prot · GM0954 · 1999-02-11 00:00:00 — Vi haren situation där ett fåtal delar av landet växer. Situa-tionen i norra och i påminnerom flyttlasseländet , bara med denskillnaden att det nu går snabbare och att det skerutifrån en lägre befolkningsnivå.I mitt eget nya hemlän, , är deninomregionala obalansen påtaglig. En fem sex milfrån i har tillväxten i deallra flesta kommuner upphört. Trots att det är ettbland de fem län som växer medan alla andra länminskar i befolkningstal, är västlänets ökning mindreän vad ökningen är enbart i . Det visar påden utarmning och obalans i flertalet av kommunernai detta län som har negativa siffror.Orsaken till att det sker en minskning i så mångakommuner är ju i regel att det inte finns arbete påorten eller inom pendlingsavstånd - detta i kombina-tion med försämring av service, stängning av skoloroch affärer som upphör. har det också kommitpropåer om att lantbrevbäringen skall få en avsevärdförsämring.Vi får inte glömma bort att om vi skall få en fun-gerande regionalpolitik som lever upp till högtidstaletatt hela skall leva, så krävs det ett mönstersom inbördes och totalt befinner sig i harmoni. Detvar ju det som arbetsmarknadsutskottet och riksdagenkonstaterade när vi fattade ettenhälligt beslut om att snabbt se över regionalpoliti-kens effekter. Regeringen hade veckorna före lagtfram en regionalpolitisk proposition som underkändesi den meningen att ansåg det nödvändigt attgöra en total översyn av regionalpolitiken i vilkenriksdagen skulle vara engagerad. Därför har jag restfrågan om ifall vi skall kompensera den tid som jagmenar att regeringen har sölat bort genom att utred-ningen fortfarande inte är i arbete. Jag tycker att detär nonchalant mot , men det är framför alltnonchalant mot de medborgare som har förlitat sig påregeringens många utfästelser om att göra insatserockså för landsbygd och glesbygd.När man nu tar sig an detta regionalpolitiska ar-bete skulle jag därför vilja att näringsministern gerbesked om det kan ske i en takt som är betydligt hög-re än vad som är vanligt i statliga utredningar. Fråganbrådskar nämligen så oerhört.Anf. 128 ():Fru talman! Jag skulle vilja uppmärksamma nä-ringsministern på att det finns företrädare för fackligafackförbund, bl.a. ordföranden i , som före-språkar att vi inte skall pytsa ut pengar på universitetoch högskolor i hela landet utan koncentrera dem tilltraditionella universitetsorter. Jag som kommer frånNorrbotten tycker att det är beklämmande att hörasådant.Om vi skall kunna få hela att leva måstevi också kunna ha både högre utbildning och forsk-ning i hela landet. Tyvärr stöter man rätt ofta på upp-fattningarna att utbildning och forskning på landsor-ten i allmänhet och i norra i synnerhet intepassar sig alls. Såvitt jag förstår och har kunnat se iandra regioner påverkar forskning vid universitetenregionerna mycket positivt.I och för sig tror jag inte att näringsministern delarden uppfattning som ordföranden för före-språkar, för i näringsministerns svar till det bl.a. att vi skall kunna bedriva studier i helaSverige. Jag hoppas att det också innebär högre studi-er, alltså högskolestudier.Tidigare stod det i direktivet till högskolorna attde skulle ha en s.k. tredje uppgift, nämligen att deskulle samverka med det lokala näringslivet och om-kringliggande samhällen. har jag hört att dettauppdrag inte kvarstår. Därför vill jag fråga närings-ministern: detta uppdrag? Om det inte gördet, kommer näringsministern att verka för att detåterförs? Jag tror att det är ett väldigt viktigt uppdrag.Sedan har jag en annan fråga som inte gäller hög-skolorna. Såvitt jag vet har departementen och statli-ga myndigheter ett uppdrag att göra regionalpolitiskakonsekvensanalyser när man fattar den här typen avbeslut. Jag undrar hur följerupp detta uppdrag. Utvärderas det då och då? Jagtycker att det är oerhört viktigt att man har en helhets-syn.När statliga myndigheter fick det elvaprocentigasparbetinget såg vi farhågor med att det kunde finnasorter som förlorade alla sina jobb. Det kunde varaflera statliga myndigheter som omorganiserades ochlämnade en ort helt och hållet. Därför poängterade visocialdemokrater att det är viktigt att ha en helhetssynpå detta. Bevakas också detta?Anf. 129 Näringsminister ():Fru talman! Jag får börja med att ge sammakomplimang till som han gav till mig:Jag är inte speciellt imponerad.Jag hade faktiskt en hel del konkreta förslag. Vihar dragit i gång en hel del verksamhet. Det gäller des.k. Det gäller att vi nu sätter fart påutredningen om regionalpolitiken. Det gäller också enhel del andra åtgärder som vi vidtar. Jag fick ingetförslag till någon åtgärd, så inte heller jag är specielltimponerad.När det gäller frågan om högskolor och de regio-nala universiteten, som alltfler högskolor nu blir, harregeringen uppfattningen att de har en oerhört storbetydelse för den regionala utvecklingen. Vi kan seett rakt samband mellan högskolors lokalisering ochtillväxt. Om i inte hade funnits,hade det inte funnits mycket av . Det haren avgörande betydelse, och jag menar att om det ärnågonting som vi skall slåss för så är det detta.Som alla vet satsar regeringen också mycket pådistansutbildning. Vi kommer att ha1 500 utbildningsplatser i stödområde 1. Jag tror attde kommer att ha en väldigt stor betydelse. Utbild-ningen kan antingen ske på plats i normal ordningeller i form av distansutbildning.När det sedan gäller frågan om att göra regionalaanalyser när statliga verk gör förändringar, strukture-ras om eller divisioneras sägs det - och jag skall hållaett öga på det - att man skall ta kontakt med andrastatliga myndigheter så att man ser att detta inte fårallvarliga konsekvenser för den regionala utveckling-en.Anf. 130 ():Fru talman! Jag accepterar att näringsministerninte var så imponerad av vad jag sade, men jag troddefaktiskt att det var jag som skulle resa frågan och attregeringen skulle svara. Det kan ju vara så att statsrå-det inte hade så mycket att hänvisa till.Låt vara att mycket av det som näringsministernsäger i sina tal och framträdanden ger föga anledningtill invändning. Men problemet är att ni inte kommer igång. Jag nämnde just den regionalpolitiska utred-ningen. Det är det blev ett enigtklubbslag i denna riksdag om att sätta fart och se överhela frågekomplexet. Ännu är denna utredning inte igång. Detta tycker jag faktiskt är att nonchalera riks-dagen, och det står jag för.Om näringsministern vill ha förslag kan jag talaom att vi har från sida ett 50-tal förslag ien katalog. Jag tänkte summera dem i nästa replik, såatt det kan ge lite ledning. En hel del av dessa harSmåföretagardelegationen tagit upp, vilket inte ärsärskilt okänt.Nu säger statsrådet att växer. Ja, från enlåg nivå - en mycket lägre nivå än dånäringsministern var facklig ledare. Då hade vi en 80-procentig sysselsättningsgrad. har den gått nedmot . Även om den nu segar sig upp något, ärden på låg nivå. Vi har passerats av , USAoch . Det senare landet, som det intevar så länge sedan som socialdemokrater sade var ettavskräckande exempel, har passerat oss. Vi har enlåg sysselsättningsnivå, och det bör oroa näringsmi-nistern. Titta på statistiken!Sedan kan vi notera att den befolkningsström somnu drar i väg åt fel håll beror på att det inte finnsnågra nya jobb. Som jag sade finns det goda tankar inäringsministerns huvud om att vi bör göra någontingåt detta, men det händer ingenting. Det gör att när detpå något område blir en uppgång blir det genast vadsom kallas för flaskhalsproblem. Det finns nämligeninte yrkesutbildat folk. Det visar att vi har en arbets-marknadspolitik som inte håller måttet - detta trots attriksdagen gång på gång har uppmanat regeringen attkomma bort från de s.k. volymmålen till en mer kva-lificerad yrkesutbildning som skulle kunna ge nyajobb.I lantbrevbärarfrågan väljer statsrådet att säga attjag har haft synpunkter på istället för att konstatera att den föreslår att kassaser-vicen i stort sett skall upphöra. Småföretagare långtute i glesbygden skall kunna betjänas för att kunnabetala in moms så att de inte blir straffbeskatta-de. Därför behövs denna service. Det handlar intebara om det faktiska sakläget, utan det är en psykolo-gisk signal att statsmakten inte bekymrar sig omlandsbygdsområdena. Detta Postverkets flaggskepp,nämligen lantbrevbärarservicen, skall vi slå vakt om.Sedan, fru talman, kan jag säga något om de gles-bygdsområden som vi har också i de södra delarna, desom jag lever närmast. Det gäller norra ,och nordöstra ; den del av Väster-götland som har ett större bortfall av industrisyssel-sättning än någon annan del av landet. Det borde ingeoro. Det borde också kunna få ett erkännande frånnäringsministern att det nu är så bråttom att vi sätterhögsta fart på den regionalpolitiska utredningen. Detlöftet borde väl ändå statsrådet kunna ge här utan attbehöva skriva någon utredning på näsan.Anf. 131 ():Fru talman! Jag är glad att näringsministern sägeratt högskolan har stor betydelse ute i regionerna. Dettrodde jag väl i och för sig, men jag ville ändå får detbekräftat. För mig är det så oerhört viktigt att vi fort-sätter att utveckla högskoleverksamheten.Jag vill också säga att det här med distansutbild-ning är väldigt bra. I norra , i inlands-kommunerna, har vi, tror jag, lägsta utbild-ningsnivå. Med dagens arbetsmarknad krävs det hög-re utbildning än det gjorde i gårdagens. Så det ärviktigt att vi har möjlighet att utbilda oss.Sedan vill jag hålla med om att dethär med kassaservicen är oerhört viktigt. Men jag harfull förtröstan om att regeringen inte ställer upp pånågot som gör att vi försämrar möjligheterna förföretagen ute i landsbygden.Till sist vill jag bara poängtera det här med forsk-ningens betydelse. I har vi nu under många årbedrivit rymdforskning. Den forskningen har genere-rat en väldig massa andra jobb. Skulle vi säga att vibara skall ha forskning på de traditionella universi-tetsorterna, då har vi också sagt att vi inte tycker atthela landet skall leva. Så jag vill tacka ministern fördetta.Sedan var det en annan sak som jag glömde attsäga. Det är det här att attityderna är så oerhört vikti-ga. Vi måste få folk att börja förstå att det även ute pålandsbygden faktiskt finns intelligenta och kreativamänniskor. Jag vet att näringsministern under sin tidsom landshövding också bedrev ett bra opinionsbild-ningsarbete.Anf. 132 Näringsminister ():Fru talman! Det är självklart att jag som närings-minister känner en oro. Det är också självklart att jaghar en stor kunskap om den utflyttning som sker. Dengrundas mycket på att vi har en stark tillväxt ivissa regioner. Det gör att folk flyttar dit. Man kansäga att det är baksidan av denna tillväxt. Samtidigthar vi svårigheter inom olika områden, inte minst iskogslänen.Men det jag vill ha sagt är att vi drar i gång, ochvi har dragit i gång, ett starkt arbete. Förutsättningenför att dessa regioner skall ha möjlighet att överlevaoch för att de skall utvecklas är att man i regionernasjälva tar initiativ, att man själv med utgångspunktfrån sin historia och de förutsättningar man har tarsaken i egna händer. Detta gör vi i de s.k. tillväxtav-talen. Sedan skall vi föra en diskussion mellan rege-ringen och regionerna när de har kommit fram medsina olika förslag. Där spelar framför allt näringsliveten tung roll.När det gäller arbetsmarknadspolitiken borde in-terpellanten vara medveten om att vi har tagit bortvolymmålet, om att vi nu ändrar arbetsmarknadspoli-tiken och om att vi går från s.k. åtgärdsförmedling tillatt förmedla jobb eller utbildning.Det är så som interpellanten säger, att vi hardet förhållandet att vi har en relativt hög arbetslöshetsamtidigt som antalet nya jobb ökar. Bara har vi 36 000 nya jobb som utannonseras. Detgäller nu att med arbetsmarknadspolitikens hjälpförsöka få det så att den kompetens som eftersöks idessa jobb, den skall vi också se till att de som ärarbetslösa får. Bara inom sjuk- och hälsovårdsområ-det handlar det om 11 000 jobb. Vi har det förhållan-det att vi har en relativt hög arbetslöshet - som sjun-ker - som vi ser att vi får alltfler ledigaarbeten. Det är det vi skall klara ut med den nya ar-betsmarknadspolitiken.När det sedan gäller den här betalningsserviceut-redningen tycker jag att man kanske skall vara liteförsiktig. För det första är det en utredning, och denhar sammanfattats i en del förslag. För det andra ärdet ingenting som säger att kassaservicen enbartmåste ske via postkontor. Jag tror att det kansket.o.m. kommer att visa sig att man med andra lös-ningar, tillsammans med Posten och på andra sätt,kan ge en bättre service. Jag tror att vi skall avvaktaden diskussionen. Regeringen kommer att återkommatill detta.Anf. 133 ():Fru talman! Det tolkar jag som att frågan om lant-brevbärarservicen skall ges ett ordentligt rådrum. Dåtror vi att diskussionen kan vara värdefull. Men, somsagt var, förslösa inte det goodwill-kapital som statli-ga har tack vare en god service i gles-bygdsområden!Sedan säger näringsministern nu att han delar minoro. Det noterar jag, och jag tycker att det är värde-fullt att det blir sagt. Jag tycker också att det är bra attdet sägs att det nu inte är lokalisering det handlar om,såsom skedde i forntida socialdemokratisk tid, utanatt man har tagit fasta på den mer liberala, näring-svänliga hållningen att det gäller att mobilisera. Dåbehöver vi en fungerande regionalpolitik.Sedan är jag den förste att erkänna, och jag harsagt det i denna kammare, att regional-politik är svårt. Det finns inget facit. Därför bör vi seregionalpolitiken som en helhet. Regionalpolitik är julångt mer än detta blygsamma anslag vi har frånstatsbudgeten. Det handlar om så många andra saker.När näringsministern efterlyste uppslag så skall jagge det i sammandrag här.Jag tror att vi behöver fem fungerande "k". Dethandlar om kommunikation; ett rätt anpassat trans-portsystem som gör det möjligt att nå hela landet. Dethandlar om kunskap, där den eftergymnasiala utbild-ningen är nåbar på högst pendlingsavstånd. Dethandlar om kapital, där riskkapitalet också når framtill nya och små företag. Det handlar om kultur, ettkulturutbud också i landsbygden. Det är föga kost-samt men oerhört avgörande. Slutligen handlar detom kvinnor, en arbetsmarknad där framför allt kvin-nor bereds möjlighet till ett eget arbete.Om de här fem "k:na" blir verklighet, då finns enmöjlighet för befolkningsmässigt svaga områden attkunna få hejd på nedgången och en vändning till detbättre. Då kan människor bo kvar. Man får en funge-rande service, och företagen kan utvecklas. Låt osstillsammans, regering och riksdag, jobba för det.Anf. 134 Näringsminister ():Fru talman! Det är mycket glädjande att få kon-kreta förslag för att förstärka regionalpolitiken fråninterpellanten. Jag tar emot dem med stor glädje. Jagdelar, tror jag att jag kan säga på rak arm utan attanalysera dem närmare, uppfattningen att förslagen ärviktiga. Jag delar också uppfattningen att vi tillsam-mans i regering och riksdag och på andra sätt skallvärna om behovet av starkare regioner. Vi skall inteta partipolitisk konflikt i regionalpolitiken, utan viskall tillsammans se till att vi får en jämnare fördel-ning av tillväxten i var härmed avslutad.13 § Svar på interpellation 1998/99:99 omfraktkostnader i GotlandstrafikenAnf. 135 Näringsminister ():Fru talman! har frågat mig vad jagavser att vidta för åtgärder för att påskynda arbete med att lägga fram ett förslag som vältillgodoser behov av rationella och kost-nadsneutrala transporter.Inledningsvis vill jag säga att regeringen delaruppfattningen att det är viktigt med person- ochgodstransporter till och från Gotland.I budgetpropositionen för framgår att re-geringen givit i uppdrag att i samråd medberörda intressenter utarbeta förslag till en modell förstöd till godstransporter till och från . NU-TEK:s förslag går i korthet ut på ett nolltaxesystem.Förslaget har remissbehandlats.Vissa remissinstanser oroas av att ett stöd av denföreslagna typen kan leda till snedvridna konkurrens-förhållanden och inte ge transportföretagen tillräckli-ga incitament för att utveckla kostnadseffektivatransportlösningar. Regeringen bad därför om ett kompletterande remissvar i vilket ver-ket särskilt skulle belysa vilka risker som finns medinförandet av en s.k. nolltaxa. Vidare skulle utform-ningen av ett transportstöd i linje med det regional-politiska transportbidraget utvecklas.Sjöfartsverket lämnade sitt kompletterande re-missvar till regeringen . Av svar framgår att Gotlandsstödet bör görasmer effektivt och kunna stimulera till eneffektivisering av transporterna. Verket konstateradeockså att detta kräver ytterligare analyser och att etttransportstöd i linje med det regionalpolitiska trans-portbidraget därvid kommer att behandlas närmare.Regeringen delade denna bedömning. Sjöfartsverketkommer att lämna sitt slutliga förslag tillregeringen. Och regeringen avser att komma med ettförslag till i budgetpropositionen för år2000.Anf. 136 ():Fru talman! Jag tackar näringsministern för svaret.Fraktpriser är något av en överlevnadsfråga för Got-land, i varje fall för det gotländska näringslivet. Detkänns bra att det framkommer i utredningoch i studier. har det ibland ansetts somnågon form av partsinlaga, men finns det objektivtstöd för detta påstående.Det är svårt att förklara för företagare på Gotlandatt det skall råda olika konkurrensförhållanden mellanföretagare med likartad verksamhet. En öländsk fö-retagare har en betydande konkurrensfördel, eftersomdet inte utgår någon broavgift, trots att bron mellanÖland och innebär betydande årliga kostnaderför staten, såväl kapitalkostnader som underhållskost-nader.Jag skall något belysa varför det finns särskildakostnader för gotländska företagare.En åkare i som skall utföra en transporttill som påbörjas har bilenoch föraren tillbaka . Om sammatransport skall gå till är förare och bil intetillbaka förrän , eftersom det bara gåren färja från Oskarshamn.Alla inser att detta medför extra kostnader, och tilldetta skall läggas en avgift för färjan på plusmoms. Jag hoppas att näringsministern har kännedomom dessa förhållanden som råder för gotländska fö-retagare.Fru talman! Detta är en utomordentligt viktig frå-ga för . Den är inte ny, men den är mer all-varlig just . Utredningar har avlöst varandra övertiden, men har inte någon löst frågan på ett braoch tillfredsställande sätt.NUTEK fick i uppdrag att komma med förslag,och detta arbete utförde på ett grannlaga sätt.Den utredningen har sedan följts upp med en läges-rapport , och den utredningen har jag här.Återigen vill jag säga att detta inte är någon partsin-laga, utan den är gjord med oväld och ger en rättvi-sande bild av hur situationen upplevs av företagare påGotland. Som framgår av rapportens sammanfattninghar transportfrågan en avgörande betydelse för fram-tidstro och utveckling så till den grad att när företa-garna trodde att det skulle bli en lösning ökade derasinvesteringsvilja. Naturligtvis blir besvikelsen dåstörre om det nu visar sig att vi åter befinner oss påruta noll.Fru talman! Jag har faktiskt ingen anledning atttro på det senare efter att ha hört näringsministern idebatten om ökad tillväxt för sedan. Av depunkter som näringsministern läste upp fanns bl.a.punkt tio som löd:Kommunikationspolitiken utvecklas, och fortsattasatsningar görs för att undanröja brister i det svenskatransportsystemet. En särskild uppgörelse stärker densvenska sjöfartens konkurrenskraft.Punkt tolv löd:Östersjösamarbetet och EU-samarbetet skall ut-vecklas. Fortsatta ansträngningar skall göras för attstödja näringslivet och idka handel med länderna runtÖstersjön.Jag utgår från att detta inte är tomma ord utan in-nebär att det för del skyndsamt kommer ettförslag som väl tillgodoser behov av ratio-nella och kostnadsneutrala transporter till och frånGotland.Jag beklagar att det dröjer med förslaget. Detframgår av att företagarna på Got-land börjar bli otåliga. Det vore bra om näringsmi-nistern redan nu kunde redovisa vad som förväntas avdet som uttrycks i sista meningen i fjärde stycket isvaret: "Vidare skulle utformningen av ett transport-stöd i linje med det regionalpolitiska transportbidra-get utvecklas. "Det vore bra om det kom ett förtydligande avdetta.Anf. 137 Näringsminister ():Fru talman! Förslaget från den utredning som skall göra och som jag nämnde och som vihar uppehållit oss vid kommer att läggas fram i feb-ruari eller mars , och då tänker vi dra i gång dettapå Näringsdepartementet.Att det har tagit lite tid beror på att vi den härgången vill ha en långsiktig lösning, en lösning somhåller, som är effektiv och som också är konkurrens-kraftig, och jag tror att det är bra att vi tar den tidenpå oss.Anf. 138 ():Fru talman! Jag välkomnar att det kommer ett för-slag i närtid. lade fram sitt förslag . Dessvärre blev det så att säga någonbackning. Jag har viss förståelse för att man granskardetta, eftersom det ju kan bli konstigheter. Man behö-ver ha ett regelverk kring detta. Men det är inte kons-tigt. Jag tycker t.ex. att det vore fel om man börjadefrakta rundvirke till nolltaxa, men det är det ingensom förväntar sig, och det finns sådanaregler så att man skulle kunna hantera detta.Jag tycker att det var utmärkt att näringsministernförde fram att det skulle vara en långsiktig lösning.Jag kan berätta att jag för någon vecka sedan stod ochtalade med i bankhallen om justGotlandstrafiken. Då sade : Vet duvad riksdagsmännen från talade sedan? Då kom vi på att det nog var Got-landstrafiken som var på tapeten då också. Men jaghoppas att man inte kommer att stå och tala om sam-ma sak . Därför ser jag fram emot enlångsiktig lösning.Jag fick emellertid inte något svar på det sista somjag frågade om, nämligen det som står i svaret:"Vidare skulle utformningen av ett transportstöd ilinje med det regionalpolitiska transportbidraget ut-vecklas." Jag kan förstå att det är lite svårt, men jagläste detta med en viss farhåga.Anf. 139 Näringsminister ():Fru talman! Än en gång vill jag säga att denna ut-redning kommer att läggas på bordet. Och när detgäller de regionalpolitiska bedömningar som skallgöras i samband med detta vill jag återkomma.Jag vill också säga att problemet med nolltaxa äratt det inte finns något incitament för det, vare sig hosden som säljer transporten eller hos den som köpertransporten. Och vad vi vill uppnå är att vi får en sundkonkurrenssituation som är långsiktig och därmedbillig och effektiv för transportköparna och för demsom svarar för transporterna.Överläggningen var härmed avslutad.14 § Svar på interpellation 1998/99:78 om ut-bildning och arbetsmarknadAnf. 140 Statsrådet ():Fru talman! har frågat mig vilka ut-bildningsinsatser regeringen planerar för att möta enkommande lärarbrist och brist på arbetskraft i övrigt.Som svar på den generella frågan om regeringensplanerade åtgärder för att möta även annan brist påarbetskraft än när det gäller lärare vill jag hänvisa tilldet svar som utbildningsminister gavden med anledning av interpellation1998/99:87 av om bristen pånaturvetare, tekniker och medicinare. I fortsättningenbegränsar jag mitt svar till frågan om lärarförsörj-ningen till skolväsendet.Det ökade behovet av lärare är föranlett dels avökade elevkullar som passerar genom skolansolika stadier, dels av stora pensionsavgångar i lärar-kåren. Bristen på lärare varierar dock mellan olikalärarkategorier.Regeringen har i den senaste budgetpropositionenredovisat dimensioneringen av lärarutbildningen förskolans behov. Dimensioneringen bygger på progno-ser gjorda av SCB i samarbete med Statens skolverkoch . I dessa tas också hänsyn till attlärare har en alternativ arbetsmarknad. Utifrån pro-gnoserna sätts examensmål för olika lärarutbildning-ar. De enskilda högskolorna har i uppdrag att verkaför att tillräckligt många lärare examineras, så attdessa mål uppnås.Med anledning av det ökade behovet av lärare harriksdagen enligt budgetpropositionerna för åren 1997,1998 och 1999 beslutat om att högskolorna kraftigtskall öka examinationen av antalet grundskolläraremed inriktning mot undervisning i årskurserna 4-9och gymnasielärare.