prot · GN0942 · 1999-12-08 00:00:00 — Jag vet att detfinns många här i kammaren som från olika principi-ella utgångspunkter välkomnar bilavgifter.Men med en hearing kanske man kan reda utmånga av de konsekvenser som detta skulle medföra.Och det borde väl finnas någon socialdemokrat ikammaren som kan ge ett klart besked att man ärberedd att anordna en sådan hearing. Men även om viinte har en hearing just för dörren, tycker jag nog kunde ha förväntat sig att regeringens miljömi-nister tagit reda på konsekvenserna innan han gick utoch manade remissinstanserna till instämmande i ettutredningsförslag vars följder inte alls har redovisats.Även om det är ett statsråd som påstås vara ett avde minsta i tyngd i regeringen, är det mycket olyck-ligt för förutsättningarna att med de ringa resursersom budgeten anvisar reda upp trafiksituationen närregeringen genom statsrådet agerar på dettasätt. Det innebär att man skadskjuter samarbetssträ-vandena i Stockholm.Även om jag tycker att de moderata budgetförsla-gen av naturliga skäl är mycket bättre än regeringensförsämrar miljöministerns utspel möjligheterna att nåbästa möjliga resultat med de medel som regeringenanvisar. Framkomligheten blir sämre, och miljön tarskada.Fru talman! Jag vill än en gång erinra om behovetav en hearing om Stockholmstrafiken. Men i övrigtvill jag med detta instämma i de yrkanden som tidiga-re har framställts av . 151 ():Fru talman! Jag kommer att uppehålla mig vidGotlandstrafiken i detta anförande. Det är ingen nyfråga, utan denna fråga har varit föremål för debatt idenna kammare . Skälet till detta är na-turligtvis att det är en viktig fråga för ett helt län iSverige, låt vara det minsta länet.Trafiken till och från en ö är som alla förstår sär-skilt viktig, eftersom det finns begränsat med alterna-tiv för den som är beroende av förbindelsen.Fru talman! Den viktigaste delen av frågan omtrafiken till och från gäller frakterna, och detär dels kostnaden, dels tillgängligheten. Det har blivitmer betydelsefullt nu med andra krav på snabbatransporter. Det är i stort så att dagens produktiontransporteras till nästa led i produktions-kedjan. Livsmedel som packas skafinnas i butiksdiskarna över i stort setthela landet.Naturligtvis är möjligheten för gotländska företagatt konkurrera helt beroende av tillräckligt bra trans-porter. Naturligtvis är även kostnaden i högsta gradstyrande för konkurrensförhållandena. Självfallet ärdet inte möjligt för gotländska företag att konkurreraom varorna belastas av onormala fraktkostnader. Detgäller särskilt varor med relativt lågt förädlingsvärde,t.ex. När jag talar om merkostnader menarjag de kostnader som uppkommer genom att det finnsförbindelse enbart en gång . Detta förhållan-de innebär med nödvändighet att det blir väntetiderför såväl personal som fordon som inte kan utnyttjas iproduktionen. Det är vidare så att åkerier i Gotland-strafiken måste ha extra fordon och släp för att kunnasäkerställa transportbehoven, vilket medför extrakostnader. Lägger man därtill att färjeavgiften för bilmed släp är plus moms inses lätt att dennafrakttrafik belastas av extra kostnader.Fru talman! Det är ett starkt önskemål på ,särskilt då bland företagarna, att det kommer ett lång-siktigt beslut om hur frakttrafiken till och från Got-land ska utformas. Varje gång det blir dröjsmål ellertveksamhet förmärks en pessimism, och lika tydligtmärks en optimism när det kommer signaler om ensnar lösning.NUTEK hade i uppdrag att lämna förslag till hurtrafiken skulle utformas. Bara det att det fanns ettförslag från ökade företagens investerings-vilja. Besvikelsen blev naturligtvis stor när NUTEK-förslaget inte omsattes utan det kom nya utredningar.Moderata samlingspartiet har i en kommittémo-tion krävt att det läggs fram en långsiktig lösning tillnästa halvårsskifte. Samma krav finns i flera motio-ner, och jag har framfört samma krav i en enskildmotion. Detta finns i reservation 37, och det är ange-läget att regeringen återkommer om detta.Fru talman! finns det glädjeämnen även iGotlandstrafiken. Jag tänker då på den nya snabbfär-jan som varit i trafik över sommaren. Det var bra attdet blev möjligt att förlänga tidtabellen fram till den15 november i år.Det är vidare så att nästa års tidtabell med snabb-färjan är ytterligare något utökad, och även detta ärbra.Den nya snabbfärjan har öppnat nya resmöjlighe-ter. Det är nu möjligt att åka från ,vara i , och åka till-baka och vara hemma på på kvällen.Detta har påtagligt ökat resandet till och frånGotland. Jag vet många som väljer att åka tillGotland på en fredagseftermiddag och vara på Got-land över veckoslutet. Det är onekligen en viss skill-nad att komma fram till i ställetför på lördag morgon.Det har även skett en allmän ökning av trafiken.Under november åkte mer än 56 000 människortill och från . Som mest var det den7 november på sträckan då 1 500personer åkte med Gotlandstrafiken. den5 november fick min dotter den sista biljetten påsnabbfärjan, vilket innebär att över 700 personer åktemed den turen, och detta var i november månad.Jag fick just reda på att det är fullt på båten tillGotland nu . Jag hade tänkt åka tillVisby för att vara med på ett kommunfullmäktige-sammanträde . Naturligtvis tycker jag attdet är bra att det är många som åker. Men det ställerockså ökade krav på trafikutformningen.Fru talman! Jag vill avslutningsvis peka på vissasvårigheter när det gäller passagerartrafik. Det är intealltid som det är möjligt att göra det rationellt fullt ut.Om det åker 300 passagerare från Visbytill , och om det är 800 passagerare somska åka tillbaka från till , så måstebesättningen av säkerhetsskäl anpassas till det störrepassagerarantalet. Självfallet innebär det kostnadersom jag inte ser någon möjlighet att komma ifrån.Fru talman! Jag vill instämma i Moderata sam-lingspartiets yrkanden, och jag hoppas att det kommerett förslag till lösning senast om hurman långsiktigt ska lösa frågan om trafiken till ochfrån Gotland.Anf. 152 ():Fru talman! Vi har alla våra kommunikations-sträckor att krama, så även jag, även om jag iblandinte blir riktigt klok på hur och när motionerna be-handlas i . Bakgrunden till det är att jag ihöstas skrev en motion om , men den ärinte med i trafikutskottets betänkande som vi be-handlar . Men det finns väl någon högre visdomsom avgör det. Men jag tycker ändå att debatten hörhemma här i dag.Jag ska ge en kort beskrivning av fördem som inte är helt familjära med geografin ochförutsättningarna. Den startar ju i och gårtill . Det är möjligt att den sedan fortsätterin i någonstans. Men de flesta lämnar den iJönköping, åtminstone när de kör mot Stockholm.Apropå just detta att köra mot vill jagsäga att om man är i , eller om man kommertill söderifrån via eller med färjor,ska man om man följer skyltarna mot köraöver , och , dvs. Densom har gjort det och som också har körtvia , och tänker sig förnästa gång. Jo, från till är detnumera motorväg. Sedan är det inte det till Jönkö-ping, men därefter är det numera motorväg resten avsträckan till . Den sista sträckan söder omMjölby blev klar . Detta är detmånga som har upptäckt. Och jag har fått siffror övertrafikutvecklingen som gäller trafiken mellan Boråsoch . Och efter det att motorvägen blev klar har den tunga trafiken ökat med37 % mot för hela . Och det totala trafi-karbetet, alltså inklusive personbilarna, har ökat med12 % mot för hela riket. Detta visar ju tydligt attinte minst lastbilsförarna också insett realiteten, dvs.att vägen mellan och via Jönkö-ping är avsevärt mycket bättre och säkrare än E 20.Sedan finns det en skönhetsfläck mellan Boråsoch med avsevärda olycksrisker, trotslånga 70-sträckor, framför allt på sträckan . Det är mycket angeläget att den byggs uttill motorväg, så att våra två största städer i ärsammanbundna med en så säker trafikled som möj-ligt.Det bästa hade naturligtvis varit om godset gickpå järnväg men när nu verkligheten inte är sådan ärett motorvägsbygge det näst bästa när det gäller attspara liv.Till sist, fru talman: borde kanske uppdra åtVägverket - eller vem det nu är som svarar förvägskyltningen - att anvisa vägen över Jönköpingmellan och , och vice versa, ochkanske döpa om den sträckan till E 20.Jag har inget att yrka bifall till men motionen lärkomma tillbaka . Då blir det tillfälle tillytterligare argumentering för att nämnda sträcka blirmotorväg.Anf. 153 ():Fru talman! Även jag har motioner i detta betän-kande, närmare bestämt tre motioner. De har tyvärrinte föranlett utskottet att dela min uppfattning genomtillkännagivanden. Inte heller har de lett till någrareservationer. I de här frågorna återkommer jag därförpå annat sätt. Jag vill ändå helt kort här plädera förnågra av de frågor som jag har tagit upp.Vägverket genomför nu en förändring avvägskyltar - en förändring som jag tycker är av ondo.Man tycks förutsätta att , och kanske ävenEuropa, är på väg in i en situation där människor intelängre kan vare sig alfabetet eller siffror. Så är detfaktiskt inte. Vi är tvärtom väldigt läskunniga i dethär landet.Vad man gör är att man ersätter 50-skylten meden skylt som visar en stadssilhuett. Man gör somtidigare då man bara skyltat med motorvägstecknetför motorvägar. Vi ska tydligen förstå att symbolernabetyder något annat än det som står på skyltarna.Stadssilhuetten betyder alltså att vi ska köra i timmen.Jag måste säga att jag tycker att det är ett konstigtsätt att krångla till det för folk. Eller är det en sorts"märkvärdisering"? Jag vet inte. Jag har svårt attförstå vitsen med att skapa ett bildspråk när den 50-skylt som vi har inte kan misstolkas.Motiveringen i betänkandet till att man avstyrkermotionen gör mig ännu mer betänksam. Jag hoppasatt det finns någon ansvarig som kan svara på en delfrågor som jag har.Man skriver att om det står 50 i början av en tätortmåste det upprepas gång på gång inne i tätorten förannars kanske folk inte förstår att det fortfarande är50 som man ska köra. Det står nämligen att om detinte upprepas kan det vara ett problem om man villutkräva straff. Men - hör och häpna! - om det finnsen liten skylt som visar en stadssilhuett räcker detmed en sådan skylt när man kör in i tätorten. Därmedtycks alla människor förstå att man skaköra 50 i hela stan. Detta är fullkomligt obegripligt.Kan någon förklara detta för mig?Varför skulle det i så fall inte räcka med en 50-skylt i början av tätorten - då skulle alla veta att detvar 50 i hela stan - om det nu ska räcka med en skyltmed en stadssilhuett och alla sedan ska veta att det är50 i hela stan? Detta är, som sagt, obegripligt.Dessutom säger man: Vi sparar pengar genom attvi kan plocka ned 75 000 onödiga 50-skyltar. Kannågon förklara för mig hur kan sparapengar genom att skicka ut folk för att ta ned skyltar?Hur man på det sättet kan spara pengar skulle jaggärna vilja veta. Jag kan inte se annat än att detta ärett sätt att krångla till det hela. Dessutom blir det,menar jag, svårt för människor att följa de nödvändi-ga trafikreglerna, nämligen de om att hålla hastig-hetsbegränsningen.Jag vet själv med mig att jag närjag kört ut på en motorväg funderat: Hur var det nu?Är det 110 eller 120? Jag saknar faktiskt en skylt somi siffror talar om hur fort man får köra. Jag är överty-gad om att jag inte är ensam i det fallet. Dessutom ärjag övertygad om att det kommer att vara många somfunderar: Hur är det nu i den här stan? Är det 50 eller30 här?Varför inte använda en skylt som klart och enty-digt talar om hur hög hastigheten får vara? Jag tyckeralltså att det är en dålig reform och kommer att fort-sätta att driva frågan på annat sätt.Jag har också en motion som handlar om en flyg-plats på - ett hotande spöke för oss sombor söder om . har vi varit försko-nade från en stor flygplats, med de miljö- och buller-problem som en sådan skulle orsaka. Men finnsdet alltså planer på att lägga en flygplats på Sö-dertörn, och det är ingen liten flygplats som det ärfråga om. Tanken är att flygplatsen ska blilika stor som dagens Arlanda.Den här frågan är än så länge inte avgjord. Natur-ligtvis kommer mycket vatten att rinna under broarnainnan frågan avgörs. För att få en diskussion medministern har jag lämnat in en interpellation. Jagvill alltså att man verkligen ska fundera på om det härär ett vettigt förslag. Det intressanta är att SAS intevill ha det på nämnda sätt. Flygbolagen vill inte det,för man anser att det inte alls kommer att gynna fly-get om flyget i delas på två orter i ställetför att ha flyget på en ort.Av miljöskäl kan man verkligen fundera på omdetta är riktigt. Vi vet att flyget är ett av de storaproblemen när det gäller miljöförstöringen. Vi vetockså att utsläppen från flyget rejält påverkar kli-matsituationen. Frågan är om vi verkligen ska satsarejält på flyget.Vi hörde här från att vi i Sverigeinte kan påverka om det flygs eller inte. Jag vill ab-solut påstå motsatsen. Man kan ju se hur X 2000mellan och och X 2000 mellanStockholm och rejält påverkar hur mycketmänniskor flyger. går det nämligen bra attåka tåg. är det så många som tar tåget att det ärväldigt svårt att få en plats. Jag menar att det är justgenom politiska beslut som vi kan se till att flygtät-heten inrikes påverkas. Den påverkar ju också miljön.Det finns mycket som talar mot en flygplats påSödertörn - inte bara det faktum att en flygplats därbullermässigt skulle störa många människor i södraStorstockholm, dvs. i , ochNykvarn, utan också det faktum att flygplatsen skullehamna mitt i ett område med mycket flyttfågel och iett område som mycket utnyttjas för rekreationför dem som bor i södra . Här finns detalltså mycket orörd natur.Häromsistens kom en utredning som visar attmänniskor som bor under bullermattorna i Arlandahar högt blodtryck i högre grad än andra. Med tankepå den typen av hälsostörningar finns det all anled-ning att fundera på hur man ska ha det med flygplat-ser i Storstockholmsområdet.Jag kommer att agera för motionen på annat sättdärför att det, menar jag, är väldigt angeläget att vi iSverige får en flygtrafik som i kombination med tågetger oss en så bra miljösituation som möjligt. Jagkommer alltså inte att yrka bifall till mina motionermed anledning av betänkandet, utan jag återkommer iannat sammanhang.Anf. 154 HANS ():Fru talman! Jag ska undanhålla kammaren minaruelser över vilken hastighet jag ska hålla när jag körut på en motorväg, eller vad det nu är för väg.Jag uppfattar att alla politiska partier är överensom att hela ska leva. Om man har den inställ-ningen uppfordrar det till att också leva upp till detta.I det sammanhanget vill jag peka på situationen närdet gäller vägnätet på landsbygden, alltså de mindrevägarna. Dessa behöver underhållas.Det är viktigt att de förbättringsinsatserna görs in-nan förfallet har gått så långt att det blir väldigt dyrtatt återställa. som vägnätet är i ett väl-digt dåligt skick försämras dessutom möjligheternaför människor som bor och lever på landsbygden attvara kvar där och att ha kvar sin verksamhet där. Detmotverkar också möjligheterna att få nya etableringari glesbygden därför att det blir mycket svårt och dyrtatt transportera de produkter som tillverkas. Det ärhelt enkelt fråga om tillgänglighet, och det gäller dåhela Sverige.I och med den utveckling som vi har sett under ettantal årtionden har biltrafiken på landsbygden blivitallt viktigare. Behovet av att kunna färdas - det gällerbåde persontransporter och varutransporter - harblivit allt viktigare.Det handlar också om möjligheterna för äldre attkomma till sjukvård och läkare när man behöver det.Det handlar om att skolbarnen på ett säkert sätt ochinom rimlig tid ska kunna ta sig till skolan. Dethandlar om att få livsnödvändiga varor distribuerade.Det handlar om att kunna få post och att kunna besö-ka grannar, släkt och vänner. Till detta kan man na-turligtvis också lägga behovet av tyngre transporter it.ex. skogsbruket.Förbättrade vägar och bättre underhållna vägarhar också betydelse för lantbruket, för bra mjölk- ochdjurtransporter och för att man ska kunna ha kvardjurbesättningar och hålla landskapet öppet.Fru talman! Jag tycker därför att det är viktigt attså snart som möjligt göra insatser för att förbättraunderhållet och rusta upp de vägar som är hårt slitna.Det kan säkert ibland ske inom ramen för det under-håll och de medel som finns. Men jag tror faktiskt attvi ska fundera över om vi inte bör göra särskilda ochriktade insatser för att återställa de brister och detförfall som har uppstått på vägnätet på landsbygdenunder när vi har haft andra nödvändi-ga prioriteringar att göra. I det här läget, när det fak-tiskt går lite bättre för kungariket , finns detskäl att fundera över om vi inte ska avsätta lite merpengar för att återställa kvaliteten på vägarna i gles-bygden.Anf. 155 PER ():Fru talman! I det här anförandet kommer jag att taupp två motioner som jag har skrivit och som finnsmed i betänkandet. Det handlar dels om det obligato-riska båtregistret för större fritidsbåtar, dels omskärpta regler till sjöss. Det är frågor som jag harsysslat med länge och drivit här i riksdagen.Jag är av den åsikten att ett obligatoriskt båtre-gister är till gagn för oss alla, för ,sjöpolisen, och inte minst för båtägar-na själva och de hamnansvariga som ska hålla ord-ning i hamnarna osv.Då kan man undra varför det inte blir så här. Detfinns självfallet motstånd. Vi vet att den borgerligaregeringen rev upp det obligatoriska register vi hade1992. har det inte kommit till något nytt.Det har varit en märklig behandling av den härfrågan. Jag tycker att det är mycket anmärkningsvärt.Det är nämligen så att budgetpropositionlovade regeringen att se över frågan om registreringav fritidsbåtar. I förra årets budgetproposition, dvs.den som gäller för det här året, lovade näringsminis-tern att återkomma med ett konkret för-slag till hur en registrering borde genomföras. Jag troratt vi var väldigt många som förlitade oss på det. Detbekräftades inte minst under debatten om betänkandetangående sjötransporter och fritidsbåtsverksamhetden . Detta var en klar beställning frånden socialdemokratiska kongressen. Det gjorde intesaken svårare.Men döm om min förvåning, fru talman. Vid enfrågedebatt med näringsministern som jag hade den29 april sade näringsministern att han inte tänktekomma med något förslag. Det föranledde mig attskriva en interpellation för att mer diskutera varförhan plötsligt hade vänt i denna fråga. Under interpel-lationsdebatten - det var - säger närings-ministern till mig: "Jag avser att följa den tidsplansom regeringen utlovade i budgetpropositionen ochåterkomma till med ett förslagtill hur registrering av fritidsbåtar bör genomföras. "Var finns det förslaget? är hösten snart slut.Detta är väldigt anmärkningsvärt. Om man nu lä-ser budgetpropositionen för står det där att ettallmänt register bör bygga vidare på det frivilligafritidsbåtsregistret. En obligatorisk ansvarsförsäkringför ägare av fritidsbåtar kommer också att övervägasav regeringen. Därmed skulle det skapas en möjlighetför försäkringsgivarna att lämna kontrolluppgifter omfritidsbåtsinnehav till skattemyndigheterna. Utskottetförutsätter att regeringen återkommer till riksdagenmed dessa frågor. Det är precis samma sak som ut-skottet sade . Man förutsätter att rege-ringen återkommer.Regeringen har inte återkommit, och har denett förslag som handlar om en ansvarsförsäkring. Detär någonting helt annat. Sedan säger man att försäk-ringsgivarna ska kunna meddela detta till skattemyn-digheterna. Då undrar man vad det är man är rädd för.Varför inför man inte ett obligatoriskt båtregister?Det är ju till för sjösäkerheten i första hand och för attstoppa tjuvar och miljömarodörer. Att det sedan kanvara grund för en båtskatt tycker jag är mycket natur-ligt. Vi har ju skatt på bilar, , fritidsfastig-heter osv. Varför skulle vi inte ha det på större fri-tidsbåtar? Lägg märke till att jag säger större fritids-båtar. Ingen behöver replikera och tala om kanoteroch små jollar.Detta är mycket märkligt. Jag anser att regeringenbör återkomma med ett förslag till obli-gatoriskt båtregister. Man kan inte hålla på och trick-sa på det sätt som man gör. Jag önskar att näringsmi-nistern hade varit här och kunde svara på det här raktupp och ned. Tyvärr är han inte det. Med anledningav att har en reservation som liknarmitt yrkande i motionen kommer jag att ställa migbakom reservation nr 18.Sedan gäller det en annan motion som heter T607som jag är ansvarig för. Den handlar om skärpta reg-ler till sjöss. Just fritidsbåtarna är befriade från deregler som vi har till lands. Man behöver inte vara 15år för att köra en båt som går i 10-20 knop. Det be-hövs inget förarbevis. Det är frivilligt. Man behöverinte ens vara nykter för att köra. Det är t.o.m. så attdet inte finns några fartgränser i stora delar av vårskärgård. Detta skapar enorma problem för alla somvistas i skärgården, inte bara för människorna utanframför allt för faunan och floran.Därför menar jag att det behövs en utredning föratt gå igenom vilka regler vi ska ha till sjöss. Det ärnämligen så att fritidsbåtsverksamheten växer otroligtsnabbt. Om vi ska kunna stävja den dåliga effekten avden här verksamheten, som för övrigt är väldigt trev-lig, måste vi ha klara och skärpta regler.Fru talman! Eftersom vi inte har någon reserva-tion i det här ärendet och jag befarar att jag baraskulle få med mig en liten minoritet i en omröstningyrkar jag inte bifall till min motion vid det här tillfäl-let. Jag kommer att återkomma i frågan även ,som jag gjort tidigare.Anf. 156 ():Fru talman! Jag hade egentligen inte tänkt att gåupp i denna debatt. Men eftersom det, angående denmotion som jag skrivit om tillståndsgiv-ning att sätta upp vägvisningsskyltar, hänvisas till ettberedningsarbete ser jag möjligheten att påverka dettaarbete genom att från talarstolen uttrycka min upp-fattning.Jag tror att de flesta partier är överens om viktenav att arbeta för att hela ska leva. Det är inteminst viktigt när vi ser hur befolkningstalenminskar i de flesta mindre kommuner i landet.Ett problem, som kan synas marginellt men somär stort ute i bygderna och som ställer till mycketirritation, är hur man ska få transporter och männi-skor att hitta rätt ute på landsbygden. Det är ju fak-tiskt så att det fortfarande bor folk ute i glesbygden,och det finns t.o.m. företagare som är beredda attetablera verksamhet i glesbygden.Ett problem som då uppstår är att om ingen väg-visning finns så har kunder och leverantörer svårt atthitta till de etablerade företagen. Detta är ett stortproblem. För att få sätta upp vägvisningsskyltar måsteman ha tillstånd. Min erfarenhet hemifrånKronobergs län är att det är oerhört svårt att få dessatillstånd. Och är det så att man får tillstånd innebär dekostnader som är helt orimliga.Jag har förståelse för att man måste ha en viss en-hetlighet i utseendet av vägvisningsskyltar, men detfår inte gå till överdrift. Visst borde kommunernasjälva kunna avgöra utseendet på skyltarna utan attdet för den skull blir förvirrande för bilisterna. Ochvisst borde kommunerna kunna avgöra placeringen.Kommunerna arbetar ju även med trafiksäker-hetsfrågor.Man skulle även i detta sammanhang kunna näm-na vägvisningsskyltar i de större tätorterna, t.ex. iStockholm. Här är det ju en total djungel som bilis-terna har att ta sig igenom och registrera. I det avse-endet är oviljan att sätta upp vägvisningsskyltar ute iglesbygden helt oförståelig.Ett exempel: Ett vandrarhem i iLjungby kommun ansökte om tillstånd att sätta uppskyltar så att deras kunder skulle kunna hitta tillvandrarhemmet. Först fick man ett nej av ,men efter en överklagan fick man beslutet ändrat.Prislappen för en vägskylt sattes till , vilketnaturligtvis var helt orimligt för vandrarhemmet attbetala.Det finns i vårt län ett flertal liknande exempelsom motarbetar vår vilja att underlätta för företag attetablera sig i glesbygd. Min förhoppning är att denremissbehandling av förslag som görsoch som utskottet hänvisar till ska ge ett klart svar ivägvisningsfrågan.