prot · GN0943 · 1999-12-09 00:00:00 — skatter som har stor betydelse i arbetetför ett mer miljövänligt och hållbart svenskt jordbruk.Fru talman! Jag har ägnat tid åt att beskriva krist-demokraternas löftespolitik, och den bild som jag hargett stämmer också överens med de förslag somCenterpartiet står för i årets budgetförslag. Man kansäga att dessa två partier tävlar om böndernas gunst iden tron att de ska få mer utrymme i tidningen mer beröm av LRF för att de ensidigt för framdess särintressen.Moderata samlingspartiet har lagt fram ett förslagsom ligger under regeringens för-slag. har lagt fram ett förslag som ligger39 under regeringens förslag. Dettavisar hur enormt långt från varandra de fyra borgerli-ga partierna ligger. Man kan inte föreställa sig att deskulle kunna föra en gemensam jordbrukspolitik,även om vi i EU har en gemensam jordbrukspolitik.Hur ska det bli i med så stora skillnader mel-lan er?Jag vill slutligen rikta ett stort tack till ut-skottskansliets personal för att den har arbetat hårtmed budgeten och med regeringens skrivelse. JonasRingqvist inledde sitt anförande med att framföra etttack, och jag vill i min tur tacka ,, och Miljö-partiets representant för alla senakvällar och nätter som vi har arbetat med att få framutskottsskrivningarna. Tack för det jobbet!Fru talman! Med detta yrkar jag bifall till utskot-tets hemställan i dess helhet och avslag på samtligareservationer.Anf. 55 () replik:Fru talman! Jag måste först tacka en alldeles utomordentlig beskrivning av kristde-mokraternas budgetalternativ vad gäller jordbrukspo-litiken. Jag hade själv inte tillfälle att så i detalj redo-göra för det.Det handlar vidare inte om särintressen före all-mänintressen utan faktiskt om ifall vi ska ha kvar eninhemsk livsmedelsproduktion som är miljömässigtoch djurhållningsmässigt bra. Det handlar också omatt vi ska ha kvar en levande landsbygd, och för dettaär jordbruket och primärproduktionen en förutsätt-ning. Detta kallar ett särintresse. Jagtrodde att det var i allas vårt intresse att vi kan produ-cera livsmedel här i och att vi har möjlighettill sysselsättning och boende i hela vårt land.Vad gäller prioritering i budgeten har kristdemo-kraterna i sitt samlade budgetalternativ prioriteratlantbruksnäringen för att vi ska kunna klara konkur-rensen med omvärlden och för att vi ska kunna hakvar lantbruksföretagen här i . Detta har viställt mot andra saker men definitivt inte mot vårdenoch omsorgen om våra gamla. Detta vet mycket väl och behöver inte insinuera någotannat.När det gäller den gemensamma jordbrukspoliti-ken har vi den grundsynen att vi vill ha en politik somger möjlighet att behålla åkermarken runt om i Euro-pa för livsmedelsproduktion och att vi inte ska för-sämra förhandlingsposition. Vi ska reforme-ra EU:s jordbrukspolitik, men det ska ske i takt medomvärlden.Inge svarade inte på min tidigare fråga.Vad tror är orsaken till att bönderna iFinland och i är mycket gladare än vad bön-derna är i ? Kan inte nu ge ensignal för att glädja bönder inför julfirandet?Anf. 56 () replik:Fru talman! Skillnaden mellan , ochSverige är väl den att alltfler människor i blirglada. Och varför blir alltfler glada i vårt land? Jo,därför att vi nu har en regering som har sett till attvälfärden återigen kan frodas i vårt land.Vi har också många glada bönder i det här landetdärför att vi har hållit nere räntorna på ett väldigteffektivt sätt. Det finns en väldigt stor framtidstro justnu bland de unga bönderna, och det tycker jag ärglädjande. Skillnaden är alltså att här i ärnästan alla glada. Men det är klart att ni fyra olikapartier som aldrig kan enas om en jordbrukspolitik, nikan ju aldrig vara glada.Varje gång säger att han är så gladöver att jag på ett bra sätt talar om vad kristdemokra-terna vill ha för jordbrukspolitik och vilket samhällede ska ha. Men jag är faktiskt inte ett dugg glad överatt jag ska behöva göra det här varje år.Jag tycker faktiskt att ni fyra olika borgerliga par-tier kan sätta er ner och resonera. Visocialdemokrater gör ju det med ochMiljöpartiet, och ni kan se vilka fina framgångar vinår. Jag kanske inte riktigt trodde så jättehårt på dettasamarbete eftersom vi kan ha nyanserande skillnader.Men vi har lyckats bra. Så varför kan inte ni försöka?Ni är ju så långt ifrån varandra ni kan komma, och detgäller inte bara jordbruket. Ni är splittrade på områdeefter område. Försök att hitta var-andra så blir också ni lite gladare!Anf. 57 () replik:Fru talman! Jag hörde förut att att det var väldigt trevligt med de här senakvällarna och nätterna med representanter för Miljö-partiet och . Jag har inget emot senasittningar. Det är inte det som är bekymret. Bekymretär den politik som regeringen faktiskt står för, ochsom det saknas förutsättningar att kommaöverens om i och med att den leder till en utarmningav svenskt lantbruk och svensk landsbygd. Det är juett faktum, och det vet sitt tidigare angrepp talade han också om det härmed skatten, att här har regeringen vid ett flertal till-fällen lovat skattesänkningar. Ja, det har man verkli-gen gjort. Man har lovat det nästan hur många gångersom helst. Och vad får vi nu från ? Vifår en skattehöjning. Sedan kompenseras det litesenare med elbeskattningen, men vetatt det är en liten del i förhållande till de andra delar-na, där ni höjer skatten.Inge sade också tidigare att vi tävladeom böndernas gunst. Ja, det kan man inte anklagaInge för att göra, det ska ärligt sägas. står ju för en politik som definitivt inte ska-par förutsättningar för lantbruksföretagen att kännaatt de har rättvisa och lika konkurrensvillkor och attde kan slåss just på de här rättvisa villkoren. , som annars talar om rättvisa: Varför inte pådet här området också? Svenska bönder vill ingetannat än rättvisa.Inge var inte glad över att få presenteraKristdemokraternas politik, men det står honom frittatt göra det. Jag har inget emot att han gör det nästaår igen. Det är klart att om han genomgår en sinnes-förändring kan vi göra upp om en politik om baserarsig på grundtankarna i vår hållning. Då kan vi ocksåsitta och nätter och komma överens. Dåtror jag att det är fler bönder i som skulle bliglada.Anf. 58 () replik:Fru talman! Jag tillhör ju ett parti som inte enbartkan ta hänsyn till en grupp i detta samhälle. Därför ärdet en stor skillnad mellan oss och Kristdemokrater-na. Ni ägnar stor tid åt särintresset för jordbrukarna.Jag tycker att det är lite skrämmande med detsamhälle ni vill ha och det sätt på vilket ni tänkerfinansiera det; genom att skära ned på vården avsjuka och gamla. Det är väl det sättet ni ska finansieradet hela på.De sena kvällarna berodde ibland på att vi villeträffa också. Hon var ofta vid dehär tillfällena nere i . Men när hon kom ord-nade det mesta till sig under trivsamma former. Vifick också en landgång då och då. Så det var jättebra.Vi vill som sagt föra en mer rättvis politik. Vi kanalltså inte på det här sättet, med särintressen, hålla påatt gödsla för en grupp. Vi för en rättvis politik i dethär landet, liksom vi gör när det gäller skatter. Vitycker att det är bättre att sänka skatterna för demsom har låga inkomster.Driftsöverskottet för jordbrukarna stegtill . Ni kommer ju ihåg hurdet var under era glansdagar, 1991-1994. Då var detinte mer än ungefär 2 miljarder. Vi har alltså för-dubblat inkomsterna för en jordbrukarskara som blirmindre och mindre. Det innebär att vara och en avdem blir rikare och rikare. Så det går ingen nöd pådem. Ni ska inte behöva tycka synd om dem.Anf. 59 () replik:Fru talman! Eftersom vi talar om mat kanske manfår skämta till det och säga att efter det som IngeCarlsson har anfört kan det konstateras att Carlssonmåste ha käkat sura nypon blandat med taggtråd tillfrukost . Men det var inte det jag skulle säga.Carlsson betecknar ju förslaget som väl avvägt.Men hur ser då på det förhållandet attsvensk landsort tappar människor beroende påatt motorn, dvs. jordbruket, inte fungerar? 210 avlandets 289 kommuner tappar människor igen.Och det är inte första året.Hur ser på det förhållandet att Sverigeskonsumenter riskerar att få livsmedel som manegentligen inte vill ha i butikshyllorna, livsmedel somär producerade under former som vi inte accepterar iSverige?Hur ser på det förhållandet att svensklivsmedelsindustri tappar fart? Därmed tappar enmängd människor sysselsättningen - oftast det ocksåpå landsbygden.Det andra som jag skulle vilja ta upp är det härmed arealersättningarna. väljer man att skjutafram utbetalningarna för en prestation som är utfördår 1. Man väljer att skjuta fram utbetalningarna tillår 2. Det innebär att riskerar böndernasbarn att få sina julklappar eftersom pappaoch mamma inte har fått betalt för det man har produ-cerat under rätt år.En tredje sak som jag skulle vilja fråga Carlssonom är om han inte tycker att det är genant när detgäller de EU-valsedlar som vi hade när vi skulle röstaom huruvida vi skulle gå med i den europeiska unio-nen att vi inte kan fullfölja det som stod på dem? Viskrev ju faktiskt på valsedlarna: Jag säger ja eller nejtill att gå med i den europeiska unionen i förhållandetill det framförhandlade avtalet. har ni brutit dettaavtal. Tycker inte att detta är genant?Anf. 60 () replik:Fru talman! För att börja med det sista var det juså att det var en borgerlig regering, det är riktigt, somförhandlade fram de här olika förslagen innan vi gickmed i EU 1995. När det gäller miljöstöden var detjust som skulle hamöjlighet att ta hem ett samlat stöd på 2,8 miljarderkronor.Men glöm inte vad ni lämnade efter er 1994, närvi socialdemokrater fick ta över makten. Det förstaåret var det en brist på när detgäller skillnaden mellan utgifter och inkomster, ochvi fick börja sanera det här.Då skulle vi väl inte på en gång kunna se över ettmiljöstöd där vi tidigare, året innan, hade haft liteöver och helt plötsligt hitta på ettnytt stöd och ta hem alla pengar på en gång. Tankenvar att vi successivt skulle bygga upp det här, någotsom vi också gjorde. Det fanns möjlighet att utnyttjahela systemet, alla dessa pengar, . Men inteens då hann man så att säga med att ta hem alla peng-ar. Det är en förklaring.Så till det här att bönderna inte skullekunna köpa en julklapp för att pengarna kanskekommer i stället för året innan, den29 december. Det håller liksom inte. Det är klart attjag tycker att det hade varit jättebra om man kunnatbetala ut det här stödet. Då har ju staten fått in enmassa skatteinkomster. Bönderna har ju stora in-komster att betala skatt på. Har de fått de här miljar-derna under nästkommande år har alltså staten tjänaten massa pengar på att få in kanske eller någotliknande i skatteintäkter.Sedan delar jag åsikt om ochrädsla - eller kanske inte precis rädsla - för att det ärså många kommuner som krymper i det här landet.Han nämnde 201. I kan jag ge bilden attdet bara är och som växer.Norrköping och växer inte alls. Men det nyalandsbygdsprogrammet kommer ju att innebära att vistärker landsbygden.Anf. 61 () replik:Fru talman! Om delar min rädslaför befolkningsutvecklingen på landsorten, skulleInge kunna anta de förslag vi står för. Deger möjligheter för landsorten, möjligheter som verk-ligen behövs för att det som både och jag ärrädd för inte ska inträffa.Arealersättningarna är inte så förenklade som detframhålls i kammaren . Det finns en mängdföretag som bygger på aktiebolag som form för drif-ten. Varje aktiebolag måste lämna ifrån sig ett års-bokslut enligt lag som är stiftad här. Det bygger på attbolaget har fått eller inte har fått intäkter. I annat fallmåste någon sända ut en skuldförbindelse. Det trorjag inte att eller regeringen är beredda attgöra.För vissa företagare kommer det att bli uppenbaraproblem att få ihop bokslutet. Man riskerar att fåupprätta en kontrollbalansräkning eller rentav av-veckla bolaget. Det bidrar till att utarma den landsortsom både och jag är rädda om.Anf. 62 () replik:Fru talman! Det hade varit bra om det hade varitmöjligt att betala ut detta . Jag förstår att detfinns ett antal mindre företag som kommer att få vissaproblem. Jag tror inte att de för den skull kommer attgå under.Socialdemokraterna är det största landsbygdspar-tiet i det här sammanhanget. Vi för en rättvis politik.Vi kan inte bara se till dem som bor på landsbygden,utan man måste se en helhet i det hela. Jag hävdar attlandsbygdsprogrammet - som gör en vända i EU -och de möjligheter som finns innebäratt det kommer att bli stora förstärkningar i landsbyg-den.Eskil tycker att jordbruket är motorn.Det är en motor, men det är mycket annat som måstetill för att stärka och ha en levande landsbygd. Det ärett motto vi jobbar för. Vi är det största partiet, och viär angelägna i denna fråga.Anf. 63 () replik:Fru talman! tog upp frågan om vemsom förhandlade fram det första miljöprogrammetmed EU i debatten. Det var en borgerlig regering.Men programmet trädde aldrig i kraft, därför att densocialdemokratiska regeringen ändrade så mycket iprogrammet. Vi fick komplikationer, förseningar ochproblem. Det ledde till att programmet inte blev fulltutnyttjat under den första perioden.Inge sade någonting intressant om att detskulle ge skatteintäkter för staten om man utnyttjarEU-programmet. Det är alldeles uppenbart med denskattepolitik ni bedriver. Varför har ni inte insett detinnan? Det är bråttom att utnyttja pengarna. Vi fårkanske se en förändring framöver.Inge har bekymrat sig för hur vi ska kla-ra en borgerlig regeringsbildning . Jagtycker inte att ska ta sig för bröstet förmycket, för ni har väl vissa problem med den kon-stellation ni har? Ni är i minoritet, och det är intealldeles bekymmersfritt. Vi ska nog klara den upp-giften om vi får chansen, vill gärna ställa några frågor till . Han tog upp frågan om kartavgiften. Jag kanbara konstatera att tycker att det ärriktigt att utmana EG-rätten genom att ta ut kartav-gifter som är att betrakta som en ansökningsavgiftoch som enligt denna EG-rätt inte får tas ut.Anf. 64 () replik:Fru talman! När det gäller kartavgiften är det fleraländer som har samma system som . Jag tyck-er att det är ganska rimligt att de bönder som ska hastöd och som ska lämna in kartorna också står för denkartavgiften. Jag som skattebetalare ska väl inte be-höva betala en kartavgift för en jordbrukare för atthan ska få en massa pengar från EU och svenskastaten? Det är naturligt att de ska stå för avgiftensjälva.Herr säger att de inte kommer att ha någ-ra problem att bilda en borgerliga regering. Det ärganska skoj att höra. Jag tror ändå att ni måste börjaanstränga er. Vi ser på miljöområdet, vi ser på jord-bruksområdet, vi ser på nästan alla områden att detfinns en enorm skillnad. lägger sig med9 under regeringens förslag när detgäller jordbruksnäringen. Ni ska ta 5 miljoner kronorpå . Det gör ni . Om jag hörderätt i första framställning sade han att niska ta från lantbruksuniversitetet.Jag tror att det var en felaktighet. Det blir 9 miljonerkronor. Ni är mer överens med oss i frågorna än vadni är med kd och . Det är väl bara att erkännaatt ni är splittrade!Anf. 65 () replik:Fru talman! är fortsatt bekymradöver våra samarbetsproblem inom borgerligheten. Viligger nära varandra i de flesta huvudfrågorna. Sedanfinns det alltid detaljer som skiljer oss åt.Inge tog upp de ekonomiska redovis-ningarna. Jag vill bara konstatera att vi är sparsammainom . Vi vill använda de pengar somfinns inom ramarna på ett annorlunda sätt än vadsocialdemokraterna i flera fall vill göra - och detleder till en bättre situation.Den stora frågan som skiljer oss åt gäller skatte-belastningen och den snedvridna konkurrensen. Defrågorna behandlas inte i vårt utskott. Där finns bety-dande skillnader, och de har betydelse för konkur-renssnedvridningen. Den vill vi eliminera, och det ärnödvändigt om vi ska få en livskraftig livsmedelspro-duktion i landet och bevara den sysselsättning som vitrots allt har inom jordbruket och livsmedelsindustrin.Jag har en fråga som jag inte hann med. Vi anseratt det är viktigt att ge miljöersättningar till avbrotts-grödor för att stimulera inte minst oljeväxtodlingen.Jag har en känsla av att har fått mångapropåer om just faran för den svenska oljeväxtodling-en. Varför kan ni inte tänka er att stimulera ersätt-ningen för avbrottsgrödor och därigenom hjälpa tillatt rädda den framtida svenska oljeväxtodlingen? Dethar också betydelse för binäringen, som är hal-verad i . Det är också en miljövänlig faktor attvi har en stark binäring i Sverige.Anf. 66 () replik:Fru talman! Både regeringen, ochMiljöpartiet liksom Moderata samlingspartiet har intemer pengar. Ni har dessutom mindre pengar. Nyagrödor kostar pengar - om det är oljeväxter, senapeller vad det är.Ingvar säger att det som skiljer oss meståt är skatterna. Det kan nog vara så när det gäller detstora skattepaketet. Jag tror inte att Moderata sam-lingspartiet har dessa skattesänkningar främst, utan nivill sänka förmögenhets- och aktieskatten.Nu går regeringen bönderna till viljes genom attsänka energiskatten . Det kommeratt stärka inkomsterna för jordbrukarna med 330-340miljoner kronor. Enligt utredningen var det 360 mil-joner kronor. Där är vi på rätt väg.Vi har, tillsammans med de partier vi jobbar med,en helt annan syn på de andra skatterna med så stormiljöpåverkan. De är så miljöförstörande, och därförär det viktigt att ha avgifter och skatter på dem. Därkommer vi nog alltid att skilja oss åt.Eftersom jag inte tror att ni har någon möjlighetatt enas om den totala jordbrukspolitiken tror jagheller inte att ni kommer att få någon möjlighet attregera på de andra områdena.Anf. 67 Jordbruksminister ():Fru talman! Det har varit attsitta här i kammaren, men inte särskilt rolig förrän nupå slutet. Det är möjligen ett svar på om varför bönderna inte är glada i . Ärdet den nivån på möten som det harvarit här i kammaren förstår jag att bönderna inte ärglada, för det har varit tråkigt här. Det har varit "förlite", "för sent", "för dåligt", osv. Är det så man för-medlar ett politiskt budskap ute på ett möte - vem blirglad då? Ingen blir glad, inte ens bönderna.Man skulle kunna säga saken på ett annat vis nunär vi debatterar detta århundrades sista jordbruks-budget och dessutom är i färd med att anta ett lands-bygdsprogram. Man skulle faktiskt kunna se de posi-tiva delar som finns i detta. Man skulle kunna se, omman vill se det, det utrymme som har skapats. Pågrund av en tidigare förd restriktiv politik har det nuskapats ett utrymme som gör att vi kan lösa en del avde problem som har präglat debatt - en trå-kig och trist debatt som har handlat om ryggsäcken -genom att sänka elskatten och skatten på eldningsolja.Man skulle, om man vill se det, också kunna kon-statera att det landsbygdsprogram som det finns enmajoritet för i betyder 3,6 miljarder per åreller 23-24 miljarder för perioden. Det är alltså detsom går ut i landsbygdsprogrammets finansiella del.Det är lika mycket som studiebidraget till högsko-lestuderande. Det är knappt fyra gånger så mycketsom vi lägger ned på bostadsbidraget för pensionärer,och det är drygt dubbelt så mycket som den allmännamiljö- och naturvården har i sitt anslag. Så förfärligtdåligt och så förfärligt lite tycker jag nog ändå inte attdet är.Till detta kommer de andra stöden - direktstödet,stöd till intervention och exportstöden. Det är ganskastora summor som går ut till 87 000 bönder i ,som sammantaget ger i snitt 200 000 i stöd, ersätt-ning, bidrag eller vad vi nu vill kalla det per jord-bruksföretag och år. Det är inte särskilt dåligt, menarjag. Jag behöver inte göra ytterligare jämförelser. Visatsar alltså ordentligt i . Jordbruket kan kän-na sig prioriterat i denna budget.Men det är klart att det hade varit roligt att kunnasäga att det inte räcker och att vi satsar lite till om vihade haft de pengarna eller fått mer pengar från EU.Men då måste vi också bekänna att vi är européer,som någon sade, och inse att syftet medAgenda 2000-arbetet bl.a. var att ta ned nivån vadgäller det europeiska jordbruket. Men se, den debat-ten tar vi aldrig här i kammaren. Det är bara Folkpar-tiet som då och då glädjande nog lyfter upp den, ochså också i dag.Vi har väl ett ansvar för helheten och inte bara förvårt land och våra svenska bönder? Vi har ju ett an-svar för någonting som är större och som jag ocksåtycker är ganska spännande om vi väljer att se det,nämligen att vi nu står inför en utvidgning av deneuropeiska unionen, där det finns så många bönder.Det finns två miljoner i , bara. Jag besökte demför . De säger så här: Ja, visst villvi gå med i EU. Det är två miljoner bönder. Men,säger de, vi vill inte gå med om vi inte kommer in påexakt samma villkor som de nuvarande böndernainom EU har.Vad svarar ni då, ni som inte vill förändra den eu-ropeiska jordbrukspolitiken och vill ha ännu merpengar från EU till det svenska jordbruket? Vad sva-rar ni de polska bönderna när de frågar oss så?Det är självklart på det viset att den ekvationeninte går ihop. Ni tar aldrig diskussionen. Den över-lämnar ni till någon annan - dvs. till regeringen ochtill mig - att ta. Jag var tvungen att svara de polskabönderna att det finns ett stort motstånd inom EU motatt förändra nuvarande jordbrukspolitik. Jag sade inteatt det motståndet också fanns bland vissa partier iSveriges riksdag. Det var jag för snäll mot er för attsäga.Men sanningen är att det går alldeles för långsamt.Sanningen är att vi måste se till konsekvenserna omvi ska ha trovärdighet i debatten om utvidgningen.Konsekvenserna är en förändrad jordbrukspolitik, attvi betalar mer i avgift till EU eller att de polska bön-derna inte kommer in på samma villkor som de nuva-rande. Det sista är väl det troligaste. Men det kan baraske under en övergångstid, och måstebönder inom det som blir det nya EU jämställas.Svara gärna vad ni hade sagt om ni hade varitjordbruksministrar och suttit i och fått dennafråga. Den är inte enkel att besvara, och det var ingetglatt budskap för de bönderna som jag hade att för-medla. Men jag tycker att vi måste våga, och vi måstevara mogna att ta också den diskussionen och besvarade frågorna. Det gäller inte bara gentemot de polskabönderna utan också inför oss själva och inför våraväljare, inklusive de svenska bönderna. Det är enkonflikt som vi står inför, som vi diskuterar alldelesför lite.Vågar vi ta den debatten ser vi också att framtideni EU och den framtida jordbrukspolitiken är någon-ting annat och någonting mer än den stöddebatt somvi för år i denna fråga, som handlar om "försent", "för lite" och "för dåligt".Varför kan ni inte vända på det? Varför kan niinte i stället hävda det svenska jordbruket, se denfriska maten som produceras av svenska bönder, seoch propagera för den goda djuromsorgen, se ochutveckla de öppna landskapen och fråga er själva ochomvärlden hur dessa faktorer kan utgöra en konkur-rensfördel på en allt öppnare marknad? Oavsett om nispjärnar emot eller inte kommer det en öppnaremarknad, även om det går sakta.Hur kan vi - ni och jag och andra - medverka tillett annat klimat i debatten än det som vi har haftunder ? Vilken signal ger det till ennäring när man säger "för lite", "för sent" och "fördåligt"? Hur skulle det vara att vara bonde och alltidfå höra att det är väldigt dåligt i , att det äralldeles för lite pengar, att de kommer alldeles försent och att det är alldeles för krångligt? Det är klartatt det inte skapar någon framtidstro. Ni bidrar till attinte skapa en framtidstro i en näring som kan ha enframtid om vi tillsammans arbetar för det.Dessbättre tror jag att vissa jordbrukstidningar nutycks inse detta och försöker vända på kuttingen. Jagkan t.ex. hänvisa till en ledare i ATL för några veckorsedan som tog upp just detta, dvs. att vi inte får fort-sätta med denna destruktiva debatt. Vi kan inte göradet för jordbrukets skull, därför att debatten en dagblir sanning.Jag ska också kommentera lite grann av det somhar sagts här. Det var naturligtvis somjag apostroferade när jag sade att allt är , förlite, för dåligt och för sjabbligt. Han pratade ommånga andra saker. Han talade om att miljöprogram-met skulle komma till . Han ville tydligenvara med.