prot · GM0943 · 1999-01-21 00:00:00 — Det har visat sig att det inte är sålätt att tala om t.ex. hur man skall använda oljepeng-arna om man inte i samma andetag kan tänka sig attsätta upp etiska kriterier för hur det kapitalet verkarunder tiden.Vi har här fört debatter när det gäller miljövänligupphandling och etiskt förvaltande av de finansiellaresurser som finns i samhället. Där har inte kd varitpositivt till att medverka till en förändring utan ställtupp på den moderata linjen. Har man i tagitlärdom av den norska problematiken och tänkt sig attkanske närma sig mina synpunkter i den här frågan?Anf. 137 () re-plik:Fru talman! Jag håller med om attdet viktiga är att fylla det etiska dokumentet medinnehåll. Det handlar inte bara om ett skal, och dethandlar inte enbart om hur. Vi arbetar inom kd-gruppen mycket med kärnfrågorna. Vad är innehål-let? Sedan måste vi naturligtvis ta lärdom av både detena och andra handlandet hitintills. Själv ser jag ettproblem när det gäller samspelet och ömsesidighetenmellan människorna om vi inte har en etik med ettinnehåll som vi är överens om.Anf. 138 () replik:Fru talman! Jag tolkar svaret som att etik för kd ärprivatmoralen. Det är den lilla världen som ni brukartala om, det som händer inom familjen. Men när detgäller etiken i stort i samhället och att etiken ocksåskall genomsyra de politiska besluten och också kanfå inverkan på de fria kapitalrörelserna verkar detsom att etiken är borta i det sammanhanget.Anf. 139 () re-plik:Fru talman! Så är det absolut inte. Etiken gäller ettsystem där vi kommer överens. Skall demokratinutvecklas vidare måste vi hitta de etiska principer därbåde väljarna och beslutsfattarna är överens. Detgäller naturligtvis allt i samhället.Anf. 140 ():Fru talman! Tack för att vårsessionöppnas med en allmänpolitisk debatt. Det tycker jagär ett led i den demokratiska processen. Demokratinmåste ständigt erövras, försvaras och utvecklas.Under julhelgen har jag ägnat till förkov-ran i historia. När jag läst och tagit till migberättelserna om kungar och drottningar, öden ochäventyr, ur det förflutna finner jag likheter men ocksåolikheter med nutiden.Hur var det t.ex. ställt med demokratin under ErikXIV:s tid? Var det kvinnan bakom mannen, KarinMånsdotter, som var den främste rådgivaren, eller vardet , rådgivaren med samma namn somdagens statsminister?Erik XIV kallade till riksdag, men jag undrar omdet var en skendemokrati som då pågick. Vi är ocksåkallade till riksdag. Jag hoppas och tror att det inte ärskendemokrati som gäller här . Visst är väl nuti-dens en man som sätter demokrati-aspekterna i högsätet. Jag hoppas och tror det.Har vi som partier och som enskilda ledamöterverklig möjlighet att påverka de beslut som fattas häri dag? Är besluten som fattas i demokra-tiskt väl förankrade?All makt utgår från folket. Vi som sitter i riksda-gen representerar folket. Det är från våra skilda mil-jöer vi har förtroendet att vara ledamöter i riksdagen.Det är ett oerhört stort förtroende som vi naturligtvisväl vill leva upp till.Är arbetssättet här i demokratiskt? Ärdetta en demokratisk arbetsplats där det finns likvär-diga möjligheter för alla att utföra ett bra uppdrag?För de stora partierna är det möjligen det där man kandela på uppdragen. Men för de ledamöter som tillhörett litet parti finns det uppenbara problem. T.ex. ärutskottens sammanträden förlagda till samma dagaroch oftast även på samma tider. Det gör det omöjligtatt kunna följa flera utskotts arbetsområden trots har den uppgiften. Det borde gå att förbättra.Fru talman! När jag vandrar vidare i historieböck-erna finner jag att inget är nytt under solen. Kontak-terna ut över landgränserna genomsyrar historiebe-skrivningarna, trots att kommunikationerna då varbetydligt långsammare än . Syftet med utlands-kontakterna tycks även ha varit ett annat än dagens.Men språkkunskaper och utbildning värderades högtäven då.Tyvärr slog sig kungarna fram med sina mannaroch roffade åt sig land och rike. Stundom segrade de,stundom förlorade de. varSverige ett stort land men stundom väldigt litet.I dag nalkas vi andra länder med demokrati ochrättvisa som rättesnöre. Vi deltar i bl.a. det europeiskasamarbetet.Här kommer vi återigen in på aspekten att tillhöraen liten grupp eller en stor. är ett litet land, sådet gäller att arbetssättet i t.ex. EU är så demokratisktuppbyggt att vår röst verkligen blir hörd. Det är oer-hört viktigt att vi kan påverka de beslut som fattas.Centerpartiet anser att det måste föras en öppen de-batt om hur vi på bästa sätt skall kunna samverka medandra stater, så att vi medverkar till att demokratinverkligen segrar även i vår omvärld. Vi måste offen-sivt arbeta och påverka så att fred, säkerhet och enuthållig miljöpolitik formas. Vi kan aldrig leva i enskyddad ankdamm här uppe i . Historiskt harSverige heller aldrig isolerat sig från sin omvärld.Fru talman! För mig är demokrati frågor somhandlar om respekt, valfrihet och rättvisa. De beröralla områden där vi människor finns med och påver-kar.De berör t.ex. förhållanden mellan två parter -mellan staden och landsbygden, mellan man ochkvinna, mellan myndigheter och enskilda.Det handlar också om att se till människors behov.Det handlar om att lyssna och se möjligheterna ochatt ha en ödmjuk inställning till livet.Jag vill ge er två exempel från vardagslivet häm-tade från två telefonsamtal som jag fick i går.Det första kom från en lantbrukare som var myck-et upprörd. Han hade fått ett meddelande från länssty-relsen om att man i hans skog hade funnit skyddsvär-da biotoper som var värda att skydda. Han fick nu ettföreläggande om avverkningsförbud.Visst är det bra att man aktar mångfalden i natu-ren, men det måste skötas med respekt för den enskil-de markägaren. Jag tänker på de historiska kungarnasom med och brak skövlade andras egendom.Finns det en likhet ?Jag ämnar återkomma till den frågan i en annanordning.Det andra samtalet kom från en kvinna som ärpolitiskt aktiv, vilket hon trivs mycket bra med ochdär hon tillför mycket positivt. var hon ledsen.Hennes budskap var: Jag orkar inte. Tiden räcker intetill, och jag känner mig inte sedd och accepteradlängre.Hon är dessvärre inte ensam om att känna så. Vimåste ta det på allvar. Vi måste ge människor möjlig-heter att förena familjeliv med arbetsliv och även attvara med och arbeta politiskt. Det är en demokratiskrättighet.Vi måste för att detta skall vara möjligt också semöjligheterna och skapa förutsättningar så att inteminst kvinnorna kan vara med i politiska församling-ar. Vi måste här i verkligen forma ett de-mokratiskt välfärdssamhälle med valfrihet och rättvi-sa mellan olika grupper i samhället.Leve olikheten. I teorin är ju jämställdheten om-fattande i vårt land, och vi är väl också överens om attsamhället skall vara jämställt i praktiken. Men hur serdet egentligen ut?97 % av styrelseledamöterna i börsnoterade före-tag är män.93 % av professorerna är män.80 % av cheferna inom kommuner och landstingär män.80 % av de anställda inom kommuner och lands-ting är kvinnor.86 % av lärarna på de lägre stadierna i skolan ärkvinnor.97 % av barnomsorgspersonalen i ärkvinnor.Trots att det inte råder några stora skillnadermellan könen när det gäller formell kompetens, så harkvinnor som grupp en sämre position än män bådeinom arbetslivet och på andra områden.Sveriges jämställda parlament kan inte accepteradetta. Och det gläder mig att det under demokratiav-snittet var tio kvinnor och tio män på talarlistan. Detär en demokratifråga att både män och kvinnor kän-ner sig och är behövda och värderas lika förtjänstfullt.Vi måste våga synliggöra de olika villkor somgäller. Det är dags för demokratins skull att jäm-ställdheten lämnar så att säga jämställdhetsrummetoch får plats i den ordinarie verksamheten där deverkliga besluten fattas. Kvinnor och män måstekänna glädje över att få vara med och jobba i ett santdemokratiskt land där respekt och lyssnande är engiven ingrediens i samhället.Fru talman! Tack för ordet. Demokratin måsteständigt erövras, försvaras och utvecklas.Anf. 141 ():Fru talman! Demokrati handlar om ett förhåll-ningssätt mellan medborgare. Det handlar om diskus-sion, fri debatt, benägenhet att lyssna, respekt förandra människors uppfattningar, solidaritet, samhäll-sansvar och att ta vara på sin nästa.Utgångspunkten för demokratin är alla männi-skors lika värde och allas lika rätt att få vara med ochpåverka beslut som styr i det samhälle som man leveri.Demokratin har utifrån ett globalt perspektiv ald-rig varit så stark i världen som . Vi har interna-tionella konventioner till skydd för de demokratiskafri- och rättigheterna. Vi har fria val. Vi har lagar ochregeringsformer som bygger på dessa konventioner.Men det finns fortfarande länder på vår jord som intehar nått detta mål, och där människor ger sitt blod,sina liv för att åstadkomma ett demokratiskt styrelse-skick.I ett antal anföranden här har det sagts att demo-kratin inte är något som för alltid är vunnet. Denmåste ständigt erövras och hoten ständigt avvärjas.För det fordras att vi identifierar hoten. Och det är detsom jag tänkte ta upp i detta anförande.Efter att ha lyssnat på debatten finnerjag att det är flera andra kvinnor här i kammaren somhar tagit upp en del av det som jag kommer att säga.Det är , , och som alla har kommitin på sådant som jag därför kan gå igenom lite snab-bare i mitt anförande. Det finns också anledning attfundera över att det finns så mycket gemensamt idessa fem anföranden. Jag tror att det är ett bevis pådet som tog upp, nämligen vikten avatt vi har en jämställd riksdag. Vi kompletterar var-andra, och då sker det över parti- och blockgränser ien rad frågor, precis som i fråga om det som vi dis-kuterar nu.Jag tog tidigare i en debatt med med titeln rätt ochrättvist, om ungdomars val i etiska situationer somuttryck för demokratisk kompetens. Den är viktig. Idet replikskifte som vi hade kom meratt ägna sig åt hur medierna har behandlat den härrapporten än rapportens innehåll. Att många elevervarken i hemmet, eller i skolan medvetettränar sig att se och hävda sin inre demokratiska vär-debas är något mycket allvarligt. Det är här uppenbartatt ser skolans roll i detta arbete - att ele-verna skall kunna gå ut i livet med demokratin somledstjärna.Ett annat hot som jag vill ta upp, vilket berörde i sitt anförande, är den fundamentalism isamhället som just nu tar sig uttryck i nätattacker ochandra attacker från djurrättsaktivister.Jag läste i meddelande i för-ra veckan först och främst om vart man skall skickasin post med hotande innehåll och vart forskare kanvända sig för att få personligt stöd när forskaren ochvederbörandes familj utsätts för hot och trakasserier,därför att forskningen inrymmer djurförsök. Det ärfråga om djurförsök som är godkända av djuretiskkommitté. Man har sett nyttan och man har ocksåvärnat om djurens väl och ve. Forskare skall inte i endemokrati utsättas för den här typen av hot.Britta Lejon tog upp något som jag tycker är väl-digt viktigt, och det är argument. Det är synd att honinte är här i kammaren, men hon kanske kan läsaprotokollet. Vi måste alltså när sådant här uppträderargumentera tydligt för varför vi gör som vi gör, såatt människor ute i samhället förstår vilka skyddsme-kanismer vi har.Men vi måste naturligtvis också ta avstånd från dehär övergreppen. De är ett hot mot vår demokrati.Vi har också andra hot, sådana som riktas mot ytt-randefriheten. Det kan vara att man på en arbetsplatsav rädsla för repressalier, att man inte kan gå vidare ikarriären, inte vågar uttala sig om missförhållanden. Iett fritt samhälle måste man utan risk för repressalierkunna uppmärksamma den här typen av problem,förutsatt naturligtvis att man har goda grunder för det.Samtidigt som demokratin har brett ut sig i värl-den har förtroendet här i för centrala samhäl-leliga institutioner sjunkit. gav en radstatistiska data i sitt anförande. Jag refererar här tilldem. Jag kan konstatera att vi svenska politiker åt-njuter ett sämre förtroende än våra kolleger i Dan-mark, och Nederländerna.Jag har i tidigare debatter flaggat med varnings-signal för vad detta kan leda till. Det kan leda tillframväxt av nya partier som inte har demokrati somledstjärna, men som med karismatiska ledare förmårvinna många röster. Det som hände i Nazitysklandunder 30-talet förskräcker. Därför måste vi finnaorsakerna bakom det sjunkande förtroendet. Jag troratt det är väldigt viktigt att satsa på forskning i det härsammanhanget. Jag hoppas att ni från Regerings-kansliet som sitter här skickar vidare till regeringenatt när man nu lägger fram en forskningspolitisk pro-position kan detta bli en del i den propositionen.Det finns vissa saker som vi säger att vi måste på-verka: schabbel med skattepengar för representationoch annat som skattebetalarna inte själva anser sig haråd med, välviljans hyckleri. varinne på det i sitt anförande. Hur vi uttrycker oss ivalrörelser, vad vi lovar, vad vi håller. Tänjandet avsanningen, hur makten utövas. Försvarsfrågans hante-ring är inte precis ägnad att stärka för-troendet för den politiska makten. Här har vi ett stortantal människor som far mycket illa ute på sina ar-betsplatser av beslut som fattas, beslut som tas tillba-ka och beslut som inte fattas. Man lever i en mycketstor osäkerhet. Det finns andra statliga myndighetersom också är utsatta för detta fast i mindre skala.Man har också i debatten varit inne på återväxtenav politiker. tog upp den frågan. Härkänner jag stor oro. tog också upp det italarstolen. I detta måste vi verkligen djupdyka. Hurskapar vi en tillvaro i politiken så att unga människortycker att det är attraktivt? Det handlar både om ar-betsförhållanden och möjligheter att påverka.Fru talman! Jag har stretat med fråganom etik i politiken. upptäcker jag att YvonneAndersson, utan att vi har talat med varandra, sägersamma sak. Det stärker mig i tron att vi måste gåvidare på den linjen. Jag skulle önska att man lyftefrågan upp till talmanskonferensen.Anf. 142 () replik:Fru talman! Jag skulle bara kort vilja ställa en frå-ga till . Den avser den ekonomis-ka makten och demokratin på arbetsplatserna.Barbro tog upp en rädsla som mångaanställda, både inom de kommunala och de privataföretagen, har när det gäller att yttra sin kritik på sinaegna arbetsplatser, där man trots allt tillbringar del av dygnet.Samtidigt är parti berett attförändra i arbetsrätten och öka möjligheterna förföretagarna att avskeda folk utan egentlig sakliggrund. Jag undrar hur får detta attgå ihop. delar kanske inte BoKönbergs uppfattning att demokratin skall göra haltvid porten.Anf. 143 () re-plik:Fru talman! Detta har inte med pengar att göra.Det har med ledarskap att göra. Om man är ansvarigför en arbetsplats och människor som arbetar där skallman också värna om deras fria rätt att yttra sig omförhållandena på arbetsplatsen. Det är gott ledarskap.Jag skiljer på det och finansiering.Anf. 144 () replik:Fru talman! Jag talar inte om finansiering, jag ta-lar om den lagstiftade rätten för dem som är anställdaatt ha en demokratisk rättighet att vara delaktiga istyrningen av sin egen arbetsplats. Det är vad ni käm-par emot. Bl.a. ökar ni risken för tystnad och rädslapå arbetsplatserna genom ert ständiga tal om in-skränkningar i arbetsrätten.Anf. 145 () re-plik:Fru talman! Vi har helt olika synsätt på hur manfungerar på en arbetsplats. Jag vill återknyta till ettgott ledarskap. Det skapar möjligheter för alla ochenvar att uttrycka sin mening och påverka arbetsplat-sen. Jag tror att det är en bättre grogrund än en massadetaljregler.Anf. 146 ():Fru talman! Låt oss i tanken flytta itiden och se ut över . Vi kan då fortfarande seBerlinmuren, symbolen för förtryck och ofrihet. Någ-ra månader senare, , började folketriva muren och en fantastisk frigörelseprocess sattes igång. Människorna i och dess lydlän-der befriade sig från stela kommunistiska diktaturer;årtiondens sanningar gällde inte längre. Människornasåg möjligheter till ett annat samhälle, och en tåla-modsprövande demokratiseringsprocess tog vid.Europarådet, som kan 50-årsjubilera, spelar enviktig roll för att stödja den demokratiska utveckling-en. En rad nya stater har kunnat blimedlemmar i och antalet är nu uppe i 40.Ytterligare medlemsstater är på väg, exempelvisGeorgien, och Azerbajdzjan.En omistlig del av demokratin är mänskliga rät-tigheter. Ett villkor för medlemskap i ärgodkännande av den europeiska konventionen ommänskliga rättigheter. Mer än 700 miljoner männi-skor kan nu få sina rättigheter prövade av i . I ett Europaperspektiv kanalltså konstateras att stora demokratiska landvinning-ar har gjorts.Risk finns alltid att demokratidebatten förs i ettovanifrånperspektiv. De enskilda personer som varför sig och tillsammans är demokratins bas glöms oftabort. heter det att vanligt folk får för stortinflytande, att de inte klarar av att ta ansvar. Så gickdebatten vid demokratins genombrott och sammaargument kan ibland höras . Alla sådana tankarmåste med kraft avvisas. Grunden för det demokra-tiska tänkesättet är att människor är kompetenta ochkan ta det ansvar som krävs.Ett styrkebälte i den svenska demokratin har un-der de gångna hundra åren varit de många männi-skornas engagemang i föreningsarbete. Arbetet försaken i de folkliga organisationerna har gett praktiskträning i demokratiskt beslutsfattande. Det arbetet hargett skolning i att debattera, att kompromissa, ja,också skolning i att förlora omröstningar och att ac-ceptera besluten.De kunskaperna och den förmågan har också in-neburit att människor engagerat sig i de offentligainstitutionerna. Det tycker jag kan förklara det inter-nationellt sett mycket höga valdeltagandet som vi iSverige traditionellt har. Den deltagandedemokratisom föreningsarbetet innebär är enligt min meninggrundläggande för en vital demokrati. Att enbart röstai de allmänna valen räcker inte som demokratiskinsats.Valdeltagandet är ett mått på hur det står till meddemokratin. Valdeltagandet var på en försvenska förhållanden låg nivå. kunde väl-jarna aktivt påverka kandidatvaletgenom att kryssa. Fler kryssade än vad som kanskehade förutsetts. Men det är stora variationer mellanriksdagsvalkretsarna. I var det 21 %som utnyttjade möjligheterna att kryssa för en kandi-dat, vilket är lägsta noteringen i landet. Högst andelkryssröstande hade med 40 %.Vid de tre föregående valen har valdeltagandet le-gat på . I valet sjönk det ned till . Detta är mycketoroande. Särskilt bekymrad blir jag naturligtvis överinvandrarnas låga valdeltagande. Ännu finns intenågon siffra , men vid valet deltogendast av invandrarna i kommunalvalet. År1976 röstade av invandrarna i valet. Vi vetockså att valdeltagandet varierar kraftigt. I vissa in-vandrartäta delar av t.ex. är det ex-tremt lågt.Detta är ett av våra stora demokratiproblem. Utan-förskap och brist på kontakt med det sociala livet göratt sex av tio avstår från att rösta. Här har det erfarnaFolkrörelsesverige en stor uppgift i att återskapa tronpå demokratin, att få människor att känna att man kanpåverka inom det demokratiska systemet.Fru talman! Jag deltog -år - i folkhögskolas sommarkurs.Ofta talade rektorn engagerat ochkunnigt om demokratin. Han inskärpte i oss alla vik-ten av att slå vakt om demokratin. Han sade att denaldrig en gång för alla är införd, den hotas ständigtoch måste ständigt återerövras. Med den utgångs-punkten är det särskilt viktigt att skolan tar ett stortansvar för att ingjuta demokratins tänkesätt i allaelever.Det ovanifrånperspektiv som jag tidigare nämndeleder ofta till att statsvetare, politiker och andra de-battörer definierar demokratins problem som brister idess institutioner eller dess former. Utan att påstå attdet inte finns anledning till en sådan analys och de-batt, vill jag framhålla att det nu i första hand handlarom att ta till vara de möjligheter som finns inom despelregler och institutioner vi har. På alla nivåer, meninte minst på basplanet, måste fler människor kännaengagemang och ansvar, fler ges möjlighet till infly-tande och påverkan. Ett ökande utanförskap, brist påförtroende för politiker och politikens förmåga hotardemokratin. Den utvecklingen måste vi tillsammansvända. Vi kan göra det tillsammans i de olika politis-ka partierna, i föreningslivet - ja, i alla de samman-hang där människor träffas.Fru talman! Jag vill slutligen lyfta fram en bort-glömd men mycket viktig förutsättning för demokra-tin, nämligen de allmänna samlingslokalernas bety-delse. Om det finns någonting som kan kallas demo-kratins infrastruktur, då hör de allmänna samlingslo-kalerna dit. Därför måste de också i fortsättningen gesförutsättningar att ge plats och rum för det demokra-tiska arbetet och för den demokratiska diskussionen.Det är utomordentligt viktigt att vi nu samlar oss ochpå olika sätt gör insatser för att engagera fler i sam-hällsarbetet.Anf. 147 () re-plik:Fru talman! slutar sitt anföran-de med att diagnostisera problemet som att människorhar brist på förtroende för politiker och politiskabeslut. Men han ger inget svar på hur han tänkeråtgärda problemet. I stället är hans svar en aktiv före-ningsmedverkan. Hur tänker åt-gärda det problem han har fokuserat sig på?Anf. 148 () re-plik:Fru talman! Det finns naturligtvis en rad olika åt-gärder. Min uppfattning är att det befintliga före-ningslivet har en stor roll att spela. De som då äraktiva i folkrörelserna måste ta kontakt och försökaengagera de grupper som inte är engagerade iarbetet. Det ligger i deras missionsuppgift - om jagfår uttrycka mig så - att fler skall vara aktiva i t.ex.nykterhetsrörelsen och andra folkrörelser. Men dettaär inte minst en fråga för de politiska partierna, näm-ligen genom uppträdande, agerande och de kontakterman får med de människor som känner ett utan-förskap.Det finns också andra åtgärder som kan vidtas.T.ex. kan en kraftig nedgång i arbetslösheten stärkaförutsättningarna på en rad olika områden inom densektorn.Anf. 149 () re-plik:Fru talman! Menar att mer ak-tivitet i föreningar skulle öka förtroendet för politikeroch politiska beslut? Vi har påtalat att det är ett be-kymmer att det finns ett visst politikerförakt. Social-demokraterna har länge suttit som det största partiet isvensk demokrati men inte åtgärdat det problem Gö-ran själv fokuserar på.Anf. 150 () re-plik:Fru talman! Jag vänder mig lite grann mot be-greppet åtgärda. Det förefaller som om det vore ettslags fråga om teknik. Det här är en fråga om ettförhållningssätt. Alla partier - yngre eller äldre parti-er - har ett ansvar för den situation som föreligger.Men ingenting vinns på att säga att det skulle varasocialdemokratins särskilda ansvar att situationen ärsom den är.Det är inte fråga om åtgärder utan politikens inne-håll, förmågan att engagera människor för olika poli-tiska uppgifter, som jag ser som den väsentliga möj-ligheten att vitalisera demokratin.Anf. 151 TALMANNEN:Låt mig informera om att om man begär replik pånågon skall man göra det i anslutning tillatt anförandet hålls, inte under det kommande replik-skiftet. Det är två ledamöter som har begärt ordet liteför sent för att kunna få det vid detta tillfälle.Anf. 152 ():Fru talman! Demokratin är en skör blomma somständigt måste visas omsorg.Vi har anledning att vara bekymrade - och det harmånga gett uttryck för i kammaren - när vi ser vikan-de valdeltagande, misstro mot politiker och politiskaförsamlingar, svårigheter att rekrytera medborgare tillpolitiska uppdrag och svårigheter att engagera männi-skor i den politiska debatten.Görs ingenting kan vi räkna med en fortsatt ned-åtgående utveckling, som då missgynnar demokratinoch missgynnar medborgarna.Det är bl.a. vår uppgift att vårda demokratin. Jagär övertygad om att en serie åtgärder är nödvändigaför att återvinna medborgarnas respekt och skapa enstörre legitimitet åt de uppdrag vi har som ledamöter iSveriges riksdag. Det innebär att politiker och politis-ka församlingar återlämnar mera av rådrum och be-slut till medborgarna, att vi skapar regelverk som ärenkla och tydliga och som vi själva skall förstå - menframför allt att medborgarna skall förstå dem.