prot · GN0931 · 1999-11-23 00:00:00 — Regeringen har förtydligatelevernas rätt till stödundervisning i gymnasieskolan.Dessutom pågår en särskild satsning på kompetensut-veckling för lärare i yrkesämnen.Utöver dessa åtgärder görs en kraftfull satsningom inom IT-området. Sats-ningen genomförs , 1999-2001, i form avett skolutvecklingsprojekt som omfattar ungdoms-skolan och innebär kompetensutveckling av 60 000lärare i arbetslag. Efter avklarad utbildning får delta-gande lärare ett IT-certifikat och får disponera enmultimediadator. Satsningen omfattar även statsbi-drag för förbättring av skolors tillgång till Internet, e-postadresser till alla lärare och elever, stöd för desvenska och europeiska skoldatanäten samt särskildainsatser för elever med funktionshinder. Genom dettatillförs skolan inte enbart mer teknik utan framför alltkvalitativa pedagogiska verktyg.Regeringen kommer att läggafram en proposition om en förändrad lärarutbildning.Ett av syftena med detta är förbättrad kvalitet i sko-lans undervisning.Genom förordningen (1997:702) om kvalitetsre-dovisning inom skolväsendet har varje kommuns ochskolas eget ansvar för kvalitetsutvecklingen satts icentrum. Jag hyser mycket stora förhoppningar tillskolhuvudmännens och den professionella lärarkårensförmåga och vilja att med utgångspunkt från elevensbästa utveckla verksamheten.Anf. 78 ():Fru talman! Jag vill tacka skolminister . Halva delen av min interpellation, omsocial kompetens, diskuterade vi ju alldeles nyss.Därför tänkte jag bara diskutera lite grann kring detsom ministern tar upp om min andra fråga, hur mi-nistern vill arbeta för att fler elever ska få godkändakunskaper i skolan.Ministern lägger fram ett par idéer. att man vill framföra ett tiopunktsprogram iskolan och arbeta med det. Jag kan säga att Center-partiet har ett fempunktsprogram, ettövergripande program som vi vill arbeta med. Det ärviktigt att kunna ha ett program, konkreta förslag somman sedan arbetar med. Det är de konkreta förslagensom jag skulle vilja att skolministern tar fram.Skolministern pratar också om att IT ska utveck-las och att vi ska satsa på det i skolorna. Det tyckerjag är oerhört bra. Det är något som Centerpartietmed sin digitala allemansrätt strävar efter. Men detgäller inte bara det som Socialdemokraterna ellerregeringen för fram, att det ska ut till kommunerna.Vi vill ha det ända fram till människorna där de bor.Det är det som också är lite problematiskt medskolministerns och regeringens idé om IT i skolanmed en peng till varje elev. Det blir ju på det sättet -jag vet att skolministern och jag har diskuterat det häri en annan interpellation - att det är de skolor somfinns i tätbebyggda områden som får fördelen och attglesbygdsskolorna halkar efter eftersom det kostarmycket mer för dem att koppla upp sig och få de härfibersystemen fram till skolan. Det gör att eleverna påde mindre skolorna ute på landsbygden inte får sam-ma möjligheter.Slutligen skulle jag bara vilja kommentera en saksom skolministern tar upp. Det gäller något som lig-ger mig varmt om hjärtat, nämligen det här medspråkutveckling för elever, alltså läs- och skrivut-veckling. Det har vi pratat om, och det diskuterade viockså i debatten. Skolministern harvisat regeringens förslag där man vill se till att lärareska få mer kunskaper i ämnet. Det tycker jag är bra.Men frågan är också hur vi ska göra för att kun-skaperna ska komma eleven mer till del. Jag har vidett par tillfällen framfört att vi ska försöka ta fram ettprogram. har lagt fram det förslaget ochskolministern har sagt att hon tycker att det är en braidé. Hon ska tänka på om det eventuellt kan bli så.Jag undrar : Är skolministern beredd att sägaatt vi ska satsa på ett program för läs- och skrivut-veckling för skolan i ?Anf. 79 ():Fru talman! Jag är oerhört glad över den här de-batten. För min del har många frågetecken rätats uttill utropstecken. Ute i samhället och i våra medierhar man uppfattat det som att skolministern funderarpå att införa ett nytt obligatoriskt ämne i gymnasie-skolan, nämligen social kompetens. Jag är glad överatt skolministern avfärdar de ryktena.Vi i har hävdatatt skolans uppgift är att lära och fostra. När en skolaförändras sker det inte över . Det här är enstegvis process som pågått . I ivern attkomma bort från den gamla auktoritära skolan harmånga successivt ramlar ned i kravlöshetsdiket.Både lärare och vi som vuxna har blivit så för-tvivlat rädda för att vara just vuxna. Rädslan för ska hämma barnets utveckling eller framstå somauktoritär har lett till att många har förlorat sin aukto-ritet och sitt civilkurage.Denna rädsla har först och främst resulterat i att vihar blundat för det språkbruk och de tilltalsord som vihar fått höra på skolgårdar och i skolsalar. De harblivit allt råare och brutalare. har detockså lett till mer fysiskt våld i skolan somantalet vuxna i skolan har minskat år . Det harfått till följd att alltfler elever lämnar skolan medofullständiga betyg. Det här är mycket otillfredsstäl-lande. Det behövs fler vuxna i skolan.Nu pågår det ett arbete med en värdegrund. Vikristdemokrater tycker att det är oerhört bra. Omskolan ska lyckas vända utvecklingen mot ett allthårdare klimat i skolan måste vi få ett nytt tänkesätt.Vi är övertygade om att ett etiskt tänkesätt måstegenomsyra hela utbildningen. Omtänksamhet, med-mänsklighet, hederlighet och respekt är grogrundenför ett mjukt klimat i skolan. Ordning och struktur ären förutsättning för all undervisning. Samtal om etikoch moral måste pågå och på alla stadieroch genomsyra alla ämnen i skolan. Etiska samtalmed utgångspunkt i konventionen om de mänskligarättigheterna ska enligt vår mening vara stående in-slag på schemat. Den västerländska humanismens ochden kristna etikens grundmönster som har varit väg-ledande för demokrati och rättsuppfattning i vårt landbör vara centrala inslag i sådana samtal.Vi tror att moralisk och social kompetens kan ut-vecklas likaväl som annan kompetens, men då är detviktigt att det här arbetet får börja så tidigt som möj-ligt i barnaåren, i förskolan. Det måste vara av störstavikt att barn lär sig att visa respekt, känna solidaritetoch veta vad demokrati innebär redan som små. Detbehöver sedan upprepas åter och åter under helagrundskolan, i gymnasieskolan och in i vuxenlivet.Det måste vara en process som ständigt pågår i ettsamhälle. Demokrati är inte någonting självklart utanmåste vinnas på nytt.Att skapa ett klimat i skolan, i klassrummet ochpå skolgårdarna där barn och vuxna möts med respektför varandra oavsett ras, hudfärg eller kön, där jäm-ställdhet mellan kvinnor och män är en självklarhetoch där medmänsklighet ses som naturligt och efter-strävansvärt är den bästa förebyggande insatsen motmobbning, våld och förtryck. 80 Statsrådet ():Fru talman! Jag vill tacka . Jagtror att han har uttryckt precis det som samtliga leda-möter i denna kammare känner. Tack för det!Till vill jag säga att det bara är envecka sedan jag svarade på frågan om skriv-och-läs-kampanjen. Då uttalade jag att jag tycker att det varpositivt. Jag sade också att jag redan har en kampanjpå gång som gäller vuxenutbildningen. Men det äroerhört viktigt för mig att man ska se till att alla barnlär sig att läsa och skriva och att de har de kunskaper-na med sig när de lämnar . Det är enprioriterad fråga. Jag kan inte redovisa någotprogram, men jag kommer att återkomma med tydligaförslag när det gäller att vi ska kunna stärka det härområdet för alla våra elever.Överläggningen var härmed avslutad.11 § Svar på interpellation 1999/2000:73 omvalutastabilitetAnf. 81 Finansminister ():Fru talman! har frågat mig om vil-ka åtgärder regeringen avser att vidta för att Sverigeska uppnå den valutastabilitet som krävs för euronsinförande i vårt land.Riksdagen har beslutat att inte ska delta ivalutaunionen från starten. Om regeringen, efter detinformations- och folkbildningsarbete om EMU somnu genomförs, skulle finna att bör delta ivalutaunionen så ska frågan underställas svenskafolket i val eller folkomröstning.För att delta i valutaunionen ska en medlemsstatuppfylla de s.k. konvergenskriterierna. Ett av dessa,växelkurskriteriet, innebär att medlemsstaterna skauppvisa växelkursstabilitet. noterar i sittyttrande över konvergenspro-gram att det kommer att krävas att "Sverigevisar sin förmåga att vara i linje med en lämplig pa-ritet mellan kronan och euron under en tillräcklig tidutan att det uppstår några allvarliga spänningar. Rådetförväntar sig därför att beslutar sig för attansluta sig till ERM2 i sinom tid." Jag vill här under-stryka att deltagande i ERM2 är frivilligt, och dennärmare tolkningen av växelkurskriteriet är en öppenfråga.Erfarenheterna från den nuvarande politiken in-riktad på prisstabilitet i kombination med rörlig väx-elkurs är goda. Regeringens uppfattning är att det förnärvarande inte är aktuellt att delta i den europeiskaväxelkursmekanismen ERM2. Deltagande i ERM2kan ses som ett naturligt steg vid ett eventuelltsvenskt deltagande i valutaunionen.Efter saneringen av statsfinanserna och en långperiod med låg inflation är nu utsikterna för Sverigesekonomi gynnsamma. Tillväxten är relativt god. By-tesbalansen uppvisar överskott, och de svenska stats-finanserna är bland de starkaste inom EU. En trovär-dig och uthållig ekonomisk politik med denna inrikt-ning skapar förutsättningar för en långsiktigt stabilvaluta. Flera viktiga institutionella reformer har dess-utom genomförts på de finans- och penningpolitiskaområdena. Jag tänker här på bl.a. den ökade själv-ständigheten för tillsammans med ettlagfäst prisstabilitetsmål och den nya budgetproces-sen. Dessa reformer har stärkt förtroendet för Sveri-ges ekonomiska politik.Långsiktig valutastabilitet ger naturligtvis inte ga-ranti mot kortsiktiga svängningar. Kronan, liksomflera andra valutor med rörlig växelkurs, påverkadest.ex. i samband med förra höstens turbulens på deinternationella finansiella marknaderna. Under loppetav 1999 har kronan stärkts påtagligt.Fru talman! Regeringens ekonomiska politik ska-par förutsättningar för en långsiktigt stabil växelkurs.Att föregripa framtida ställningstaganden och att nuvidta större ändringar på det valutapolitiska områdetvore oklokt och riskabelt.Anf. 82 ():Fru talman! Jag tackar finansministern för svaret.I min interpellation tog jag upp frågan om hurSverige ska uppnå valutastabilitet eftersom vi på denpunkten, inför eurostarten, fick underkänt vid EU:sprövning . Regeringens sätt att omarbetaoch uppdatera konvergensprogrammet är motdenna bakgrund mycket märkligt. Själva knäckfråganom valutastabilitet ägnas bara ett förstrött intresse. Isitt utlåtande över konvergensprogrammet angav medlemskap i som det bästasättet att uppnå erforderlig stabilitet, och man efter-lyste besked om när kunde tänkas ansluta sig.Finansministern noterar ju själv att Ekofinrådetförväntar sig en sådan anslutning för att skavisa sin förmåga att hålla en lämplig paritet mellankronan och euron utan att detuppstår allvarliga spänningar.I sitt svar säger finansministern att deltagande iERM2 är frivilligt och att det inte är aktuellt för Sve-riges del, och så tillägger han, mycket märkligt, attdet kan ses som ett naturligt steg vid ett eventuelltsvenskt deltagande i valutaunionen. Men det är juinför införande av euron som deltagande iERM2 blir ett inte bara naturligt utan också, enligtmin mening, nödvändigt steg för att man ska kunnadokumentera stabiliteten i växelkursen.Finansministern hävdar att tolkningen av växel-kurskriteriet är en öppen fråga. Jag vill dock påpekaatt den nye kommissionären för monetära frågor,, i entidningsintervju bekände sig till en strikt tolkning avkonvergenskriterierna och underströk att Sverigemåste delta i ERM2 innan vårt land kan upp-tas i valutaunionen.Det verkar på svaret som om finansministern troratt det finns ett samband mellan en starkare ekonomioch en långsiktigt stabil växelkurs. Valutans värdebör tvärtom naturligtvis stiga i förhållande till omgiv-ningen om en ekonomi går från svag till stark. Då ärväxelkursen således inte stabil utan stigande. om två års tillhörighet till ERM2 är till för attSverige ska visa att man kan hålla en fast relationmellan kronan och euron utan attdet uppstår allvarliga spänningar, precis som finans-ministern citerade ur yttrande.Det är alltså förhållandet mellan kronan och euronsom är det viktiga. Om euron faller mot dollarn skakronan följa med alldeles oavsett hur starkt vi tyckeratt den svenska ekonomin utvecklas.De svängningar som kronan genomgått efter eu-rostarten har haft ett nära samband medförväntningsbilden beträffande den gemensammavalutans införande i . Direkt på det nya åretuttryckte sig statsministern på ett sätt som tolkadessom att det skulle bli en förhållandevis snabb proce-dur, och då steg kronan.Tydligen bedömdes stämningen därmed ha blivitalltför positiv. För att lugna den splittrade partiopini-onen skickade statsministern ut några honom närstå-ende statsråd för att anmäla tveksamhet. Efter beslutet om en extra socialdemo-kratisk partikongress i eurofrågan i mars nästa årstärktes åter kronan mot euron över sommaren. Där-efter har det förekommit perioder då en folkomröst-ning framstått som mindre sannolik.Därmed har också en försvagning inträtt.Det här visar att vi inte har den stabilitet i kronansom vi eftersträvar. Finansministern medger att medden nu förda penningpolitiken finns det ingen garantimot kortsiktiga svängningar, något som vi faktiskt vidinträdet i EU förbundit oss att motverka. Ser finans-ministern någon annan väg att gå än ERM2 för attuppfylla den förpliktelsen?Anf. 83 Finansminister ():Fru talman! Grunden är naturligtvis en god ochframgångsrik ekonomisk politik. har förnärvarande glädjen att se att vi har en sådan inrikt-ning på vår ekonomiska politik.Det här är ett ämne som ventilerats ett antal gång-er tidigare både i kammaren och i andra samman-hang. Jag vill gärna markera att de formella kriterier-na för valutastabilitet sannolikt inte kan tillämpasannorlunda och mer strikt än för exempelvis Finlandoch . I deras fall ansåg man exempelvis att enbetydligt än de som det här talas omfrån inträde i till granskningstillfället var till-räckligt.Den stora frågan är nu vår anslutning till EMU.Vårt ställningstagande till en eventuell anslutning tillEMU är föremål för diskussion ikammaren. Jag ska därför inte ta upp den diskussio-nen . Jag vill bara markera att en långsiktig valu-tastabilitet naturligtvis inte ger en garanti mot kort-siktiga svängningar.Kronan liksom flera andra valutor med rörlig väx-elkurs påverkades exempelvis i samband med förrahöstens turbulens på de internationella finansiellamarknaderna. Svängningar i valutakurser behöverinte vara uttryck för brist på styrka eller brist på för-troende. Ingen skulle hävda att den amerikanska eko-nomin är en svag ekonomi. Ändå kan vi notera storasvängningar i dollarkursen gentemot andra valutor.Under höstens turbulens på de internationella fi-nansiella marknaderna som följde efter den ryskavalutakrisen valde många placerare att ändra sam-mansättningen av sina portföljer. Att även kronanpåverkades under denna turbulens är inte så märkligt.Den svenska kronan har inteheller visat större fluktuationer än i jämförbara ländermed rörlig växelkurs.Under loppet av har kronan stärkts påtag-ligt. har kronan stärkts mot euronmed . Den senaste tiomånadersperioden harkronan varit stabil. Kronans fluktuationer, som i hu-vudsak har att göra med eurons fluktuationer motdollarn, har legat på ett intervall på plus minus 2,5 %kring genomsnittskursen per euro. Aktuellaberäkningar av bl.a. visar att såväl defaktiska som de förväntade kronfluktuationerna moteuron nu ligger på historiskt mycket låga nivåer.Anf. 84 ():Fru talman! visar finansministern riktighetenav mitt påstående att han faktiskt inte har insett skill-naden mellan att kronan är stark och stärks å enasidan och att vi ska hålla en fast relation till euron åandra sidan. Det är ointressant om dollarn stärks ellerom kronan stärks så att vi rubbar relationerna. Detvisar faktiskt på att vi inte har den stabilitet som vihar åtagit oss själva att eftersträva. Att ha en starkvaluta är inte detsamma som att ha en stabil valuta.Stabiliteten ska jämföras gentemot euron.Inget tvivel kan råda om att enligt vårt an-slutningsfördrag är skyldigt att delta i valutasamar-betet fullt ut. Vi har inte till skillnad från Danmarkoch rätt att stå utanför. Att vi ännu inteformellt sett gjort oss skyldiga till fördragsbrott berorpå att regeringen förhindrat det deltagande i förstERM och sedan ERM2 som skulle gett nödvändigvalutastabilitet.Frågan är då: Är detta ett sätt som regeringen harför att bevara sin handlingsfrihet? Konsekvensen bliri alla händelser att tidpunkten för eurons införandeskjuts framåt i tiden för vi fortsätter att ståutanför ERM2. Finansministern kunde i sitt svar nuinte anvisa någon annan trovärdig väg för att etableravalutastabilitet.I väntan på en anslutning till växelkursmekanis-men kommer kronkursen att fortsätta att åka jojo. Jagförsökte beskriva det förut. Statsrådsuttalanden kom-mer att tolkas hit och dit. Förskjutningar i opinions-mätningar kommer att ge stora utslag. Variations-bredden kan kanske ligga mellan för eneuro i dystra ögonblick och när dess införandeframstår som troligt. Min fråga till finansministern är:Är regeringen inställd på och beredd att utsätta landetför denna fortsatta osäkerhet?Den framtida kronkursen är över huvud tagetmycket osäker. Efter regeringens och Riksbankensalla uttalanden om att kronan är undervärderad skulleman kunna bedöma att man har beställt en kurs påminst vid en eventuell låsning. Men skulleSverige välja fortsatt utanförskap kommer det atttolkas som att regeringen håller öppet för att återgåtill gamla tiders inflations- och devalveringspolitik.Då blir fallet från nuvarande nivå stort.Jag uppfattar finansministern så, att det inte bliraktuellt med en anslutning till ERM2 förrän fråganom eurons införande har underställts folkets pröv-ning. Men efter ett ja måste under alla omständigheter- som finansministern tidigare citerade ur Ekonfinrå-dets utlåtande - visa sin förmåga att hålla enlämplig paritet mellan kronan och euron under till-räcklig tid - det har sagts - utan att det uppstårallvarliga spänningar.Med hänsyn till den turbulens som jag förutspåttkommer att föregå ett sådant beslut, hur lång bedömerfinansministern att prövotiden behöver bli? Finns detnågot skäl att tro att den förre och nyblivne kommis-sionären för monetära frågor ljuger när de säger:Minst ?Varför ska vi underkasta oss denna påfrestandeosäkerhet? Det rör sig här bara om hur vi ska gå tillväga för att uppfylla en fördragsenlig förpliktelse.Danmark som har ett undantag från plikten att införaeuron har varit med i och är nu med i ERM2med en smal bandbredd. Det har gett vårt grannlanden bättre stabilitet i kronkursen än den som Sverigehar kunnat visa upp. Varför är det som är så bra förDanmark så omöjligt för oss i att genomföra?Anf. 85 Finansminister ():Fru talman! Det är uppenbart att hoppa över den demokratiska processen när detgäller förhållande till EMU. Det har mångagånger sagts, och bekräftar det nuockså genom att referera vad jag sagt, att det själv-fallet inte är aktuellt för att söka anslutningtill ERM2 förrän vi har tagit ställning till själva hu-vudfrågan om vi ska bli medlemmar eller inte i Euro-peiska monetära unionen. Jag kan bara bekräfta detsom säger på den punkten. Så är na-turligtvis förhållandet.Jag vill också göra en invändning. När jag hävdaratt svensk kronkurs har förstärkts och harkunnat visa på det är det naturligtvis fråga om attkronkursen som sådan har förstärkts i förhållande tilleuron. Men det är också fråga om att kronan har varitstabil. Jag påvisade i mitt förra inlägg att de relativtsmå fluktuationer som det handlat om under året harvarit mycket begränsade. De visar att vi har både enstärkt krona och en stabil valutautveckling.Det är alldeles fel att påstå som göratt det är en absolut regel att det måste handla om entvåårig period i ERM2 som en ingångsperiod. Jagpåvisade förut att och har haft betyd-ligt kortare perioder. Det är i allra högsta grad, somjag sade i mitt interpellationssvar, en fråga som äröppen för diskussion.I det läge vi befinner oss nu i med en godekonomisk utveckling med en bra kronkurs och meden stabil valutautveckling har vi alla förutsättningaratt i lugn och ro föra en diskussion om hur vi skahantera dessa frågor. Jag ska inte, som jag sade förut,föregripa diskussionen om vårt förhållande till EMUsom kommer att genomföras i kammaren i nästavecka.Anf. 86 ():Fru talman! Besluten i och fattadesmer än före det att själva starten av euron sattesin den 1 januari 1999.Finansministern bekräftar att han inte förstårskillnaden mellan att kronan stärks och att den ärstabil mot euron. Det är uppenbart att det inte kanbetyda samma sak, och jag förstår inte hur han kanupprepa det.Det är inte fråga om när vi ska gå in i . Vi ärmed i - sedan vi inträddei EU är vi med i . Frågan är när vi ska ta stegetin i den tredje fasen. Men jag har inte diskuterat detta,utan jag diskuterar en annan fråga - nämligen hur viska etablera valutastabilitet. Det är något vi har åtagitoss att göra redan under den andra fasen av EMU.Här har finansministern inte kunnat ge några beskedom detta. I min interpellation har jag inte diskuterateurons införande, utan jag diskuterar hur vi ska för-hålla oss till ERM.Regeringens rädsla för att binda sig för euron iframtiden och därmed motviljan mot berornaturligtvis inte bara på splittringen i de egna leden,utan också på valet av samarbetspartner. Det är be-tecknande att bland övriga partier som står bakomkonvergensprogrammet är det numera bara Miljöpar-tiet som är negativt till att införa euron i Sverige.Vilken signal tror finansministern att det sänder?Det har sagts vara överraskande att det andra avregeringens reguljära stödpartier, , inteställt upp. Men det sensationella är i stället att närSocialdemokraterna ska föra en aktiv, positiv Euro-papolitik söker de stöd hos partier som är emot euron,men inte hos något parti som vill införa den.Detta beror väl mest på motståndet mot att göranågot åt den svängiga kronan. Den är svängig, somfinansministern själv har visat här. Denna debatt harstärkt intrycket av att finansministern vill hålla Sveri-ge utanför för att undgå fördragsbrott. Det är etthögt och kostsamt spel med framtid att betesig på det sättet.Anf. 87 Finansminister ():Fru talman! När gick in i Europeiskaunionen gjordes en mycket tydlig deklaration - attvårt förhållande till den europeiska monetära unionenskulle underställas och svenska folketsställningstagande.Lars talar självfallet mot bättre vetandenär han säger att redan har tagit steget in iEMU, och att det bara är fråga om att nu bekräftadetta via steget med ERM2. Det är naturligtvis ettalldeles oriktigt påstående. har i allra högstagrad anledning att överväga och ta ställning till hurvårt förhållande till EMU ska vara i fortsättningen.Den deklaration som gjordes i samband med Sverigesanslutning till EU står naturligtvis fortfarande fast.Det kan verka lite tjatigt, , men jagmåste få upprepa att när jag talar om att den svenskakronkursen har stärkts påtagligt mot euron, med drygt9 % , så är det en sak. Men jag påpekar ocksåsamtidigt att kronkursen har varit stabil i bemärkelsenatt kronans fluktuationer bara har varierat i ett inter-vall runt 2 ½ % gentemot euron. Det ärfaktiskt väldigt stabilt. Jämför t.ex. med att valutorinom ERM2 tillåts variera med plus minus 15 %kring centralkursen.Jag tror att vi helt enkelt inte kommer varandranärmare på den punkten, om jag inte ens med siffrorkan belägga för att vi både har haft enstabil utveckling av svensk valuta och en förbättradoch förstärkt svensk valutautveckling i förhållande tilleuron under det här året.Jag förstår att det smärtar att densvenska ekonomin har varit väldigt framgångsrik påden här punkten.