prot · GM0943 · 1999-01-21 00:00:00 — Jag hörde tyvärr inte statsrådet , men iden paneldebatt jag lyssnade på framfördes kritik motatt beräkningar av den inkomstgrundande pensionenpå ett overkligt sätt baserar sig på heltidsarbete fråndet man är till det man fyller . Man undra-de vad man gör om man t.ex. vill studera.Svaret från var att väljerman att studera får man stå för det själv. Det sades ettpar gånger och ungefär i den tonen att man nästanfick skylla sig själv. Konstigt nog tog ingen upp frågahuruvida det inte är i samhällets intresse att männi-skor utbildar sig. Därför vill jag nu fråga statsrådetKlingvall om hon anser att det ligger i samhälletsintresse att gynna utbildning och forskning och omhon är beredd att vidta åtgärder för det.Anf. 184 Statsrådet ():Fru talman! Det är därför som studier ocksåkommer att ge pensionsrätt i det framtida pensions-systemet. Däremot är vi ännu inte klara med dentekniska lösningen när det gäller pensionsrätt förstudier. Vi inväntar den proposition som statsrådetÖstros skall lägga fram om ett nytt studiemedelssys-tem.Men det kommer att bli pensionsrätt för studier,och de kommer att vara retroaktiva från 1995.Anf. 185 KERSTIN-MARIASTALIN (mp):Fru talman! Jag har en liten följdfråga. Alla dessaområden är inte statsrådet . När jag satt därundrade jag hur länge man skall straffa ungdomar. Deskall ta studielån som de kanske aldrig kan betala.CSN har de hårdaste regler man kan tänka sig när detgäller fakturor och betalning. Ungdomarna har interåd att köpa Teliaaktier nu om man skall sälja dem.Till sist skall man dessutom diskvalificeras i pen-sionssystemet också. Men det är bra om man kan hittatekniska lösningar så att det blir något bättre. Jag vetatt studier skall räknas, men inte fullt ut. Det skallinte vara lika mycket värt som arbete. Det var dettajag var orolig för.Anf. 186 Statsrådet ():Fru talman! Till detta vill jag bara tillägga att viinte är färdiga med den tekniska lösningen. Vi får välfortsätta att diskutera den frågan.SockerprisetAnf. 187 ():Fru talman! Jag har en fråga till statsrådet . Vi vet ju att har tagit sig anbananfrågan på ett väldigt bra och resolut sätt. Dethar vi sett exempel på i mitt hemlän, ,när det gäller Huskvarnafabriken. Men jag är oroligför att vi kan få en liknande situation med vårtgrannland när det gäller en annan produkt somockså är kringgärdad av väldigt många olika regleroch restriktioner. Det är socker.Nu när vi har så bra relationer på telesidan medNorge, vore det ju synd om de försämrades på sock-ersidan. Man borde i stället kunna sockra den härteleaffären på ett bra sätt.Jag undrar om har tittat på den härnya fråga som dykt upp mellan våra länder och somnaturligtvis har bäring på EU:s jordbrukspolitik.Anf. 188 Statsrådet ():Fru talman! Det stämmer att vi kanske behöversockra våra relationer på grund av det sockerkrig somvi har på läskedrycksmarknaden med . I Norgefår man köpa socker till världsmarknadspris. Man haringen sockerodling att skydda. När man har en varasom huvudsakligen innehåller socker, t.ex. läske-drycker, innebär det att den kan tillverkas väldigtmycket billigare. När norska läskedrycker säljs iSverige kan svenska bryggerier inte konkurrera sär-skilt lätt. Det har gjort att importen, som alltså är heltskatte- och tullbaserad, av läskedrycker från Norgehar ökat enormt kraftigt de senaste åren.Vi har anmält till att detta ärett bekymmer för en svensk näring. Det beror inte påatt näringen är konkurrensoduglig, omodern ellermisskött utan bara på EU:s jordbrukspolitik. Detpågår just förhandlingar i Brysselmellan kommissionen och för att försöka fålösning på frågan. Jag har tyvärr inte några rapporterom vad man har kommit fram till. Men det är en frågasom vi följer med rätt hygglig närgångenhet i depar-tementet. Det är en fråga som bekymrar oss. Detsätter fingret på det konstiga i jordbrukspolitiken somgör att våra konsumenter inte kan köpa socker likabilligt som de norska.Anf. 189 ():Fru talman! Jag är tacksam för statsrådet svar. Det visar att redan obser-verat frågan. Jag utgår från att han tar itu med den härfrågan lika väl som med bananfrågan.Jag vill ändå ställa en följdfråga: Är det så att vibehöver vara oroliga för att kriget trappas upp ytterli-gare, som i banankonflikten? Frågan är uppe i WTO,och det finns fortfarande risk för att det utlyses sank-tioner mot Sverige.Anf. 190 Statsrådet ():Fru talman! I den här frågan är det tvärt-om, att det är vi från svensk sida som känner osshotade och angripna. Det är vi som i så fall skulleöverväga någon sorts motåtgärder. Men några sådanaplaner har vi inte, utan vi för lugna och ordnadesamtal med vår norska motpart genom kommissioneni eftersom handelspolitiken, liksom för övrigtockså jordbrukspolitiken, är gemensam i EU. Det härär en fråga som vi kan tala bilateralt med norrmännenom, men det verkar inte vara någon särskilt lättlöstfråga. Norrmännen är inte särskilt intresserade av geupp de jobb och inkomster som detta ger deras bryg-gerier. Men vi jobbar på och hoppas att frågan skalllösas på ett bra sätt, så att vi kan ha våra bryggerierkvar. Det är miljömässigt idiotiskt att transporteradricksvatten från till bara därför atttullarna på sockret är lite annorlunda konstruerade.Utflyttning av civilingenjörer från SverigeAnf. 191 ():Fru talman! Jag hade tänkt ställa en fråga till stats-rådet , men jag kan säkert få svar härändå.År 1997 utvandrade ca 860 civilingenjörer, vilketär fyra gånger fler än . Det är alltsåca av den årliga examinationen som försvinnerut ur landet. Fortsätter denna trend finns det faktisktrisk för att företag kan behöva utvandra därför att detsaknas civilingenjörer.Hur ser något av statsråden på detta? Vad tänkerman vidta för åtgärder?Anf. 192 Statsrådet ():Fru talman! Vi har en ganska stor utflyttning avcivilingenjörer från , men vi har också enväldigt stor inflyttning. Det beror på att väldigtmånga av våra storföretag rekryterar civilingenjörer iSverige. Som en del i karriären flyttar dessa utom-lands. flyttar de hem. Nettoutflyttning-en är inte så stor som det ibland nämns i debatten.Ibland när jag tittat på siffror från undersökningar harjag faktiskt tyckt att den kunde vara lite större. Jaghar själv jobbat utomlands och vet vilkennytta och glädje som kan vara förknippat med det. Enundersökning som jag såg visar att efter exa-men var det av de nyexaminerade som hadejobb i utlandet. Med tanke på vårt internationaliseradenäringsliv tycker jag att det är en väldigt låg siffra.Vad vi gör på det här området för att underlättaförsörjning med civilingenjörer till storföretagen ärohyggligt mycket mer kraftfullt än vad dessa siffrorpå utflyttning visar. Vi fördubblar utbildningen avcivilingenjörer och högskoleingenjörer i , påbara en fördubbling. Det är alltså en kolossalambitionshöjning just därför att vi vet vilken betydel-se det har för våra tekniktunga företags möjligheteratt utvecklas i och deras möjligheter att bere-da jobb och sysselsättning på lång sikt. Det här äroerhört viktigt för tillväxten, kanske det allra vikti-gaste vi gör just nu.Anf. 193 ():Fru talman! Jag har absolut ingenting emot skaffar sig internationell erfarenhet. Jag är na-turligtvis glad och tacksam för att statsrådet så har gjort. är vi båda rörande över-ens om att det ropas efter civilingenjörer och att det fordras vida fler civilingenjörer också nere i Gno-sjöområdet än vad fallet var bara för se-dan. Att det är ett problem att civilingenjörer somutbildas i försvinner menar väl inte statsrådetär ett felaktigt påstående.Anf. 194 Statsrådet ():Fru talman! Det finns så många olika siffror isvang i den här debatten. En del siffror inbegriperutländska studenter som varit i för studier ochsom återvänder till sina hemländer när studierna ärfärdiga. Det är inte så där helt enkelt att få ett begrip-ligt helhetsbegrepp. Därför har vi satt av pengar föratt tillsammans med näringslivet gå till botten medden här frågan, att förstå statistiken och ta fram ettbra underlag. Det kommer fram snart och kommer attge en bra belysning. Sedan kan och jagpå bättre grund återigen diskutera hur stort det härproblemet är.Jag tycker att det vore klädsamt om medge att det inte kan vara dåligt för storin-dustrin att vi fördubblar utbildningen av civilingenjö-rer. Det är en ganska bra insats. Även om det har varitett visst motstånd från en del partier här i riksdagenoch man säger att det är alldeles för mycket, att såmånga inte behövs, att det inte går att hitta så mångakan matematik för att utbilda, att skolorna ligger påfel ställen, långt ut i bygderna. Just i kanskedet inte finns någon högskola men i närheten grundasnu ett universitet i , trots motstånd från en delpartier i . Nog kan vi vara överens om attdet inte är nattsvart, utan det sker faktiskt rejäla för-bättringar på detta oerhört viktiga område.Anf. 195 ():Fru talman! Jag tycker att det fanns en ärlig öd-mjukhet över statsrådets andra inlägg som jag är gladöver. Det här skall i alla fall utrönas.Det vore förödande om vi inte utbildade fler ci-vilingenjörer än vad vi gjorde för ett antal årsedan.BuggningsutredningenAnf. 196 (mp):Fru talman! Jag har en fråga till har överlämnats för-ra året till och ministern. I den-na föreslås att buggning införs i , dvs. Men många tunga remissinstan-ser, t.ex. JK, JO, , Datainspektio-nen, är mycket kritiska och avstyrker förslaget.I den nu aviserade propositionslistan för vårenfinns inte detta ämne med. Min fråga till ministern är:Har ministern tagit intryck av kritiken, eller kommerministern att föreslå att buggning införs i ochi så fall när?Anf. 197 Justitieminister ():Fru talman! Det är för tidigt att svara på den frå-gan. Vi har precis fått in remissvaren, och vi håller påatt gå igenom och sammanställa dem. Det finns olikatyper av synpunkter. Det finns kritiska, positiva ochvarierande synpunkter på hur man skulle kunna för-bättra det förslag som utredningen har kommit med.Min uppfattning är därför att jag inte tänker taställning förrän vi har gått igenom materialet, ävenom den här frågan blev väldigt aktuell plötsligt ivalrörelsen. Då noterade jag att det var många avriksdagspartierna som var väldigt pigga på att ta ställ-ning i denna fråga. Jag har dessutom att ta hänsyn tillhur det parlamentariska läget ser ut i . Jagvill gärna komma fram till ett beslut som också har ettmajoritetsstöd i . Det är en fråga som jaghar anledning att fundera över.Anf. 198 (mp):Fru talman! Tyvärr har just den politiska inställ-ningen svängt. Frågan har ju diskuterats under årtion-den. Den har legat kvar. Men i utredningen finnsingen analys av brottsligheten. var det ju det nyasom hänt i samhället som skulle göra att dettatvångsmedel skulle införas. Jag tycker att det är oer-hört viktigt att göra en analys av brottsligheten ochnya faktorer så att det kommer fram när man skallbedöma frågan. Det saknar jag i dag.Anf. 199 Justitieminister ():Fru talman! När vi föreslår nya tvångsmedel i vårlagstiftning skall förslagen alltid grunda sig på enanalys av den verklighet som de är avsedda att till-lämpas på, vilka effekter som man avser att uppnåmed dessa tvångsmedel och det skall alltid göras enavvägning mellan det som offras och det som uppnås.Slutresultatet skall ju så att säga ligga på plus, så tycker att man har vunnit någonting av värde närdet gäller att bekämpa grov brottslighet, som det ärfråga om i det här fallet.Det är självklart att det är precis den analysen somskall ligga till grund för det beslut som regeringen såsmåningom kommer att ta ställning till. Jag utgårifrån att det också är den analysen som görnär den skall ta ställning i frågan.Arbetsbelastningen vid tingsrätternaAnf. 200 ():Fru talman! Också jag har en fråga till justitiemi-nistern. Det gäller arbetsbelastningen vid våra tings-rätter där det finns stora obalanser när det gäller an-talet mål. Det beror - tyvärr - delvis på en stor mängdmål där ungdomar är inblandade, på häktningar ochockså till viss del på personalbrist.På den tingsrätt som jag själv känner till ganskaväl - - kan man t.ex. efter pen-sionsavgångar inte tillsätta nya domartjänster så defår förbli vakanta. Enligt uppgifter från hovrätten - idet här fallet från - beror det på att detinte finns några domare att tillgå för tjänstgöring vidhovrätten. Därmed är detta ett problem för hela hov-rättsområdet.Det beror också på att folk hoppar av. Assessoreroch fiskaler finner inte jobbet tillräckligt attraktivt.Det är för svårt och det är inte tillräckligt förmånligtatt jobba som domare. Därför har det införts ett nyttsystem med överrättsnotarier som innebär ännu mind-re trygghet och ännu större svårigheter att planera sinframtid.Då undrar jag vad justitieministern har för planer,om justitieministern är beredd att se över detta för attstärka rättssäkerheten och förbättra arbetsmiljön vidtingsrätterna.Anf. 201 Justitieminister ():Fru talman! Arbetssituationen vid tingsrätterna serväldigt olika ut om man ser på hela landet. Det finnstingsrätter som har en mycket stor arbetsbelastningoch svårigheter att inom rimlig tid avverka de måloch ärenden som de har. På andra håll i landet kan detse helt annorlunda ut.Ett av de bekymmer som vi har äratt det förefaller som att det finns en snedfördelningav de resurser som domstolsväsendet i dess helhethar. Det är en av de prioriterade frågorna för att i samband med budgetbehandlingenöverväga på vilket sätt man kan dimensionera resur-serna för de olika domstolsslagen och geografisktöver landet för att bättre möta de olika behov som deolika domstolarna har. Jag ser det som en oerhörtstarkt prioriterad fråga att säkerställa att snedfördel-ningen av resurser blir åtgärdad.I övrigt när det gäller att se till att domstolarnablir attraktiva arbetsplatser kanske till det reformarbete som till-baka pågår i fråga om vårt domstolsväsende. Ett avsyftena i detta reformarbete är just att säkerställa attdomstolarna blir attraktiva arbetsplatser så att de äveni fortsättningen lockar till sig de duktigaste ungajuristerna.Anf. 202 ():Fru talman! Det är bra att man ser över detta, menen analys av verkligheten - för att använda justitie-ministerns egna ord - kräver att man ser till det fak-tum att det redan då systemet med fiskaler fanns varstora avhopp av olika skäl. Då fanns det ändå en heltannan trygghet och vetskap om förhoppningsvis enfortsatt karriär inom domstolen.Nu har man infört ett system med överrättsnotari-er där man i stort sett kan tillsätta hur många somhelst och sparka dem hur som helst. Det lär ju inteöka tryggheten och attraktionen när det gäller att sökasig till hovrätten. Detta är ett organisatoriskt problemsom har uppstått och inte ett ekonomiskt.Anf. 203 Justitieminister ():Fru talman! Reformen med överrättsnotarier varen reform som föregicks av utredning, övervägandenoch remissbehandling. Det finns olika uppfattningarom vad denna reform innebär bl.a. när det gällermöjligheten att attrahera unga jurister till domarba-nan. Låt oss se hur detta utfaller i framtiden.Men de flesta har inte gjort den bedömning avdenna reform som gör.InnemiljönAnf. 204 ULLA-BRITTHAGSTRÖM (kd):Fru talman! Jag vill ställa en fråga till socialmini-ster mellan innemiljön i våra bostäder ochskolor och vår hälsa är komplext. och Finlandhar t.ex. högre frekvens av allergiska sjukdomar änBaltikum och . De allergiska problemen ökakontinuerligt hos barn och ungdomar. Nya allergiskareaktioner påvisas även längre upp i åldrarna.I november 1998 kom det en skrift från som visar på aller-giframkallande problem i 220 undersökta skolor.Folkhälsoinstitutet inleder nu i samarbete med , m.fl. Min fråga till social-minister är då: Vad tänker ministerngöra för att integrera folkhälsoarbetet med genomfö-randet av Agenda 21-arbetet så att förekomsten avastma och allergier minskas och för att man skallkunna arbeta mera tillsammans?Anf. 205 Socialminister ():Fru talman! utgångspunkt äralldeles korrekt. Vad vi känner till om allergier är attdet är komplexa problem som hänger ihop med helavår livsmiljö. De politiska instrument som vi arbetarmed när det gäller hälsopolitik har varitganska begränsade.Med startandet av breddadesden verksamhet som tidigare låg under Socialstyrel-sen. Därmed fick vi möjligheter att arbeta vidare.Folkhälsoinstitutets verksamhet under det här åretpå allergiområdet är ett exempel på samverkan medandra organisationer och myndigheter, inte minst demyndigheter som arbetar inom miljöområdet. Detta ären början till att skapa en helhetsbild över allergi-problemet som inte bara handlar om traditionelltmedicinska perspektiv, utan det handlar just om helamiljöperspektivet.Anf. 206 ULLA-BRITTHAGSTRÖM (kd):Fru talman! Det saknas ju en bostadsminister. Bo-stadsfrågorna ligger på olika departement, bl.a. påsocialministerns departement. Det finns en forskningsom arbetar med Det sunda huset för att man skallkunna halvera antalet oförklarade inremiljöre-laterade hälsoproblem och halvera risken för felhante-ring i innemiljön.Problemet för husetär resurser, och det är också ett problem att det intefinns något nationellt program för innemiljön. Dåundrar jag om socialministern är beredd att medverkatill att vi kan få ett nationellt program för dessa frå-gor.Anf. 207 Socialminister ():Fru talman! På det faktum att det inte finns någonbostadsminister kan man anlägga två perspektiv. Jagvill anlägga det perspektiv som jag tycker är rimli-gast, nämligen att just bostadsfrågor bör hanteras i desammanhang där de är relevanta. Jag tror att det ärklokt att väsentliga delar av bostadspolitiken liggersom ett ansvar under miljöministern, inte bara medtanke på innemiljön utan med tanke på hela bostads-miljön, stadsplaneringsfrågor och andra planfrågor.På det sättet har det förts in de hänsyn i bostadspoliti-ken i det sammanhang där de hör hemma.Jag är ansvarig för de bostadssociala frågorna.Sedan är det och biträdandefinansministern som har ansvar för bostadsfinansie-ringsfrågorna.Jag tycker att detta är ett ganska bra sätt att sorteraupp bostadspolitiken. Det handlar om ekonomi, bo-stadssociala perspektiv och bostadsmiljö inklusiveinnemiljö.Jag är alldeles övertygad om att miljöministern re-flekterar över vad man kan göra på det nationellaplanet för att klara också innemiljöproblemen. Detallra bästa är att ställer frågan tillhonom.Brott i kristendomens namnAnf. 208 ():Fru talman! Min fråga riktar sig till justitieminis-ter . Vi har ju hört i kammaren i dagoch också tidigare hur det diskuteras att man skallstärka historieundervisningen i form av kampanjer iolika frågor. Jag vill höra hur justitieministern ellerregeringen skulle ställa sig till en kampanj som upp-märksammar brott begångna i kristendomens namn.Vi kan ju historiskt sett se ganska många sådanaexempel alltifrån häxbränning under inkvisitionen tillkolonialismen. Det finns också exempel från moder-nare tidevarv.Min fråga blir då: Hur ställer sig justitieministerntill en sådan kampanj?Anf. 209 Justitieminister ():Fru talman! Jag tror inte att jag riktigt törs svarapå den frågan. Då skulle jag kunna få skolministernpå mig, för jag antar att det handlar om en kampanjsom i första hand skall vända sig till skolor och skol-ungdomar. Det var ju också det som var utgångs-punkten för det initiativ som statsministern tog närdet gällde Förintelsen och en levande historia.Om jag får göra en personlig reflexion, hoppas jagverkligen att vi i skolorna får en hel delkunskap om de brott som begåtts både i kristendo-mens och i andra religioners namn genom historien.Det tycker jag verkar vara en självklar del av denhistoriekunskap som var och en av oss borde bäramed oss.Inte vet jag vad som har skett med skolundervis-ningen sedan jag i skolan, men nog har jag ett gottminne av att vi fick höra en hel del om inkvisitionoch annat som har skett i vår historia.Anf. 210 ():Fru talman! Jag tackar för det. Enligt min uppfatt-ning är historieundervisningen i och för sig bra på dethär området, men den kan säkerligen bli bättre. Det ärdärför som har motionerat om att görahistoria till ett av kärnämnena i gymnasieskolan.Bakgrunden till min fråga är förstås, vilket intekan vara så obekant, att det skall ske partiöverlägg-ningar om brott begångna i kommunismens namn.Frågan måste nog ändå kvarstå. Jag vill inte blimissförstådd, för jag har full respekt för dem somkallar sig för kristna och stor förståelse för det kristnakärleksbudskapet. Men om man nu skall uppmärk-samma att det har begåtts brott i kommunismensnamn, varför då inte på samma sätt uppmärksammade brott som faktiskt har begåtts i kristendomensnamn? Jag skulle vilja veta vad justitieministern per-sonligen ser för verkligt avgörande skäl för att integöra en sådan jämförelse.Anf. 211 Justitieminister ():Fru talman! Men, , det finns väl än-då en aspekt i dessa frågeställningar som är av bety-delse, nämligen tidsaspekten.När det handlar om brottsligheter i ideologiersnamn, som nazismen, fascismen och kommunismen,är det någonting som ligger väldigt nära dagens situ-ation. Många av oss här har egna personligaerfarenheter av de övergrepp som har skett i dessaideologiers namn. Men det finns kanske ingen i dagsom på samma sätt har upplevt det som ihistorien har skett i kristendomens namn. Det som viintresserar oss för är vår moderna historia. Dessutomkänner vi oss inte övertygade om att faran att återigenbli utsatta för den typ av förtryck som har skett i såvälkommunismens som nazismens och fascismens namninte skulle kunna ske igen. Det är det som driver ossatt säga: Vi får aldrig glömma. Vi måste lära oss avhistorien.Samma argumentation kanske ändå inte tyngerdiskussionen om kristendomen och dess historia.Anf. 212 ():Fru talman! Det är riktigt att det är ett antal åremellan dessa händelser. Men bara därför att 100eller mer har gått kan väl inte anledningen attglömma vara större. Det kan väl inte vara så att viinte längre behöver tänka på vad kristendomen ellerandra religioner kan åsamka mänskligheten för brottbara därför att de som har utsatts för brott i kristen-domens namn inte längre lever. Det kan enligt minuppfattning inte vara det bästa skälet.Jag får väl återkomma under kommande fråge-stunder med frågan om det är tänkbart att genomförakampanjer om det som har begåtts i nationalismensnamn och kanske en del som har begåtts i kapitalis-mens eller liberalismens namn.Jag tackar för att jag har fått svar om att vi,om jag uppfattade det rätt, inte kommer att genomfö-ra någon kampanj vad gäller kristendomen. Men nogfinns det räknat mer näraliggande brott att upp-märksamma.Anf. 213 Justitieminister ():Fru talman! Det är naturligtvis ingenting somhindrar att fortsätta att hävda vad hananser vara betydelsefullt.För egen del kommer jag att fortsätta hävda att detär mycket viktigt att vi får en bättre, djupare kunskapom det som har skett under vår egen livstid och omdet som fortfarande utgör ett hot mot oss, nämligenhotet från fascismen, nazismen och kommunismen.Åldersbegränsning för läkareAnf. 214 ():Fru talman! Jag skulle vilja ställa en fråga till so-cialministern.En stor del av allmänläkarna och specialistläkarnahar fått näringsförbud i , därför att dehar uppnått en viss ålder. Problemen i vården visarsig bestå i att det saknas läkare. Min fråga är då tillsocialministern: socialministern på att ändralagen så att tillgängligheten till vård i kanförbättras?Anf. 215 Socialminister ():Fru talman! Beslutet om att läkare som har upp-nått fattades i , om jag har för-stått det rätt, med ganska bred majoritet. Man bedöm-de att man skulle klara läkarförsörjningen. Ett skälvar möjligtvis också att en gräns skulle dras för närläkare skall upphöra att utöva sin profession.Jag har inte haft anledning att reflektera över attgå till och kräva en ändring av detta. Menjag är naturligtvis beredd att fundera över effekternadå man nu allmänt sett talar om en läkarbrist.Jag kan förstå att läkare som har kommit till årenså pass att de inte klarar att utöva sitt yrke inte börgöra det. Men det är inte alldeles säkert att läkare somär 65 eller inte skulle klara det.