prot · GM0943 · 1999-01-21 00:00:00 — Och de som nuär kommissionärer, som kommer från nordiskt håll,har gjort ett ytterligt bra arbete.Häromdagen blev också en av ledamöterna i revi-sionsrätten, den svenske representanten , utsedd till ordförande. Jag tror att dessa insatseruppskattas i EU-samarbetet.Anf. 267 () re-plik:Herr talman! Jag håller helt med om det sista somsades. Det är naturligtvis så. Vad vi och våra EU-parlamentariker hade önskat var att man skulle prickade kommissionärer som har ertappats med oegentlig-heter. Misstroendet skulle ha väckts mot dem och intemot de andra.Nu blev det ett slags kollektivt ansvar. Vi tyckteatt det var fel metod. Sedan är vi säkert överens frånsvensk sida om att det är oerhört viktigt att vi arbetarmot alla sorters mygel, korruption och oegentligheter.Jag tror att vi kan enas om att vi skall ta krafttag,och jag tycker att skall vara ledande i detarbetet.När det gäller strategin säger attdet är gott om tid. Vi kommer ju med i den s.k. troj-kan . Tiden går ganska fort. Attutarbeta en strategi och få människorna ute i Folkrö-relsesverige delaktiga, som vi vill, och att få en för-ankring i parlamentet är inte gjort så där i en hand-vändning. Det går inte så fort. Jag tror att det är vik-tigt att komma i gång med det arbetet. Jag tyckerfaktiskt att regeringen är lite sent ute.Anf. 268 () replik:Herr talman! Jag tycker nog att försöker svepa över det här med omröstningenom kommissionen. Hon vet mycket väl att man intekan rikta kritik mot en enskild kommissionär, enligtde fördrag vi har. Det handlar om kommissio-nen i dess helhet.Därför menar jag att det inte får bli någon paj-kastning om så här allvarliga frågor.Jag tycker att det är bra att vi nu har fått in nyaögon i kommissionen och att de nordiska represen-tanterna har gjort ett mycket bra arbete. Det tyckerjag att vi skall uppmärksamma. Det sägs också påkontinenten numera. I en av de större franska tidning-arna talar man om att bl.a. var en frisknordisk fläkt i kommissionens instängda korridorer.Jag tycker att det är bra, och det skall vi framhållai diskussionerna. Vi skall också visa på att man kanuträtta någonting i och med att vi har blivit medlem-mar.Sedan får nog tåla sig. Jagtror att det kommer att bli god tid att diskutera frå-gorna inför ordförandeskapet.Anf. 269 () re-plik:Fru talman! Det sista får vi tillfälle att diskuteraigen eftersom vår motion i precis de här frågornaligger i utrikesutskottet och kommer att behandlas därunder våren. Då lär vi få återkomma i den här diskus-sionen. Jag hoppas att den här debatten ändå sår någrafrön så att man tänker lite snabbare på regeringssidan.Korruptionen och oegentligheterna och allt detsom har hänt är oerhört allvarliga frågor. Det är vihelt överens om.Sedan delar jag också den uppfattningen att AnitaGradin har gjort ett mycket gott jobb. Hon har jumycket svåra och otacksamma uppgifter inom EU.Att hon har gjort ett otroligt bra jobb är jag alldelesövertygad om.Jag vill inte ägna mig åt pajkastning men det är ettobservandum att kommission nu är försvagad efterden omröstning som har varit. Jag hoppas nu att manverkligen tar den här händelsen på allvar och ser tillatt den undersökning som skall göras verkligengenomförs på ett seriöst och ansvarsfullt sätt. Det ären önskan vi kan skicka med.Anf. 270 KARL-GÖRANBIÖRSMARK (fp):Fru talman! När gick med i EU i börjanav 1995 fanns det en utbredd förväntan. Vad skullemedlemskapet komma att innebära för ? Hurskulle vi kunna vara med och påverka och utvecklaEuropa?Nu, medlemskap och av soci-aldemokratisk Europapolitik har vi anledning att varanågot besvikna när vi upplever det halvhjärtade enga-gemang socialdemokraterna visar prov på.Många svenskar, ja de allra flesta, är med i någonförening av något slag. Man kan säga att det finns tvåtyper av föreningar. Det finns sådana som består avaktiva, engagerade, konstruktiva medlemmar somverkar för gemensamma mål. I sådana föreningar ärdet lättare för den enskilde medlemmen att göra sinröst hörd och få gehör för sina åsikter och idéer.Sedan finns det föreningar som bara består avpassiva medlemmar, där en liten klick människor styroch ställer. Den enskilde medlemmens röst når sällanfram till den styrande eliten.Socialdemokraterna har, tyvärr, när det gäller EU-medlemskapet iklätt sig denna senare roll. Regering-ens brist på tydligt Europaengagemang är mycketbeklagligt och har lett till att betraktassom en passiv medlem i EU. Detta har tyvärr margi-naliserat inflytande och anseende i EU ochäven skapat misstro mot EU-samarbetet här hemma.Visst gör enskilda svenska EU-parlamentarikertappra försök att hålla den svenska fanan högt i . Det finns exempel på det. Ett är Folk-partiets representant, , och hans aktivaarbete när det gäller jämställdhetsområdet och fördö-mandet av dödsstraffet. Jag kan även nämna center-partisten hårda kamp mot knarkoch droger. Det är några exempel. Men helhetsbildenär tyvärr att totalt sett är alltför passivt.Fram till dess att tar över ordförandeska-pet för EU, , måste detta repareras. Denförsta och största frågan vi måste ta tag i handlar omden gemensamma valutan.Införandet av euron var en storoch viktig reform för invånarna i de elva länder somfrån början gick med, men också för oss som lever iSverige.Med hänvisning till den negativa opinionen harregeringen vägrat redovisa sin inställ-ning till euron. när opinionen svängt och är merpositiv till en gemensam valuta än har ävent.ex. uttryckt sig i mer positiva termerän tidigare. Regeringen följer den opinionsvind somär mest populär för dagen. En sådan syn på Europa-samarbetet är djupt olyckligt.Vi liberaler säger klart och tydligt ja till att Sveri-ge skall vara med i eurosamarbetet. Vi liberaler villha en bred och hederlig debatt om euron. Min frågatill regeringen är: Vad väntar ni på?Såvitt jag vet har alla riksdagspartier vid det härlaget ställt sig bakom kravet på folkomröstning omEMU. Låt oss därför fatta de beslut som behövs föratt en folkomröstning skall kunna genomföras. Låtoss nu slå fast ett datum. Låt oss nu påbörja förbere-delserna. Låt diskussionen ta fart.Fru talman! Den stora diskussionen om EU hand-lade initialt om ja eller nej till medlemskap. I dagmåste den handla om hur vi vill att skall ut-vecklas.För oss liberaler har internationell solidaritet ochsamverkan med andra alltid varit en hörnsten i vårpolitik. Den europeiska unionen ger oss möjligheteratt gemensamt lösa de problem vi står inför. Vi libe-raler ser möjligheterna i EU-samarbetet och vill kon-struktivt ta oss an utmaningarna.Vad gör vi för att öka förtroendet för EU? Hurskapar vi ett klimat där 18 miljoner arbetslö-sa kan få ett jobb att gå till? Hur kan vi på bästa sättvärna om miljön i , och världen? Hurkan vi förhindra nya konflikter och hurkan vi stoppa den tragedi som i detta ögonblickutspelas i Kosova? Hur kan vi förbättra EU:s bi-ståndspolitik? Utmaningarna är många och stora.Vi liberaler vill att EU skall moderniseras. Öp-penheten och kontrollen av hur EU:s medel användsmåste bli bättre. Vi behöver ett parlament där defolkvalda får ett ökat inflytande.Vi liberaler ser arbetslösheten som ett alleurope-iskt problem. Regeringen har fört fram frågan på EU-nivå och det är bra. Tyvärr handlar regeringens initi-ativ mer om att sälja svenska AMS-lösningar än omatt våga ta till sig av andras erfarenheter. De förslagom sänkta skatter på arbete som kommit från har regeringen nonchalerat. Folkparti-et anser att dessa åtgärder är högst relevanta och heltnödvändiga.Vi liberaler vill ha ökad samverkan inom EU:smiljöområde. anser att vid nästaregeringskonferens skall vara drivande för införandetav en gemensam koldioxidskatt, och beslut om dettamåste kunna fattas med kvalificerad majoritet. I dagutgör vetorätten inom detta område ett hinder för enprogressivare miljöpolitik.Vi liberaler vill att EU vårdar sin första, viktigasteoch största uppgift, att verka för fred, frihet, demo-krati och mänskliga rättigheter. Tragedin i Kosovahar än en gång visat att inte ens klararav att hantera sina egna säkerhetsproblem.Våren 2001 skall bli ordförandeland i EU.Målet är att få genomslag föregna idéer, uppnå resultat och leda unionen på ett sättsom inger respekt.Under denna period kommer förhandlingarna medde nya medlemsländerna att pågå som bäst. Kravenpå EU:s reformering kommer då att ställas på prov.Sverige måste inleda förberedelserna attleda detta viktiga arbete.Anf. 271 () re-plik:Fru talman! Jag vet att harett stort engagemang för internationella frågor ochsolidaritetsfrågor. Det var intressant att höra om stö-det till EU:s utveckling när det gäller solidariteten.Det var inte särskilt konkret.På vilket sätt skulle vilja komma tillrätta med det fusk som bedrivs med biståndet, denmisshushållning som sker och den bristande kontrol-len när det gäller biståndet? Det är ju en viktig frågaockså för eftersom en stor del av det svenskabiståndet går genom EU numera.Karl-Göran Biörsmark säger också att EU skallmoderniseras. Vilka fördragsändringar villFolkpartiet göra?Anf. 272 ()replik:Fru talman! Det är riktigt som att har ett engagemang i bistånds-frågorna. Det är naturligtvis väldigt bekymmersamt,och jag är väldigt oroad över de signaler vi nu får omkorruptionen och om hur pengar missbrukas.Det enda vi kan göra är att se till att vi får en heltannan öppenhet, en helt annan möjlighet till kontroll,en helt annan kultur kring de här frågorna.Jag är övertygad om att vi skall kunnaåstadkomma det.När det gäller bistånd och misshushållning avpengar är det något vi har drabbats av i många länder.Det behöver man inte gå till EU för att hitta. Men EUhar en svag punkt. Svaret på detta är: större öppenhet,större kontroll, mer makt åt revisorerna. På det sättetskulle vi kunna komma till rätta med detta.Anf. 273 () re-plik:Fru talman! Det måste betyda att ärberett att ändra i det Amsterdamfördrag som vi harantagit och ratificerat här i . Där finns ju intede här möjligheterna i tillräcklig grad, eftersom deinte har kunnat användas.En möjlighet är det som varit uppe i diskussionentidigare, nämligen att kunna avsätta enskilda kom-missionärer som missköter sitt ämbete. En annan sakär att konkret kunna göra något åt kontrollen av bi-ståndet.Anf. 274 ()replik:Fru talman! När jag lyssnar på andra vänsterpartister och miljöpartister får jagibland intrycket att EU skulle vara fixt och färdigt.Hela är ju ett långsiktigt projekt. Utvidgningen ligger framföross. Flera länder kommer in i arbetet.Det finns naturligtvis sjukdomar på vägen. Viskall vara observanta och ge vårt bidrag som aktivamedlemmar i . Vi skall inte bara sitta med klack-arna i golvet och tycka att EU är ett stort elände.Infallsvinkeln skall, som jag sade i mitt anförande,vara konstruktiv och positiv.I förlängningen gäller det nya medlemmar och attframför allt stärka parlamentets roll. EU-parlamentarikerna och som sådantmåste få en starkare roll i det framtida EU.Anf. 275 () replik:Fru talman! började sittanförande med att tala om föreningar och hur managerar i en förening. Jag är föreningsmänniska ochhåller med om det som sade.Om man är aktiv i en förening kan man vara med ochpåverka. Om man är passiv i en förening låter man enelit styra.Jag tycker att det stämmer på föreningsnivå, menjag kan inte se att det stämmer på EU-nivå. I före-ningar har vi verkliga demokratiska principer. Så ärdet ju inte i EU.Hur skall den vanlige medborgaren känna att hanpåverkar i EU?Anf. 276 ()replik:Fru talman! Man kan naturligtvis säga att resone-manget haltar något om man jämför storleken på enförening i en svensk kommun med EU.Men parallellen gällde engagemanget. Det mena-de jag har saknats i den svenska politiken när detgäller EU. Jag hoppas att det skall kunna förbättras.Jag menar att parlamentet som sådant måste stärkasin roll, liksom parlamentarikernas rätt och möjlighetatt agera och få en annan demokratisk förankring. Idiskussionen har vi varit inne på vår rollsom riksdag och hur vi skall kunna stärka vår positionoch ge de signaler vi vill till våra representanter i EUoch våra EU-parlamentariker.Det är inte något som är fixt och färdigt. Det är påsikt vi försöker arbeta på det sättet. Grundprincipenligger fast: Samarbete är det som möjligtvis kan räddaEuropa i framtiden.Anf. 277 () replik:Fru talman! Samarbete ställer vi också upp på.När det gäller talet om föreningarna och att man ärpassiv och låter en liten elit styra, håller jag med omatt vi kan försöka ändra inom EU så att det blir merdemokratiskt.Men EMU-frågan, som tog upp, är ju ett verkligt exempel på hur manlåter en elit styra och inte tycker att folk i allmänhet,eller parlamentet, får ha synpunkter på den ekono-miska politiken.Där har man verkligen renodlat detta och låtit enelit styra i den europeiska centralbanken.Anf. 278 ()replik:Fru talman! Det är roligt att höra positivt om det här samarbetet. Det är inte alltidman hör de tongångarna när vänsterpartister talar omEU-samarbete. Det handlar ofta om att man vill läm-na hela föreningen totalt. Man vill gå ur EU.När jag har lyssnat på er partiledare har jag ocksåförstått att det finns en förhoppning att den folkom-röstning som eventuellt kommer skulle säga nej tillett svenskt EMU-inträde och att vi inte skulle gå in ieuron.Det skulle för er i förlängningen öppna möjlighe-ten att driva propaganda för att lämna EU-samarbetetöver huvud taget.För mig är det en oinspirerande och framför allten föga framåtsyftande inställning att lämna det sam-arbete som erbjuds.Jag menar att om inte det samarbete som EU er-bjuder fanns skulle vi bli tvungna att uppfinna någotannat samarbete. Jag tycker att det är bättre att vi ärkonstruktiva och jobbar i EU och försöker göra ettbra EU bättre.Anf. 279 ():Fru talman! Jag kan inte låta bli att göra reflexio-nen att mycket av det som sägs här skiljer sig mycketfrån den debatt som förs i andra EU-länder.Jag är uppvuxen i det som tidigare kallades EG.Jag är född i . Jag har gått i tysk skola. Jaghar gått i engelsk skola. Jag har gått i amerikanskskola. Jag har även bott utanför kontinenten Europa.Jag har bott i t.ex. Jag talar flera språk. Jaghar en syster som är bosatt i . Jaghar syskon i . Jag är väldigtmycket utomlands.Debatten här i känns väldigt föråldrad.Den hänger inte med i de frågor som verkligen de-batteras i det som är EU:s hjärta, t.ex. ochFrankrike.När man från efterfrågar litet merglädje över EU, och säger att vi skall vara EU-positiva och åka till och säga att villha mer integration, och att vi är med till hundra pro-cent, känner jag att det är en attityd som det av natur-liga skäl är svårt för att ha. Svenskarna ärinte, vare sig bland politiker eller bland allmänheten,för den typen av fördjupad integration som diskuterasi de flesta EU-länderna.Det är också i det här perspektivet som man måstese på EMU-frågan. Jag har försökt följa den senastetidens debatt om EMU här i , och jag harförvånats över alla goda saker som skulle ske, baraSverige går med. Utvidgningen av EU underlättas,företagen stannar kvar i , konsumentprisernablir lägre osv. Euron kommer att förvandla allt tillguld. Vår variant av de vises sten är här.EMU och dess valuta euron skall lanseras som ensymbol för det enade inför 2000-talet. Påreklamaffischerna här utanför ser man tulpaner somvi svenska konsumenter skall köpa i en Eurosponsradkompanj med svenska skattemedel. Svenska skatte-medel skall alltså gå till reklam för att svenska kon-sumenter skall köpa tulpaner.Men EMU är ett politiskt projekt, inte ett ekono-miskt projekt. EMU finns till för att man skall få enökad integration inom EU, en ökad integration somEU-politiker har eftersträvat på nationell nivå, påEuropaparlamentsnivå och på kommissionens nivåunder väldigt . Det är fråga om en politiskintegration sedan man har misslyckats med att få medsig de nationella parlamenten, dvs. EU:s befolkning.I går sade en rolig sak. Han sadeatt en emu har starka muskler och rör sig över storaområden. Stängsel är ett ineffektivt motmedel. Jagtänkte då att en emu för mig är en struts som stopparhuvudet i sanden, är stroppig och arrogant och inteser världens problem, nämligen bristen på resursför-delning, den ökande fattigdomen och den förvärrademiljöförstöringen. För mig är en emu någonting somhelt enkelt vill ta över, något liknande en amöba.Det finns fördelar med ett gemensamt valutaom-råde. Man slipper växla pengar, man undviker valuta-förluster och man får lättare prisjämförelser. Det finnsingen som säger att de här fördelarna inte finns, ochdet finns ingen som säger att det här är fördelar somman inte skulle vilja ha.Men nackdelarna då? Euroområdet är inget opti-malt gemensant valutaområde. Konjunkturföränd-ringar kommer att slå väldigt olika inom detta områ-de, därför att ekonomin i EU inte är jämn. Det finnsen enorm mångfald, som jag i och för sig ser sompositiv. Vill man ha en större likhet och en minskadmångfald i ekonomin, borde man börja med det poli-tiska, inte med det ekonomiska.EMU kan leda till ökade spänningar inom EU,som om man inte gör det som krävs, nämligen gåremot en gemensam finanspolitik, kommer att kunnaleda till ökade konflikter i EU. Kanske kan det gå sålångt att t.o.m. freden blir hotad inom EU, och dettror jag att ingen här vill se.EMU kommer att stöta på problem. EMU kom-mer att leda till att vi på vissa ställen får en hög till-växt, en minskad arbetslöshet eller kanske t.o.m. enökad efterfrågan på arbetskraft. På andra områdenkommer vi att se en ökad arbetslöshet. Problemet äratt man inte har en rörlighet bland människor inomdetta område. Man talar inte ett gemensamt språk,man har inte en vana att flytta, och kanske vill maninte heller från politiskt håll att människor skall flyttafrån olika ställen bara därför att det blir ett måste föratt man skall kunna få ett jobb.Vad leder då detta till? Man brukar kompenseraför det här. I kallas det regionalpolitik, ochman kommer i EU att eftersträva att ha en gemensamfinanspolitik.Det finns många aspekter på det här, och för att seatt denna strävan finns behöver man bara läsa kom-missionens egna arbetsprogram . Man kanläsa programmen för socialdemokraterna och Degröna i ordförandelandet , där det finns ensträvan till ökad integration, ökad skatteharmonise-ring och mycket annat.Det viktiga i detta sammanhang är demokratifrå-gan. Vi måste ha en debatt i . Vi kommer atttycka olika saker. Det gör man i en demokrati, ochdet är bra. Vi måste genomföra en folkomröstningoch låta människor själva få ta ställning i den härfrågan. Det är också viktigt att vi inför det svenskaordförandeskapet, i den trojka som vi ingår i fr.o.m.år 2000, har en stor och bred förankring, både i riks-dagen och i i övrigt, om vad vårt land skallgöra med sitt ordförandeskap i EU.Denna strategi måste vara fastlagd till sommarenår 2000. Vi har föreslagit att man skall tillsätta enparlamentarisk kommitté som kan jobba med detta.Vi hoppas att vi får detta önskemål tillmötesgått avriksdagen och regeringen.Verkligheten är sådan att människors val-deltagande sjunker både i nationella val och förmod-ligen också i Europaparlamentsvalet. Vi har allt färrepolitiskt aktiva människor, och politiker har ett re-kordlågt förtroende. Vi har som politiker i detta husett rekordlågt förtroende, och en känsla av maktlöshetbreder ut sig.Samhället bygger på att alla människor tar ansvar,men om vi vill att människor skall ta ansvar och inteskall känna att de inte kan påverka EU där borta, kanvi se till att den svenska strategin inför ordförande-skapet i faktiskt är förankrad här i Sverigebland medborgarna, så att de kan känna att de harmakt. Det är något som vi kan göra någonting åt.Anf. 280 () re-plik:Fru talman! Låt mig först säga att jag tycker attdet är riktigt att det, som påpekar,finns många skilda debatter inom EU. Det är natur-ligt, eftersom det består av så många skilda ländermed traditioner, kultur och historia av olika slag. Ochdet är bra.Dock skall vi komma ihåg att när vi skall ta beslutom att förändra spelreglerna har varje medlemslandavgörandet i sin hand. Vår riksdag skall ratificeravarje förändring av spelreglerna här i denna kamma-re. De kan aldrig tvingas på oss av vare sig en fransk,en tysk, en grekisk eller någon annan debatt. Vi skalldessutom komma ihåg att vår kontinents bakgrund,med skillnader som inneburit krig, nukan bli en styrka därför att vi har ordnat upp vårasamarbetsförhållanden. Dessutom blir EU mera hete-rogent när vi får en utvidgning. Också det är bra.Anf. 281 () re-plik:Fru talman! envisas med attsäga att vi vet exakt var beslutsmakten i EU ligger. Vibehöver inte vara oroliga för en inriktning mot ettfederalistiskt håll. Och visst: På ett sätt vet vi i dagvar beslutsmakten ligger, men EU har visat sig varaoch är en process där saker händer. EMU kommerförmodligen att leda till sådana ökade spänningar iekonomin, bland människorna, att det kommer attuppstå ett rop efter en gemensam skattepolitik - numåste vi se till att ta ett ansvar åtminstone för deutgifter som finns för t.ex. den offentliga sektorn.Jag är övertygad om att det är det som EMUkommer att leda till. EU och EMU är i mycket psy-kologi. Vad tror man kommer att hända? Det finnsinga givna sanningar. Detta är den analys som jaggör.Anf. 282 () re-plik:Fru talman! Om detta vill jag säga två saker. Viskall för det första alltid komma ihåg att beslutsmak-ten enligt spelreglerna ligger hos de nationella parla-menten. Så är det.Debatten må föras, men om vi faktiskt kommerfram till att ändra spelreglerna, ligger beslutet bl.a. iden svenska , och varje medlemsland harvetorätt.För det andra tror jag att det som sägs om att detskulle ges ett ökat utrymme för t.ex. en gemensamfinanspolitik, inte stämmer med vad vi faktiskt gör.Man går in för att låsautgiftsnivån i EU vid 1,27 %.Tidigare hade vi alltid en ökning inbyggd. Men nuär alla som går in i förhandlingarna om Agen-da 2000 överens om att vi inte skall öka på de resur-ser vi skjuter till det gemensamma. Det är snarare ettbrott mot den utvecklingen. säger så i etttal, men det spelar väl ingen roll. Han har sin frihetatt uttrycka sig, och det har ochYvonne Ruwaida också. Men det är ju inte så att detblir politik inom EU bara för att det sägs där.Anf. 283 () re-plik:Fru talman! Beslutsmakten ligger fortfarande i denationella parlamenten, sägs det. Så är det ju inte påalla områden, och det vet ju ock-så. Vi kan inte besluta i att vi skall ha en vissmärkning av vissa produkter i . Den inremarknaden ställer krav på de gemensamma beslutsom skall fattas, och olika länder har inte vetorätt,alltså rätten att säga: Vi vill ha det här, eller: Vi villinte ha det här. Vi har ju alltså redan frånsagt oss endel av den nationella makten.Man kan ju säga att de nationella parlamentenborde ha mer inflytande. Vi har ju problem iSverige med att vi har en minoritetsregering somfaktiskt på så sätt får större inflytande över vilkenEuropapolitik som förs och med att den politiken intei tillräckligt stor utsträckning förankras i den svenskariksdagen. Man fattar inte beslut här i somsedan leder till att regeringen agerar på ett visst sätt.Vi har tyvärr ett demokratiskt underskott här. Fastänvi har en fungerar ju inte den demokratis-ka förankringen så bra som den borde göra.Anf. 284 () replik:Fru talman! Det är ibland roligt att sitta i de härbänkarna och lyssna på debatten. Jag har hörtYvonne Ruwaida prata engagerat mot ökad integra-tion och EMU, och utvidgningen gled hon över litelätt. Känns det inte konstigt att ha partirepresentanteri en partigrupp i parlamentet i som har precismotsatt åsikt egentligen? De tyska gröna driver enökad integration hårt, tydligt och bestämt, och deflesta andra gröna partier också - på tal om det härmed rekordlågt förtroende.Anf. 285 () re-plik:Fru talman! Jag tror inte att det hänger ihop medrekordlågt förtroende för politiker att man har olikauppfattningar i olika länder inom samma politiskarörelse. Visst är det så att de tyska gröna t.ex. i dagstår för en ökad integration i på ett sätt somde svenska gröna inte står för. Det innebär dock inteatt vi inte i övrigt har samma gemensamma kritik avvad som är strukturproblemen i EU.