prot · GM0987 · 1999-04-28 00:00:00 — Den uppgiften harnu valsat runt men för den skull är deninte riktig.Inför EU:s åtagande inför faktiskt inom EU ut modeller för hur man skullelägga ut en minskning av sitt åtagande som hamnadepå . Om den modellen, som inte tog fram,hade lagts ut skulle resultatet vara att vi kunde ökavåra koldioxidutsläpp i , medan andra fickminska dem i större omfattning.Vad vi ser här, och övriga kristde-mokrater, är ju ett resultat av att vi har varit mycketeffektiva i när det gäller att minska kol-dioxidutsläppen. Därför pekar den här modellen på attvi är mycket bättre än de flesta andra EU-länderna.Nu tål det att upprepas att det mål som gäller , att vi skall ha en stabilisering , liggerfast. Ambitionen är naturligtvis att vi skall kommabetydligt längre ned, som jag antydde tidigare. Jagvill minnas att själv sitter med i denberedningen.Den positiva skrivningen om biobränslen i betän-kandet är kopplad till vad som står i budgetproposi-tionen, och den får vi anledning att återkomma tillsenare.Anf. 30 () replik:Fru talman! Jag sade inte att hade begärtdetta. Jag sade att man har utverkat möjlighet attbryta internationella överenskommelser och öka kol-dioxidutsläppen. Det är ju de facto vad som gäller nu.Jag tycker fortfarande att är lite suddignär det gäller att ambitionen är att vi inte skall ökautsläppen. Målet ligger fast, säger han.Jag har inte sett den allra senaste statistiken, menvad jag förstår kommer det att bli väldiga problemmed att klara målet om en stabilisering till år 2000.Och vi får inte sväva på målet att vi faktiskt skallsänka därefter. Vi kanske når en stabilisering någotsenare, men vi skall sänka utsläppen och inte användaden möjlighet som nu har att öka dem. Det ären direkt fel signal. Detta kan i och för sig ha enkoppling till det energibeslut som har drivitsfram men som inte har gått verkställighet. Vi får välse hur det blir med det.Det vore väldigt välgörande om vara lite tydligare om att vi definitivt skallstabilisera och sänka koldioxidutsläppen och inteanvända möjligheten att öka dem.Sedan förstod jag faktiskt inte hur vi skall kunnaskynda på introduktionen av förnybara fordons-bränslen som vi får beskedet att man skallbeskatta dessa bränslen. Det försvårar ju introduktio-nen genom att det blir svårt att bygga upp en marknadoch ersätta fossilbränslena. Men det är möjligt att AlfEriksson kan förklara det lite bättre nu.Anf. 31 () replik:Fru talman! Ambitionen är att komma längre nedmed koldioxidutsläppen. Den signalen har kommitmånga gånger, och den kan komma en gång till.Det kan vara besvärligt att mäta utfallet under ex-akta år. Det är därför som ambi-tioner att sänka koldioxidutsläppen inte är fastlagdatill ett bestämt år utan handlar om ett medeltal , 2008-2012. Då tar man hänsyn till de varia-tioner som finns i klimatet.Det är riktigt att vi måste ansöka om skattebefriel-se för biobränslen för att vi skall få detta. Det är därsom det positiva finns. Om vi inte skulle göra det,hade den positiva skrivningen i det här betänkandetinte följts upp av åtgärder för att introducerabiobränslen med skattebefrielse i . Det är välsjälvklart att vi inte nu vill introducera någonting föratt senare slå undan fötterna på det genom att läggapå en hög skatt. Det är miljövänligheten som skallpremieras med en lägre skatt eller ingen skatt alls. Debränslen som vi inte vill ha skall ha en högre skatt.Anf. 32 () replik:Fru talman! tog upp den fråga somjag också ville beröra, nämligen klimatfrågan. Jagtycker att och regeringen inte riktigt går itakt i den här frågan. Därför vill jag ställa frågan tillAlf utifrån de faktum att han är talesman iriksdagen för det största partiet. Upplever inte AlfEriksson det som ett trovärdighetsproblem att vi iriksdagen har fattat ett beslut som innebär att vi skallminska koldioxidutsläppen som regeringeni EU har varit med och beslutat om att fårhöja utsläppen ? Är det inte ett trovärdig-hetsproblem?Argumentet har varit att eftersom vi har varit såduktiga i tillåter EU oss att höja utsläppen.Tänk er, ärade kammarledamöter, om det skulle bli engenerell regel att alla länder som har varit duktigahelt plötsligt skulle få höja utsläppen under det att desom har varit dåliga skulle sänka! Vad skulle slutre-sultatet bli? Beroende på var man lägger parameternskulle ju slutresultatet bli plus minus noll när detgäller en långsiktig effekt, en långsiktig målsättningför att sänka utsläppen. , är det inte etttrovärdighetsproblem att den intehar fullföljt ambition när det gäller kol-dioxidutsläppen för svensk del?Anf. 33 () replik:Fru talman! Nej, det kan inte vara något trovär-dighetsproblem, eftersom regeringen aldrig har varitmed och beslutat om att vi skall höja koldioxidut-släppen i . Däremot har man sagt ja till enberäkningsmodell för att fullgöra EU:s åtaganden vidKyotokonferensen. Det är en helt annan sak.Sedan har vi hört vid ett antal tillfällen att Sverigeinte har efterskänkt den del som vi skulle få höja vårautsläpp med. Det hade väl inte varit speciellt positivtför miljön. Det hade ju inneburit att någon annan ficköka sina utsläpp eller minska dem i mindre omfatt-ning. Som vi har sagt ligger våra mål fast. Vikommer snart att fatta beslut om ett av delmålen därväxthusgaserna ingår.Jag är något förvånad över det intresse som fram-för allt och hans parti ägnar åt koldi-oxidfrågan. Den kopplas alltid bara till energifram-ställningen. Det största problemet med koldioxidut-släppen är faktiskt trafiken. Det är kanske där som detär svårast att angripa problemet. Där kommerbiobränslen in i bilden.Jag skulle vilja fråga om Modera-terna står fast vid löftet från valrörelsen om att sänkaskatten på bensin och diesel.Anf. 34 () replik:Fru talman! De två storaproblemen är kommunikationer och energisidan. Vihar inte lämnat kommunikationssidan. Det är välallmänt känt, , att vi har anslagit betyd-ligt mer pengar till forskning. Vi pekar bl.a. på tek-nikforskningen. Vi menar att man skall få ned utsläp-pen från trafik och kommunikationer genom forsk-ningsinsatser. Det är genom att forska på teknik sominnebär mindre energiinsatser och alternativa bräns-len som vi skall nå målen, inte genom att bara höjabensinskatterna.Sedan gällde det frågan om vem som har beslutat.Sverige har ju sin röst i EU oaktat vad man sätter företikett på det beslut som har fattats. gesmöjlighet till en ökning. Den beräkning som EU hargjort och den fördelningsmodell som EU har använtligger också till grund för den sänkningsmodell somFN:s miljökonferens sedan har ställt sig bakom. Detinnebär att EU skall sänka utsläppen . I detsammanhanget har ställt sig bakomen modell där får höja koldioxidutsläppen.Givetvis måste det finnas några motiv bakom detta.Det är där trovärdighetsproblemet ligger. Det gårinte att säga att eftersom har varit så duktigtfår vi höja. Tänk efter: Om alla duktiga länder skullefå höja skulle vi plötsligt stå och stampa på sammaställe. Det är inte meningen när det gäller att kommatill rätta med koldioxidproblemen.Anf. 35 () replik:Fru talman! har en mycket offensiv in-ställning till att minska koldioxidutsläppen och växt-husgaserna. Det kommer det fortsatta arbetet att vitt-na om.Det är ganska intressant att höra omforskningen om alternativa drivmedel. Det var därförjag ställde frågan om man står fast vid att sänka skat-ten på bensin och diesel. Det kostar ungefär likamycket att framställa drivmedel per litersom de fossila bränslen kostar inklusive skatt. Detskulle innebära att om man sänker drivmedelsskattenmåste man, för att få någon att med intresse satsa påatt använda biodrivmedel, skicka med ett bidrag föratt få det introducerat. Det är där jag ser ett trovärdig-hetsproblem för när det gäller införandeav alternativa bränslen.Anf. 36 Miljöminister ():Fru talman! Det är ett viktigt beslut som riksdagenskall fatta . Jag vill i detta anförande samman-fatta och kommentera miljömålsarbetet men framförallt sätta in det i ett större perspektiv.Under lång tid har regering och riksdag fattat be-slut om miljömål utan något inbördes sammanhang,utan utvärdering och återkoppling. Ingen har kunnatveta hur många miljömål som finns. får vi entydlig struktur med 15 nationella miljökvalitetsmålförsedda med ett antal mätbara delmål som sedanskall utökas. De nya miljömålen förenklar och effek-tiviserar miljöarbetet och skapar dessutom förutsätt-ningar för delegering. Beslutet innebär att vi får enbred enighet om grunderna för den moderna miljöpo-litiken. Jag är övertygad, , om att vikommer att få en hel del oenighet när vi skall utformade praktiska åtgärderna för att leva upp till målet.Miljökvalitetsmålen har formulerats efter en bredprocess. Med beslut är de också i allt vä-sentligt förankrade i alla riksdagspartier. Denna enig-het bådar gott, och den skall vi använda för att föramiljöfrågorna framåt. Miljökvalitetsmålen spänner [6~över hela det miljöpolitiska fältet: frisk luft, rentvatten, levande skogar och myllrande våtmarker - detfinns plats också åt poesi i miljöpolitiken. Övergöd-ning, försurning, klimatpåverkan, strålning - de storaoch viktiga hoten mot miljön finns med.Det beslut kommer att fatta är enframgång för den moderna svenska miljöpolitiken.Ändå är det bara en del, om än viktig, av den omfat-tande miljöpolitiska förnyelse vi nu är mitt uppe i.En andra del i denna förnyelse är ,som trädde i kraft . Regeringen,och kom överens om ettförslag som en enig riksdag sedan ställde sig bakom.Balken ersätter 15 tidigare lagar och innebär bl.a.:· Gemensamma förutsättningar för alla verksam-heter som påverkar miljön. Alla skall följa degrundläggande hänsynsreglerna.· Kraven skärps. Bevisbördan för att hänsynsreg-lerna följs ligger på den som påverkar miljön.· Företagen måste driva ett aktivt miljöarbete. Detföljer av förordningen av egenkontroll.· Genom miljökvalitetsnormerna talar regeringenom vilken miljökvalitet som skall finnas på enplats eller i ett vattendrag.· Miljöorganisationerna får rätt att överklaga till-stånd och därmed en starkare ställning.· Kommunernas roll stärks genom ökade möjlighe-ter att utöva tillsyn och ta ut avgifter.· Miljösanktionsavgifter införs.En tredje del av förnyelsen är de lokala investe-ringsprogrammen. Från ett program som omfattarnärmare har staten i och med åretsbeslut delat ut totalt i stöd tillmiljösatsningar i kommunerna. Därigenom har vimedverkat till investeringar som kommer att uppgåtill ca , varav 12,3 är miljörela-terade. Det skapar 11 500 årsarbeten.De miljöeffekter som kommunerna räknar med ärbetydande. Koldioxidutsläppen minskar nationelltmed . Det är ett anmärkningsvärt gott resultat,som motsvarar utsläppen från av per-sonbilar . Det är ett gott resultat inte minstmed tanke på den klimatdiskussion som varit i kam-maren.Läckage av kväve och fosfor kommer att minska.Det handlar exempelvis om radikala minskningar iRoxen-Glan-området i , där det sker enhalvering av läckaget. Det i sin tur får effekter förBråviken och därmed också för vattenkvaliteten iÖstersjön.På flera håll, exempelvis i , ,, och byggs bostadsområdenom så att miljöbelastningen och energianvändningenminskar. Energieffektivisering på motsvararca 65 000 villors energianvändning.Energiomställning från el och olja till förnybarabränslen motsvarar , vilket kan jämföras medenergianvändningen i 40 000 villor. Gamla miljösyn-der städas bort genom åtgärder för marksanering iexempelvis , och Stockholm.1 400 hektar kommer att bearbetas så att den biolo-giska mångfalden ökar. Det gäller livsvillkoren förutter, lekplatser och vandringsmöjligheter för fisksamt bevarande av hotade växter.De lokala investeringsprogrammen är ett nytt sättatt gå mot ekologisk hållbarhet. De människor somjag mött och de projekt som haft förmånen att studeranärmare fyller mig med stor framtidstro. Engage-mang, beslutsamhet och resurser kan åstadkommamycket, och vi behöver åstadkomma mycket.En fjärde del av förnyelsen är resursförstärkning-arna. I vårpropositionen föreslår regeringen, medstöd av och , kraftiga för-stärkningar på viktiga miljöområden. Resurserna tillmiljöforskningen förstärks rejält, en satsning som jagvet många välkomnar. Inget annat politiskt område,tror jag att man kan säga, är så forskningsberoendesom miljöpolitiken.Behovet av att sanera och återställa förorenademark- och vattenområden runtom i är mycketstort. Därför höjs anslaget till miljösanering med 425miljoner kronor som börjar iår. Till detta skall läggas de nära 360 miljoner kronorsom beviljats till marksanering inom de lokalainvesteringsprogrammen. Under denna fyraårsperiodkommer vi att satsa pådetta viktiga område. Det är ett stort och viktigt lyftvi nu kan genomföra.Anslaget till markinköp kommer att mer än för-dubblas . Resurserna till kalkningförstärks med de tre kom-mande åren, 23 miljoner . Skyddet för nyckelbio-toperna förstärks, som vi hört tidigare.En mindre del av satsningarna finansieras genomen indragning av 420 miljoner av det som är kvar avkretsloppsmiljarden. Detta förtar naturligtvis inteintrycket av att det är stora offensiva satsningar somsker, inte minst med tanke på inläggtidigare: Den budget som den borgerliga regeringenlade fram /95 innehöll 1 315 miljoner kronortill miljön. Enligt regeringens, ochMiljöpartiets förslag nu ökar detta till 1 668 miljonerkronor . Det är mer. Dethandlar alltså inte bara om att återställa utan om re-jäla resursförstärkningar. Till detta måste man läggade stora belopp som vi använder inom de lokala in-vesteringsprogrammen. Om man slår ut dem jämntunder innebär det ytterligare 1,3 miljarder perår i offensiva framgångsrika kreativa miljösatsningar.Ett femte område för förnyelse är det internatio-nella samarbetet, där medlemskap i hartillfört ytterligare möjligheter till påverkan på deeuropeiska och globala miljöområdena.Vår betydligt strängare lagstiftning för kemikalierföranledde en viss oro vid medlemskapet i EU. Nukan vi konstatera att i stället för att behöva sänka vårambitionsnivå har vi kunnat bidra till att höja ambi-tionsnivån inom hela den europeiska gemenskapen.Genom en rad olika beslut skärps nu avgaskravenför lätta fordon, personbilar och tunga fordon såsomlastbilar och bussar. Kraven är långtgående och inne-bär insatser på såväl fordons- som bränslesidan.I de globala klimatförhandlingarna har EU spelatoch spelar en viktig och pådrivande roll.Sverige lyckades som ny medlem i EU få stöd fören gemensam strategi för att motverka de försurandeutsläppen. Här, , hade det inte hjälptså mycket att genomföra genomgripande åtgärder iSverige, vilket vi också gör. Här är det viktigt att nåen europeisk överenskommelse om internationellaåtgärder mot försurningen, eftersom mycket av densvenska försurningen kommer från andra länder.Under förhandlingarna inför Amsterdamfördragetdrev kravet på att miljöfrågan skulle få enstarkare ställning. Resultatet blev målet att arbeta fören hållbar utveckling. tas en handlingsplan framför en hållbar utveckling i sju viktiga, tunga sektorer:transporter, inre marknaden, energi, jordbruk, fiske,bistånd och industri. Detta är en stor, tung, viktig ochlovande process som pågår inom EU på miljöom-rådet.På alla dessa områden har viktiga resultat uppnåttssamtidigt som grunden har lagts för framtiden. Nugäller det att gå vidare, och låt mig kort ange någraområden där jag vill utveckla de instrument som vihar skapat och ytterligare skärpa miljöpolitiken.När det gäller miljömålen har regeringen lagt utuppdrag på ett tjugotal myndigheter att ta fram delmåloch åtgärdsstrategier inom respektive ansvarsområde.Miljömålskommittén och kommerdärefter att arbeta vidare med materialet inför sinarespektive redovisningar till regeringen. En miljö-målsproposition lämnas till ,och den kommer självfallet att utformas i enlighetmed de beslut som fattar. Propositio-nen skall innehålla en utveckling av delmålen ochförslag till vissa åtgärder för att nå dem. Miljömålenskall vara praktiskt tillämpbara i varje kommun, ivarje länsstyrelse och i varje myndighet.En omfattande utbildning kring på-går. Regeringen skall tillsätta en utredningför att redan från början följa och utvärdera miljöba-ken samt föreslå nödvändiga reformer.De lokala investeringsprogrammen har fått visskritik, även om jag tycker mig se att det har funnits uppslutning bakom syftet och den huvudsakligainriktningen. Jag kommer att tänka igenom hurstödet kan göras effektivare. Ökat deltagande frånprivata företag och ny teknik är några frågor. Dess-utom vill jag se en ökad möjlighet att snabbt behandlabra ansökningar som redan har skickats in och sominte har fått utrymme i de nu genomförda beslutsom-gångarna.De resursförstärkningar som vi nu kan genomföramåste ge bästa möjliga resultat. hari uppdrag att se över hur de nya pengarna tillskogsinköp skall bli så effektiva som möjligt. Vi skallse över organisationen för den icke universitetsstyrdaforskningen på miljöområdet och också hur marksa-neringspengarna kan ge så gott resultat som det nå-gonsin är möjligt.Miljökvalitetsmålet om en giftfri miljö ställer sto-ra krav på en ny kemikaliepolitik. Ett nytt angreppssätt skall använ-das. Vi har en särskild utredare som skall föreslånya riktlinjer för den praktiska politiken. Jag arbetarför att skärpa EU:s kemikaliepolitik i enlighet med deriktlinjer som vi vill tillämpa här hemma.Det svenska initiativet till en EU-gemensam för-surningsstrategi kommer bl.a. att resultera i ett direk-tiv om nationella utsläppstak för försurande ämnen.Kraven för utsläpp från stora förbränningsanlägg-ningar skall skärpas. skall vi nästan ha bortall mark som utsatts för försurning i Sverige.Antalet kretslopp och återvinningen skall öka,mängden avfall skall minska. Producentansvar införsför fler produkter, bl.a. för elektriska varor och elek-tronik. En deponiskatt införs . Deponi avbrännbart material och senare organiskt material skallförbjudas.Vi driver på i EU för skärpta avgaskrav. Vi sam-arbetar med , och för att få frammindre miljöstörande fordon.En nationell strategi för att minska koldioxidut-släppen utarbetas. Även inom EU skall ett åt-gärdsprogram tas fram. Klimatpolitiken är en av deallra viktigaste framtidsfrågorna.Jag skall ta upp en dialog med byggsektorn omhur tillgänglig kunskap när det gäller byggteknik förbättre inomhusmiljö kan tas till vara, om miljödekla-ration av byggmaterial och om ökat kretsloppstän-kande vid ny- och ombyggnation. Jag skall ocksåöverväga införandet av miljöklassificering av bostä-der. Jag skall se över åtgärderna mot radon och se vadman kan göra när det gäller de ökande barnallergier-na.Fru talman! Vi har framför oss ett stort och viktigtprogram. Och ändå har jag tvingats att utesluta mångaarbetsuppgifter.För en generation sedan inleddes den modernamiljöpolitiken. Vi som var med då minns hur våraningslöshet och vår okunnighet undan för undanskingrades.Nu står vi, en generation senare, mitt uppe i miljöpolitisk förnyelse. ser vi också möjlig-heterna att till nästa generation överlämna ett Sverigedär de stora miljöproblemen i vår närhet har lösts.Och det är just den proposition som vi diskuterar som öppnar för denna nästan hissnande vision.Den är utmanande, för att arbetsuppgifternakommer att kräva mycket av oss, av vår känsla, avvår intelligens, av vår handlingskraft och av vår för-måga att ifrågasätta vår livsstil.Det är lockande, för att det finns så mycket aventusiasm och djäklaranamma hos eldsjälar och en-gagerade i hela landet på dagis, i skolor, vid univer-sitet, på arbetsplatser och i kommuner.Det är löftesrikt, för vi vet av våra egna erfaren-heter att mycket har gjorts och att mycket mer kangöras. Forskare och tekniker arbetar i stor skalamed att lösa problem, minska resursåtgången, effekti-visera energianvändningen och minska miljöbelast-ningen.Miljöfrågorna har ibland haft en stämpel av trå-kighet och dysterhet. innebär miljöpolitiken för-nyelse, kreativitet, problemlösning och hi-tech.Och det är miljöpolitiken som är brännpunkten fördagens stora moraliska och etiska frågor, och dessafrågor kommer vi inte att lösa under en generation.Vilka handlingslinjer kan och skall vi utveckla föratt se till att belastningen på vårt jordklot minskar såatt naturen skyddas och människans livsbetingelsertryggas?Hur ser vi till att vi inte utarmar jorden på vårabarns och barnbarns bekostnad? Det är en god tanke,djupt förankrad i mänsklig erfarenhet och visdom attvi skall förvalta och förmera arvet till nästa genera-tion.Hur skall vi i den rika världen agera för att männi-skor i den fattiga världen också skall få utrymme attutvecklas kulturellt, socialt och ekonomiskt när vi harbyggt vårt välstånd på en miljöpåverkan som är långtstörre än vad som motsvaras av vår andel av jordensbefolkning.I dag skulle det krävs tio jordklot för att försörjahela jordens befolkning på vår materiella levnads-standard. Så blir vår tids stora etiska fråga också enfråga om solidaritet.Det är ont om jordklot, som . 37 () replik:Fru talman! Det var väldigt bra att miljöministernbl.a. betonade att vi har EU som ett arbetsredskap imiljöns tjänst och de möjligheter som EU ger för attvi skall kunna begränsa miljöskadorna.I det sammanhanget skulle jag vilja ha ett förtyd-ligande från regeringen: Har man ändrat uppfattningså att det finns ett majoritetsbeslut som innebär är beredd att verka för t.ex. fastställande av mil-jöavgifter? Detta är något som regeringen harvarit motståndare till, men jag förstår att det har sketten omorientering. Det skulle vara bra att få dettabekräftat. Då kan EU också bli effektivare.Miljöministern gjorde en jämförelse mellan åren1994-1995 och . Det är klart att om man serdetta som en spännvidd kan beslutet innebära en reellhöjning. Men miljöministern kan inte säga annat änatt regeringen under den förra mandatperioden kraf-tigt rustade ned de ordinarie miljöanslagen, och nuhar man börjat att bygga ut dem.Det är väl positivt för miljöministern att han nufår ägna sig åt återställare på det här området. Jagsade i mitt anförande att det är bra att man gör dettasteg för steg och att det gör att vi kan bygga på dettaytterligare. Men vi skall inte glömma historien: förstnedrustning, sedan upprustning. Vi tycker att dettahar varit en felaktig strategi. har bl.a. tappatmycket kompetens under hela denna period.När det gäller de lokala investeringsprogrammentycker jag inte att man skall inteckna vinsterna innanman ens har satt spaden i jorden. Vi hoppas att dessaskall ge resultat, men ännu har vi inte sett något så-dant.Slutligen har jag en fråga till miljöministern. Vihar tidigare här hört från samarbetspartierna att mant.ex. inte vill återkomma till formuleringen om be-skattningen av biodrivmedel, men sista ordet är ännuinte sagt.Jag skulle gärna vilja höra miljöministerns upp-fattning om denna formulering i vårpropositionen.Gäller den eller gäller den inte?Anf. 38 Miljöminister ():Fru talman! För att börja med slutet på replik är naturligtvis inte sista ordet sagt. Detsom finns i vårpropositionen visar hur långt vi harkunnat komma nu av olika skäl, varav flera har ven-tilerats intensivt här i kammaren. Så sista ordet ärnaturligtvis inte sagt. Detta är den bedömning som vihar kunnat göra i dag.När det sedan gäller majoritetsbesluten är jag na-turligtvis för att EU:s institutioner är sådana att det ärmöjligt att driva en aktiv miljöpolitik och att inte detmest motvilliga landet kan blockera, dvs. att jag är förmajoritetsbeslut som en princip. Jag är också för skall kunna skapa möjligheter till minimiskatterinom EU. Det skulle göra det möjligt för oss att drivafram en betydligt mer omfattande miljö- och energi-beskattning inom EU utan att några enskilda länderkan utnyttja fördelen av att inte ha någon sådan be-skattning.När det sedan gäller detta med jämförelser kundejag även ha gjort en jämförelse med detta år ellernästa år och ändå visat att vår satsning ligger över densatsning som den senaste borgerliga regeringen gjor-de.