prot · GM0971 · 1999-03-18 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1998/99:71Torsdagen den 18 marsKl. 12.00 - 17.5319.00 - 23.08Det justerade protokollet beräknas utkomma --------------------------------------------------------------------1 § Justering av protokollJusterades protokollet för den 12 mars.2 § Anmälan om inkomna faktapromemoriorom förslag från Europeiska kommissionenTredje vice talmannen anmälde att följande fak-tapromemorior om förslag från Europeiska kommis-sionen inkommit och delats ut till kammarens leda-möter:Samordning av de sociala trygghetssystemenKOM (98) 779Förbränning av icke-farligt avfall KOM (98) 558Det finansiella instrumentet för miljön KOM (98) 7203 § Hänvisning av ärenden till utskottFöredrogs och hänvisadesFörslag1998/99:NR1 till utrikesutskottetMotioner1998/99:K19 till konstitutionsutskottet1998/99:Sf2 och Sf3 till socialförsäkringsutskottet1998/99:Fi8 till finansutskottet4 § Beslut om utskottsbetänkanden som slutde-batterats den 17 marsFiU17 Offentlig upphandlingMom. 1 (revisorers förslag om offentligupphandling)1. utskottet2. 1 (m, kd, c, fp)Votering:166 för utskottet132 för res. 11 avstod50 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 115 s, 37 v, 14 mpFör res. 1: 69 m, 35 kd, 16 c, 12 fpAvstod: 1 mFrånvarande: 16 s, 12 m, 6 v, 7 kd, 2 c, 5 fp, 2 mpMom. 2 (verksamhet i offentlig egenregi och obliga-torisk upphandling)1. utskottet2. 2 (m)Votering:229 för utskottet69 för res. 21 avstod50 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 115 s, 37 v, 35 kd, 16 c, 12 fp, 14 mpFör res. 2: 69 mAvstod: 1 mFrånvarande: 16 s, 12 m, 6 v, 7 kd, 2 c, 5 fp, 2 mpMom. 3Kammaren biföll utskottets hemställan.SkU11 Allmänna motioner om företags- och kapi-talbeskattningMom. 1 (skattenivå i företaget, resultatutjämning)1. utskottet2. 1 (m)Votering:230 för utskottet69 för res. 150 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 115 s, 37 v, 36 kd, 16 c, 12 fp, 14 mpFör res. 1: 69 mFrånvarande: 16 s, 13 m, 6 v, 6 kd, 2 c, 5 fp, 2 mpMom. 2 (ägarbeskattning, m.m.)1. utskottet2. 2 (kd, m, c, fp)Votering:166 för utskottet132 för res. 251 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 115 s, 37 v, 14 mpFör res. 2: 69 m, 35 kd, 16 c, 12 fpFrånvarande: 16 s, 13 m, 6 v, 7 kd, 2 c, 5 fp, 2 mpMom. 7 (representationsavdrag för måltider)1. utskottet2. 7 (kd, mp)Votering:188 för utskottet54 för res. 757 avstod50 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 113 s, 15 m, 33 v, 16 c, 11 fpFör res. 7: 1 s, 2 v, 36 kd, 1 fp, 14 mpAvstod: 1 s, 54 m, 2 vFrånvarande: 16 s, 13 m, 6 v, 6 kd, 2 c, 5 fp, 2 mpHelena () anmälde att hon avsett att röstaja men markerats ha röstat nej.Mom. 10 (yrkesfiskare)1. utskottet2. 9 (kd, m, c, fp)Votering:166 för utskottet132 för res. 951 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 114 s, 37 v, 1 c, 14 mpFör res. 9: 69 m, 36 kd, 15 c, 12 fpFrånvarande: 17 s, 13 m, 6 v, 6 kd, 2 c, 5 fp, 2 mpMom. 11 (förmögenhetsskatt)1. utskottet2. 11 (v)Votering:134 för utskottet40 för res. 11125 avstod50 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 115 s, 2 m, 1 kd, 1 c, 1 fp, 14 mpFör res. 11: 37 v, 2 kd, 1 cAvstod: 67 m, 33 kd, 14 c, 11 fpFrånvarande: 16 s, 13 m, 6 v, 6 kd, 2 c, 5 fp, 2 mpUlf () anmälde att han avsett att avstå frånatt rösta men markerats ha röstat ja.Magnus och (båda kd)anmälde att de avsett att avstå från att rösta men mar-kerats ha röstat nej.Övriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.LU11 Insolvensrättsliga frågorKammaren biföll utskottets hemställan.LU12 Historiska arrendenKammaren biföll utskottets hemställan.LU13 Homosexuella och barnKammaren biföll utskottets hemställan.AU7 Vissa frågor rörande arbetslöshetsförsäk-ringenMom. 1 (allmän inriktning och bortre parentes m.m.)1. utskottet2. 1 (m, kd, fp)3. res. 2 (v)4. res. 3 (c)Förberedande votering 1:36 för res. 216 för res. 3247 avstod50 frånvarandeKammaren biträdde res. 2.Förberedande votering 2:117 för res. 137 för res. 2146 avstod49 frånvarandeKammaren biträdde res. 1.Huvudvotering:166 för utskottet118 för res. 116 avstod49 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 115 s, 37 v, 14 mpFör res. 1: 69 m, 36 kd, 1 c, 12 fpAvstod: 1 m, 15 cFrånvarande: 16 s, 12 m, 6 v, 6 kd, 2 c, 5 fp, 2 mpMom. 2 (avstängningsregler)1. utskottet2. 4 (mp)Votering:284 för utskottet14 för res. 41 avstod50 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 115 s, 69 m, 37 v, 36 kd, 16 c, 11 fpFör res. 4: 14 mpAvstod: 1 mFrånvarande: 16 s, 12 m, 6 v, 6 kd, 2 c, 6 fp, 2 mpMom. 5 (arbetsvillkor)Utskottets hemställan med godkännande av1. motiveringen i res. 7 (m).Votering:195 för utskottet71 för res. 734 avstod49 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan med godkän-nande av utskottets motivering.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 114 s, 37 v, 2 kd, 16 c, 12 fp, 14 mpFör res. 7: 69 m, 2 kdAvstod: 1 s, 1 m, 32 kdFrånvarande: 16 s, 12 m, 6 v, 6 kd, 2 c, 5 fp, 2 mpLars och (båda kd)anmälde att de avsett att rösta ja men markerats haavstått från att rösta.Mom. 6 (arbetslöshetsförsäkringens finansiering)1. utskottet2. 10 (m, kd, fp)Votering:182 för utskottet117 för res. 101 avstod49 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 115 s, 37 v, 16 c, 14 mpFör res. 10: 69 m, 36 kd, 12 fpAvstod: 1 mFrånvarande: 16 s, 12 m, 6 v, 6 kd, 2 c, 5 fp, 2 mpMom. 9 (deltidsarbetslöshet)1. utskottet2. 12 (v)Votering:248 för utskottet37 för res. 1214 avstod50 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 115 s, 69 m, 36 kd, 2 c, 12 fp, 14 mpFör res. 12: 37 vAvstod: 1 m, 13 cFrånvarande: 16 s, 12 m, 6 v, 6 kd, 3 c, 5 fp, 2 mpMom. 12 (utbildningsgaranti m.m.)1. utskottet2. 17 (c)Votering:282 för utskottet17 för res. 172 avstod48 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 115 s, 69 m, 37 v, 35 kd, 12 fp, 14 mpFör res. 17: 1 kd, 16 cAvstod: 1 m, 1 vFrånvarande: 16 s, 12 m, 5 v, 6 kd, 2 c, 5 fp, 2 mpLars () anmälde att han avsett att rösta jamen markerats ha avstått från att rösta.Mom. 13 (arbetslöshetsersättning under ferierna)1. utskottet2. 18 (v, kd, c)Votering:193 för utskottet105 för res. 181 avstod50 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 114 s, 68 m, 11 fpFör res. 18: 38 v, 36 kd, 16 c, 1 fp, 14 mpAvstod: 1 mFrånvarande: 17 s, 13 m, 5 v, 6 kd, 2 c, 5 fp, 2 mpMom. 14 (rätt till semester)1. utskottet2. 19 (v)Kammaren biföll utskottets hemställan med acklama-tionMom. 15 (familjehem)1. utskottet2. 20 (kd)Votering:263 för utskottet36 för res. 202 avstod48 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 115 s, 69 m, 37 v, 16 c, 12 fp, 14 mpFör res. 20: 36 kdAvstod: 1 m, 1 vFrånvarande: 16 s, 12 m, 5 v, 6 kd, 2 c, 5 fp, 2 mpÖvriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.5 § betänkande 1998/99:UbU3Gymnasieskolan (prop. 1997/98:169)Anf. 1 ():Fru talman! Det finns många synpunkter på da-gens gymnasieskola. Det är ofta varierande synpunk-ter, men det finns också samstämmiga uppfattningar.Skolministern och utbildningsutskottets ordförandesäger i ett gemensamt uttalande att de är eniga medlärarnas fackliga organisationer om att dagens gym-nasieskola inte har tillräckliga förutsättningar för attfullt ut ge alla elever det stöd som behövs för att deskall få grundläggande högskolebehörighet. Det är enuppfattning som delas av många. Det gäller ocksåuppfattningen att det i dagens gymnasieskola finnsalltför många elever som av olika skäl inte klararstudierna i ett eller flera kärnämnen. Det är ju denspringande punkten i gymnasiedebatten i dag.Enligt undersökning Vem tror påskolan? - attityder till skolan 1997 anser avlärarna att kommunerna, efter kommunaliseringen , inte klarar av att ta ett tillräckligt ansvarför skolan. Var tredje lärare har under det senaste åretallvarligt funderat på att byta yrke. Men i praktikenblir det inte så många, eftersom alternativen, när detgäller jobb, är mycket begränsade.Om det nu finns så många gymnasister som inteklarar sina studier och många lärare som är missnöjdamed sin arbetssituation borde regeringen faktiskt hatagit ett nytt grepp om gymnasieskolan. Man hade juchansen efter valet, med en ny uppsättning statsråd.Men så blev det inte. Regeringen lät den gamla pro-positionen ligga kvar. Det är en proposition som imångt och mycket saknar analyser om varför gymna-siet har problem och vad man i så fall skall göra föratt avhjälpa problemen.Man ägnar sig i stället åt vissa tekniska finesser,som att samtliga nationella och specialutformadeprogram skall omfatta 2 500 gymnasiepoäng, attgrenar skall kallas inriktningar osv. De båda lärar-facken är kritiska mot förslaget om att antalet gymna-siepoäng skall frikopplas från antalet undervisnings-timmar; det är också vi. De menar att det i praktikeninte går att kontrollera att eleverna får lärarledd un-dervisning i den omfattning som den garanteradeundervisningen innebär.Fru talman! Lärarfacken säger också, med all rätt,att de är kritiska mot förslaget att man skall stärkaeller på något vis manifestera det individuella pro-grammet och göra det större, eftersom det här pro-grammet redan har fått en alltför stor omfattning. Depåpekar helt riktigt att problemen för elever som inteklarar ett nationellt program börjar i . Dehar inte lyckats få tillräckliga kunskaper och färdig-heter där. Det gäller framför allt ämnena svenska,engelska och matematik. Om regeringens förslagskulle genomföras skulle det innebära en permanent-ning av det individuella programmet på en alltför högnivå.I revisorers rapport ochskolans utveckling som vi fick för någon vecka sedankan man läsa att av de elever som våren 1998lämnade inte hade nått målen och erhål-lit betyget godkänt i ett eller flera ämnen. Det är alltsåen femtedel av eleverna. Vad som är värre är att fleraav de mätningar som har gjorts visar att elevernasresultat har försämrats . Ändå ham-nar de flesta av dessa elever direkt i gymnasieskolan.Vi har , bl.a. i interpellationsdebatter,diskuterat orsaken till att elever misslyckas. Jag harsjälv haft sådana debatter med skolministern. Bris-tande förkunskap, alltså att lämnar ifrånsig elever som inte klarar av att studera på gymnasiet,är ett viktigt skäl. Många gymnasieelever hänvisas dåtill det individuella programmet. Man kan säga att dethar blivit något av ett uppsamlingsheat för grundsko-lans misslyckande. Målsättningen är visserligen attdet individuella programmet skall ge eleverna möj-lighet att skaffa kunskaper för ett nationellt program,men resultatet blir ofta det motsatta. Jag har talat meden del gymnasieskolor. Där berättar man att mångaelever som börjar ett nationellt program hoppar av,eftersom de inte klarar av det, och övergår till ettindividuellt program. På dessa skolor är det ofta flerelever vid läsårets slut som går ett individuellt pro-gram än ett nationellt program, och så skall det fak-tiskt inte vara.Fru talman! Vi moderater ser tre felaktiga ut-gångspunkter i den socialdemokratiska gymnasiepo-litiken. Först gäller det enhetligheten. Alla utbild-ningar är treåriga, oavsett om det tar kortare ellerlängre tid för eleverna att nå bestämda resultat. Detandra är att det är en missriktad jämlikhet. Alla skallges allmän behörighet till högskolan. Detta gör attstudierna blir för svåra för vissa och kanske för lättaför andra. Det tredje är att yrkesprogrammen inte harfungerat. De måste moderniseras. Bl.a. måste denarbetsplatsförlagda utbildningen fungera både kvan-titativt och kvalitativt.Vi vill sätta gymnasieskolans kvalitet i centrum.För att detta skall kunna ske vill vi införa en kvali-tetsgaranti som består av olika komponenter.För det första måste vi ha ett fritt skolval som säk-rar valfriheten för alla elever oavsett var de bor ilandet. I reservation 5 som är fogad till betänkandetföreslår vi tillsammans med ochFolkpartiet att rätten att välja gymnasium skall ga-ranteras, eftersom vi anser att en mångfald av skolormed olika inriktningar och huvudmän ökar valfrihe-ten och bidrar till den pedagogiska utvecklingen.För det andra skall det vara en gymnasieexamensom prövar den enskilde elevens kunskaper och fär-digheter. Vi anser att en sådan examen skall utarbetasav gymnasieskolor, högskolor, universitet och berör-da branscher i samverkan. Eftersom majoriteten iutskottet nu också föreslår en gymnasieexamen har viinte reserverat oss på den punkten. Vi avvaktar medintresse det förslag från regeringen som utskottet nubeställer, och jag hänvisar i stället till vårt särskildayttrande i den frågan.Som en randanmärkning vill jag betona vikten avatt de ämnesprov som är obligatoriska verkligengenomförs. Bortfallet på , som vi kan läsa om irevisorernas rapport, är givetvis helt oacceptabelt närdet gäller obligatoriska prov.I reservation nr 5, som jag redan har nämnt, före-slår vi tillsammans med och Kristdemo-kraterna hur en ny lärlingsutbildning skall utformas.Det skall vara en fyraårig utbildning, där ärteori och är praktik, som avslutas med ett ge-sällprov eller något liknande. Den försöksverksamhetsom har pågått har ju inte varit framgångsrik,om man skall uttrycka sig försiktigt. Bara drygt 15skolor och knappt 150 elever gör knappast skäl förnamnet nationell försöksverksamhet. En kritik motdet här systemet har varit att det är alltför mångacentrala regler och att det saknas upparbetade kon-takter mellan skola och företag. Här bör man alltsåbörja om från början, enligt vår uppfattning.Vi vill också pröva en annan etappindelning avkärnämnena än vad majoriteten föreslår. Man skallhelt enkelt kunna läsa svenska, engelska och mate-matik med olika ambitionsnivå och i olika takt. Detkan inte vara rimligt att alla program skall leda tillhögskolebehörighet. Däremot skall det alltid finnasmöjlighet att senare i livet komplettera sina studier, såatt man då kan erhålla högskolebehörighet. Den etap-pindelning som majoriteten nu föreslår innebär ingenegentlig förändring av studierna, såvitt jag kan förstå.Det är litet lägre takt i början, vilket kräver betydligthögre takt i slutet av gymnasiet. Årskurs 3 är ett krävande arbetsår för många gymnasister.Med det förslag som ligger kommer det att blidubbelt så krävande, eftersom man skall ta igen detsom man har sparat . Kraven skall juvara exakt desamma när man slutar gymnasie-skolan. Alla gymnasister skall klara av precissamma kurser. Det är knappast fråga om några nyagrepp. individualiseras undervisningenpå gymnasiet med hänsyn till elevernas möjligheteratt tillgodoräkna sig studierna.Jag skulle vilja fråga socialdemokraternas företrä-dare i debatten: På vilket sätt kommer fler elever attklara gymnasiestudierna med godkända betyg närkraven är exakt desamma som ?Fru talman! Det har talats mycket om lärarrollenpå senare tid. En särskild arbetsgrupp eller utredningser över lärarutbildningen och kommer med förslagom några månader. När det gäller gymnasielärarna ärdet viktigt att ställa höga krav på utbildningen. Detgäller inte minst den teoretiska ämnesutbildningen,och vi har i reservation 14, tillsammans med Folk-partiet, föreslagit att man skall öka antalet forskarut-bildade lärare eller lektorer. Det är viktigt att skolanstimulerar gymnasielärare att delta i forskningspro-jekt och forskarutbildning. Det är viktigt för elevernaatt redan i gymnasiet träffa lärare som har erfarenhetav forskning, och det är betydelsefullt för lärarna attha en möjlighet inom sitt yrke till kvalificerad fortsattutbildning och forskning.Fru talman! Jag har inledningsvis talat om att detbehövs en rejäl översyn av gymnasieskolan. Eleverna vill ha det. Samhället, i formav högskolor, universitet och olika branscher, serdetta som en nödvändighet. Det är därför som vi ireservation nr 1 kräver en översyn av gymnasiesko-lans program och struktur och att man nu noggrantgår igenom vilka kärnämnen som skall vara obligato-riska. Och jag tror inte att man klarar en gymnasie-skola för alla om man skall ha lika många kärnämnensom . Den arbetsplatsförlagda utbildningen,APU, vill vi också se över när det gäller tid och inne-håll, inte minst när det gäller antalet veckor medyrkesämnen.Vi vill också vidga möjligheterna till utbildningpå entreprenad, så att olika seriösa utbildningsanord-nare ges möjlighet att spela en aktiv roll i skolangenom att bidra med nya idéer, t.ex. när det gälleranvändandet av informationsteknik i gymnasieskolan.Jag vill yrka bifall till reservation nr 1,men jag står givetvis bakom alla övriga reservationerdär vi moderater finns med.Anf. 2 ():Fru talman! har vikunnat läsa om hur svenska skolelever i varitute i strejk. Eleverna har lämnat sina skolsalar ochbestämt sig för att protestera mot att deras skolor intehar tillräckligt med resurser. Från eleverna på bl.a.Latinskolan har budskapet varit mycket tydligt: Sko-lan behöver mer resurser. Det är ett alldeles riktigtbudskap. Även om det samarbete som etableratsmellan , Socialdemokraterna och Mil-jöpartiet innebär att mer pengar ges till kommuneroch landsting, både och kommande år, räcker detfortfarande inte. Jag är förstås medveten om att dethär inte är en budgetdebatt men vill ändå understrykadet skriande behovet av mer pengar till kommuneroch landsting för att komma till rätta med de faktisktganska stora problem som inte minst gymnasieskolani dag brottas med. Det handlar inte om någon svart-målning utan om att se hur verkligheten i landetsskolor faktiskt ser ut.I det betänkande från utbildningsutskottet som vi behandlar har vi i ett särskilt yttrande lyft fram ettpar av de saker som vi är medvetna om kräver ökaderesurser för kommunerna. Det handlar om en minstagaranterad undervisningstid för alla elever på denationella programmen och att prov för konkurrens-och behörighetskomplettering bör vara avgiftsfria. Vikommer att fortsätta kampen för ökade resurser tillkommunerna för att dessa och andra viktiga förslagskall kunna bli verklighet.Jag kommer i det här anförandet inte att kunna be-röra alla våra förslag så ingående som jag skulle viljautan väljer att koncentrera mig på några områden.Lennart kommer senare att för vår räk-ning särskilt redovisa våra tankar kring idrottsämnetsställning i gymnasieskolan. Jag vill poängtera attVänsterpartiet självfallet står bakom samtliga dereservationer vi har avgett, men för att vinna tid yrkarjag bifall bara till reservation 6 under mom. 17 ochreservation 11 under mom. 24.Fru talman! Det finns en grundläggande skillnadmellan höger och vänster inom utbildningspolitiken.Utan att vilja hårdra alltför mycket kan jag ganska lättkonstatera det när jag betraktar det betänkande vi behandlar. Där vänstern vill öka inflytandet föreleverna över den egna undervisningen och ser kun-skap som en utvecklingsprocess som hindras av kon-kurrens och prov- och examenshysteri är högernsuppfattning snarare att eleven skall ges inflytandegenom val av färdig inriktning och att graden avkonkurrens i gymnasieskolan skall förstärkas.Även om det i grunden finns en relativ samsynmellan och Socialdemokraterna i flerafrågor hamnar Socialdemokraterna i några fall på felsida. Jag tänker speciellt på två frågor där vi har re-serverat oss mot betänkandet, nämligen synen pågymnasieexamen och betygsfrågan.Vi ser fördelar med att man i slutet av gymnasie-tiden genom ett större specialarbete får träning isjälvständigt arbete. Men för oss är det uppenbart attinförandet av en gymnasieexamen riskerar att ökapressen och stressen i skolan och verka hämmande påen helhetssyn i undervisningen. Visserligen definierasinte i betänkandet exakt hur en gymnasieexamen skallutformas, men Socialdemokraterna hämtar i den härfrågan sitt politiska stöd från partier som vill göra dentill någonting i stil med gamla tiders studentexamen.Vi ser en stor fara i att en gymnasieexamen på siktkan leda till en stratifiering av gymnasieskolan därden också blir ett krav för att få fortsätta till högrestudier. Det är beklagligt att vi i denna fråga går bakåtsnarare än framåt.Vad gäller betygsfrågan är situationen egentligenlite märklig. Trots en omfattande kritik också inomden pedagogiska forskningen - och fram till för någraår sedan rentav från flera borgerliga ungdomsförbund- avfärdas nu ett yrkande om att utreda möjlighetentill en betygsfri gymnasieskola med ganska grov-huggna argument. Betygen behövs, påstås det, för atteleverna skall få bevis på uppnådda kunskaper ochsom urvalsinstrument till högre studier. Men motbakgrund av de obligatoriska utvecklingssamtalenfinns det ett bättre sätt att reda ut vilken kun-skap eleven uppnått än några bokstäver på ett papper.Alltfler alternativa urvalsmetoder används också vidantagning till högre utbildning. Kvar som argumentför betygen finns möjligen att eleverna skulle blimindre intresserade av att lära sig något om de intefår en belöning. Men det utgår från en ganska märkligmänniskosyn och innebär i grunden att man ger uppden strävan som man borde ha, nämligen att under-visningen och kunskapen i sig skall vara drivkraftnog. Det är mer än tråkigt att behöva konstatera detta.Vänsterpartiet vill starkt betona betydelsen avskoldemokrati och elevernas rätt till inflytande. Vi serpositivt på att en del viktiga steg har tagits men anseratt mycket kvarstår att göra, inte minst när det gällerelevernas rätt - och möjlighet - till inflytande överundervisningen i skolan. Därför har vi föreslagit attett diskussionsmaterial skall tas fram som kan hjälpalärare och elever att hitta former för att underlätta ochge struktur åt diskussionen om synen på kunskap ochplaneringen av undervisningen i gymnasieskolan.När det gäller kontakter och samarbete mellangymnasieskolan och arbetslivet ser Vänsterpartietpositivt på möjligheten att inte bara förena teori ochpraktik utan också få en direkt inblicki hur arbetslivet fungerar. Det finns dock också en delintressemotsättningar som det är viktigt att vara med-veten om. Ett samarbete måste därför ske på elevensoch skolans villkor och får inte ensidigt handla om atttillgodose näringslivets krav på viss arbetskraft. Där-för är det viktigt att skolan behåller det övergripandeansvaret för de elever som deltar i lärlingsutbildning-en, t.ex. genom tillsättande av handledare. Dennasynpunkt vill vi gärna skicka med inför den fortsattaberedningen av den här frågan. Likaså vill vi att man,mot bakgrund av de problem som finns på många hålli landet med att hitta , överväger en skyl-dighetslagstiftning om dessa problem inte löses inomen snar framtid.Fru talman! Det har pratats åtskilligt om historiskaupplysningskampanjer . Det harhävdats att kunskapen i historia bland ungdomar inteär tillräcklig och behöver förbättras. Låt mig förVänsterpartiets räkning instämma helhjärtat i detta.Det har hävdats att en risk finns att man begår sammamisstag som tidigare begåtts i historien om man intekänner till den. Låt mig instämma också i detta.Det är mot den bakgrunden som iett yrkande föreslår att historia inrättas som kärnämnei gymnasieskolan. Man hade kunnat tänka sig att detyrkandet skulle hälsas med om inte glädjetjut så kan-ske åtminstone några nöjda små nickanden från som-liga partier som åtminstone gett sken av att vara in-tresserade av den här frågan - men icke. Visserligenhar fått i uppdrag att göra en översyn överundervisningen i historia, vilket vi ser positivt på,men faktum kvarstår: Inget annat parti stöder i dagyrkandet, även om man i betänkandet har letat framnågra fina formuleringar om hur viktigt det är medkunskap i historia.Jag tror att detta säger en hel del om uppriktighe-ten bakom den av hätskt bedrivna kam-panjen för en upplysningskampanj om brott begångnai kommunismens namn.