prot · GN0931 · 1999-11-23 00:00:00 — Omvi lär oss historia, om vi läser böcker - många böcker,vackra böcker, rika böcker - och om vi återställerhumanismens position i skolvärlden behöver vi inteorden social kompetens.Jag ska inte vara så mångordig i ämnet. Jag villbara påminna om en annan sak. Begreppet socialkompetens har använts på landets arbetsförmedlingarunder som ett slags tyglanderedskapmot arbetslösa invandrare. Väldigt många personal-chefer och väldigt många arbetsgivare har gjort sam-ma sak. Varje gång när man har vägrat anställa enkompetent invandrare har man sagt: Du saknar socialkompetens - du passar inte in i kafferummet.Från den synvinkeln sett är också bruket av dessatvå ord oerhört olyckligt.Anf. 68 Statsrådet ():Fru talman! Jag vill nu för tredje gången i kamma-ren understryka: Jag har aldrig sagt att jag vill ha ettämne i den svenska skolan som ska heta social kom-petens. Detta framfördes som ett förslag av en lärarepå i . Jag har aldrig sagtatt jag vill ha ett ämne som ska heta social kompe-tens.Men, fru talman, det har varit en synnerligen in-tressant tid sedan någon påstod att jag hade sagt det.Precis som talade om sin syn påsocial kompetens, har jag fått hela svenska folketstankar om vad de menar med social kompetens. Detär, om jag får använda uttrycket, en salig blandning.Det finns de som tolkar det som ordning och reda ochandra som ser det som social kompetens i arbetslivetoch det som står i vår värdegrund.Även om det blir fel tycker jag att jag som politi-ker vill säga att ibland när det stormar kommermånga människor att engagera sig, och då har manfått se vilken tolkning som de lägger i just två ordsom används på så många olika sätt. Jag vill inte haden benämningen.För mig är det den värdegrund som är beskriven ivåra läroplaner som ska genomsyra varje dags, varjetimmes och arbete i vår skola. Den skagenomsyra förskolan och , gymnasie-skolan och vuxenutbildningen. Det är det som riksda-gen har fattat beslut om, och vi står i alla partier bak-om den värdegrunden.Men vad är det vi kan se? Jo, vi kan se precis detsom vi har talat om i två debatter de senaste veckor-na, och det är att skolan har brister på två områden.Det ena området är att det är flera barnsom inte når de mål som vi har satt upp. Det andra äratt barnen inte känner sig trygga i skolan. Detta attvara mobbad och inte känna sig trygg eller att varautsatt för rasism handlar ju om värdegrunden. Då harinte skolan lyckats göra de här människorna trygga.Trots att vi säger att de här värdegrundsfrågorna skagenomsyra arbetet måste skolan bli bättre.Det var därför vi tyckte att det var viktigt att spe-ciellt peka ut detta år som ett värdegrundsår. Det ärdärför jag är så oerhört glad över att så många skolorhar försökt fördjupa sitt arbete runt värdegrundsfrå-gorna, att fundera om man gör tillräckligt. Rapportefter rapport från visar ju, precis somockså tog upp, att ordning och reda hörihop med värdegrunden. Det räcker inte att sägatill barn att de ska sitta ned och vara stilla och tysta,utan man måste gå djupare in i sina förklaringar var-för de inte kan störa kamrater under lektionerna osv.Frågorna om värdegrunden hanteras nu i våraskolor på oändligt många olika sätt. En del har valt attfördjupa sig i samtal. Andra arbetar i projekt. Andraarbetar i teman. Andra har valt att ta tid från olikaämnen och göra det till ett eget ämne, som man re-gelbundet återkommer till . Huvudsakenför mig är att man arbetar intensivt med värdegrunds-frågorna, både genom att speciellt peka ut dem ochgenom att se till att de genomsyrar arbetet varje dagoch varje stund.Varför kom då lärarna på gymnasieskolan och sa-de att det här är så oerhört viktigt för dem? S:t Eriksär en skola i med elever som haft det tufftoch hårt, och där hittade man en form där man gjordedetta till ett ämne. Då kunde man gå in och särskiltbelysa just värdegrundsfrågorna.Jag tänker i nästa inlägg komma tillbaka till hurjag ser på utvecklingen av värdegrundsarbetet.Fortfarande vill jag lägga fast: Jag vill inte ha ettämne som ska heta social kompetens. Jag vill attvärdegrunden ska genomsyra - jag upprepar det -, varje minut och varje timme i skolansarbete. Men frågorna är så pass komplicerade att deibland kräver mer tid.Anf. 69 (m):Fru talman! Det är naturligtvis lätt att bli miss-förstådd i mediedebatten. Men det är ju ändå så, vil-ket också framgår av interpellationssvaret, att minis-tern faktiskt inte tar avstånd från tanken på ett nyttkärnämne eller ett ämne i de här frågorna. Om detsedan ska heta social kompetens eller inte är det välbra om man har funderat över. Men det är ju ingentvekan om, när man tittar på utskrifter av vad somhar sagts i radion och annat, att man kan tolka det så.Utan att vilja missförstå kan man faktiskt inte utläsadet på något annat sätt. Man ställer också frågor ombetyg och mycket annat.Vi har fått beskedet att det inte är fråga om ettämne som ska heta social kompetens, att det kan varanågot annat ämne och att det viktiga är att man jobbarmed det. Då vill jag gå tillbaka till det som gjorde attjag egentligen ställde min interpellation, nämligenden inre arbetsmiljön och nödvändigheten att få ar-betsro. Jag har nämligen en känsla av att en del avregeringens arbete med värdegrunden innebär att mankrånglar till det hela. Men det är vardagen och deenkla, raka sakerna som måste börja fungera, för vihar akuta problem med arbetsmiljön i skolan. Därförtycker jag t.ex. att man måste se över reglerna förelevers uppförande. Jag är inte ute efter kvarsittningeller något sådant - jag vet inte exakt vilka konkretaregler man kan ha - men någonting måste göras, ochhär kan regeringen ta konkreta initiativ.Min andra fråga i interpellationen berörde fråganom regeringen är beredd att ta initiativ för att ökasamarbetet mellan hem och skola. Det är uppenbartatt fostrande uppgifter inte är något som bara liggerpå skolan, även om det är en viktig skoluppgift, utandet är ett samarbete som ska ske. Jag får då i svaretfrån ministern veta vad som står i läroplanen, och detkänner jag till. Det är alldeles riktigt att rektorn äransvarig. Problemet, och det är ju det som vi har sett iutvärdering efter utvärdering, är att de inte gör detsom de ska göra. Det händer ju ingenting. Detta medsamarbete har inte utvecklats tillräckligt väl. Därförvar min undran om regeringen har tänkt att göra nå-got åt detta. Jag tror att det är nödvändigt, därför attmed den situation som vi har med många ungdomarsom flipprar ur i både skolan och ett vettigt socialtsammanhang måste vi våga vara vuxna. Det gäller attvåga vara vuxen oavsett om man är lärare och har enviss undervisning, om man är vaktmästare eller föräl-der. Det är oerhört centralt. Då tror jag att det behövskonkreta initiativ också från regeringsnivå för atttydliggöra att så enkelt är det. Jag tror att det finns enrädsla i skolan som hindrar människor från attsäga ifrån, sätta gränser osv., och det är allvarligt attdet är på det sättet.Sedan tycker jag att det är viktigt att vi får den härdebatten om begreppet social kompetens, för det är juvad som efterfrågas i arbetslivet väldigt mycket i dag.Men ingen definierar vad det handlar om.Men att fungera i skolarbetet handlar i vart fall omatt kunna komma , kunna lyssna, ta hänsyn tillsina kamrater och en rad ganska enkla saker. Just nufungerar detta dåligt. Mitt krav på regeringen och allaandra som sysslar med detta är att faktiskt konkretise-ra och försöka att få en vändning från den utvecklingsom vi ser. Mobbning och annat är många gångerockså ett uttryck för att eleverna inte riktigt har settgränserna eller insett betydelsen av det hela. Det göratt det är mycket svårare att bearbeta det hela.Jag tror också att samtalet är en viktig grund. Vipratar för lite med våra barn och förklarar för lite,men det går inte att bara prata. När slår Lisaräcker det inte att sätta sig ned och prata, utan man fårfaktiskt säga ifrån ordentligt eller ta tag i barnet. Detbehöver man inte göra hårt, men handgripligen kandet behöva göras. Det vet jag som har egna barn.Jag skulle vilja vädja till skolministern att i arbetetframdeles försöka att konkretisera och öka utbytet avidéer om hur man i vardagen arbetar med de här upp-gifterna.Anf. 70 ():Fru talman! Jag vill uppriktigt säga att jag är väl-digt tacksam för det svar som skolministern har gett.Jag skulle vilja förtydliga en liten del av min in-ställning till detta med social kompetens. Jag ser detinte som någon fara. har det blivit ett debatteratämne och fått olika innebörder, och då blir det liteannorlunda. Å andra sidan måste jag säga att jagtycker att skolministern har åstadkommit en debattoch en aktivitet runt dessa frågor som jag inte riktigtvet hur man skulle ha åstadkommit på annat sätt ängenom den debatt som vi har fått.Området är viktigt, och jag tycker att av de fyrakompetenserna - kunskapskompetens, social kompe-tens, emotionell kompetens och mental kompetens -har vi diskuterat de tre sistnämnda för lite. Alla är juen sida av det mynt som kallas för värdegrund. Såtill-vida har man ju fått i gång en debatt.Jag vill återkomma till det som aktualiserades ionsdags vid den högtidliga ceremonien i sambandmed bibelöverlämnandet, där jag tycker att vår stats-minister var oerhört tydlig när han talade om den nyabibeln och dess funktion i kulturarvet. Jag skulleönska att vi skulle kunna använda vår nya bibel somläromedel i värdegrundsprojektet och att vi skullekunna diskutera utifrån den. Jag tror nämligen attyttringen, som jag brukar kalla social kompetens för iförhållande till innehållet, ändå är två sidor av sammamynt.Så, fru talman, social kompetens är yttringen.Värden är själva innehållet. Dessa två sidor av sammamynt skulle jag önska blev ännu mer uppmärksam-made i värdegrundsarbetet.Anf. 71 ():Fru talman! Det var intressant att höra skolminis-tern upprepa för tredje gången här i kammaren att honinte har uttalat sig om social kompetens som ett nyttämne. Men det är ju så, som vi också kunde höra påEkot , att ett nytt ämne var en tanke frånskolministern, oavsett om det skulle heta social kom-petens eller någonting annat. Det är det som gör miglite upprörd.Visst är det oerhört viktigt med värdegrund i sko-lan, och det är alla partier helt överens om. Det ärviktigt att vi fortsätter att arbeta med det, men det ärockså viktigt att det börjar i tidig ålder, från förskolatill grundskola, där man kan få möjligheter att lära sigom varandra och där man kan få lära sig om demo-krati och utveckling. Men det krävs också handlingoch inte bara fina ord, dvs. att tala om värdegrund.När skolministern talar om det här nya ämnet somska komma fram blir det på något sätt en sak somskolministern tar till för att inte komma fram mednågra nya, konkreta idéer. Det gör mig oerhört ledsenoch besviken. På gymnasieskolan och i grundskolanfinns det ju så många elever som inte får möjlighet tillgodkända kunskaper för att kunna utvecklas vidaresom människor, vilket är trist. Därför är det ocksåtrist att man snöar in på ett enda ämne, eller utvidgargymnasieskolan med ett ämne, och säger att värde-grunden är viktig men inte föreslår konkreta åtgär-der.Jag tycker att det är viktigt att de konkreta åtgär-derna kommer från regeringen , för det är här iriksdagens kammare som vi ska besluta om målen förden framtida skolan.Jag vill ha en flexibel skola, där eleven sätts icentrum och redan från tidig ålder får möjlighet tillgodkända kunskaper, med bl.a. individuella studie-planer, lokala skolstyrelser och ökad möjlighet för delokala skolorna till makt och inflytande.Anf. 72 ():Fru talman! Trygghet för eleverna i skolan kräverju, som många här har sagt, en viss fasthet i attitydenfrån skolans håll men inte minst från politikernas håll.Det gör att de som arbetar i skolan känner att de harstöd i sitt arbete med att skapa en trygg miljö däreleverna kan diskutera självständigt och vågar öppnamunnen inför både kamrater och lärare och tryggtvågar vara med i arbetet.Rinkebyskolan i har på eget initiativ,som jag har uppfattat det, påbörjat ett väldigt braarbete med rektor, skolledning och elever. Elevernadär har själva efterfrågat den här typen av tydligaregler. Därför tror jag att det vore bra om politiker påolika nivåer visade sitt stöd. Det var därför jag nämn-de detta exempel. Om skolministern hade sagt att detär klart att det ska vara närvaroplikt i gymnasiesko-lan hade varit ett litet exempel som kunde följas avflera.Jag tycker naturligtvis också att det är bra att vihar fått reda på, fru talman, att det inte blir något nyttämne som heter social kompetens. Men däremot sadeskolministern i sitt svar att man funderar över attinföra ett nytt kärnämne.Det kommer lite plötsligt. I övrigt var vi inte fär-diga med diskussionen om hur många kärnämnen viska ha. En del för fram krav på att historia ska blikärnämne. Vi har diskussioner om - det är inte klart -hur många språk man ska behöva läsa på naturveten-skapligt program, osv. Tanken att det då plötsligt frånSkolverket kommer ett förslag om ett nytt kärnämnesom regeringen gör till en proposition utan att det harvarit en bred diskussion bland lärare och elever ochannat skolfolk är för mig väldigt skrämmande.Ska vi införa ett nytt kärnämne i skolan ska detföregås av en bred remiss och en diskussion. Dennaspontana diskussion på grund av skolministerns utta-lande har i och för sig varit intressant, men ska manseriöst införa ett nytt ämne ska det inte bara kommasom ett pappersförslag från och regering-en.Anf. 73 ():Fru talman! Det är mycket bra att diskussionenom etik och samspel mellan barn och vuxna harkommit in i analysen av skolarbetet. Det är en diskus-sion som vi har behövt . Jag minnsatt det , när jag var väldigt engagerad iskoldebatten, var omöjligt att öppna en sådan diskus-sion. Vi försökte, en grupp debattörer, och vi fickhöra att vi var antidemokratiska och reaktionära baradärför att vi talade om gott och ont, bl.a. Vi får integlömma detta. Det har funnits en fruktansvärd förvir-ring bakom väldigt många ställningstaganden som harvarit viktiga för den svenska skolan. Denna förvirringhar i sin tur skapat förvirring hos barn och tonåringar.En bra arbetsmiljö i skolan betyder respekt förvarje människa och respekt för arbetet. Därför bördenna diskussion om etik gå vidare. Tack ska ni ha!Anf. 74 Statsrådet ():Fru talman! Det vi nu kommer att göra, såsom viaviserade i utvecklingsplanen, är en översyn av gym-nasieskolan. Vi nämnde där bl.a. att vi såg en inrikt-ning mot färre program i ingången och fler utgångar.Jag kommer också i denna översyn att ta upp vilkakärnämnen vi ska ha i gymnasieskolan.Detta har redan behandlats i en departementsskri-velse , där man tittade på ett antal ämnen föratt eventuellt kunna slå ihop och fördjupa dem. Detlades olika förslag. Ett av de förslagen var att mankunde förstärka och kombinera t.ex. samhällskunska-pen, historian och religionskunskapen. Det kunde bliett mycket större ämne. Man beskrev tydligt att detjust var värdegrundsfrågorna som skulle kunna lyftasfram i ett sådant perspektiv. Detta var ett av försla-gen.Dessa direktiv ska jag presentera . Jag fö-reslår då också att det ska vara en parlamentariskkommitté, så ni kan alla vara med om att utformagymnasieskolans framtid. Alla kan vara med ochfundera över vilka ämnen vi ska ha med och om det,som jag nu redovisade, ska bli en sammanslagning avbefintliga ämnen. Ni kanske har tankar på att skapanågot nytt ämne - dock inte social kompetens.Sofia efterfrågade konkreta åtgärder. Ar-betet runt värdegrundsåret har vi tänkt att samman-fatta . Då tänker vi också komma tillbakamed en sammanställning av alla de projekt som harpågått runtom i landet. Utifrån det tycker jag att vihar ett bra underlag för att vara mer konkreta runtvärdegrundsfrågorna när det gäller ochförskolan.Beatrice tog upp frågan om nationella och lo-kala mål. Jag tycker att det är viktigt att vi här i riks-dagen står för de nationella målen. Vi är tydliga i vårsyn på värdegrunden. Vi är tydliga vad beträffarmobbningen. Det har vi varit när det gäller skollagen,krav på mobbningsplaner osv.Sedan tycker jag att det är på den lokala nivånsom man måste gå in på de direkta ordning-och-reda-reglerna. Jag är fullständigt överens med BeatriceAsk om att det måste vara lugn och ro i klassrummenom eleverna över huvud taget ska kunna ta emotnågon kunskap. Men det måste vara en uppgift förskolledning och lärare att vara tydliga när det gällerhur eleverna ska kunna fungera på sin skola. Jagtycker inte att vi i ska gå ned på detaljfrå-gorna på det sättet.Yvonne tog upp det faktum att vi nuhar fått en ny bibel och den inriktning och värdegrundsom vi har i vår bibel. Till henne vill jag säga att viockså där har en värdegrund, på samma sätt som desom har som sitt dokument och sin värde-grund har det. Det är oerhört viktigt att vi hela tidentittar på andra värderingar som finns utanför vår läro-plan.I morgon ska jag åka på en konferens som vi har iMalmö just runt värdegrunden. får rättamig om hon vet någonting annat, men såvitt jag vet ärdet första gången som en ärkebiskop - -inviger denna värdegrundskonferens, för att betonaatt värdegrunden finns och ska finnas på väldigt olikaställen i vårt samhälle.Anf. 75 (m):Fru talman! Vi har inte olika uppfattningar, skol-ministern och jag, vad gäller skolans styrning ocharbetsfördelningen mellan stat och den lokala nivån,men det är alldeles uppenbart att det är kris på mångahåll. Alla är väldigt förtjusta över att kunna berätta attde själva har sett ett bra exempel på hur man kanarbeta. Jag kan dra sådana exempel tills , omni har lust. Det finns många bra exempel på sakersom görs. Men det är så uppenbart att det är oroligtoch stökigt och att vi har många barn och ungdomarsom inte lär sig hur man ska bete sig. Då är min enkla slutsats att man även på natio-nell nivå måste fundera över vad man gör. Man kaninte göra som förra skolministern gjorde och säga attdet är rätt att de ringer polisen när det blir riktig kris.Jag tror att det är alldeles nödvändigt att se överreglerna för elevers tillrättaförande sakligt sett. An-nars hamnar vi i en diskussion i denna kammare omvad vi ska göra med ungdomskriminella, t.ex., och ien debatt om vad vi ska göra åt otillräckliga resultat.Jag menar att det måste finnas en del man kan göra.Jag frågade också om det finns några idéer frånregeringens sida om vad man kan göra för att ökasamarbetet mellan hem och skola. Nej, det finns detinte. Det är rektors sak. Jag konstaterar att de inte görsitt jobb. Då har inte jag lust att sitta med armarna ikors. Man får fundera över om man ska förtydligaföräldrars ansvar för barnens skolarbete i skollagen.Man får fundera över om man ska ha individuellinskrivning. Man får fundera över avtal mellan eleveroch skolor om vilka regler som gäller. Det finns sä-kert massor att fundera över, men någonting måstegöras.Jag vill inte vänta tills vi har stor kalabalik i tid-ningarna igen om stora problem, utan jag vill gärnaatt det ska hända något . Sedan är det bra om viutreder och funderar. Det finns många aspekter pådetta. Men det är en akut situation där det krävs be-sked från ministern och inte bara ihopsamling avresultaten från en massa arbete runtom. Det krävsfaktiskt idéer och initiativ.Se över reglerna för elevers tillrättaförande. Detbör kunna ingå i den översyn av reglerna som pågår,tycker jag.Anf. 76 Statsrådet ():Fru talman! Jag ska komma tillbaka till frågan omhur man kan stärka samarbetet mellan föräldrar ochskola framför allt på gymnasienivå. Vi har redan iriksdagen tagit beslut om att det också inom gymna-sieskolan ska finnas åtgärdsprogram. Det kanske endel tycker är lite långsiktigt, men jag vill säga attåtgärdsprogrammet är just den form av kontrakt mel-lan elev, förälder och skola som efter-frågade. Där stärker vi samarbetet.Jag tänker också , när jag kommer tillba-ka med nästa proposition om gymnasieskolan, ta uppfrågan om utvecklingssamtalet, som har dis-kuterats här. Utskottet delade regeringens bedömningatt det är angeläget att obligatoriska utvecklingssam-tal införs i gymnasieskolan, liknande den modell somvi har i . Här får vi också in föräldrarnapå ett aktivare sätt fram till dess att eleverna blirmyndiga. Det tror jag är oerhört angeläget för justgymnasieskolan. Det är kanske främst där man tapparkontakten med föräldrarna. Man tycker att ungdo-marna har blivit så stora att de ska kunna klara sigsjälva.Jag tänker också ge kvalitetsgranskningsnämndeni uppdrag att granska just samverkan mellan skolaoch föräldrar och se hur detta fungerar. Läroplanenger det uppdraget.Tack, fru talman.Överläggningen var härmed avslutad.10 § Svar på interpellation 1999/2000:72 omskolans kärnämnenAnf. 77 Statsrådet ():Fru talman! Om jag är beredd att göra förändringar i de nuva-rande kärnämnena till förmån för ett nytt kärnäm-ne - social kompetens.2. Vad jag avser att vidta för åtgärder för att stärkagrundkunskaperna och komma till rätta med pro-blemet att vissa elever inte får godkänt i de kär-nämnen som finns i gymnasieskolan i dag.Jag har lämnat ett utförligt svar påen interpellation av , som frågat om jagtänker lägga fram en proposition om social kompe-tens som nytt kärnämne i gymnasieskolan. Därförlämnar jag nu ett kortare svar på den första frågan.Mina uttalanden grundar sig på att jag sett beho-vet av att ytterligare förstärka värdegrundsarbetet.Det behövs utrymme för samtal om relationer, kom-munikation och samverkan som individen upplever ifamiljen, i förskolan och inte minst under skolåren.Flera skolor har inrättat ett ämne eller en kurs medtydlig inriktning på värdegrundsfrågorna. KursenLivskunskap vid i ett exempel som - tillsammans med andra liknandeexempel - bör studeras närmare. Jag vill att manprövar olika vägar att fördjupa värdegrundsarbetetoch att man använder de möjligheter som systemetger utrymme för. Erfarenheterna kommer att utgöraett underlag för den utredning som ska göra en över-syn av gymnasieskolans programutbud och som ock-så kommer att få i uppdrag att fortsätta beredningenav frågan om en eventuell förändring av kärnämnenai gymnasieskolan.I 1997 års utvecklingsplan för förskola, skola ochvuxenutbildning tog regeringen upp frågan om ut-vecklingen av kärnämnena och hur man bättre skakunna nå målen i dessa ämnen utan att kraven sänks.Sedan dess har regeringen vidtagit ett stort antal åt-gärder som syftar till att stärka elevernas grundkun-skaper och därmed ge bättre förutsättningar för flerelever att nå bättre resultat i gymnasieskolan.Detta är ett arbete som måste bedrivas såväl påkort som på lång sikt. Regeringen har stärkt försko-lans pedagogiska roll bl.a. genom en särskild läroplanför förskolan (Lpfö 98). För sexåringar har försko-leklassen införts. Regeringen avser dessutom att läg-ga fram förslag om en allmän förskola . Sammantaget kommer dessa åtgärder att gemånga barn en bättre grund inför övergången tillgrundskolan.I samband med vårbudgeten 1998 lade regeringenfram ett tiopunktsprogram för kvalitet och likvärdig-het i skolan. Jämfört med har regeringensuccessivt förstärkt statsbidragen till kommuner ochlandsting. utgör den årliga resursförstärk-ningen 24 miljarder kronor.Det är viktigt att sätta in åtgärder tidigt i skolsys-temet. Därför har regeringen prioriterat en kvalitets-höjning i och bl.a. satsat på barnsspråkutveckling liksom på matematik och naturkun-skap. Genom satsningar på lärares kompetensutveck-ling kring elever i behov av särskilt stöd och på ökadespecialpedagogiska kunskaper kommer förutsättning-arna att öka för resultatförbättringar i grundskolan.En viktig fråga gäller övergången mellan grund-skolan och gymnasieskolan och hur kursmålen i kär-nämnena bättre än ska kunna kopplas till måleni kursplaner. arbetar förnärvarande med denna koppling och helhetssyn i sittpågående arbete med att se över kursplanerna i grund-och gymnasieskolan.För gymnasieskolans del inträder år2000 ett antal förändringar som ska stärka gymnasie-skolans kvalitet.