prot · GN0942 · 1999-12-08 00:00:00 — Jag har en känsla av attäven socialdemokraterna ibland tycker att det kanvara trevligt att ha oss med i bilden. Man kan ju undrahur ni ser det från er sida.Hans Stenberg var kanske inte närvarande när vidiskuterade frågan tidigare, för då hade fåttbesked om vår budget. Vi har i vår budget ökatmed med inriktning på vägar. Depengar som vi vill flytta över från järnvägen gällerinte trafiksidan utan det gäller administration ochproduktion. Detta står klart och tydligt i vår motion.Vi har uttalat att vi vill ha betydligt fler försökmed PPP-projekt. Det vill vi också ge pengar till idenna vårbudget. Vi vill prova detta på ett helt annatsätt än vad socialdemokraterna vill göra. Vi får se omvi får besked om det över huvud taget blir någonting.Det ska ju först tillsättas en utredning.Anf. 102 HANS () replik:Fru talman! Det är inte jag som säger att Folkpar-tiet är betydelselöst. Det är ni själva som framställerdet så. Ni säger att ni inte behöver lägga fram någraförslag eftersom ni är ett sådant litet parti. Jag tyckeratt även ett litet parti är skyldigt att redovisa sinaförslag till . Då kan man inte först läggafram ett förslag i , som innebär sammaväganslag som regeringen föreslår, och sedan skickaut en av sina främsta företrädare i medierna där hansäger att vill ha ytterligare 2 miljarder tillvägarna. Det får väl vara någon måtta och någonanständighet med hur man agerar.När det gäller PPP-frågan går det inte heller attutläsa av politik att ni vill ha så mycketstörre satsningar än vad vi är beredda att satsa. Omjag har fattat det hela rätt har vi varit ganska överens iutskottet om att man ska prova med några begränsadeprojekt för att sedan utvärdera och se hur det funge-rar. uppfattar jag det som att ärberedd att gå på linje med enmassiv satsning på PPP, vilket medför en stor upplå-ning. Detta är en nyhet för mig.Anf. 103 () replik:Fru talman! Vi är givetvis med på de försök somska genomföras, men vi vill ha fler projekt även ifortsättningen. Det är inte säkert att det måste vara tvåprojekt för att det ska räknas som ett försök. Det kanju vara ganska många olika projekt på olika ställen ilandet som får pröva detta.Sedan tycker jag att det är lite löjligt att hänvisatill uttalanden som har gjorts. Jag skulle också kunnasäga samma sak, att vi vill ha betydligt mer pengartill vägar, men har vi inte det, så då får vi följa denbudget som vi har lagt fram.Men jag säger ytterligare en gång: Vi har be-tydligt mer pengar till vägar och vägbyggen än vad vihaft tidigare. Dessa pengar flyttar vi över från järnvä-garna, men inte från järnvägstrafiken, som det gavssken av. I ett läge där vi får möjligheter att bygga flervägar eller tjälsäkra fler vägar ska vi kunna prioriterainom vår budget. Det har jag klart och tydligt sagt vidflera tillfällen, och det kan vara bra för er att veta.Anf. 104 HANS () replik:Fru talman! Det är ju naturligtvis välkommet attFolkpartiet har höjt sin budget från den mycket låganivå där man låg tidigare. Dessutom är man angelä-gen att prioritera framåt. Men det innebär jude facto att de pengar som ni kan tänka eratt omprioritera till vägsidan använder ni på någotannat utgiftsområde . Som jag ser det är ni dåinte hederliga mot väljarna.Man kan inte satsa pengarna på ett utgiftsområdeoch sedan på fullt allvar hävda i debatten att vi skakomma med förslag till hur pengarna ska användas.Det är därför som jag tycker att i onödannedgraderar sin egen betydelse. Ni är ett riksdagspartiprecis som alla andra, och då kräver jag att ni redovi-sar era förslag i precis som alla andra parti-er får göra.Anf. 105 () replik:Fru talman! Det gäller vår motion om 18 meterslängd för lastbilar. Jag vill påminna om att vi vill attdet ska tillsättas en utredning. Vi vill att regeringentittar på det här för att eventuellt införa enmaximilängd på 18 meter.Jag tycker att vi i vårt parti försöker att ställa uppför skogsnäringens behov. Vi vill investera miljarder i järnvägar för att Stora t.ex. ska kunna köra sinaboxar med större volym från till Göteborg.När jag träffar företrädare för dessa industrier sä-ger de så här: Vi satsar på ekonomin. Det är det manvill göra. Det är ekonomin som styr dem. Då tyckerjag att vi i måste ta ansvar för de transport-politiska målen, för det gör inte skogsindustrin, dvs.god miljö, säker trafik osv. Det bryr sig dessa bolaginte om.Sedan skulle jag vilja fråga vad Hans Stenbergoch hans parti vill göra för att förverkliga det somGöran säger i regeringsdeklarationen. Hurvill ni överföra mera gods till järnväg och sjöfart?Anf. 106 HANS () replik:Fru talman! Ett exempel är att vi för fulltbygger . Vi har rätt betydande satsningarpå järnvägssidan. Man skulle naturligtvis önska mer,men det är på järnvägssidan som på vägsidan - detfinns begränsat utrymme.Bekymret med ert förslag när det gäller lastbilarnaär att alternativet järnväg inte finns för en väldigt stordel av trafiken. Det finns de facto inte. Speciellt förskogsindustrin finns inte det alternativet. Visst gällerdet när man ska frakta ut de färdiga produkterna frånfabriken, och i vissa fall också när virket ska in.Jag kan gå till mitt eget län och se hur det ser ut. Imodern skogsindustri måste en stor del av råvaranvara färsk - högst . En väldigt stordel av det andra virket tar man in från andra sidanÖstersjön därför att det faktiskt är billigare än attfrakta det från , t.ex. Det innebär att vi harskogar som är fullt avverkningsbara - naturresursersom vi skulle kunna ta vara på - som inte utnyttjasdärför att transportekonomin inte tillåter det.Att sedan öka kostnaderna så kraftigt som skullebli fallet om man övergick till kortare bilar skullegöra det i längden omöjligt att bedriva verksamhetenpå dessa ställen, tror jag. Risken för att nästa investe-ring för dessa industrier inte sker i är uppen-bar. Den sker på de håll varifrån man tar virket.Anf. 107 () replik:Fru talman! Hur klarar detta? har ettbetydligt glesare järnvägsnät än vad vi har i Sverige.Hur klarar alla övriga länder detta? Det är bara Sveri-ge och som har dessa långa lastbilar. Allaövriga länder i västvärlden har bilar.Så vill jag också erinra om att jag sade att vi tän-ker stödja den trafik som kör till järnväg och sjöfart.Vi har genom hela . Vi har iförhandlingarna med regeringen framhävt Inlandsba-nan och försökt få mera pengar till den men hittillsinte lyckats. Varför inte göra en större satsning påInlandsbanan nu? Det finns massor med järnvägssys-tem uppe i där man redan fraktar, men detgår att utnyttja tvärbanor också. Vi ärsom sagt villiga att ställa upp och förbilliga transpor-terna till järnväg.Anf. 108 HANS () replik:Fru talman! Hur mycket man än förbilligar trans-porterna på järnväg kommer ändå en väldigt stor delav skogsindustrins transporter att vara tvungna att gåmed lastbil. Alla som har ägnat sig lite åt transporte-konomi vet att transporter på blir oer-hört mycket dyrare om man ska lasta om flera gånger.Då blir det helt enkelt inte konkurrenskraftigt.USA klarar det. Varför klarar inte vi det, frågarSture . För det första är ett rätt uniktland såtillvida att vi har väldigt långa transportav-stånd till våra marknader, på ett annat vis än nästannågot utvecklat industriland. Vi har längre transporterän de allra flesta. Vi har också ett väldigt glesbefolkatland, vilket gör att t.ex. cellulosaindustrin - vi pratarju om skogsindustrin - inte alls på samma vis somandra producenter kan använda returfibrer. Bara detär ett stort handikapp för vår industri. Till det kom-mer de långa avstånden.Det gör att man helt enkelt inte kommer att tåla ensådan belastning som ni föreslår. Ni föreslår det na-turligtvis i all välmening, men det är inte övertänkt.Jag är glad att det bara är en utredning ni föreslår,men jag är helt övertygad om att vi inte kan gå denvägen.Anf. 109 ():Fru talman! När vi arbetade för att bevara Brom-ma flygplats var argumentet alltid att behöv-de flygplatsen. Det var inte det handladeom i första hand, utan det var förbindelser inom Sve-rige och till huvudstad det handlade om. Detvar alltså en fråga för hela landet och för hela landetsgemensamma välstånd - inte bra för Stockholm.Alternativen ligger inte på några andra platser i lan-det, utan de ligger i andra länder.Region intar faktiskt 14:e plats blandEuropas 200 regioner när det gäller BRP per capitaoch kommer t.o.m. före regioner som ochBremen. I dessa regioner och många andra regionerute i kan man använda tåg eller personbil somfullvärdiga alternativ för transport, men i Sverigemåste vi använda flyg för att nå Stockholmsregionen.Det finns flera skäl till detta. Ett är det perifera lä-get. Ett annat är att är en knutpunkt i ettland med väldigt stora avstånd och med väldigt glesbefolkning. Det har vi hört . Detta, frutalman, menar jag betyder att flygkapacitet och till-växtmöjligheter i hänger intimtsamman. Dessutom är vårt näringsliv väldigt starktinternationaliserat. Det kräver också tillgång till in-ternationella förbindelser.När man har hört på debatten har man kun-nat tro att det bara är elände i , och det är detfaktiskt inte. Det finns faktiskt en hel del positivasaker, tycker jag, att säga om dagens situation.Bromma flygfält finns faktiskt kvar. Tacka oss mode-rater för det. tredje bana håller på att byg-gas. invigde kungen - A-train - som vi också har hört om tidigare i dag.Det var intressant att höra statssekreterare tala om det som ett socialdemokratiskt projekt.Förre kommunikationsministern och jag stodbredvid varandra och hörde detta, och han blev allt-mer förvånad när han hörde hennes tal om hur social-demokraterna hade lett fram detta projekt till sittlyckliga slutförande. Vi som var med då vet hur soci-aldemokraterna faktiskt försökte att på olika sättstoppa projektet.En annan glädjande sak är att man på ,med privat ägare, håller på att bygga ut sina land-ningsbanor.Sedan är det också faktiskt så att man i har möjligheter att bygga fler flygplat-ser. Det finns möjlighet både att bygga en fjärde ochen femte bana. Det är minsann väldigt annorlunda iandra regioner ute i . kan t.ex. barabygga nya terminaler. På och i ärdet samma sak. Ute i är trängseln mycket stor.För svensk del är det bekymmersamt eftersom SASarbetar i den s.k. och har Lufthansa somsin samarbetspartner. När man ser på expansionsmöj-ligheterna förvånar det mig att SAS satsar så mycketpå Kastrup.Expansion är faktiskt ett centralt ord när vi talarom flyg. Enligt kommer passagerartrafiken attöka fram . 2017 kommer den attha tredubblats. I talar man om en ökning på5-8 %. Och resorna blir allt längre och allt snabbare.De nya globala allianserna har medverkat till att deneuropeiska flygmarknaden alltmer börjar likna denamerikanska. Bolagen arbetar nu faktiskt som om detredan finns en gemensam marknad. är hindrenfaktiskt inte kommersiella, utan de är politiska.Marknaden är inte avreglerad mellan och Euro-pa, men den är det inom EU. Jag menar att det måstebli möjligt att ta över aktiemajoriteten i andra ländersflygbolag, så att vi blir av med kopplingen mellan denationella bolagen och den egna staten. Det här arbe-tar vi för både här hemma och inom EU.Det svenska flyget kan man se i många olika per-spektiv: svenskt, nordiskt, baltiskt, europeiskt ochglobalt. Frågan är vilket perspektiv vi politiker ska taansvar för och utveckla. Jag menar att flygmarkna-den, på samma sätt som alla andra avreglerade mark-nader, måste börja utvecklas fritt, så att konkurrensenblir effektiv. Än har detta inte skett, särskilt inte inomSverige. Jag återkommer till det.När det gäller , navet i ,får vi ju faktiskt den tredje banan. Men studier visaratt det redan 2006-2007 kommer att vara brister un-der s.k. peak-tider, dvs. de tider då det är högtrafik.Därför har staten tillsatt utredningar. Dessa studierhar pågått . Tyvärr har dessa utredningarutgått från att flyget och allt runtomkring - flygplats-drift, flygledning m.m. - ska vara organiserat och seut som , trots att branschen genomgår en fantas-tiskt stor förändring. Man tittar på lägen och trafik-strömmar i olika konstellationer. Men jag menar attdet för att det ska bli ett framtida effektivt flyg ärännu viktigare hur strukturen ser ut, hur ägandet serut och hur driften ser ut. måste följa med iutvecklingen i den övriga världen. Det tycker vi ärviktigt i alla andra sammanhang, och det tycker viäven när det gäller flyget. Är det t.ex. rimligt att ha ensammanhållen organisation för hela den civila luft-farten, som vi har i ? I de flesta länder skiljerman t.ex. mellan produktionsfunktionerna och myn-dighetsrollen. Det tycker jag att vi ska göra i Sverigeockså.En förutsättning för ett fungerande flyg är att detfinns bra transporter på marken. På den europeiskakontinenten har det talats om att tåg är lösningen.Man har t.ex. också vid de stora flygplatserna i Asienbyggt ordentliga tågförbindelser. Lufthansa använderbåde och flygplatssom huvudflygplatser med hjälp av tåg. Och det härhar vi ju börjat med i i och med att vi har fåttA-banan. Men fortfarande saknar vi snabba kommu-nikationer söderut, från genom utpå , ned till och till ochNorrköping. Det tycker jag blir en allt intressantareregion. I det här sammanhanget finns det PPP-projekt, som vi har hört mycket om , fru talman.Det handlar om att man ska börja bygga en del av dentilltänkta Europabanan söder om . Men föratt vi ska få den att fungera krävs snart - jag skullevilja säga för länge sedan - ett tredje spår genomStockholm. Då kan vi få snabba genomfarter genomStockholm. Att ordna det här är en politisk uppgift.Däremot är det inte en uppgift som stat och kommunbehöver genomföra. Jag tror att det finns möjlighet attgenomföra PPP-projekt, så att Stockholmsregionenäntligen ska kunna få en ordentlig utveckling av sintrafik. Jag skulle också vilja titta på regionen i ett litestörre sammanhang. Det handlar om ,och . Vi kan ju se vad Mälardals-banan har betytt när det gäller att knyta samman Mä-lardalen med Stockholm.Vi svenskar vill gärna se som eninterkontinental flygplats. Det är den inte. Arlandaflygplats är möjligen en internationell flygplats. Denär ett nav för det svenska inrikesflyget och en lokalflygplats i . Där startar vi svens-kar våra internationella resor. harmånga direktlinjer till huvudstäderna i menhar däremot få direktlinjer till andra huvudstäder ivärlden. är enregional flygplats i norra och en matarflyg-plats gentemot de interkontinentala flygplatserna ute iEuropa. Därför har många med mig inte kunnat räknamed att åka direkt ut i världen. Vi har i stället fåttstiga upp för att flyga till Amster-dam, eller . Där har vi fått gå om-kring och vänta för att sedan flyga vidare till ,eller . Det har talats mycketom den rapport som gjorde om varför före-tag flyttar från . I den tar man faktiskt framden här olägenheten som ett viktigt skäl till att manflyttar. Det handlar alltså inte bara om vad vd:n villha i lön. Då kan man fråga sig vilka flygbolag somvill göra någonting åt det här.Om vi bara tittar på kan vise att man där har så många direktflyg-ningar i världen som man har på flygplats.Jag anser därför att borde uppgra-deras och bli en flygplats med fler interkontinentalalinjer. Nya flygplanstyper och kundernas krav pådirektlinjer betyder också att det finns möjligheter attinföra dessa nya destinationer.Fru talman! Det handlar inte bara om att man skakunna resa ut från . Det handlar också om ska kunna resa till . Om ochStockholm ska bli en intressant och attraktiv regionför utländska företag måste det också gå att resa hitpå ett någotsånär bekvämt sätt.Lågprislinjer och trafik från stora städers sekun-därflygplatser i konkurrens med alliansbolagen är tvåflygkoncept som börjar prövas nu här i . Rya-nair på är ett väldigt bra exempel pålågprisflyg. Däremot har man inte lyckats få till stånden operatör som vill flyga inom . Det tyckerjag är oerhört synd. har faktiskt det statsägda SASoch det statliga undergrävt nästan allamöjligheter för andra bolag att ta sig in i . Denkonkurrens som erbjöd har nunästan försvunnit. SAS har lagt sin stora starka handöver annan trafik genom blockeringar, hot och bonus.Nog är det väl konstigt att har världens hög-sta inrikespriser. Vad säger ni om att flyga tur ochretur till för eller till för3 ? För de pengarna blir det många resor tillLondon för . Det här kan alltså inte fortsätta.Jag skulle verkligen välkomna en ny operatör somkunde utmana SAS. Det går bara om villkoren ärnågotsånär lika. har lovat att ta tag isaken, men jag väntar fortfarande på besked, fru tal-man.Ett första steg mot ökad effektivitet och bättre pri-ser är att staten säljer sina aktier i . SAS börprivatiseras med ett brett nordiskt ägande. En förbätt-rad konkurrens talar också för fler flygplatser iStockholmsregionen som kan utmana SAS navposi-tion och prisbild på nu när Braat-hens på tycks ha tappat gnistan.För att öka och förbättra konkurrensmöjligheternabör vi också genomföra en rad andra förändringar.Luftfartsverket bör behålla sin sektorsuppgift. Där-emot bör inspektionen skiljas ut från verket. Vi börprivatisera våra flygplatser - det ska inte vara någrastatliga aktiebolag, utan det ska vara ett privat brettägande. Vi kan titta på Airport, ,som är delprivatiserat till . Privat ägande blir nuallt vanligare ute i och i andra världsdelar.Copenhagen Airport deltar t.ex. i ett konsortium sombygger flygplatser i . Skälen till den här ut-vecklingen är många. Ett är att stater står under alltstarkare press när det gäller att reducera utgifter.Andra anser att de offentliga organen inte är särskilteffektiva s.k. service providers. Dessutom står helavärldens flygverksamhet inför stora investeringar.Enligt behövs ytterligare iflygplatsinvesteringar fram . Då kan detlåta lite med 5 miljarder för den nuvarande utbyggna-den av och 5 ytterligare miljarderför den tillkommande. Men det finns gott om riskka-pital, eftersom det är lönsamt med flygplatsdrift.Därför vill vi till en början privatisera flygplatsernavid , och . Därefter vill vifortsätta med övriga statliga flygplatser.Vi tycker inte heller att kommuner ska ägna sig åtaffärsverksamhet. drivs ofta de kommunalaflygplatserna som bolag. Därför bör också de få ettprivat ägande. Statens roll bör vara att köpa trafik såatt hela kan flyga, inte att äga och driva flyg-platser.Nästa steg är att vi också privatiserar flygtra-fiktjänsten. Detta görs också i alltfler länder och avsamma skäl, nämligen att det behövs stora investe-ringar och att man har fått en ny syn på flygtra-fiktjänsten. Förut var det en myndighetsuppgift; nu-mera är det en marknadsorienterad och kundstyrdverksamhet.I linje med det resonemanget anser jag det ocksånaturligt att om det finns tillräckligt kommersielltintresse för att ordna en flygplats söder om kommer det också att finnas finansiärer för attbåde bygga och driva en sådan flygplats. Stat ochkommun anvisar plats och ställer upp spelregler, mensedan bör privata intressen ta över. Om den framtidaägaren av vill bygga en fjärde eller femtebana bör även detta kunna vara möjligt om det finnsnödvändiga tillstånd. är redan privatägt ochkan med nya markförbindelser bli en viktig spelare iden framtida flygtrafiken, särskilt med nya operatö-rer. Flygplatserna i och Kjula/fårinte glömmas bort. Vem vill driva dem till lönsamhet,öka flygförbindelserna och därmed förstärka utveck-lingen av och ?Anf. 110 () re-plik:Fru talman! Jag skulle vilja ställa en fråga till Bir-gitta från . Det finns en majo-ritetsskrivning från utskottet där det sägs att regering-en och borde överväga en generellhöjning av avgiftsnivån. Detta syftar bl.a. på vadModeraterna pekar på i sin motion, nämligen attlandningsavgifterna ligger på en relativt låg nivåinternationellt sett. Jag skulle kanske här i dagensdebatt kunna få ett klarläggande: Är det så att Mode-raterna står för åsikten att landningsavgifterna börhöjas?Anf. 111 () re-plik:Fru talman! Vi anser att de kan höjas. Vi tror påden här typen av miljöavgifter. Vi är ju oerhörtmycket emot nya skatter.Vad vi också tror på, innan man tar ut de högreavgifterna, är att faktiskt ställa större krav på flyg-planstillverkarna. Vi vet ju att hela den nya trafikenpå kunde genomföras tack vare att man ficknya flygplan, nya flygplanstyper som såg ut på etthelt annat sätt.Vi är inte för några avgiftshöjningar så där rätt av,men om man kan få ett mer miljövänligt flyg genomdetta kan vi mycket väl tänka oss att det är möjligt.Nu är det ju bara vid och i somman har de här avgifterna. Det kan alltså vara viktigtatt se på utvecklingen.Anf. 112 () re-plik:Fru talman! Om de här avgifterna ska användastill att styra miljöutvecklingen hade det varit intres-sant om i sin motion hade resonerat litegrann om hur miljöutvecklingen annars skulle kunnapåverka flygets utveckling. I in-lägg pratades det bara om en utvidgning av flygtrafi-ken. Därför vore det av vikt att vi kanske satte nedklackarna innan vi gick in med utbyggnad, såsomModeraterna vill men emot vad vi i tyck-er. Det vore intressant att höra: Vad finns det förtankar om alternativ till höjda landningsavgifter?Anf. 113 () re-plik:Fru talman! Jag har faktiskt just sagt det. Detförsta alternativet tycker jag är att titta på hur flyg-planen ser ut, i och med att vi där har sett en sådandramatisk utveckling. Om man bygger lättare flyg-plan kommer de att kräva mindre bensin.Vi är ju väldigt mycket för att låta människor ochföretag bestämma själva. Vi tror inte på det här medatt begränsa flyget. Jag minns att jag hadeen debatt med om att man skulle takrafttag mot flyget, men vi är mycket för flyg. Vi troratt det är viktigt. Vi ser att det är en mätare på väl-ståndet i världen.Däremot har vi t.ex. i ochinom EU över huvud taget diskussioner om hush kits.Hur ska man förhålla sig till dem när det gäller Ame-rika? Ska man kräva att de ska tas bort eller inte? Detär klart att vi kräva så bra flyg som möjligt, men dethär handlar inte bara om skatter och avgifter utanockså om teknisk utveckling. Vi tror på teknisk ut-veckling i första hand - sedan kommer avgifterna.Vi ska självklart utveckla detta mer om det finnsintresse för det. Vi har rätt genomtänkta synpunkterpå det här.Anf. 114 ():Fru talman! har vi människor söktkontakt med varandra. Vi har därför upprättat han-delsleder och vägar. Vi har utnyttjat djurens, vindensoch vattnets krafter för att underlätta möten och ut-byte av idéer.Detta mänskliga behov av relationer och utbyte avvaror och tjänster har lett till ett flertal stora kommu-nikationsrevolutioner. Värt att nämna är uppbyggna-den av vägar, vattenleder, järnvägar, telekommunika-tion, flyget och , , In-ternet. Alla dessa kommunikationsrevolutioner harlett till ökad handel, ökade kontakter mellan männi-skor och - förhoppningsvis - ökad förståelse mellanolika individer och kulturer.Samtidigt som dessa kontakter och kommunika-tioner för med sig stora fördelar kan vi inte kommaifrån att det även finns problem med det resursut-nyttjande och den miljöbelastning som den modernacivilisationen tillåter sig. Särskilt tydligt blir dettainom luftfarten. Alla inser de stora fördelar som fly-get har och hur flyget drastiskt har minskat avståndenpå jorden . Många av oss har själva använt flygetför att hinna med olika engagemang . Sam-tidigt innebär flyget höga utsläpp och stora problemmed buller.För att komma åt detta vill utskottsmajoriteten,bestående av de fyra borgerliga partierna och Väns-tern, agera ännu hårdare och med höjda miljödiffe-rentierade landningsavgifter införa tydligare incita-ment för de bolag som väljer att använda sig av tysta-re maskiner och maskiner som ger så lite utsläpp sommöjligt.Det gläder oss kristdemokrater att vi på detta sättfått igenom en av våra motioner. Men det är ocksåmed viss förvåning som vi ser att Socialdemokraternaoch väljer att reservera sig mot utskotts-majoriteten. I utskottet har vi iandra frågor visat stor öppenhet mot varandra, och idenna viktiga miljöfråga anser vi att det hade varitoerhört bra om utskottet enigt ställt sig bakom kravenpå en fortsatt skärpt miljöpolitik för flyget.Fru talman!