jagställde tidigare från talarstolen till ser hon på problemet med ,som jag upplever som väldigt allvarligt?Anf. 55 () replik:Fru talman! Jag hänvisar även här till en partikol-lega, som kommer att ge svar och lugna den delen.Anf. 56 () re-plik:Fru talman! Jag har först en kommentar som gäl-ler mångfalden. Jag har väldigt svårt att se den storaskillnad som ser mellan att ha enentreprenad inom primärvården och en entreprenadinom sjukhusvården. Jag vill bara erinra om att detfinns exempel - är ett - där mandirekt har kunnat rädda kvar laboratorieverksamhetgenom att lägga ut den på entreprenad.Jag tycker att det finns väldigt mycket som talarför att vi ska vara generösa när det gäller att släppafram entreprenörskapet. Däremot ska det vara klaraspelregler. Jag tycker att frågan ska belysas jättenoga- därav också förslaget om en offentlig utfrågning isocialutskottet.Den fråga som jag tänker ställa handlar om vård-köerna. Det är ingen idé att ta upp vårdgarantifrågan- det förstår jag. Där är det nej från SusanneEbersteins sida. Men när det gäller lokal finansiellsamordning vill jag upprepa den fråga jag ställt tidi-gare: Borde vi inte kunna enas om att det nu är dagsatt ge möjligheter över hela landet, där man så önskarlokalt, att samordna resurserna mellan hälso- ochsjukvård, försäkringskassa och socialtjänst? Vi bordeinte bara nöja oss med den förlängda försöksverk-samhet som regeringen nu föreslår.Anf. 57 () replik:Fru talman! Jag hoppas att det kommer att bli re-sultatet av den försöksverksamhet som pågår förnärvarande när det gäller FINSAM osv. Jag sermycket positivt på den utvecklingen. Man har juockså utökat försöken. Men det kanske måste få ta sintid, så att vi är säkra på att detta sker på bästa sätt ochinte kastar oss ut i något. Vi ska först se hur projektenfungerar, och sedan gå vidare. Jag känner mig väldigtpositiv till tanken bakom det hela.Anf. 58 () re-plik:Fru talman! Jag är tacksam för det. Jag tycker attverksamheten har bedrivits på så pass många ställenoch under så pass att tanken har mognat,åtminstone för mig, att vi borde öppna möjligheten attpermanenta verksamheten över hela landet.I går arrangerade ett seminarium omprimärvård och mångfald. Där efterfrågade flerafackliga företrädare och deltagare i seminariet någonform av förslag utifrån utredningen spelregler.De undrade när något sådant skulle komma. Utred-ningen angav ett antal förslag och idéer om ökadsamverkan mellan privata vårdgivare och landsting.Det var många som ville se ett resultat av detta.Min fråga är: När kan vi förvänta oss en proposi-tion utifrån betänkandet spelregler?Anf. 59 () replik:Fru talman! Vi har väldigt mycket arbete framföross. Vi måste bl.a. ha den handlingsplan som Center-partiet tillsammans med Socialdemokraterna harkunnat frigöra resurser till. Den är mycket viktig. Därkommer naturligtvis sådana här diskussioner att tasupp.Det som regeringen talar om nu är framför alltprivat sjukhusvård. När det gäller primärvården ärman mycket mer öppen för diskussion. Jag hoppas attförsök kan komma allteftersom, men jag kan ju intesäga när en proposition om detta kommer. Det ärockså landstingen som beslutar i mycket stora delarav detta.Anf. 60 ():Fru talman! Att man känner trygghet när det gäl-ler sin egen och de sinas hälsa och att man får hjälpoch medicin när man behöver det är ett av de väsent-ligaste kännetecknen på ett gott samhälle. Därför ärdet naturligt att problemen inom hälso- och sjukvår-den väcker stor uppmärksamhet och oro, som debat-ten redan har visat.Vårdköerna växer fortfarande på många håll. Per-sonalen bränns ut, och chefer slutar. Saknasdet resurser för utveckling av sjukvården och för ska kunna ta till vara på de goda förutsättningarsom finns i form av teknik, kunskap och personal?Eller kvävs möjligheterna i landstingsmonopoletsfamn? Har det aldrig slagit socialdemokraterna attproblemen kanske hänger samman just med lands-ting, monopol, stordrift och skattefinansiering? Ettsådant här system är kanske otidsenligt och kan kan-ske inte frigöra resurser som finns i vården. Kanskekan systemet inte klara av den nödvändiga samord-ningen av resurserna. Jag tror att det är så. Landsting-en är planekonomier, och planekonomier kan aldrigproducera effektivt och aldrig tillfredsställa behovoch efterfrågan. Det visar all erfarenhet. Det visar detsom sker i . Det visar planekonominseffekter. Man trodde att man skulle kunna läggasamman tre små planekonomier till en stor. Social-demokraterna stod inte ut , dåde kastade in handduken. Vi försöker få ordning pådet hela, tyvärr - eftersom staten bestämmer struktu-ren - i ett planekonomiskt system.Är det då, fru talman, försvarligt att bara låta sys-temet bestå och inte utreda om ett nationellt finansie-rat system med en produktion i konkurrens, med enmångfald av vårdgivare och en riktig arbetsmarknadför de anställda är bättre? Självfallet är det inte så.Det här borde utredas. Men, fru talman, vad gör rege-ringen? Jo, man fokuserar debatten på om man skaförbjuda vinstdrivande sjukhus. Man kastar fram detutan att ha gjort klart för sig vad som är ettsjukhus. Man har inte gjort klart för sig vad överskottoch underskott i en klinikbudget är och inte gjort klartför sig vad internränta och avkastning från fastighets-bolag egentligen är. Varför är överskott bra men intevinst?Utvecklingen har medfört att det som vi förr kun-de definiera som sjukhus och sjukhusverksamhet kan bedrivas utanför det gamla sjukhusets murar.Självfallet är det bra om någon vill investera i vårdoch omhändertagande. Lika självklart måste det sat-sade riskkapitalet få ge en avkastning. En sund verk-samhet ska ge överskott. Privat sjukvård, SusanneEberstein, är inte dyr. Den ger mer sjukvård för sam-ma pengar. Det visar undersökningarna. De visar ickedet som påstod. Regeringen för enpseudodebatt i stället för att koncentrera sig på vä-sentligheter. Om nu regeringen vill visa handlings-kraft och brinner av lust att lagstifta på sjukvårdensområde vore det rimligt att man lagstiftade mot of-fentliga monopol i vården.Fru talman! Det mest närliggande problemet i dagför vården handlar inte om att vi har för många pri-vata alternativ, utan det handlar om att vi är fastlåsta iett ineffektivt system som genererar höga skatter utanatt leverera det som det ska leverera, dvs. en god vårdnär man behöver den. Socialdemokraterna är låsta viden föreställning om vården som inte bygger på verk-ligheten utan på en politisk ideologi. Där ligger källantill ineffektiviteten och den dåliga kundtillfredsstäl-lelsen. Det finns nog inga exempel på verksamhetersom blir effektiva när de styrs av politiska önskning-ar.Fru talman! Man kan fråga sig vad regeringen görmer för vården än att man för en förvirrad vinstdebatt.Jo, i den dynamiska, snabba utveckling som vårdengenomgår föreslår regeringen att regeringen samtledningarna för och ska utgöra ett nationellt råd för vårdpoliti-ken. De ska bevars analysera vårdens långsiktigautveckling och ta initiativ till utvärderingar, om manfår tro budgetpropositionen. Hur kan man tro att ettsådant planekonomiskt, starkt politiserat instrumentkan bidra till eller ens följa den snabba utvecklingsom vården står inför? Det behövs förvisso ett dyna-miskt, flexibelt nationellt organ för sjukvården iframtiden. Därför föreslår vi ett nationellt utveck-lingscenter för hälso- och sjukvård. Ett sådant kanfånga upp internationella utvecklingstendenser. Mendå är det viktigt att ett sådant utvecklingscentrumkännetecknas av en stor självständighet. Även detpolitiskt obekväma, t.ex. att strukturen i svensk sjuk-vård är fel, måste kunna komma fram. Tror någon, frutalman, att något sådant kommer fram med den avregeringen föreslagna organisationen?Fru talman! Vi moderater vill göra de förändring-ar som kan möjliggöra en tillväxt i vården och låtaden bli en motor i en avancerad högteknologisk ut-veckling. Vi vill göra förändringar som ger patientenett verkligt inflytande i vården och som släpper frampersonalens skaparkraft och ledaregenskaper. Dethandlar om sådana förändringar som gör att de an-ställda kan påverka sin arbetssituation, bl.a. genom attdet finns en vårdarbetsmarknad med många arbetsgi-vare, konkurrens och belöningar. Det handlar omsådana förändringar som begränsar politikernas rolltill att de ska tydliggöra mål och resursfördelningmen skiljer produktion från finansiering och låterpengarna följa patienten. Det är sådana lösningar somvi föreslår i vår obligatoriska hälsoförsäkring.Fru talman! är inte problemen huvudsakli-gen en resursfråga. De är tecken på strukturella fel.Har vi råd med en organisation som sparar i den enaändan och slösar i den andra? Vad kostar sjukfrånva-ron i produktionsbortfall och minskade skatteintäkteri de fall då tidiga effektiva insatser hade kunnat mi-nimera frånvaron? Men framför allt undrar jag vadden humanitära kostnaden är för svaga, de med destörsta behoven, i ett system som så illa tar till vararesurserna. Har vi råd att låta välfärden urholkas föratt socialdemokraterna till sista droppen vill försvaraett obsolet landstingssystem?Chatrine nämnde förut att det var viktigtmed innehållet och att struktur och organisation varmedel. Det är alldeles riktigt. Men vi måste ocksågöra klart för oss att vi kan prata om innehåll till dessatt vi svimmar om vi inte ser till att strukturerna till-låter att innehållet kommer fram. Därför måste vi tastrukturdiskussionen.Regeringen gör inte någonting i strukturfrågan,fru talman. Vad gör då regeringen med nästa frågasom diskuteras intensivt: läkemedelskostnaderna?Landstingsförbundet målar upp en bild av att avsjukvårdsbudgetarna snart tas upp av läkemedel-skostnader. Vad gör man? Jo, man utreder igen. Detär väl femte, sjätte gången . Men låtgå, det kan vara välbehövligt att man tittar mer påvissa frågeställningar. Men andra är ju färdigutredda,och förslag kan genomföras direkt. Man kan t.ex.avmonopolisera. Men det gör man inte. ochKuba är de enda västländer som har ett statligt mono-pol för detaljhandel med läkemedel. Vi väljer uppen-barligen inte ett sällskap av mångfaldens och valfri-hetens förespråkare.Fru talman! Utredning efter utredning har föresla-git avmonopolisering. har föresla-git det, men regeringen lider av en ideologiskt beting-ad dövhet. Därför får vi svenskar nöja oss med enapotekstillgänglighet som är långt sämre än i andraländer. Därför tillvaratas inte de besparingar som enavmonopolisering skulle kunna medföra. Vi har blyg-samt nämnt 1 miljard i vår motion, men rege-ringens senaste utredare, , säger: "Frikonkurrens skulle spara mångmiljardbelopp". Rege-ringen lyssnar inte. Regeringen gör inget.Fru talman! har kostnaderna förläkemedel fördubblats. Sannolikt kommer ökningenatt fortsätta, och ser vi till nyttan av läkemedel behö-ver detta inte vara samhällsekonomiskt negativt. Ty-värr har inte vården tillgodogjort sig vinsten av färreoperationer, färre inläggningar, färre sjukskrivningaroch färre förtidspensioneringar. Ännu mindre harman tillgodogjort sig de produktionsvinster som dettahar möjliggjort. En helhetssyn är nödvändig när detgäller läkemedelskostnaderna. Systemet med skildaplånböcker hindrar detta. I ett sådant system som vårtlandstingssystem med sin begränsade ekonomiskautblick och där incitament till samordning saknas blirnya moderna och dyra läkemedel endast ett hot ochinte ett löfte om någonting bättre. Amerikanska un-dersökningar visar att sjukvårdskostnaderna minskarmed om läkemedelsutgifterna ökar med 1dollar. Man kan självfallet inte jämföra rakt över ochsäga att det är precis likadant i , men det un-derstryker vad vi moderater säger. Vårt planekono-miska vårdsystem är det största hotet mot vården iSverige.Fru talman! Enligt vår uppfattning kan mycket gö-ras åt problemen med läkemedelskostnaderna, så attde blir hanterliga. Samhällets kostnader för läkemedelkan pressas ned väsentligt som de som harstörst behov av läkemedel skyddas. Vi vill framhållavikten av åtgärder som att man i första hand erbjuderde billigaste produkterna med likvärdiga effekter, tillgodogör sig parallellimportens fördelar ochatt man verkar för fler receptfria preparat, bättre för-skrivningsvanor, skärpta indikationer m.m. Det finnsmycket att göra, men vi anser också att det inte längregår att snickra på dagens högkostnadsskydd. Basenmåste breddas, dvs. fler måste betala till systemet.Det kan göras med den frivilliga försäkring som viföreslår.Fru talman! Ett annat område som utretts till för-tvivlan är tandvården. Ändå är dagens system underall kritik. Vi anser att tandvårdsförsäkringen bör änd-ras och ges karaktären av ett högkostnadsskydd in-riktat på personer med höga tandvårdskostnader. Detär en märklig prioritering som regeringen gjort. Deninnebär att unga, friska personer med små behovsubventioneras, medan skyddet för personer medstora tandvårdskostnader, t.ex. äldre, urholkas. Dettaär inte socialpolitiskt acceptabelt. Vi föreslår därföratt tandvårdsförsäkringen ges karaktären av ett hög-kostnadsskydd inriktat på personer med höga tand-vårdskostnader. Och självklart bör, precis som sagt och som sagts här tidigare, barnoch ungdom ha ett fritt tandläkarval.Fru talman! Vi anser också att de pengar som an-slås i kampen mot aids måste ökas. Det gäller ocksåandra blodburna smittor som t.ex. hepatit C. Det sist-nämnda är ett växande problem bland missbrukare.Vi måste därför kunna säkerställa ett fortsatt kraftfullthivpreventivt arbete och fördjupa informationen imissbrukarkretsar om riskerna för blodburna smittorvid användning av orena sprutor.Det finns i storstadsområdena en överrepresenta-tion av de grupper som löper stor risk att utsättas förhiv och aids. av de hivsmittade bor i de tre stor-stadsregionerna. Därför bör det även i fortsättningenfinnas ett specialdestinerat statligt bidrag för det hiv-preventiva arbetet i storstäderna.Slutligen, fru talman: En effektiv och korrekt till-syn av vården är oerhört viktig för tilltron till den.Det är inte helt lätt att förena en god tillsyn med and-ra uppgifter, vilket också HSU uppmärksammat.Därför har man också föreslagit att frågan om attavskilja tillsynsverksamheten från Socialstyrelsenutreds. Vi moderater har länge krävt en sådan organi-sationsförändring så att en medicinalstyrelse inrättas.Vi väntar nu på regeringen.Fru talman! Jag vill med detta säga att jag stårbakom alla våra reservationer. Liksom jag bifall till reservation nr 1.Anf. 61 () replik:Fru talman! Jag vill ställa en fråga till . De tre största landstingen, med en majoritet avbefolkningen inom de områdena, drivs i mode-rat regi. Vi vet att man har operationsstopp i VästraGötaland, vilket har drabbat sammanlagt 420 patien-ter. Det gäller framför allt allmänkirurgi men ävengallstens- och bråckpatienter. I kommer under-skottet även att bli ungefär 700 miljoner, trotsökade skatteinkomster och trots minskad produktion.Är då vårdgaranti och vinstdrivande sjukhus botenpå detta?Anf. 62 () replik:Fru talman! När det gäller dessa tre landsting kanvi konstatera att i har kö-erna i stort sett försvunnit som har varit.Man har alltså lyckats lösa de problemen med vården.Sedan finns det många kvar, eftersom man jobbar i ettplanekonomiskt system, men där är det löst. I VästraGötaland har man , liksom nästan alla andra år,på - för detär Sahlgrenska detta gäller - slutat operera eftersompengarna inte räcker, trots att man ständigt fått nya.Det har med det planekonomiska systemet att göra.Nu är det särskilt förvirrat genom den sammanslagnaregionskapelse som socialdemokraterna har ståttbakom. Man har gjort det hela ännu tyngre, större ochmer planekonomiskt, och detta var vi moderateremot.Problemen är stora, men de är förorsakade av destrukturfel som vi har.Detsamma gäller i . Det är riktigt att under-skotten kvarstår sedan socialdemokratisk tid. Men där försöker man nu att skapa de strukturersom kan klara det här, och därför ser vi dessa föränd-ringar: bolagisering i , privatisering iSimrishamn osv. Det är steg som måste tas. Gör mandet kan man nämligen, precis som visar,skapa mera vård till samma eller lägre kostnad.Även landstingen förbättras om de får konkurrensfrån den privata sidan, eftersom de då måste skärpasig. Det finns goda undersökningar, både svenska ochinternationella, som visar att bara hotet om konkur-rensutsättning skapar en 10-procentig förbättring hosden offentliga verksamheten.Anf. 63 () replik:Fru talman! Då är det alltså personalen i dessalandsting det är fel på. Är det inte så att samma per-sonal skulle finnas kvar i sjukvården, eller skulle devinstdrivande sjukhusen i så fall ha helt ny personal?Anf. 64 () replik:Fru talman! Det är nog intepersonalen det är fel på utan den socialdemokratiskaplanekonomin. Hur god personalen än är kan den inteeffektivt göra sitt yttersta i en struktur som den pla-nekonomiska - utan belöningsincitament, utan möj-lighet att påverka sin egen arbetssituation, utan möj-lighet att förverkliga egna idéer. Det är samma perso-nal kvar på , men den jobbar mycket bättre.Det är precis som sade: Man kaninte springa fortare, men man springer riktigare. Manarbetar på rätt sätt därför att strukturen gör det möj-ligt, medan detta effektivt förhindras av socialdemo-kratiska politiker både på landstingsnivå och på rege-ringsnivå. Man hindrar de strukturer och arbetspro-cesser som gör att personalen kan komma till sin rätt.Anf. 65 ():Fru talman! står bakom beslutetfrån om den ekonomiska ramen förutgiftsområde 9. Jag ska här beröra synpunkter främstkring området hälso- och sjukvård. Carlinge Wisbergkommer senare att ta upp syn påtandvårdsfrågor, så jag avser inte att debattera detområdet.Fru talman! Hälso- och sjukvården uppfattas av deflesta människor som en mycket central del av be-greppet välfärdssamhälle. En viktig aspekt av hälso-och sjukvården är det förebyggande arbetet och folk-hälsoarbetet. I menar vi att satsningarpå förebyggande arbete och folkhälsoarbete är detöverlägset bästa sättet att göra verkliga besparingar,kanske det enda sättet om man vill uppnågoda resultat. har exempelvis världens lägstabarnadödlighet, och det finns, menar ,en tydlig koppling till kombinationen bra barnhälso-vård och kvalificerad barnsjukvård. Vi har relativtlåga ohälsotal i en internationell jämförelse, ochVänsterpartiet menar att det finns samband ochkopplingar till de samhällssatsningar som har gjortspå det förebyggande området.Det gäller nu att vidmakthålla och utveckla det fö-rebyggande arbetet. Det finns hot i form av kortsyntabesparingar på alla nivåer i kommuner, landsting ochstat. Det gäller också att bjuda motstånd mot en ut-veckling som innebär hot mot vår restriktiva politiknär det gäller t.ex. tobak och alkohol. Vår hittillsförda politik på dessa områden sparar mänskligt li-dande och stora samhällskostnader.En av våra mindre kända filosofer har myntat so-fismen: Det är bättre att vara rik och frisk än att varafattig och sjuk. Det är en lustifikation som dessvärreinnehåller en bister sanning. Ohälsan är klassrelate-rad. Höga ohälsotal samvarierar med arbetslöshet, låginkomst, låg utbildning osv. Dessa systematiska skill-nader i hälsoläget mellan olika befolkningsgrupper äroacceptabla. Vi måste fullfölja satsningar på förebyg-gande hälsovård, och vi måste också verka för ettsamhälle som minskar de sociala och ekonomiskaklyftorna. Det är i sig en folkhälsosatsning.Det talas och skrivs mycket om problem ochbrister inom sjukvården, och det är bra att den diskus-sionen förs. Det är viktigt att detta offentliga samtalförs oförfärat av alla parter och att inga munkavlarinförs. Problem som vi ofta kan läsa och höra om ärt.ex. köerna till olika ingrepp, överbeläggningar,stress och underbemanning bland personal samt svå-righeter att klara kostnadskontrollen.Detta är verkliga och viktiga problem som vi haratt hantera. Men det finns också anledning att åt-minstone då och då påminna om att svensk sjukvård ide flesta avseenden står sig mycket väl i internationelljämförelse.Vi kan hitta många goda exempel i andra länderoch ska naturligtvis alltid vara öppna inför och ta tillvara goda erfarenheter. Men vi måste också ibland idebatten framhålla att det svenska sjukvårdssystemetuppvisar internationellt goda resultat på de flestaområden, inte för att skryta, utan för att slå vakt omoch ytterligare satsa på och förbättra vården. Vi skaha i minnet att om vi mäter sjukvårdens andel av BNPligger mycket lågt i förhållande till de flestajämförbara länder.Det gångna 90-talet har varit ett årtionde som försjukvårdens del inneburit mycket omfattande ned-skärningar och ekonomiska påfrestningar. Samtidigthar de reella behoven av vård och omsorg ökat, inteminst till följd av den ökande andelen äldre. Forsk-ning och utveckling förbättrar kontinuerligt behand-lingsmöjligheterna, vilket självklart är positivt, menökar kraven på vården. Detta sägs också som bak-grund till att det nu måste satsas resurser på en för-stärkning av sjukvården. Så kommer också att ske.Vården kommer att tillföras 9 miljarder de när-maste åren, med början 2001. Då tillskjuts den s.k.vårdmiljarden, som s, v och mp kommit överens om,och tillkommer medlen från för-svarsuppgörelsen. Det är inom områdena primärvård,psykiatri och äldreomsorg som satsningarna ska skeoch det är synnerligen angelägna områden. Vänster-partiet menar att diskussionen framöver måste hållasöppen inför möjligheter att skjuta till ytterligare me-del, eftersom behoven är mycket stora.Under år 2000 ska en nationell handlingsplan av-seende utveckling och förnyelse av sjukvården arbe-tas fram som ska innehålla mål, inriktning och hand-lingsvägar för den framtida sjukvården. En viktigutgångspunkt för är att såväl drift somfinansiering av vården även i fortsättningen huvud-sakligen bör ske i offentlig regi. anseratt det behövs en utveckling i vården framöver medmer av patient- och personalinflytande, men utveck-lingen kan och bör ske huvudsakligen inom ramen föroffentlig drift och finansiering.Ett område som inrymmer både bekymmer ochstora möjligheter är läkemedelsområdet och frågornakring subventioner av läkemedel. Bekymren bestårinte minst i mycket kraftiga ökningar av samhälletskostnader för subventionerna. Möjligheterna liggernaturligtvis i att utvecklingen på området innebärstora möjligheter till bättre lindring och bot för en-skilda människor och i en del fall behandling i öppna-re former än vad som varit möjligt.I våras fattade beslut om höjning avbeloppsgränsen för högkostnadsskyddet till 1 800 kr.Det var ett tungt beslut att fatta, även om ekonomisktutsatta grupper kompenserades. Vi bedömde det docksom nödvändigt.Samtidigt har det tillsatts en utredning som ska seöver läkemedelsförmånen och komma med förslag tillförändringar. Det beräknas ske . Det är enmycket viktig utredning, som vi avvaktar med stortintresse. Formerna behöver säkert modifieras, menVänsterpartiet ser det som nödvändigt att bibehålla enoffentligt finansierad läkemedelsförmån, och vi ärkritiska till olika varianter av privata försäkringslös-ningar. Det finns alltid risker att privata försäkrings-lösningar ställer grupper vid sidan om nödvändigavård- och behandlingsinsatser. Det är oacceptabelt förVänsterpartiet.En av de reservationer som ställtsig bakom i betänkandet härrör från en flerpartimo-tion som lyfter fram frågor kring homosexuella, bi-sexuella och transsexuella personers situation ochkunskaperna om dessa i samhället.