prot · GM0943 · 1999-01-21 00:00:00 — Det gäller det säger när det gällersegregationen.Något som socialdemokrater aldrig talar om är ål-derssegregationen i boendet, dvs. att man placerarbarnfamiljerna i andra stadsdelar än de där pensionä-rerna bor, de s.k. käppastäderna.Jag vill framför allt fråga: Om nu en etnisk gruppvill bo tillsammans - om det uppstår ett ,exempelvis - skall de då tvångsutflyttas med hänsyntill det resonemang förde om etnisksegregation?Anf. 33 () replik:Fru talman! Jag vet inte om försö-ker säga att vi skulle vilja föra en bostadspolitik därvi tvångsmässigt skulle flytta omkring grupper i sam-hället. Det är fullständigt främmande att vi skullesyssla med sådant, eller att vi över huvud taget skulleha gjort det.Fundera på din frågeställning, !Men jag vill säga att erfarenheter inte minst uti-från världen, men även från , visar att det ärviktigt att unga och gamla, människor med olikabakgrund och från olika länder försöker leva tillsam-mans även i boendet. Det är det det handlar om.Vi skall inte försöka att med politiska medel styraså att grupper hamnar var för sig. Vi vet att det senaremedför andra problem. Om man tror på och vill ställaupp på ett integrerat samhälle, är naturligtvis boendet,barnens uppväxt, lekkamrater osv. 34 () replik:Fru talman! Det var ett viktigt klarläggande. Detkunde gärna berätta även för en långrad av sina socialdemokratiska kommunala kolleger.Tack.Anf. 35 () replik:Fru talman! bor ju i en stad somheter . Där är jag själv född och uppväxt. Jag har stor sympati för socialförsäkringens s-grupp var vi där och fick ta del av de möjligheter som har att utveckla, men också av de bekymmerman har i vissa stadsdelar där många står utanförmöjligheten till arbete. Där finns en rejäl segregation.Kanske kan vi, , försöka att medförenade krafter hjälpa till i regionen, se vilka möj-lighet som finns att komma till rätta med bekymrenoch göra något bra tillsammans. Men då får ni förstprata med era moderata partivänner. För den som trorpå det starka samhället och på den generella välfärdenfordras det också resurser i form av skatter. Som jagser det är det där som det stora bekymret finns. Nitalar å ena sidan väl, och jag respekterar att ni har enpartiideologisk uppfattning, men det krävs ocksåresurser.Anf. 36 ():Fru talman! Intresset för bostadspolitiken i dennadebatt är inte stort. Detta visar kanske också vilkenplats den har fått på den politiska dagordningen. Ingaborgerliga politiker deltar i debatten, och även det ärkanske symboliskt. De borgerliga betonar väldigt oftavarje individs och varje familjs frihet att välja boen-deform eller bostadsområde. Det låter ju väldigt fint,men det är en illusion att tro att den kan realiserasutan politisk medverkan genom lagstiftning och eko-nomiska insatser från statens sida.I alla samhällen där marknaden helt får styra bo-stadspolitiken ökar segregationen och kvalitetsskill-naderna i boendet. Tyvärr är också på väg iden riktningen, framför allt därför att bostadspolitikengjort en kraftig kursförändring under 90-talet.I dag är statens intäkter från boendet större än ut-gifterna för det. I och för sig är väl detta förhållandeinte någon självklar värdemätare, men det är en tydligindikation. Konkreta yttringar av detta är t.ex. atthyrorna har fördubblats och slukarca av en normal hushållsbudget. sker enomflyttning till mindre bostäder, och antalet hushållmed bostadsbidrag har på grund av ändrade reglerminskat med ca 200 000. Vi har 60 000 tomma lä-genheter, som 160 000 ungdomar ingethellre vill än att flytta till ett eget boende.En bostadsbrist börjar skönjas i våra storstadsom-råden, och det som byggs är avsett för kapitalstarkahushåll som kan köpa sig en bostadsrätt eller ett egethus eller som kan betala en ofta mycket hög hyra. Ärdet så här ni socialdemokrater vill ha det, eller tänkerni försöka ändra på situationen?I tidningen bostad gör man en kritisk gransk-ning av det socialdemokratiska partiprogrammet närdet gäller bostadspolitiken. Jag kommer att refereratill det program som skrevs och skall jämföradet med ståndpunkter och dagensverklighet. Vad har ni lyckats åstadkomma utifrån detprogram som ni då lade fast? Det verkar inte varasärskilt mycket. Snarare har det på flera punkter blivitsämre.Det står där att alla har rätt till en god bostad tillett skäligt pris som motsvarar familjens behov. Detskäliga priset är nu högsta hyra, och mångafamiljer har av ekonomiska skäl tvingats att minskasitt boende. Den största orsaken till detta är skatte-omläggningen, som gav stora skattelättnader för me-del- och höginkomsttagare men högre hyror för alla.Denna socialdemokratiska reform, genomförd medhjälp av , var så att säga inte någon fördel-ningspolitisk höjdare.Det står där vidare: Det krävs ett samhällsekono-miskt stöd till de boende och att staten finansielltstöder bostadsbyggandet för att garantera en tillräck-ligt hög nyproduktion och en önskvärd sanering ochombyggnad av äldre bostadshus.År 1998 blir nog det sämsta året för bo-stadsbyggandet under detta århundrade. Ombygg-nadsvolymen är så låg att det bostadskapital som förtillfället finns sjunker i värde. Villkoren för ränte-bidragen fortsätter att försämras till.Enligt ett av de statsråd som har ansvar för bostads-politiken, , blir det inga mer pengartill stöd för bostadsbyggandet.Vänsterpartiet vill införa både ett nyproduktions-stöd för hyresrätt med krav på hyrestak och ett om-byggnadsstöd med ekologiska förtecken, dels för attfå rimliga hyresnivåer, dels för att få fart på omställ-ningen till det ekologiskt hållbara samhället. Vad villni ?Det heter också: Kommunerna har det direkta an-svaret för att bostäder byggs och förmedlas. Det för-utsätter en aktiv markpolitik.Verkligheten visar att det lilla som byggs ofta ärextra påkostade bostäder i centrala eller vattennäragräddhyllor, och marken säljs ofta till privata intres-senter. Är detta socialdemokratisk politik?Det heter vidare: Allmännyttig och kooperativ bo-stadsproduktion skall främjas och oskäliga vinster vidbyggande, förvaltning och försäljning skall förhind-ras.Verkligheten visar att särreglerna för allmännyttanär borta. Flera kommuner tar ut övervinster ur sinabostadsföretag, och delar av allmännyttan säljs ut.Här är delvis en förändring på gång. Enligt bostadsut-skottets senaste betänkande skall begreppet allmän-nyttigt bostadsföretag preciseras och en förändring avprisbilden genomföras i samband med omvandlingfrån hyresrätt till bostadsrätt. Detta sker bl.a. utifrånen vänsterpartimotion i frågan. Vi väntar med iver påregeringens förslag.Där står dessutom: Kommunerna har ansvaret föratt bostadsbyggandet samplaneras med övrig sam-hällsservice och utformas för att passa olika hushålloch åldrar, så att boendesegregationen motverkas.Kommunerna skall kunna ålägga fastighetsägarna attlämna lediga lägenheter till förmedling via bostads-förmedling.När det gäller dessa frågor har det kommunala an-svaret kraftigt försämrats. Det beror bl.a. på att lag-stiftningen i dessa frågor helt tagits bort. Vänsterpar-tiet tycker att kommunerna skall upprätta obligatoris-ka boendeplaneringsprogram och skall ha kommunalförmedling, om kommuninvånarna så önskar, ochställa krav på att både privata och kommunala fastig-hetsägare skall lämna ifrån sig bostäder till förmed-ling via kommunen. Detta är nödvändigt för att mot-verka segregation och stödja hushåll med svårigheterpå bostadsmarknaden. Vad vill ni socialdemokrateregentligen i dessa frågor?Andra viktiga frågor är inflytande över bostads-förvaltning, miljö- och kvalitetsdeklaration av bostä-der, barnsäkerhetsfrågor, handikappanpassning avden byggda miljön, allergisanering m.m. Det går atträkna upp ännu fler frågor, men jag skall inte tynga ermed fler problem under dagens debatt.Trots detta tycker regeringen inte att det behövsnågon särskild bostadsminister utan lägger ut frågor-na på sex olika departement. villesocialdemokraterna i opposition inrätta ett bostadsde-partement. när de är i regeringsställning finns detinte ens en bostadsminister. Är detta inte märkligt?Hur skall ni ha det med den framtida bostadspoliti-ken? Jag tycker att dagens bostadspolitik rimmarväldigt illa med det som skrevs partipro-gram.Anf. 37 () replik:Fru talman! lista var lång, och hanförstår själv att det är fullständigt omöjligt att i detaljsvara på alla hans frågor.Jag vill först göra samma konstaterande som OweHellberg gjorde, nämligen att inga borgerliga politi-ker hitintills har anmält sig på talarlistan för att de-battera bostads- och boendefrågorna, som är så oer-hört viktiga och som också jag på mitt sätt försökteatt belysa i mitt anförande.Det handlar här om att försöka återskapa ett in-tresse inte minst från allmänheten och i massmedier-na, där vi aktivt försöker driva de bostadspolitiskafrågorna och boendefrågorna. För mitt parti Social-demokraterna är detta och har alltid varit viktigafrågor. Jag vågar också påstå att de alltid kommer attvara det, men vi måste också se till att det förs en bradebatt i massmedierna och ute i allmänheten.Anf. 38 () replik:Fru talman! vände jag mig inte till de borger-liga partierna i mitt anförande, utan jag frågade fak-tiskt var Socialdemokraterna står i de här frågorna.Under förra mandatperioden hänvisade man helatiden till budgetsanering. Bara räntorna kom ned inivå skulle nog allt fixa sig. Men mycket av det jaglyfte fram här, när det gäller barnens frågor, miljönoch segregationen, handlar faktiskt om lagstiftningför att öka solidariteten med de här grupperna, degrupper som har det svårt att komma in på bostads-marknaden. Då handlar det inte bara om etnisk här-komst, utan vi vet att det rör väldigt många männi-skor. Den lagstiftningen, , kostar intepengar. Den kostar ett tänkande som är solidarisktmed de här människorna.Jag saknar förslagen från ert parti, men det varväldigt bra, det som stod i partiprogrammet 1990.Anf. 39 () replik:Fru talman! Vi socialdemokrater är kända för attdet vi säger i partiprogram och fattar beslut om påkongresser, det arbetar vi för att genomföra. OweHellberg som själv är väl initierad i bostadsfrågorna -han sitter i bostadsutskottet om jag inte missminnermig - vet att vissa frågor tar tid. vetockså vad vi tog över 1994 och att vi nu faktiskt kanse att det går bättre för på område efter områ-de. Det är tid nu för den bostadspolitiska debatten ochatt driva frågor kring den om vilka möjligheter somfinns och också att se till just vad jag sade i mitt anfö-rande, dvs. att en bostad är en social rättighet - den äringen handelsvara.Samtidigt har , jag och förhopp-ningsvis från en unik möj-lighet eftersom vi är samarbetspartner under den härmandatperioden, då vi verkligen med gemensammakrafter kan lyfta fram bostadsfrågan. Det pågår arbe-te, och detta arbete kommer att fortsätta.Anf. 40 () replik:Fru talman! Jag hoppas verkligen det. Under denallmänna motionstiden har vi vänsterpartister skriviten motion som handlar om att försvara och utveckladen sociala bostadspolitiken, och den skall vi nuhantera under vårens övningar i bostadsutskottet. Jaghoppas verkligen att vi får bättre gensvar i de härfrågorna då än vad jag fick och förde fram i den bo-stadspolitiska utredningen, där man från socialdemo-kratiskt håll inte ville göra någonting. Tyvärr, RonnyOlander: Så är det.Anf. 41 ():Fru talman! Vi har i mer än diskuterat väl-färdsfrågor, och jag skall lyfta fram en välfärdsfrågasom har med boendet att göra och som handlar om ettkomplement till boendet.Vad skall du göra på semestern? Åka utomlands,hyra en stuga eller kanske åka till ditt alldeles egnasommarställe? I så fall är du lyckligt lottad. Antaletpersoner i som varken har tillgång till fritids-hus eller möjlighet att göra någon semesterresa harökat kraftigt . I en upp-skattar man det totala antalet till cirka en miljon per-soner.Fru talman! Möjligheten att fira sin semester nå-gon annanstans än i sin bostad har stor betydelse förvälbefinnandet. Koloniträdgårdsförbundbildades , och koloniträdgårdarna blev en till-flyktsort för stadsmänniskorna. Ett flertal socialagrupper i sekelskiftets samhälle var representerade iden framväxande kolonirörelsen. För många fattiga istäderna var kolonin den enda möjligheten till som-marställe.I dag är de flesta kolonister barnfamiljer eller låg-eller medelinkomsttagare. Det finns två typer av ko-loniträdgårdar, dels den traditionella med byggrätt,dels fritidsträdgården som saknar byggrätt. Det totalaantalet är 55 000.Fru talman! Det råder stor enighet över alla parti-gränser om koloniträdgårdarnas samhällsnytta. Intres-set för koloniträdgårdar tycks öka . Ettkoloniområde med stugor, små eller lite större, kanbli ett välbehövligt inslag i stadsmiljön.Det finns kommuner som har förstått koloniträd-gårdarnas betydelse. Nya områden planeras ochbyggs, och det är bra, men de borde vara många fler.Den här typen av kommunala investeringar ger ovan-ligt stort utbyte i form av friskvårdseffekter och triv-selvärde för alla boende. Koloniträdgårdarna ökardessutom mångfalden av växter och smådjur och ärbra för stadsmiljön på flera andra sätt. Ingenstans ärkretsloppstänkandet lika naturligt som i trädgården.Att man också mår bra av att arbeta, umgås och latasig i trädgården är ju ytterligare en fördel!Utvecklingen av nya koloniområden beror mycketpå kommunernas inställning till kolonirörelsen samtkommunernas ekonomi. Detta förhindrar dock inte attstaten borde ta initiativ som möjliggör en mer beri-kande fritid för medborgarna. Ett sätt kan ju vara attgöra det attraktivare för kommunerna att iordning-ställa koloniområden. För att göra koloniområdenatill ett alternativ för alla grupper i samhället bör enöversyn också ske av de ekonomiska villkoren förköp och byggande. Här tycker jag att inte minstbankväsendet har ett stort ansvar.Fru talman! Låt kolonirörelsen åter bli ett alterna-tiv i folkrörelsernas , där människor umgåsoch där människor både i stad och på landsbygd gesmöjlighet till ett mera utvecklande och avkopplandeliv.Anf. 42 ():Fru talman! Jag förstår att det har medfört vissthuvudbry att placera in mitt anförande under någonlämplig rubrik. Det handlar om händernas arbete ochvälfärden. Jag kommer att prata om utbildning, skat-ter, arbete, kultur, näringspolitik, människan - ochbostäder.Fru talman! De intellektuella verksamheterna ge-nomgår en snabb utveckling och har kommit atthelt dominera vår roll i tillvaron. När ilskna debattö-rer skriver ned den svenska skolan talas ofta om de"riktiga" skolämnena, underförstått naturvetenskapli-ga ämnen. När ilskna debattörer talar om omotiveradeelever nämns hantverk som en lösning.För mig och för är det helheten somgäller. Oavsett om du läser på samhällslinje, natur-vetenskaplig linje eller går yrkesprogram på gymna-siet behövs helhet. Att vissa teoriämnen bättre behö-ver nivågrupperas är en annan diskussion, så den förjag inte här . Jag tror att just hantverket i skolankan ge oss den nödvändiga motvikten, så att vi inteförlorar oss själva och vår förankring i livet.En tilltro till den egna skaparförmågan kan stärkatron på det egna kunnandet. "Skolan ska bidra till attöppna blicken och frigöra möjligheterna". Ja, så ut-tryckte sig , och han fortsatte: "Låtmänniskorna alltifrån tidig ålder snickra, väva, måla,knåda i lera, bygga, musicera, spela teater, inredaungdomsgårdar och slöjda möbler till sin skola ochtill sitt egna hem. Släpp loss hela kopplet av bundnaandar, som vill ut och skapa det som gläder själen ochsom är vackert och nyttigt, färgrikt, enkelt, torftigt -praktiskt." känns lika angelä-gen , fru talman, eller kanske ännu mer angelä-gen.Teori och hantverk på eftermid-dagen; det ger människan helhet. Och att få arbetamed konsthantverk kan hjälpa elever att hitta sigsjälva eller att inte förlora sig själva. Det handlar omatt lära sig att tänka med händerna. Spetsknypplingger bättre dataprogrammerare. Musik ökar vår språk-förmåga.Vet ni att ordet hantverket inte finns som sökordpå bibliotek i ? Vi ser mångaexempel som visar på en klar brist i den svenskavälfärden. Hantverk, handens arbete, måste återeröv-ras inte bara i skolan utan i hela samhället. Ett sätt attdra proppen ur stiltjen på konst- och hantverksmark-naden är att ge företag rätt till samma skatteavdragför konstinköp som offentlig sektor har.Fru talman! Vi behöver kulturpolitiskt hjälpa tillatt få i gång marknaden för handens arbete. Avdrags-rätt är ett förslag och skatteändringar för alla ensam-företagande kulturarbetare ett annat. De deklarerar under samma förutsättningar som storföretagare,vilket närmast måste betraktas som absurt eftersomårsinkomsten för denna yrkesgrupp ligger runt100 . Det förslag om s.k. singelföretag sompresenterades i utredningen konstnärsstödär mycket intressant. utredande ärdet nu dags för regeringen att komma med en propo-sition.Handens arbete är grovt försummat i Sverigeinom de flesta områden. Säg ordet kulturarv och allavill bevara det. Men yrkesskickligheten att vårda vårtkulturarv behöver kraftfullt förstärkas. Omsättningenbehöver öka och priserna behöver gå ned. Det gerjobb, och allas vår livskvalitet ökar.Konstnärlig utsmyckning av allmänna platser är av oerhörd vikt för att skapa trivsel i samhället.Samhällets konstbeställningar har stor betydelse i detatt det skapar förutsättningar för konstnärer att levapå sin konst. Det går att bättre sprida uppdragen så atticke-etablerade konstnärer också ges möjlighet att fåuppdrag.Ett ökat kvalitetstänkande kommer att leda tillfördjupade diskussioner om skönhet och estetiskavärden. Det är min förhoppning att kvaliteten skallhöjas inte bara på skapandet av miljöer utan även påmöjligheten för invånare att vara delaktiga på etttidigt stadium i alla byggnads- och anläggningspro-cesser. Jag menar att samhället måste ta ett hel-hetsansvar också vi upphandling för att säkerställaestetiska och andra kvaliteter och föregåmed gott exempel.Resultatet av de anslag som givits till byggnads-hyttor har varit mycket positivt. Jag ser med förvå-ning hur detta anslag successivt håller på att avveck-las. Byggnadshyttorna hjälper till att bevara vårt kul-turarv i form av att gammal hantverkskunskap sti-muleras. Det skapar också meningsfulla och nyttigaarbetstillfällen.I samband med att samhällsstödet för att rusta,ekologiskt förädla och handikappanpassa lokala Fol-kets hus, folkparker, bygdegårdar och höllpå att försvinna räknade ut att varjeav samhället satsad krona ger fem gånger tillbaka.Det ger bättre odds än inkomster från statlig spelverk-samhet. Eller, annorlunda uttryckt, kringeffekterna ärgrovt underskattade.Fru talman! Handens arbete ger arbete. De ar-betsmarknadspolitiska målen bör underställas dekulturpolitiska målen. Låt kulturen bli motor i svenskekonomi. Kulturen är den näringsgren som växersnabbast av alla näringsgrenar i västvärlden, men vi iSverige hänger inte riktigt men i utvecklingen. ärdet nytt år och nya tag.DemokratifrågorAnf. 43 PER ():Fru talman! Låt mig inleda debatten om demokra-tins villkor i vårt land med fyra iakttagelser ellerpåpekanden som jag menar är av betydelse för sam-talet om demokratins värde och vitalitet.Den första iakttagelsen är att det är hög tid fördenna riksdag att reformera bort en del ofullkomlig-heter i den svenska författningen. Vi har i ett initiativfrån sida riktat till alla intresseradepartier föreslagit att partierna före nästa valskall uppta samtal i akt och mening att nå en överens-kommelse om en reform av grundlagen i de hänseen-den där ståndpunkterna rimligtvis nu borde börjaklarna.Vi har nämnt som exempel på sådana frågor val-dagens förläggning. För de flesta i denna kammaretorde det vid det här laget vara uppenbart att en val-dag med den budgetprocess vi samtidigtarbetar efter inte är en rimlig ordning. Antingen kanman flytta valdagen , eller också kan manbestämma sig för ett system med rullande valdagar iden meningen att en valdag inträffar senast fyra årefter det att det senaste valet hölls oavsett som dettaär ett gammalt ordinarie val eller ett extraval.Vi har också föreslagit att partierna nu på allvarbör säga sig och ge besked om att personvalet harkommit för att stanna. Det skulle ge den utvärderingav personvalet som har igångsatts en tydlig inrikt-ning. Det bör fördjupas så att väljarnas möjligheter attvälja person blir allvar. Kanske skall vi t.o.m. låtaantalet kryss på valsedlarna bli helt avgörande för denordning i vilken kandidaterna väljs.Fru talman! Vi skall också slå vakt om den kom-munala självstyrelsen på ett bättre sätt än vad vi gör idagens författning. Det kräver att valdagen flyttasfrån riksdagsvaldagen till egen valdag eller egnavaldagar för kommunerna. Men det krävs också att vipå allvar i grundlagen går längre för att skydda kom-munernas rätt att sköta sina medborgares angelägen-heter än att bara säga att har kommuner ochlandsting och att de har rätt att ta ut skatt. Se till attden kommunala självstyrelsen blir verklig. Det är mittförsta påpekande i dagens debatt.Mitt andra påpekande är att jag tror att det fördemokratins vitalitet och det demokratiska samtaletsskull är viktigt att erkänna att dålig politisk kvalitetundergräver tilltron till demokratin. Det allvarligaste iden delen, fru talman, är att när politiken tror sigkunna klara allt klarar den till slut ingenting riktigtbra.I dag finns det tydliga tecken på att kvalitetenbryter samman under politikens egen tyngd. Politikenhar tagit på sig så många uppgifter i den största avvälmening men saknar förmågan att hantera dem påett ansvarsfullt sätt. Den allomfattande politiken -eller som det ibland felaktigt benämns, demokratise-ringen - blir därmed ett hot mot demokratin själv.Människor tappar med rätta förtroendet för sådanastyresmän som inte klarar av att leverera den kvalitetväljarna med rätta kan begära.Skolan, för att ta ett av de debattämnen som cir-kulerar på tidningarnas sidor just , är det kansketydligaste exemplet på detta. Det är ett totalpolitiseratområde - eller totaldemokratiserat, som det så vackertheter - som uppvisar monumentala kvalitativabrister. En skola som fungerar efter sådana linjerriskerar inte bara att bli ett problem för skolans per-sonal och eleverna utan också ett övertydligt exempelpå hur demokratin undergrävs genom politikensoförmåga att sköta det den säger sig garantera med-borgarna.Ett liknande öde bäddar de politiker för som lovardet orimliga för partipolitisk skull.Vid det gångna valet drabbades det socialdemo-kratiska partiet av ett större nederlag än vad någotparti har gjort sedan den allmänna rösträttens infö-rande. får vi en diskussion om demokratinsvitalitet och tilltron till politiken.Jag tror att det finns ett samband mellan de soci-aldemokratiska utställda löftena valrörelse,omöjligheterna att uppfylla dem och det resultat sompartiet drabbades av . Och jag tror attdet dessutom finns ett samband mellan den utveck-ling som socialdemokratin genomgick och den dis-kussion som vi för stunden har om demokratins för-ankring bland medborgarna.Slutsats: Det gäller inte bara att bli vald utan att isin politiska gärning också motsvara medborgarnasförtroende.Mitt tredje påpekande är att det är viktigt att integlömma var demokratins fiender finns och vilka kon-sekvenser som irrläror får och har fått i det förgångna.Statsministern har sagt sig skola kalla till samtalom vad kommunismen har givit världen. Jag tror attdet är viktigt att dessa samtal kommer till stånd utanytterligare dröjsmål.Rapporteringen från dagens Öst- och Centraleuro-pa erbjuder rika illustrationer på vart historien har förtoss. Det är inga tillfälligheter. Det är inte någon följdav naturlig fattigdom t.ex. i fråga om naturresursersom gör att dagens Öst- och genomgården utveckling som står så uppenbar för oss i TV-rutan . Misären är ett ideologiskt verk. annan kan säga sig att kommunismen är död. Detkan man hoppas. För stunden verkar den i vart fallinte livskraftig. Risken är bara att om ting tros varabara en del av historien så finns det en möjlighet förirrlärorna att komma tillbaka.