prot · GM0988 · 1999-04-29 00:00:00 — En sådan bok borde också kunnaanvändas och bli en bibel i . Vi bör inte kunnakrypa undan med att säga att området är brett ochomfattande.Det finns tre aktörer inom området trafiksäkerhet:trafikanten, fordonet och trafikmiljön. För mig som ärmoderat är det självklart att trafikanten tar sitt ansvar.Men en förutsättning är då att vägens kvalitet ochtrafikmiljön är sådana att det låter sig göras, dvs. attsystemutformaren måste ta sitt ansvar, i detta fallVägverket eller kommunen. Bilindustrin gör det alltoftare. Det kommer rapporter som talar omhur säkra bilarna är. Det är trist också ur trafiksäker-hetssynpunkt att vi kör omkring i gamla bilar, efter-som utvecklingen av bilarna gör dem alltmer säkra.Det som förvånar mest i alla rapporter från och är att de så sällan handlar om genom-förda aktiviteter för att förbättra vägen, för alla studi-er och undersökningar som man läser visar att justförbättringar av vägarna - vägbanans kvalitet, körba-nan och dess bredd - ger väldigt höga och mätbaraeffekter. Man talar t.ex. om vajerräckena i ochkan då tala om en minskning av antalet döda med upptill . tittar på andra aktiviteter somatt sänka hastigheten i stället för att ta fram underlagför att bygga och underhålla säkra vägar.Borde det inte vara trafiksäkerhetsenhetens upp-gift att granska vägarna ur säkerhetssynpunkt? Ärverkligen de nya vägar som byggts de senaste årenriktigt säkra? får man rapporter som sägermotsatsen, även om trafiksäkerheten är prioriteradenligt generaldirektör mig som är en ivrig cyklist var det slående på tidigare bara talade om oss cyklis-ter som trafikfaror, och aldrig talade om att man kan-ske skulle bygga cykelbanor så att vi kunde bli litemindre farliga.Lars talade här i kammaren om deval-vering av det svenska vägkapitalet. Det är oroande attSocialdemokraterna nu minskar på väganslaget. Detär särskilt oroande när nu i sina elvapunkter för ökad trafiksäkerhet säger att han inteavser att fördela mer medel, utan att medel skall tasfrån den befintliga budgeten. Jag håller med om attadministrationen inom kan minskas, menatt hitta de 10 miljarder som vill ha tror jaginte att man kan. Så var skall man ta pengarna?Däremot håller jag med ministern när han sägeratt han vill ta sig an vägarna, och då i första hand defarligaste vägarna. Jag vill då påminna om att vi nyli-gen sade nej när det gällde den olycksdrabbade E4:anvid . Hur tänker regeringen egentligen lösade här frågorna?Vi hörde i debatten att Socialdemokraternaanser att vi satsar för mycket på vägarna och för litepå järnvägarna, men våra väg är ändåvårt svenska blodomlopp.Att sänka hastigheten tycks vara endaoch huvudsakliga åtgärd för att öka trafiksäkerheten.När generaldirektör vid en utfrågning iutskottet sade att E 22 visserligen var byggd för90 km, men blivit så sliten att man måste sänkahastigheten , trodde han att vi skulle tyckaatt det var ett bra beslut. Så kan det inte vara. Hurskall allmänheten känna förståelse för en sådan sänk-ning av hastigheten?Hastigheten har stor betydelse för hur svåra tra-fikolyckorna blir. Därför måste vi få snabba och säkravägar.I dag saknar många förtroende för trafiksäkerhet-sarbetet. Därför är det viktigt, om vi skall sätta igångmed ett allvarligt och långsiktigt trafiksäkerhetsarbeteför att nå nollvisionen, att trovärdigheten i arbetetökar. Det är viktigt att det finns kompetens hos demsom ansvarar för trafiksäkerhet och vägbyggande.Arbetet måste ske i dialog med oss medborgare ochinte på ett gammaldags pekpinnevis med förbud ochuppifrånuttalanden.Det måste finnas gehör för de synpunkter somallmänheten för fram. Det får inte bara handla om nyasänkningar av hastigheterna.Fru talman! Jag saknar en öppen diskussion omvägarna och vad som händer på dem. Vad tycker t.ex.svenska folket om vägunderhållet och sänkta hastig-heter? Vore det inte dags att få en ny C G Hammar-lund som i radio eller andra medier diskuterade trafi-ken med svenska folket?Det talades tidigare om att vi inte använder säker-hetsbälten. Många använder säkerhetsbälte i Sverige- - men hälften av dem som dör i olyckor gördet inte. Det skall vi naturligtvis titta på.Men, fru talman, man kanske inte behöver studeraanvändningen av bilbälte . Det kostar mycketpengar, och de skulle kunna gå till annat. Undersök-ningar skulle kanske räcka.I stället vill jag att vi skall satsa på att titta på hurvägarna är beskaffade och varför olyckor sker. Dedödsolyckor som sker undersöks av varjeår. Även här säger man att vägens beskaffenhet ärhuvudorsaken.Även körkortsutbildningarna behöver ses över.Här finns det också säkerhetsvinster att göra. Vad ärdet som säger att det man lär sig när man är 18 århåller ända tills man är 70, 75 eller ? Så är detfaktiskt när det gäller utbildning i bilkörning. Jag trordärför att vi på prov borde se om det inte vore möjligtmed en frivillig fortbildning av förare.Debatten om åldersgränser för körkort är ocksånågot som diskuteras. Här kommer en utredning. Jagtror att det finns möjlighet för äldre förare att köra,men kanske efter läkarundersökning.I har man gjort en rad intressanta akti-viteter för att öka trafiksäkerheten. Det visar sig attdet inte behöver kosta så mycket pengar. Där kundeman åstadkomma en minskning med 390 omkomnagenom att man satsade på attändra vägarna, att ändra trafiken, bygga passager ochskilja trafikanter från varandra. Man hade nämligenkommit på att nära hälften av alla som dog i olyckorgjorde det i närheten av busshållplatser.Kanske att de här aktiviteterna gjordes därför attGöteborg som kommun ju även har hand om sjukvår-den och får ta hand om de kostnader som trafiken stårför.I 11-punktsprogrammet sägs att ansvarsfrågornainom trafiksäkerheten skall ses över. Det håller jagmed om. Jag anser också att arbete medtrafiksäkerheten bör omprövas och granskas. Skälenhar jag redan anfört.Förra veckan anordnade en konfe-rens om trafiksäkerhet. Vår keynotespeaker var Pietervan Vollenhoven, känd förespråkare för trafiksäker-het i och ordförande i - en organisation som bl.a. arbetarmed Statens haverikommission.Vollenhoven framförde bl.a. att det borde vara ensjälvklarhet att vägtrafiken hade sin egen inspektiondär olyckor granskas och kartläggs. Utskottet har juockså i betänkandet föreslagit en sådan inspektionmed uppgift att granska väghållning och olyckor.Vidare ansåg Vollenhoven att trafikofferjourer varviktiga tillskott i trafiksäkerhetsarbetet. Sådana finns iHolland. Människor som råkat ut för olyckor hamnarofta i mycket traumatiska och svåra situationer, bådepersonligt och ekonomiskt. Det kan vara svårt attkomma till rätta med, och det kan vara svårt attkomma tillbaka till ett normalt liv. Det förorsakarstort mänskligt lidande och kostnader för samhället.Det gäller också för Sverige.I en studie med namnet Trafikskadades upplevel-ser och liv - drama om bemästring bekräftas Vollen-hovens synpunkter. Därför tror jag att en trafikoffer-jour är en fråga som en sådan här utredning ocksåkunde titta på.Fru talman! Nollvisionens kortsiktiga mål om 400dödade och 3 700 skadade kommer inte att nås. Detär allvarligt och beklagligt. Jag vill på nytt framhållaatt regeringen måste ta sitt ansvar och ge resurser tillVägverket att bygga och förbättra våra vägar. Dess-utom måste få en ny instruktion om hurman i fortsättningen skall bedriva sitt säkerhetsarbete,så att vi inte står här igen och konstaterar attingenting hänt och att pengarna förbrukats.Anf. 165 ():Fru talman! Från ser vi det ocksåsom glädjande att vi i trafikutskottet enats i en såviktig fråga som trafiksäkerheten. Det är precis somInger sade: Det här är bra.Det är också en signal ut till samhället att vi inteaccepterar att ett så stort antal människor dödas ochskadas i trafiken. Visionen om noll döda i trafikenligger fast.Förutom att utskottet vill skapa en fristående väg-trafikinspektion, som tog upp, ser vi också frånVänsterpartiet positivt på att utskottet skrivit in hur enökad kollektivtrafik kan bidra till en ökad trafiksä-kerhet.Det är vår fasta övertygelse att om fler människorges möjlighet till en bra och billig kollektivtrafikminskar antalet trafikolyckor.Fru talman! Betänkandet är ett bra första steg föratt uppnå nollvisionen. väntar ett fortsatt arbete.Hur skall vi få folk att inte dricka alkohol i sambandmed bilkörning? Hur skall vi få fler att använda bil-bälte? Hur påverkar hastigheterna?Förhoppningen är att utskottet även i fortsättning-en kan enas i denna viktiga fråga, även om jag ser attvi har olika åsikter i många delar. Men jag tror att detär viktigt att vi kan och försöker enas i en sådan vik-tig fråga som trafiksäkerheten.Med detta, fru talman, vill jag yrka bifall till be-tänkandet i sin helhet.Anf. 166 SKÅNBERG (kd):Fru talman! Jag vill börja med att ställa en frågatill ledamöter såväl som till medierna somlyssnar: Vad är en nyhet?Jo, en nyhet är en händelse som sker snabbt ochoväntat och som har betydelse för många människor.Nyhetsvärdet ökar om händelsen dessutom handlarom dramatik och livsfara.Trafikutskottets betänkande om trafiksäkerhet är iså fall en stor nyhet. Att utskottet lägger fram ettbetänkande som är enigt är oväntat. Som vi har hörtfinns det sju olika partier med olika politik för attskapa trafiksäkerhet, men vi har medvetet lagt våroenighet åt sidan för att med kraft arbeta för en ge-mensam linje för att minska antalet döda och svårtskadade i trafiken. Det är också snabbt och oväntat attutskottet av regeringen beställer ett besked om trafik-säkerhetsarbetets fortsatta inriktning och inrättandetav en fristående vägtrafikinspektion.Och trafiksäkerheten berör sannerligen mångamänniskor på ett dramatiskt sätt. Vi har satt som målatt antalet dödade måste sjunka med minst 140 per årjämfört 1997-2000. Det är 140 fler papporsom kommer hem till sina barn , mammor somber aftonbön och stoppar om sina barn, tonåringarsom blir förälskade ännu en vår. Det är morfar somfirar jul med barnbarnen , farmor sombjuder på inlagd sill och nypotatis ännu en midsom-marafton.Det är ingen tvekan om att trafiksäkerhet kostarpengar och måste få kosta pengar. Vi vet att Vägver-ket har angett att de behöver ytterligare minst 10miljarder kronor för att åtminstone rädda 70 ytterliga-re människors liv i trafiken.Förvisso finns det ett systemutformaransvar, mendet ersätter inte det personliga ansvaret. Utskottet villenigt betona att trafiksäkerheten inte minst är en frågaom just trafikanternas personliga ansvar, och vitrycker på att det är angeläget med ett kontinuerligtoch långsiktigt folkbildningsarbete för att förändraattityder och beteenden och ge bättre kunskaper. Vivet att var femte person som dödas eller skadas svårtråkar ut för det i en alkoholrelaterad olycka. Vi vet attnära nog varannan person som dör eller skadas svårtsaknar bilbälte. Då är det självklart beteendet sommåste förändras för att rädda liv.I det opinionsbildande arbetet har frivilligorgani-sationerna en stor betydelse. De bör kunna utnyttjasmer för trafiksäkerhetsprojekt och därför få en störredel av medelstilldelningen. Frivilligorganisationernabör kunna ge betydligt mer i utdelning för att för-verkliga nollvisionen än att enbart arbeta via anställdpersonal.Vi kristdemokrater gläds också åt att utskottet ibetänkandet anger att hastighetsgränserna skall kunnabli mer flexibla både vad gäller den högsta tillåtnahastigheten och differensen mellan de olika hastig-hetsgränserna. Skall hastigheten kunna sänkas påvägarna, där så behövs, är det nödvändigt att trafi-kanterna upplever att den angivna hastighetsbegräns-ningen är väl avvägd och avpassad för vägen ochtrafiksituationen och att den höjs när det är möjligt.Vi menar att allmänhetens acceptans ökar väsentligtom skyltningen blir mer flexibel och mindre stereo-typ.Vi är också nöjda med utskottets behandling avKenneth motion om körkortsfortbildning somföreslår en frivillig ordning för att stimulera körkorts-fortbildning när körkortet förnyas . Ut-skottet har blivit informerat om att man inom just överväger hur man på ett lämpligt sätt kange information i olika vägtrafikfrågor till alla somförnyar sitt körkort.Fru talman! Det är därför en glädje att yrka bifalltill hemställan i betänkande TU9.Anf. 167 ():Fru talman! Jag kan instämma i det mesta som harsagts av övriga partiföreträdare. Det är en styrka förriksdagen och trafikutskottet att vi kan presentera ettenigt betänkande i en sådan är stor och viktig fråga.Därför kanske det inte är läge att nu ha någon stordebatt. Vi väntar dessutom på ett förslag från rege-ringen . Ni har ju sett det 11-punktsprogram som är en antydan om vad man kom-mer att föreslå. Vi får anledning att återkomma närdet kommer upp till beslut här i riksdagen.Vi är naturligtvis alla mycket oroade över att dennollvision vi lade fast här i för några årsedan tycks gå lite grann på sned. Man lyckas inteklara de högt uppsatta målen. Vi har under tre årstid kunnat konstatera att antalet döda på våra vägarligger kvar på en för hög nivå, och målsättningen attkomma ned till högst 400 dödade ser ut att blimycket svår att klara.Ändå har kommit långt i trafiksäkerhet-sarbetet jämfört med de flesta andra länder. Vi harhälften så många dödade på våra vägar i förhållandetill trafikarbetet om man jämför oss med t.ex. övrigaEU-länder. Det är bra, men det är inte tillräckligt bra.Vi vet att det finns möjligheter att komma vidare. Detär det som kommer till uttryck i nollvisionen när mansäger att vi måste sikta på den väldigt höga ambitio-nen att faktiskt komma ned till noll dödade och nollsvårt skadade i trafiken.Ändå är det utan tvivel så att vi har kommit långt.Det var 1 300 dödade i trafiken i mitten på 60-talet.Nu har trafiken ökat väldigt mycket, ändå har vi lyck-ats pressa ned antalet dödade och skadade.Det som satte trafiksäkerheten i centrum undervårvintern var naturligtvis de dubbla olyckorna medminibussar, i Villingsberg utanför och iSmedjebacken, som krävde väldigt många dödsofferoch där det var väldigt många barn bland dödsoffren.Vi tyckte alla att det var oerhört tragiskt.Nu skall vi ta vara på tillfället tycker jag att foku-sera ytterligare på detta för att få en säkrare trafik.Det är mycket positivt att nu hartagit detta på allvar. Vi har också haft utfrågningar itrafikutskottet där vi har försökt att penetrera fråganoch funderat på vad det är som är viktigt att göra.11-punktsprogrammet kan vara en bra utgångs-punkt för arbetet. I trafikutskottet har vi dessutomtittat närmare på vad man kan göra konkret ute påvåra vägar. När vi var på besök i tittade vipå vajerräcket, och vi såg även exempel på de auto-matiska kameror som finns mellan ochIggesund. Det förefaller som om detta har god effekt.Det är viktigt att vi gör våra vägar så trafiksäkra sommöjligt.Samtidigt är det så, som flera talare har varit innepå, att döden på våra vägar inte enbart handlar om hurvägarna är byggda, utan det handlar i väldigt hög gradockså om oss som sitter bakom ratten. Det handlarom hastigheten. Det handlar om att vi använder bil-bältet. Det handlar om att vi ser till att våra fordon ärutrustade med rätt sorts däck , och dethandlar om att vi ser till att vi är nyktra när vi sitterbakom ratten. Det handlar kort sagtom oss som har ansvaret att föra fram fordonet.Jag tänker inte gå in ytterligare på några särskiltkonkreta förslag. Jag tycker liksom tidigare talare attdet är tillfredsställande att utskottet har kunnat enas.Många motioner har blivit välvilligt behandlade i deskrivningar som utskottet har gjort. Vi får anledningatt återkomma senare, när vi får en konkret proposi-tion från regeringen, och ta en ytterligare debatt omden viktiga trafiksäkerheten vid det tillfället.Jag yrkar bifall till utskottets hemställan.Anf. 168 ():Fru talman! Utskottets betänkande om trafiksä-kerhet har enat utskottet i dess bedömningar. Ingenregeringsproposition fanns att behandla, men ett stortantal motioner om de mest skiftande förslag och kravhar lett fram till synpunkter som behöver tas på all-var.Utskottet inleder med att anmäla sin oro över attden utveckling som har dragit åt rätthåll, dvs. färre döda och svårt skadade i trafiken, nuhar fått en kurva som har vänt uppåt. Den nollvisionsom regering och riksdag har ställt sig bakom har fåtten allvarlig motgång.En beställning görs emellertid till regeringen att vii likhet med olyckor inom järnvägstrafiken, sjö- ochlufttrafiken också för vägtrafiken skall få en särskildinspektion. Jag skall återkomma till det, men förstnågra reflexioner.Först är det angeläget att säga att kommunikationoch trafik är någonting positivt. För länge sedan upp-fann telefonen och strax därefter LM Erikssontelefonluren. Människor kunde nå varandra mycketenkelt.Moderna trafik- och motorfordon har en ungefärlika lång historia. Att på egen hand kunna resa för-hållandevis snabbt är någonting viktigt och positivt.Det innebär att man kan komma till jobbet, att barn-familjer kan resa till affären, att släkt och vänner kanträffas och att många kan komma ut i den svenskanaturen.För ungefär 100 år sedan reste svensken i genom-snitt mindre än per dag. ärgenomsnittsresandet per svensk och dag över 40kilometer. Vi har ökat vårtresande med nästan 100 gånger. Länge motsvaradeden galopperande hästen högsta hastighet. Så kom islutet av förbränningsmotorn som sattes påen vagn med styrstång. Vi fick både A-fordar och T-fordar. Volvon rullade ut , och efter andravärldskriget fick vi 50-talets stora "explosion" av nyabilar och andra motorfordon.I dag har vi ett trafikmönster där nio av tio per-sontransporter går på väg. av barnfamiljerna hartillgång till bil. Det finns ungefär fyra miljoner fordoni , dvs. i snitt har varannan svensk en bil. Detinnebär att det glesbebyggda är ett av värl-dens fordonstätaste länder!All trafik skall vara säker. Internationellt sett harSverige och en förhållandevis hygglig situa-tion. hade vi med långt färre fordonlångt över 1 000 omkomna i trafiken . ärden siffran mer än halverad, trots att vi har en nästanfördubblad fordonspark.Den påbjudna nollvisionen, dvs. att ingen skall döeller skadas i trafiken, är inte realistisk. En visionskall ju vara ett nytt sätt att tänka, men den ställerockså en rad krav som inte kan anses vara uppfyllda.Det är krav på vägar, fordon och regelsystem. Nollvi-sionen förutsätter också rätt hastighet och att det finnskörkunskap som gör att man behärskar trafiksituatio-nerna. Den förutsätter också nykterhet i trafiken ochatt alkohol och andra droger skall vara bannlysta.Riksdagen har efter många års funderande drivitregeringen framför sig så att det i praktiken har bliviten s.k. nollgräns för narkotika i trafiken. Riksdagenhar också fattat beslut om promilleregler i sjötrafiken.Bägge lagarna träder i kraft om några veckor.Nollvisionen ställer också krav på vägarnas ut-formning. Bra, rätt byggda vägar är nödvändiga ochen viktig del av den samlade trafiksäkerheten. Jag villpåstå att upprustning av vägnätet och utbyggda mo-torvägar är bättre för trafiksäkerheten än nya järnvä-gar för mångmiljardbelopp i områden där det inte kanförväntas särskilt många resande.Säker trafik måste också ge utrymme för en frihetatt välja sitt eget fordon. Väldigt många väljer pågrund av en rad omständigheter bilen. Bl.a. beror detpå det enkla faktum att är ett så utpräglatglesbebyggt land där det inte finns många områdendär kollektivtrafik är realistiskt. sker åtta av tiopersontransporter med bil.Hastigheten behöver anpassas. I många tätbe-byggda områden med skolor och dagis är det nödvän-digt att ytterligare sänka farten. kan mansäga att skilda körbanor på våra motorvägar gör att dehar en sådan standard att högre hastigheter inte för-sämrar trafiksäkerheten. Rätt utbildning och fortbild-ning är viktig, men det behöver ske en översyn - inteminst i fråga om äldre fordonsförare.Det är bra att utskottet markerar sin oro och be-stämda uppfattning att den serie av riksdagsbeslutsom har lett fram till det vi kallar för nollvisio-nen skall hävdas och säkras. Mittenregeringen slogfast vissa målnivåer på samma tema i propositionentill 1982. Utskottet har föredömligt redovi-sat den serie av beslut som vi under i olika om-gångar har fattat i . Det är intressant attiaktta den samstämmighet som råder mellan de olikabesluten om att antalet dödade och skadadei trafiken fortlöpande måste minskas. Detta skall gällaalla trafikkategorier, och dessutom skall det görassärskilda insatser för oskyddade trafikanter. Barnsproblem ur trafiksäkerhetssynpunkt skall särskiltbeaktas.Visioner är inte nya. De har ofta goda pedagogis-ka effekter. Visionen , då den förra rege-ringen bekräftade beslut, är en vision om attett samhälle med säker trafik skall förverkligas införnästa årtusende. I varje vision står trafikanten i cent-rum, - som har ansvar för sitt beteende i trafiken. I enkomplicerad och tät och blandad trafik krävsmycket för att det skall bli en trafik i harmoni. Ut-skottet talar om att det bland beslutsfattare och trafi-kanter skall skapas värderingar som innebär att kra-ven på trafiksäkerhetshöjande åtgärder ökar.Utskottet säger att ett kontinuerligt och långsiktigtfolkbildningsarbete skall fortgå i syfte att ytterligareutveckla attityder och kunskaper i viktiga trafiksäker-hetsfrågor. Viktiga pelare för trafiksäkerhetsarbetet ärnykterhet i trafiken, bilbältes- och cykelhjälmsan-vändning samt respekt för hastighetsgränser. Det ärenligt utskottet goda exempel på viktiga inslag förtrafiksäkerheten. Uppföljning och efterlevnad är ettviktigt moment i allt trafiksäkerhetsarbete.De sänkta och tydliga gränsvärdena på drogområ-det förhöjer säkerheten väsentligt. Men de måsteföljas upp. Nykterhetskontrollerna beräknas ha halve-rats - från 1,8 miljoner till knappt 1 miljon test. Det ger en smalare och oklarare bild avtrafiknykterheten.Vägverket har presenterat en särskild trafiksäker-hetsplan för de närmaste tre fyra åren. I en promemo-ria, som har nämnts tidigare, redovisar man förslagtill ökad trafiksäkerhet i ett antal punkter. Utskottetförutsätter att regeringen möjligt för riksdagenredovisar sina ställningstaganden om trafiksäkerhet-sarbetets fortsatta inriktning. Jag tror att det gäller fördepartementet att sätta högsta fart om vi skall brytaden kurva som har dragit åt fel håll. Detär viktigt att den särskilda handlingsplanen för trafik-säkerheten utfaller i mer handling och inte enbart i enplan.Dragkampen och oenigheten i regeringen omvinterdäcken har varit olycklig. Svåra olyckor densenaste vintern har aktualiserat behovet. Det är bra attregeringen synes ha samlat sig till en uppfattning ombehoven av vinterdäck.Utskottet lägger stor vikt vid det positiva utfallman hävdar som ett resultat av långsiktigt påver-kansarbete som olika frivilligorganisationer för tra-fiksäkerhet har medverkat till.Fru talman! Det finns anledning för statsmakternaatt överväga om vi ger rätta och rimliga förutsättning-ar för det ideella trafiksäkerhetsarbetet. Utskottet slårju fast att det behövs ett långsiktigt folkbildningsar-bete för att ge kunskaper och skapa rätt attityd i vikti-ga trafiksäkerhetsfrågor. Trafiknykterheten, bältes-och hjälmanvändning och respekt för hastigheten ärviktiga element i sådana attityder.Av det statsbidrag som utgår till trafiksäkerhet-sarbete går bara en dryg tiondel till frivilligorganisa-tionerna. Skall det bli en bredd på det som kallasfolkbildning inom trafiksäkerhet behövs det mer s.k.frontarbete. Det är inte rimligt att klara det inom enenda myndighet. Ett folkligt engagemang behöveruppmuntras, och det är bra att departementet harobserverat frågan i sitt punktprogram.Den rekommendation utskottet ger regeringen attutreda om en fristående inspektion, som kanske ren-tav leder till en , är ett viktigtgrepp. Det saknas kunskap om trafikolyckornas orsa-ker, och statistiken är i en hel del fall ofullständig ochbristfällig. finns inte heller krav på t.ex.nykterhetskontroll i samband med trafikolyckor. Demånga alkohol- och drogrelaterade trafikolyckornaregistreras inte alltid för trafikonykterhet, och därmedblir det inte heller någon påföljd eller rehabiliteringsom skulle motverka upprepningar.Fru talman!