prot · GN098 · 1999-09-28 00:00:00 — En modell med större dom-kretsar där verksamheten bedrivs vid flera domstolarkräver en gemensam administration och en gemen-sam ledning av verksamheten. För medborgarna in-nebär en lösning med större domkretsar enbart för-ändringar till det bättre eftersom resurserna kan för-delas bättre, personalen kan specialisera sig och däri-genom hålla högre kompetens som dengeografiska närheten till domstolen bibehålls.Jag vill understryka att modellen inte försämrarmålunderlaget för de mindre tingsrätterna utan deninnebär snarare att mindre tingsrätter kan tillförasmålkategorier från de större tingsrätterna i regionensom de inte alls handlägger. Som ett exempelkan en domstol när det inte är residensstad handläggaalla fastighetsmålen i länet.Olika former av samverkan mellan domstolarnakommer att vara nödvändig för att garantera en godkvalitet i den dömande verksamheten i hela landet.Även med en sådan inriktning vill jag inte utesluta attdet när det gäller vissa domstolar, t.ex. där det ärmycket nära mellan domstolarna eller där målunder-laget är alltför litet, kommer att finnas behov av attlägga samman domstolen på orten med en annanintilliggande domstol.När det gäller andra fråga omden statliga samhällsservicen så kommer denna frågabl.a. att behandlas av Utredningen om den framtidaregionalpolitiken (N1999:01). Kommittén ska bl.a.lämna förslag som rör glesbygdens och landsbygdensroller i en omställning till ett ekologiskt och kulturelltsamhälle samt grundläggande servicefrågor, bådeavseende statlig och avseende service.Uppdraget ska redovisas till regeringen senast den 31augusti nästa år.Regeringen har även givit iuppdrag att, i samråd med , delsutveckla och upprätthålla en databas med uppgifterom hushållens tillgång till service, dels tillregeringen rapportera om hur samhällstillgångenutvecklas. Databasen ska vara i drift senast den1 . Syftet är att dels underlätta länssty-relsernas och kommunernas arbete med att lämnastöd till kommersiell service, dels möjliggöra en upp-följning av att avtal med statliga servicegivare full-följs.Även om regionalpolitik primärt inte är mitt om-råde så är det, precis som framför,viktigt att tillgängligheten och samhällsservicen i helalandet är god. Det innebär dock inte att antalet tings-rätter över tiden ska vara lika. För att garantera kva-liteten och tillgängligheten för medborgarna kan nyteknik, kommunikationer m.m. också bidra till attbibehålla eller förbättra samhällsservicen i hela lan-det.För att knyta ihop frågor omdomstolsväsendet och regionalpolitiken vill jag av-slutningsvis nämna förslaget i budgetpropositionen,som innebär att fastighetsinskrivningen koncentrerastill sju orter i landet. Förslaget innebär att det tilldessa sju orter - , , , ,, och - överförs verk-samhet som i stor utsträckning kommer från de störrecentralorterna i landet och som därigenom ökar utbu-det av arbetsplatser på orter av det slag som RunarPatriksson nämner.Anf. 9 ():Fru talman och fru justitieminister! Jag tackar försvaret och hoppas att jag har tolkat det rätt, nämligenatt det verkar som att ingen förändring ska ske iVärmland. Alla tingsrätter ska få vara kvar. Den lo-kala förankringen i rättsprocessen kommer fortsätt-ningsvis att vara precis . Som jag har antytt i mininterpellation och som jag framfört som min meningär detta det bästa för rättssäkerheten, som jag tyckerär det viktigaste i den debatt som vi har i frågan.Fru talman och fru justitieminister! Har en änd-ringsorder utgått från departementet som stoppar detänkta förändringarna? Kan alltså ropen från jurister-na i upphöra i och med löftet om att ingaförändringar kommer att ske - dvs. att alla tingsstäl-len blir kvar?Lite längre fram i svaret säger dock justitieminis-tern att en sammanslagning av de mindre tingsställe-na till en större ort inte kan uteslutas. Jag upplever ettdubbelt budskap när det gäller det som sägs i börjanav svaret och när det gäller det som sägs lite längrefram i svaret. Det här kan vi inte längre acceptera,utan nu måste alla berörda få klara besked. Motstån-det mot en centralisering är kompakt ute i landet. Detverkar vara bara i och i regeringskanslier-na som urbaniseringen är den allenarådande och rättapolitiken.Som glesbygdspolitiker klarar jag inte att intesätta in även denna samhällsviktiga servicefråga i etträttvisesammanhang. Det gäller då fördelningen avresurser mellan storstadsområdena och landsbyg-den/glesbygden, som ju definitionen är hos . Posten slutar med sin kassaservice.Lantbrevbärarservicen är hotad. Försäkringskassanskontor centraliseras till städerna. Arbetsförmedling-ens resurser dras ned lika över hela landet, även därstatistiken visar arbetslöshet, ja, upp till 15 %arbetslöshet för ungdomen. Detta får till följd att av befolkningen i landet känner sig övergivenoch orättvist behandlad av samhället, vilket kan på-verka rättsmedvetandet och skapa oönskade ochokontrollerade tilltag, främst för de unga arbetslösa.Fru talman och fru justitieminister! Låt oss bliöverens om att behålla tingsrätterna på alla orter därde finns, både i och i övriga landet!Ja, låt rättvisan gentemot det svenska folket bäst visasav det statsråd och det departement som har rättvisansom sitt arbetsområde!Mitt inlägg blir inte så mycket längre. Såvittjag förstår blir det en debatt i frågan redan i morgon.Det visste jag inte om när jag skrev min interpellationmen nu förstår jag att frågan kommer att diskuterasytterligare . Jag skulle dock gärna vilja hasvar på mina frågor om jag har uppfattat det hela rättnär det gäller framtiden för rättsväsendet i Värmland.Anf. 10 Justitieminister ():Fru talman! har alldeles rätt i attdet ska bli en debatt i frågan här i men detblir , om jag är riktigt underrättad. Dåkommer debatten att handla om domstolarna i helaSverige - inte bara om domstolarna i , som,såvitt jag förstår, här har inskränktsin debatt till.Om uppfattade vad jag sade somatt ingen förändring ska ske vid domstolarhar missuppfattat mig. Det arbetesom pågår mellan domstolarna i syftar tillförändringar men inte till någon nedläggning avtingsrätter. Anledningen till att man har startat ettarbete för att göra förändringar i domstolarnas sätt attarbeta är just att förhindra att det uppstår ett krav påoch en nödvändighet att lägga ned tingsrätter.Vid ett lagmansmöte i tog tings-rätterna i initiativ till att starta ett projektom samverkan mellan tingsrätterna när det gälleradministrativa uppgifter och dömande uppgifter.Domstolsverket och de värmländska domstolarna hartillsatt en särskild organisation för att bedriva dettautvecklingsarbete. Jag tycker att de här domstolarnahar visat att man har förstått att det finns ett behov avatt förändra organisation, samarbetsformer, inre ar-betsordning, arbetsrutiner och annat vid domstolarnaför att klara de allt större krav som vi ställer på dom-stolarna.Jag vill säga till att rättssäker-heten inte har någonting med antalet tingsrätter attgöra. Det handlar om betydligt knepigare frågor.Ytterst är det de frågorna som förändringsarbetetsyftar till att hantera, och då på ett sådant sätt att viäven stolt kan säga att i har vidomstolar som fungerar med hög kvalitet, i enlighetmed medborgarnas krav, och med högsta tänkbararättssäkerhet.Anf. 11 ():Fru talman! Det här kan låta bra. Det låter ju somatt enigheten är stor mellan departementet och dom-stolsväsendet i frågan. Det är dock så att vi som sitteri inte hittar på sådana här saker helt själva.Visst är det en hel del saker som kommer upp utifrånden egna erfarenheten men framför allt är det så attfolk hör av sig. I det här fallet måste jag nog påstå attframför allt juristerna är mycket oroliga just för rätts-säkerheten.Efter att ha varit kommunalpolitiker i många årmåste jag påstå att en av de frågor där jag känt mestansvar och som jag ansett vara viktigast är den somhandlar om att utse nämndemän som har känning fördem som ska dömas vid den domstol/den tingsrätt/dettingsställe som ligger närmast den kommun där jagvarit verksam. Jag har oerhört många exempel på attden personliga kännedomen kanske gör att en ungeller en medelålders människa blir dömd på ett sådantsätt första gången att fortsatt verksamhet vid tingsrättinte behövs.Jag tror att ju längre bort, ju opersonligare dom-stolarna blir, desto svårare blir det att döma rätt. Detvar min mening med ordet rättssäkerhet. Det kanskeär en enklare rättssäkerhet än den juristerna själva kanbedöma, men det är min bevekelsegrund när jag tarupp en sådan här fråga.För övrigt verkar det alltså som om en del sam-manslagningar kommer att ske. Tingsställen kommeratt försvinna på vissa ställen i , för det ärklart att det finns orter där de ligger nära varandra.Jag är tveksam till om kompetenshöjningen kankompensera en geografisk försämring. Jag har intefått ett enda bevis som talar i den riktningen från demsom har hört av sig till mig i den här frågan. Denutredning som påtalas, som har gjort,får stor kritik för den slutsats som man drar för fram-tiden när det gäller domstolsväsendet i Värmland.Nu kommer debatten . Det var på tors-dag, jag har förstått att jag sade fel dag, och vi får sevad som kommer upp. Vi får höra vilka partier, vilkapolitiska bedömare och vilka riksdagsledamöter frånolika delar av landet som delar min uppfattning ifrågan.Tack för svaret!Anf. 12 Justitieminister ():Fru talman! tar upp kompetensoch ifrågasätter om man uppnår någon höjd kompe-tens om den lokala kännedomen minskar.Lokal kännedom kan onekligen också vara enkompetens. Det argumentet vill jag gärna acceptera.Men att bedriva dömande verksamhet kräver kompe-tens av mycket annat slag också. Det är den kompe-tensen som kanske är svårare att utveckla om maninte skapar förutsättningar för domstolarna och deraspersonal att medvetet kunna investera i och avsätta tidför kompetenshöjning.När det gäller lokal kännedom över huvud tagetvill jag passa på att göra ett klarläggande där detibland finns ett missförstånd. Att ha lokal kännedomom förhållandena i samhället kan vara av värde i dendömande verksamheten. Men aldrig på det sättet attfaktisk kunskap om förhållanden som inte har åbero-pats i rättegången kan läggas till grund för domen.Personlig kännedom t.ex. om de personer som ärföremål för prövning av en domstol får icke läggastill grund för domstolens beslut. Bara de omständig-heter som förs fram i rättegången och är tillgängligaför alla ska användas. Det är också ett rättssäkerhets-krav. Därför tror jag att man ska undvika att förmycket trycka på nämndemännens personliga kun-skaper beträffande personer och lokala förhållanden.Samtidigt vill jag också understryka att kännedomom samhällsförhållanden är värdefull, och ingentinghindrar den även i en annan organisatorisk lösning änden som kan finnas på en ort. Rekryteringen avnämndemännen ska givetvis fortfarande vara lokal.Vi ska inte ha nämndemän bara från centralorter ellerfrån storstäder. Nämndemännen ska komma från helalandet.Överläggningen var härmed avslutad.9 § Svar på interpellation 1999/2000:3 om te-lemedicinAnf. 13 Socialminister ():Fru talman! har frågat migdels vilka initiativ regeringen avser att ta för att på-skynda utvecklingen inom telemedicinen, dels omregeringen är beredd att ta initiativ för att starta ettprojekt för ett svenskt hälsonät, likt den norska mo-dellen. Vidare har frågat migvilka initiativ regeringen avser att ta för att minskaadministrativa och juridiska hinder för användningenav telemedicin samt om regeringen avser att ta initia-tiv för att bygga ut ett finmaskigt fibernät i hela lan-det till alla hem, företag och vårdinrättningar för attöka möjligheterna till sjukvård i hemmet.För att hälso- och sjukvården effektivt ska kunnata till vara möjligheter som informationsteknikenerbjuder nu och framöver krävsutveckling av nya lednings- och organisationsformer.Lösningarna måste tillgodose hälso- och sjukvårds-politiska mål om en god och säker vård, god kvalitetoch patienten i centrum.Genomförandet av sådana IT-satsningar har hit-tills huvudsakligen legat på (Spri), som är en ideell föreningmed staten och som medlem-mar. Spris arbete har bl.a. behandlat nationella kravpå funktionalitet och innehåll i samt struktur på elek-troniska patientjournaler, tekniska och logiska stan-darder för kommunikation och långtidslagring. Ar-betet har också resulterat i en nationell gemensamtermdatabas, som kan kopplas till den elektroniskajournalen. Arbete har också skett rörande modellerför hur patientintegriteten ska kunna bevaras på be-tryggande sätt vid datakommunikation och lagring,men också för att undvika förvanskning av informa-tion om patienterna. Visst ytterligare utvecklingsar-bete måste dock ske innan dessa IT-lösningar fullt utkan integreras i det dagliga arbetet inom hälso- ochsjukvården.Uppföljningar som gjorts av förändringsarbetetinom vissa landstingsområden visar på volymmässigaminskningar av pappershanteringen och att vårdkva-liteten ökar, främst genom kortare ledtider. Patienteroch läkare kan snabbare och lättare få besked omundersökningsresultat. Resultaten har ocksårönt uppskattning internationellt, särskilt vad gällerarbetet med elektroniska journaler och säkerhet ochintegritet.Inom EU:s ram har arbete påbörjats för att i förstahand skapa en gemensam marknad för IT-produkterinom hälso- och sjukvård. Spri har därvid ansvarat förett delprojekt. Arbete pågår dessutom inom EU medsvensk medverkan beträffande bl.a. gemensammainformationsstrukturer samt säkerhet och sekretesssom har sin grund i patientens integritet.Överväganden pågår nu om nya former för detcentrala utvecklingsarbetet inom hälso- och sjukvår-den. Beslut har fattats om att verksamheten vid Spriskall upphöra /2000. har därvid tillsatt en utredning om organi-sation för IT-strategisk samverkan på nationell nivå. Idet sammanhanget övervägs formerna för det fortsattaarbetet inom Spris nuvarande IT-verksamhet. Detskulle vara av stort värde om ett kompetenscentrumför hälso- och sjukvårdsinformatik och medicinskinformatik kunde skapas. En samverkan mellan sta-ten, sjukvårdshuvudmännen och universitet och hög-skolor är därför önskvärd.Utvecklingen av telemedicin har pågått . Men det är fortfarande så att man får be-trakta telemedicin som varande i ett tidigt utveck-lingsskede, åtminstone avseende breda tillämpningaroch påverkan på arbetsprocesser, organisation ochstruktur i hälso- och sjukvården. Intresset avspeglarframför allt de möjligheter som telemedicin kan er-bjuda t.ex. när det gäller ekonomi, kvalitet, tillgäng-lighet, patientservice och samverkan.Mer specifikt kan telemedicin medföra bättre till-gänglighet och utnyttjande av expertkunskap, expert-konsultationer, kvalitetssäkring genom exempelvissecond opinion samt snabbare diagnostik och be-handling. Telemedicinen är också ett verktyg för atthålla samman vårdkedjan och för att utöka samarbeteti vården och mellan olika vårdgivare. Dessutom kantelemedicin ge oss nya verktyg för utbildning pådistans, exempelvis mellan primärvård och sjukhus.Telemedicin kan även ses som ett verktyg för verk-samhets- och strukturutveckling i hälso- och sjukvår-den.Staten har ett ansvar för att en väl fungerande IT-infrastruktur finns tillgänglig i hela landet. bör ha tillgång till snabb dataöverföringtill en rimlig kostnad. Det kräver investeringar i bred-bandig IT-infrastruktur, vilket kan ske i både privatoch offentlig regi. Att knyta samman samtliga kom-muner i ett öppet stomnät kan bli ett viktigt steg föratt hävda hela konkurrenskraft i det nyaseklet.Slutligen vill jag nämna att regeringen kommer attpresentera en IT-proposition under år 2000.Anf. 14 ():Fru talman! Jag vill börja med att tacka för svaret.Telemedicin ger onekligen stora möjligheter.Runtom i landet pågår mycket intressanta projekt föratt utveckla telemedicinen. var jag på studi-ebesök vid i Stock-holm. Jag har även besökt för att ta delav deras arbete på området. Besöken, tillsammansmed övriga kontakter, bekräftar en positiv bild avutvecklingen av telemedicinen, en utveckling som vifrån på alla sätt vill stödja. Vi saknardock en gemensam samlad strategi från statens sida,vilket i värsta fall kan leda till att hamnar påefterkälken.Jag har varit med och skrivit enrapport om telemedicinen, vars huvuddelar återfinns iden motion som väcker på dettaområde.Vi föreslår som en del i inriktningpå digital allemansrätt ett statligt nationellt hälsonät,ett gemensamt och sammanhållet projekt för att på-skynda den telemedicinska utvecklingen och använd-ningen.Telemedicinen gör det möjligt att skicka röntgen-plåtar eller bilder till närmaste sjukhus för konsulta-tion eller till en specialist i en annan del av världen.Den gör det möjligt att låta en läkare på distans lyssnapå ett hjärta för att avgöra om det finns behov av attflytta patienten till sjukhuset. Den ger patienten möj-lighet att från hemmet kommunicera med läkare viateleöverföring. Patienten kan då med trygghet vistas ihemmet efter t.ex. en svår operation.Telemedicinen utvecklar ambulans- och helikop-tersjukvården. Den gör det möjligt att få tillgång tillspecialistvård i hela landet som specialisterinte behöver vara rädda för att förlora sin kompetensom de arbetar långt ifrån det stora sjukhuset.Vi vill att det nationella hälsonätet ska knytasamman alla vårdcentraler, äldreboenden, stora ochsmå sjukhus, privatkliniker etc. Vi vill se ett systemdär hälsovården och sjukvården kommunicerar medvarandra för konsultation och utbildning. Vi vill för-bättra möjligheterna till vård på lika villkor i helalandet och att det ges möjligheter att bibehålla ochutveckla en decentraliserad vårdstruktur. Vi tycker attdet mycket offensiva och målmedvetna arbete sominte minst vårt grannland har bedrivit inomtelemedicinområdet kan stå modell för ett kommandeutvecklingsarbete.Jag tycker att socialministern har givit en intres-sant redovisning som svar på min interpellation. Jagär övertygad om att vi är överens om telemedicinensvärde. Jag för min och del uttalat eniver att påskynda telemedicinens utveckling. Jagskulle vilja fråga socialministern om han är lika ivrigsom jag i detta avseende. Vad sägs om idén att byggaut ett svenskt hälsonät liknande det norska?Jag tycker att tankarna om ett kompetenscentrumverkar intressanta. Skulle socialministern vilja ut-veckla dessa tankar något? Är det möjligt att säganågot om hur långt man har kommit i arbetet på det-ta?En sista fråga: Finns det risk för att det kommeratt uppstå någon form av kompetensglapp när Spri nuska avvecklas?Anf. 15 Socialminister ():Fru talman! Jag tror att ochjag har samma optimistiska hållning till telemedici-nens betydelse för den framtida sjukvården. Det varkanske rentav så att som var i var jag i . Jag har nämligenstuderat arbetet i , där uppkopplingen tillVisby spelar en central roll. Det var fascinerande attse hur läkarna i fick stöd av sina specialistkol-leger i och därmed kunde förbättra vården iVisby. Man behövde då inte åka från in tillfastlandet för att få väsentlig behandling.Jag tror mycket på att telemedicinen kommer attutvecklas. Jag ska ta del av den motion som Center-partiet har väckt för se hur ni resonerar när det gällerstatens ansvar för uppbyggnad av ett nationellt hälso-nät.Situationen är den att det just nu pågår ett arbetemed uppföljning av den verksamhet som Spri hittillshar bedrivit. Det får inte bli så att avvecklingen avSpri leder till att någon kompetens går förlorad. Dethandlar om att sjukvårdshuvudmännen, och staten tar ett ansvar för att den kompe-tens som har upparbetats inom Spri kan utvecklas inya miljöer och i nya sammanhang.Det är ur den synpunkten som jag har en förhopp-ning om att staten tillsammans med sjukvårdshuvud-männen och skall kunna verkaför att det upprättas ett för hälso-och sjukvårdsinformatik och medicinsk informatik.Hur det ska se ut och vilket ansvar som detta kompe-tenscentrum har när det gäller utvecklingen av tele-medicin kan jag inte svara på , men jag hoppas attvi ska kunna diskutera det gemensamt. Någonstansmåste vi ha ett nationellt ansvar för att telemedicinenutvecklas.Jag kan dock berätta för attregeringen på ett område kommer att ta ett initiativ.Det gäller att förmå svensk industri och svensk före-tagsamhet att satsa ytterligare på att utveckla teknikenkring telemedicinen. Näringsministern och jag kom-mer gemensamt att inbjuda de delar av det svenskanäringslivet som har specialkompetens på området föratt diskutera i vilken mån man kan samverka för attutveckla tekniken. Detta är inte någon lösning pånätproblemet, men jag tror däremot att det är viktigtatt och svensk industri finns i framkanten närdet gäller utveckling av ny teknik.Jag menar att frågan om ett nationellt nät enligtden modell som har utvecklats i ska tas upp iden diskussion som vi för med sjukvårdshuvudmän-nen med anledning av den överenskommelse somSocialdemokraterna och träffade . Närvi ska följa upp diskussionerna om satsningarna på attutveckla en fungerande primärvård som ger patienteröver hela landet lika rättigheter till vård kan utveck-lingen av ett sådant här nät spela en central roll.Anf. 16 ():Fru talman! anser alltså att vi skabygga upp ett nationellt hälsonät för att samordna,utveckla, påskynda och vara ett stöd för de regionalaprojekten och för den nationella samverkan som re-dan sker. Visionen om en gränslös hälso- och sjuk-vård kan nog bli verklighet enbart om IT-användningen utformas på rätt sätt och om systemenblir likartade över hela landet. Vi menar därför att detbehövs ett gemensamt nationellt nät. Det är ocksåbråttom, eftersom utvecklingen går mycket snabbt.Sverige har verkligen en högkvalitativ sjukvård, ochjag tror att en gemensam satsning på ett nationelltprojekt kan leda till att blir världsledandeäven inom användningen av telemedicin.Centerpartiet vill alltså driva på den här utveck-lingen, och jag har tolkat det svar som socialministernhar givit så att vi är helt överens om detta. Jag tyckeratt satsning är värd en studie. Jag är, som jagsade tidigare, imponerad av norrmännens målmed-vetna arbete. Man har nationellt tagit på sig ett ansvarför att driva på detta.Regionsjukhuset i har fått i uppgift attetablera en telemedicinsk avdelning som skulle utgö-ra den nationella kompetensresursen och motorn i dennorska utvecklingen. Den har avsattårliga medel för utveckling och implementering avIT-stöd och applikationer i de fem hälsoregioner somfinns i . Man har beräknat att investeringskost-naderna ska betala sig ganska snabbt genom ökadeffektivitet och totalt sett lägre kostnader.Jag tycker, som sagt, att vi har en del att lära. Vifår diskutera detta tillsammans i det fortsatta arbetesom socialministern aviserar. Vi är från Centerpartietsjälvfallet intresserade av ett sådant, så att vi kan fåen bra, väl utbyggd och högkvalitativ sjukvård i helavårt avlånga land.Jag vill avslutningsvis tacka för ett svar som pekarpå att vi nu kan gå vidare och med kraft se till atttelemedicinen utvecklas i Sverige.Överläggningen var härmed avslutad.10 § Svar på interpellation 1999/2000:5 omarbetslöshetenAnf. 17 Näringsminister ():Fru talman! har frågat statsmi-nister om hur regeringen ser på ar-betsmarknadsläget i norra och västra ochom regeringen tänker vidta åtgärder med anledningav indragningen av arbetsmarknadsmedel från länsar-betsnämnden i Värmland.Låt mig börja med att säga att arbetet inom rege-ringen är så fördelat att det är jag som ska svara påfrågan.Orsaken till att regeringen minskade AMS åt-gärdsanslag var att den totala arbetslösheten iSverige sjunkit kraftigt . Jag ärmedveten om att den starka tillväxt och kraftiga sys-selsättningsökning som upp-lever inte kommer alla regioner och individer till del.Många kommuner i och de andra s.k.skogslänen brottas fortfarande med hög arbetslöshetoch företagsnedläggningar, vilket leder till vikandebefolkningstal och minskad sysselsättning.Vad gäller fördelningen av de arbetsmarknads-politiska medlen mellan länen görs de av AMS, somhar att ta hänsyn till arbetsmarknadssituationen irespektive län.