prot · GN0934 · 1999-11-26 00:00:00 — Enligt den lagstiftning vi harär det möjligt för polisen att begränsa möjligheternaatt utnyttja meddelarfriheten. Det brukar populärtkallas för yppandeförbud, och det är något som för-undersökningsledaren kan förordna om under pågå-ende förhör. Även domstol kan förordna om det. Depersoner som får ett yppandeförbud kan inte lämna utuppgifter som omfattas av förbudet till någon, inteens till pressen, utan att riskera påföljd. Det finnsalltså ett system som kan användas för att säkerställaatt läckor inte leder till skada.Anf. 20 ():Fru talman! Nej, det är klart att jag inte har någrabevis, men jag har verkligen svårt att tänka mig att enpolis som håller på med en utredning om ett mycketkvalificerat brott, där allmänheten är intresserad av attveta en del, har ett begär att läcka uppgifterna tillmedierna, vilket han eller hon vet kan försvåra ellerförsämra utredningen. Jag tror inte heller att han ellerhon har någon inre kraft som tvingar honom ellerhenne att göra det. Jag är så pass verklighetsanknutenatt jag tror - på gränsen till att jag vet - att det hand-lar om pengar.När det gäller omfattningen vill jag säga att jagläste en stor artikel av informationschefen för poliseni , , , där hanmenade att det här var ett stort problem. Jag vet attdet har förekommit även i och i Göteborg.De poliser som läcker sådana uppgifter och gördet mot betalning vill jag benämna "grisar", fru tal-man. De fördärvar förtroendet för polisens verksam-het. De skadar alla de kan skada inklusive sina egnakolleger. Framför allt kan det innebära att skyldigamänniskor icke blir dömda och att människor som äroskyldiga kan råka mycket illa ut.Till sist, fru talman: Jag ställde en fråga - denkanske inte statsrådet uppfattade. Skulle det vara ettstort ingrepp i meddelarfriheten att införa ett totalför-bud även för medierna att skriva uppgifter som kom-mer från läckande poliskällor från det att en utredningpåbörjas tills det är beslutat om ett åtal, om man harförordnat om yppandeförbud? När det är beslutat omåtal, släpp då alla spärrar, men detta skulle gälla un-der tiden från starten av förhören tills beslut om åtalär taget. Skulle det vara ett stort ingrepp i meddelar-friheten?Anf. 21 Justitieminister ():Fru talman! Yppandeförbudet gäller ju dem somsitter på informationen. Det är där det ska stoppas,och det är de som omfattas av det.Överläggningen var härmed avslutad.5 § Svar på interpellation 1999/2000:58 ominskrivningsverksamhetenAnf. 22 Justitieminister ():Fru talman! har frågat om försla-get till förändringar av inskrivningsverksamheten ochbouppteckningsverksamheten innebär att ges i uppdrag att genomföranedläggning av tingsrätter. Om svaret är nej har LarsElinderson frågat om regeringen kommer att åter-komma till med förslag i den frågan.Förslaget till förändringar av inskrivningsverk-samheten och bouppteckningsverksamheten är ett ledi att renodla domstolarnas och domarnas arbete ochskapa effektivare inskrivnings- och boupptecknings-verksamhet. Regeringen har inte gett Domstolsverketi uppdrag att utreda frågan om att avveckla tingsrättertill följd av förändringar av inskrivnings- och boupp-teckningsverksamheten.En annan fråga är hur domstolarna ska vara orga-niserade för att verksamheten ska bli mer flexibel, föratt kompetensen ska kunna säkerställas och ytterliga-re höjas samt för att domstolarna även skavara attraktiva arbetsplatser som lockar till sig debästa medarbetarna. Det fortsatta reformarbetet in-riktas på att se över formerna för framtidens domstol-sväsende. Flera olika lösningar övervägs. I en regionkan det vara lämpligt att bedriva verksamhet i fleradomstolar med en gemensam domkrets. Med en så-dan större domkrets kan de framtida kraven på dom-stolsväsendet bättre tillgodoses. Även samverkanmellan olika domstolar kan utvecklas. Kraven på enmodern domstolsorganisation kan innebära att vissatingsrätter sammanläggs med andra, t.ex. när målun-derlaget är alltför litet för att skapa bärkraftiga dom-stolsenheter eller när domstolarna ligger geografisktnära varandra.I flera regioner, t.ex. , nordvästra ,, och , arbetar med olika projekt tillsammans med berör-da domstolar. Projekten avser såväl den yttre som deninre organisationen. Flertalet av dessa projekt finnsredovisade i årets budgetproposition. Projekten ingårsom en del i regeringens arbete med att moderniseradomstolsväsendet. har också mot denbakgrunden fått i uppdrag att se om det finns förut-sättningar för att lägga samman ochSollentuna tingsrätter. Domstolsver-ket har också remitterat ett förslag med innebörden attLjusdals tingsrätt läggs samman med Hudiksvallseller tingsrätt.Regeringen har avveck-lat två tingsrätter - och Åmålstingsrätter. Vid dessa två tillfällen har regeringen igod tid före planerade förändringar informerat riks-dagen om sina intentioner. Vid behandlingen av förraårets budgetproposition uttalade justitieutskottet, medanledning av en pågående organisationsöversyn avÅmåls tingsrätt, förståelse för att arbetet med att ska-pa effektivare domstolar kunde omfatta vissa organi-sationsändringar. Utskottet betonade vikten av attorganisationsförändringarna var brett politiskt förank-rade. I detta syfte borde regeringen även fortsätt-ningsvis anmäla organisationsförändringar till riksda-gen. ställde sig bakom utskottets uttalan-den.Regeringen har självfallet ingen avsikt att avvikafrån den praxis i detta avseende som regeringen självhar tagit initiativ till och som vill ska upp-rätthållas. Vidare avser regeringen - som jag nämndei riksdagsdebatten om domstolsväsendets framtid -att för redovisa den synsom regeringen har på den fortsatta reformeringen avdomstolsväsendet.Anf. 23 ():Fru talman! Jag vill börja med att tacka justitie-ministern för svaret på mina frågor. Syftet med inter-pellationen var, som justitieministern naturligtvisförstår, att jag gärna skulle vilja höra huruvida rege-ringen har bedömt och har en uppfattning om försla-get till förändringar av inskrivningsverksamheten vadgäller konsekvenser för domstolarnas verksamhet iövrigt.Justitieministern svarar på min konkreta fråga atthon inte gett i uppdrag att utreda ellergenomföra nedläggningar av tingsrätter på grund avden föreslagna organisationsförändringen. Inte hellerom man läser budgetpropositionen, och inte att dömaav svaret i övrigt, framgår det om regeringen har gjortnågon bedömning - eller i varje fall har redovisat enbedömning - av de konsekvenser som förändringenkommer att få arbetsmässigt och bemanningsmässigt,framför allt för de mindre tingsrätterna.I propositionen redovisas antalet sysselsatta i dennuvarande organisationen när det gäller inskrivnings-verksamheten: 187 årsarbetskrafter fördelade på våra91 tingsrätter, 4 domare, 22 tingsnotarier och 161domstolssekreterare. Vid var och en av tingsrätternarör det sig om delar av tjänster. Om man när det gäl-ler nuvarande organisation ska göra en besparingmotsvarande de 187 årsarbetskrafterna måste manrimligen också förändra den övriga organisationeneftersom de personer som arbetar med inskriv-ningsverksamheten också har andra uppgifter på sinnuvarande arbetsplats.Konsekvenserna blir motsvarande när bouppteck-ningsverksamheten förändras. Framför allt gäller detnaturligtvis de mindre tingsrätterna.Den nya organisationen kommer enligt regeringenatt säkerställa en uthållig och kostnadseffektiv orga-nisation av inskrivningsverksamheten. Jag kan ställaupp på det påståendet trots att regeringen inte, i varjefall inte tillräckligt tydligt, redovisat hur den här ef-fektiviseringen och förbättringen ska ske.Den fråga som inställer sig är hur den nya organi-sationen påverkar tingsrätternas övriga verksamhet.Kommer denna förändring att medföra en mer ut-hållig och kostnadseffektiv organisation för dom-stolsverksamheten i övrigt, framför allt när det gällerde mindre tingsrätterna? Såvitt jag förstår, och mellanraderna kan läsa i svaret, är svaret på den frågan nej -såvitt inte andra förändringar genomförs.Justitieministern redovisar i sitt svar ett antaltänkbara förändringar som man arbetar utifrån iform av projekt. Bl.a. nämns att harfått i uppdrag att föra samman och Sol-lentuna tingsrätter och att det också finns förslag omatt föra samman med Hudiksvallseller . Såvitt jag förstår har detta inteprimärt med förändringar av inskrivningsverksamhe-ten att göra.Jag har fått informationen att Domstolsverketockså har ett färdigt förslag om att lägga sammanMotala och tingsrätter med tings-rätt och att man arbetar med ett förslag om att läggasamman med tingsrätten i Sköv-de. Dessa två förslag är enligt uppgift direkt motive-rade av förändringen av inskrivningsverksamheten.Enligt min uppfattning, fru talman, vore det rim-ligt om fick möjlighet att ta ställning till ettsamlat förslag till domstolsorganisation - inte stycke-vis och på ett sådant sätt att det blir omöjligt att be-döma konsekvenserna av förslaget. Det är först omriksdagen i förväg får information om innebörden avde konkreta förslagen som förändringarna kan förank-ras brett.Jag skulle vilja avsluta med en tilläggsfråga tilljustitieministern: Hur tänker statsrådet se till att för-slagen till förändringar av domstolsorganisationen fåren bred politisk förankring när hon enligtciterad praxis enbart har för avsikt att i efterhandanmäla förändringar till ?Anf. 24 Justitieminister ():Fru talman! I arbetet med att reformera domstol-sväsendet utgår regeringen givetvis från det tidigarearbete som är utfört och den debatt som har pågått inu . Där kommer de olika partiernasoch de olika individernas ståndpunkter fram. Jag troratt jag har haft en ganska klar bild av hur man ser påolika förhållanden, och det har varit mycket vägle-dande i mitt arbete. Men det är klart att det blir litebesvärligt att hantera frågan politiskt när ett parti såtotalt byter ståndpunkt från den ena dagen till denandra.Så sent som motionerade parti om att de här verksamheterna, inskrivningoch bouppteckning, borde föras bort fråntingsrätterna. Det är ju den uppfattning som har fun-nits. Den har haft en mycket bred politisk förankringoch har varit styrande för arbetet. förefaller i varjefall - kanske hela Moderata sam-lingspartiet - ha bytt uppfattning utan att redovisa vadden nya bedömningen, att det inte längre behövs enrenodling av tingsrätterna, beror på. Detta försvårarnaturligtvis arbetet när det gäller att säkerställa har en bred politisk förankring i det arbete mangör.När det gäller inskrivningsverksamheten ochdomstolarnas övriga verksamhet tror jag att det ärväldigt viktigt att understryka att inskrivningsverk-samheten egentligen inte har något att göra med dom-stolarnas dömande verksamhet. Det är en verksamhetsom finns hos domstolarna av historiska skäl.Det är därför som jag tror att alla har insett att omden dömande verksamheten ska renodlas så är detangeläget att rensa bort sådant som inte har med dendömande verksamheten att göra. Därför är det hellerinte fråga om att ett borttagande av inskrivningsverk-samheten påverkar förutsättningarna för den dömandeverksamheten. Den lilla domstolen kan ha svårighetermed den dömande verksamheten men det beror i såfall på att man inte har ett tillräckligt målunderlag.Det påverkas inte vare sig av om det finns en inskriv-ningsverksamhet eller av om det inte finns någoninskrivningsverksamhet. Det gäller nog alltså att hållaisär vad det här reformarbetet i sina olika delar utgårfrån och vad det syftar till.Bortflyttandet av inskrivningsverksamheten haratt göra med behovet av renodling och i övrigt arbetenär det gäller att pröva att hitta organisatoriska formersom ger underlag för att bedriva en bra dömandeverksamhet som säkerställer att det finns ett tillräck-ligt målunderlag för att kunna bedriva en kvalitativverksamhet som ger utrymme för de domare som ärverksamma i domstolen att t.ex. kompetensutvecklasig och ha möjlighet till en arbetsfördelning som geren rimlig arbetsbörda. Det gäller också en hel delandra frågor.Det arbetet pågår . Som jag sagt är detviktigt att de som är direkt berörda medverkar i detta.Det är inte bara vi från centralt håll som ska tala omhur det ska vara, utan jag tycker att de som är berördaav det här och som vet hur det fungerar ska vara akti-va deltagare i den här förändringsprocessen. Jag serett oerhört värde i det och är mycket angelägen om attomhänderta de förslag och idéer som kommer framvid de olika domstolar som medverkar i olika försökoch överväganden. Det är detta som ska ligga tillgrund för de förslag som regeringen kommer med.Som jag sade i mitt interpellationssvar ämnar jag,för att ge en övergripande bild av hur arbetet fortskri-der och av de intentioner som regeringen har, tillvåren återkomma med en skrivelse till riksdagen.Anf. 25 ():Fru talman! Jag delar statsrådets uppfattning närdet gäller förändringsarbetet i dess helhet avseendedomstolsorganisationen. Men bör en rimligutgångspunkt för det förändringsarbetet vara att för-ändringen sker i takt med den diskussion som är för-ankrad här i riksdagen.Förändringar av inskrivnings- och bouppteck-ningsverksamheten har jag inte i grunden ifrågasattsom princip. Jag kan ha förståelse för - kanske kanjag t.o.m. säga att jag delar den uppfattningen - attdet är en rimlig inriktning att renodla den dömandeverksamheten. Men tycker jag att en för-ändring i en sådan riktning bör ske med hänsyn tagentill övrig verksamhet och till de konsekvenser somdetta får för organisationen som helhet.Nu sker en förändring i ett steg. I nästa steg skakonsekvenserna av förändringarna redovisas i formav konkreta förslag till organisationsförändringar häri . Att då säga att förändringen sker medbred politisk förankring tycker jag är att dra ut kon-sekvenserna ganska långt av den tidigare tioårsdis-kussionen. När det gäller de organisationsförändring-ar som sker har vi inte någon uppfattning om -eller kan göra en bedömning av vilka konsekvenserde får för t.ex. antalet tingsrätter - men jag tror attstatsrådet, precis som jag, känner till konsekvensenav den här förändringen. Konsekvensen kommer attvara, även om det inte står i något utlåtande frånDomstolsverket eller från departementet eller utskot-tet, att det inte finns underlag personalmässigt förverksamheten vid ett antal mindre tingsrätter och attde organisationsförslag som längre fram anmäls tillriksdagen kommer att innebära att man, om den härförändringen sker, måste ta skeden i vacker hand ochacceptera förändringar i form av nedläggningar avtingsrätter. Det tycker jag inte är en förändringspro-cess som sker vare sig med förankring bland demsom är verksamma ute på fältet eller med en bredpolitisk förankring här i kammaren.Anf. 26 Justitieminister ():Fru talman! Jag vill än en gång understryka att dediskussioner som förs om organisatoriska förändring-ar för att skapa ett säkert underlag för den dömandeverksamheten egentligen inte har någonting medinskrivningsverksamheten att göra. Det är olika per-sonalkategorier vi talar om. Det blir väldigt förvirratom man tror att inskrivningsverksamheten har någotslags direkt betydelse för möjligheterna för en tings-rätt att bedriva en bra dömande verksamhet. Det inte.När det gäller de organisatoriska förändringarna,som alltså utgår från behovet att säkerställa att varjedomstol har förutsättningar att bedriva en bra döman-de verksamhet, ser jag ett oerhört stort värde i att vigår fram stegvis, prövar, ser vad erfarenheterna ger.Jag behöver det underlaget som kommer från demsom är verksamma i denna verksamhet. Jag utgår frånatt övriga partier ser samma behov och därför medintresse och uppmuntran ser på de försöksverksam-heter som domstolarna tillsammans med bedriver.Anf. 27 ():Fru talman! Jag är inte verksam inom det här om-rådet och har naturligtvis svårt att på egen hand göraen bedömning huruvida förändringar i vissa delar avverksamheten också påverkar förändringar i den dö-mande organisationen. Men jag har haft ganskamycket kontakt med verksamma på olika nivåer medolika arbetsuppgifter ute på olika tingsrätter. Där harman för mig redovisat en helt annan uppfattning änden statsrådet här redovisar. Den uppgift jag får - detrör sig om ett ganska stort antal kontakter jag haft -är att den här förändringen kommer att innebära be-hov av stora administrativa förändringar för de mind-re tingsrätterna, en verksamhet som innebär att manadministrativt kommer att ha svårt att behålla ocksåden dömande verksamheten i de små enheterna. sagesmän fel i det här påståendet är jag natur-ligtvis glad.Jag kommer att återkomma till denna fråga när viav statsrådet längre fram får en redovisning, en an-mälan till om vilka förändringar som honavser att genomföra när det gäller domstolarnas orga-nisation. Jag är övertygad om att vi då kan konstaterahuruvida det här hänger samman med förändringar iinskrivnings- och bouppteckningsverksamheten ellerinte.Överläggningen var härmed avslutad.6 § Svar på interpellation 1999/2000:86 omskydd för djurs avkommaAnf. 28 Jordbruksminister ():Fru talman! de har frå-gat mig om jag tänker ta initiativ till en förändringvad avser djurs avkomma vid omhändertagande avdjuret.Enligt 29 § djurskyddslagen kan en person somgrovt missköter sina djur förbjudas att ta hand omdjur över huvud taget. Denna paragraf är tillämpligäven på avkomma från omhändertagna djur. Ett be-slut om omhändertagande av djur enligt 31 och 32 §§djurskyddslagen bör kunna utformas så att det om-fattar även den ofödda avkomman.Miljö- och jordbruksutskottet har tidigare be-handlat en motion i samma fråga i utskottets betän-kande 1999/2000:MJU4 om djurskydd m.m. I motio-nen (1998/1999:MJU501) efterfrågades en lagändringi syfte att förbättra skyddet för omhändertagna djursavkomma. Utskottet föreslog ingen åtgärd med an-ledning av motionen.Det är således möjligt att uppnå det efterfrågadesyftet med stöd av gällande lag. Trots detta kan deteventuellt finnas behov av att i förtydligande syftekomplettera lagen. Detta kan lämpligen övervägasunder beredningen av den propositionen med förslagtill ett förbättrat djurskydd som regeringen avser attlämna till under nästa år.Anf. 29 ():Fru talman! Jag tackar för svaret, som jag upple-ver som mycket positivt för djurens skull Att jag hartagit upp denna fråga beror på att om någon missköterdjuren, som blir omhändertagna, finns det ingen au-tomatik i lagen som säger att även djurens avkommasom föds efter omhändertagandet är omhändertaget.Det finns en hel del skräckexempel där man har fåttlämna tillbaka valpar och föl till någon som grovtmisskött djuren, inte de djuren naturligtvis utan så attsäga djurens mamma. Lagen är otydlig på dennapunkt för det finns ingen automatik i det hela.Det jordbruksministern refererar till i sitt svar ärmin motion som blev behandlad på detta sätt i miljö-och jordbruksutskottet. Jag kan konstatera att miljö-och jordbruksutskottet säger att man kan tillämpalagen så, men verkligheten är en annan. Jag får gans-ka många signaler på att verkligheten är en annan;man tillämpar inte lagen på detta sätt. Jag är glad attjordbruksministern har förstått och har större insikteri detta problem än vad miljö- och jordbruksutskottetfaktiskt hade.Jag läser i svaret - där är jag väldigt hoppfull - attdet kommer att göras ett förtydligande. Hur det skautformas kan jag inte uttala mig om - om det ska varanågon automatik eller om skriver att "eventuellt av-komma också kommer att omfattas av lagen". Det fårde som är jurister naturligtvis titta på. Men jag harstort hopp om att det blir så.Jag har två små frågor till jordbruksministern dåjag upplever svaret så positivt. Det finns med andraord stor sannolikhet att djurskyddslagen kan komp-letteras med ett förtydligande av de två paragrafersom vi talar om? Det är den första frågan.Den andra frågan är: När kommer propositionen?Anf. 30 Jordbruksminister ():Fru talman! Vi verkar vara överens om hur viskulle vilja att lagen tillämpades. Jag har tagit del avfall där den inte har tillämpats på det sättet. Det tyderpå att lagen är oklar eftersom den tolkas på ett annatsätt vad i varje fall nuvarande regeringens och bådasvåra intentioner är. Då är den väg man har att gå attförtydliga lagen så att de politiska ambitioner somligger bakom lagen också kommer till uttryck i praxisoch tillämpning. Det avser jag att göra.Vilka paragrafer som ska ändras är jag inte nu be-redd att säga, men vi ska ändra på ett sådant sätt attdet blir en annan tillämpning som är i överensstäm-melse med vad vi tycker.Propositionen kommer . Jag kan intenärmare ange något datum.Anf. 31 ():Fru talman! Det gör att jag känner mig väldigt till-fredsställd med det svar som jordbruksministern gav.Det finns många jurister och djurskyddsinspektörersom välkomnar detta förtydligande, och de kommeratt bli väldigt nöjda. Jag ser fram emot propositionenoch kommer naturligtvis själv att bevaka att denna bitfinns med. Tack!Överläggningen var härmed avslutad.7 § Svar på interpellation 1999/2000:81 omkrigsmaterielexport till . 32 Statsrådet ():Fru talman! har frågat mig vad jag av-ser att göra för att förmå FN att införa vapenembargomot och och för att reglerna för ex-port av krigsmateriel skall följas. Bakgrunden tillLars Ohlys fråga är en debattartikel i om export av granatgeväret till Indien.Regeringen har tydligt klargjort att man ser myck-et allvarligt på konflikten mellan och Pakistanoch de provsprängningar av kärnvapen som bådaländerna har genomfört. har upprepade gång-er, bilateralt och i internationella forum, uppmanatIndien och att iaktta yttersta återhållsamhetoch att vidta alla nödvändiga åtgärder för att undvikaytterligare konfrontation.Sverige har också drivit denna fråga i , som antog ett svensktförslag till ett skarpt formulerat ordförandeuttalandeom de båda ländernas kärnvapenprov. Regeringen harockså verkat inom EU för ett vapenembargo, meninte fått gehör för detta. anser att EU:s uppfö-randekod stöder vår slutsats, att nya åtaganden tillIndien inte kan komma i fråga.Regeringen kommer även fortsättningsvis att för-söka påverka och att lösa Kashmir-frågan och andra utestående frågor med fredliga me-del. har redan tidigare i olika forum manat tillåterhållsamhet i fråga om krigsmaterielexport tilldessa båda länder och avser att fortsätta med dettaNär det gäller svensk krigsmaterielexport till och är regeringens syn att tillstånd sominnebär nya åtaganden inte kan beviljas under nuva-rande omständigheter. Därmed intar en inter-nationellt sett ytterst restriktiv hållning.Det enda som beviljas tillstånd är affärersom efter noggrann prövning bedöms vara följdleve-ranser. Min principiella hållning vid bedömningen avom en affär skall anses ha tillräckligt samband medtidigare leveranser av vapensystem för att klassifice-ras som följdleverans är att ribban i varje enskilt fallska sättas högt. anser jag det grundläggan-de att ska honorera ingångna avtal. Grundenför de bedömningar som resulterar itillstånd för följdleverans till eller Pakistanredovisas utförligt för riksdagspartierna i Exportkon-trollrådet.Sammanfattningsvis kan konstateras att densvenska exporten av krigsmateriel till hanterasi enlighet med de riktlinjer för krigsmaterielexportsom ställt sig bakom. Utan en inhemskförsvarsindustri skulle bli helt beroende avmaterielleveranser utifrån, något som jag bedömervara svårförenligt med en alliansfri säkerhetspolitik.Anf. 33 ():Fru talman! Statsrådet menar att deföljdleveranser som sker till sker helt i linjemed den svenska exportkontrollpolitiken. Det är svårtatt se detta. Jag förstår att man inte kan lägga alla kortpå bordet, men stämmer inte detta meduttalanden som regeringsföreträdare har gjort.I somras sade utrikesminister att honbeklagade de följdleveranser som gjordes, och dågällde det följdleveranser till Boforshaubitsar i Indi-en. Hon sade: Tyvärr är avtalet som en gång inlettsväldigt långtgående. Enligt uppgifter finns det ingasådana garantier för följdleveranser när det gällergranatgeväret vapen som vi pratar om här används i strider iKashmir, i strider mellan och .