prot · GN0920 · 1999-10-27 00:00:00 — Ochdet var väl en av tankarna bakom förslaget till infö-randet av maxtaxan, att förskolan skulle bli tillgängligför fler? Om man inte kan tillföra mer resurser så blirdet alltså t.ex. större barngrupper.Kostnaden för maxtaxan är okänd. Det finns för-slag från beroende på vem somgör beräkningarna. Det handlar alltså om mycketstora summor. kommer inte att accepteraen användning av så stora summor för det ändamålet.När det är sagt kan jag gå över till att tala om så-dant i utvecklingsplanen som tyckerstämmer väl med vår syn på skolans utveckling.Rätten för barn till arbetslösa och arbetssökandeatt få plats i förskolan är ett sådant exempel. Vi harmotionerat om det , och aviseras det.Lärlingsutbildningen är självfallet något som viställer oss bakom.De speciella problemen i för elevermed invandrarbakgrund och med annat hemspråk änsvenska uppmärksammas. Det är bra.Vissa behövliga förändringar i gymnasieskolansprogram och kurser aviseras. Det är utmärkt.Ett fortsatt arbete med genomförandet av försko-lepedagogiken i överensstämmelse med den nya läro-planen betonas. Det är speciellt intressant, därför attläroplanen inte är särskilt fullödig. Läroplanen förförskolan som föreslogs av utredningen som föregickregeringens förslag var en alldeles utmärkt skiss läroplan. Det som regeringen föreslog var bara ettrudiment av den. Det saknas alltså viktiga detaljer iläroplanen, och det får effekter bl.a. på möjlighetenatt utföra en effektiv tillsyn och kvalitetskontroll,kvalitetssäkring, av förskolan. Vi i harbegärt att man så snabbt som möjligt ska göra enöversyn av läroplanen för förskolan. Men självfalletkan det vara bra att se till att verksamhe-ten överensstämmer med den läroplan som finns.Mycket av det som står i utvecklingsplanenstämmer alltså med grundsyn. Natur-ligtvis hade själva anslaget varit annorlunda om vihade skrivit den.Jag har tittat lite grann på motionerna från de and-ra partierna. De ger en bild av vad som enar oss ochvad som skiljer oss åt. Jag har tittat lite grann efterskiljelinjerna, eftersom de inte är alldeles tydliga. Imånga frågor är vi eniga. Jagåterkommer till detta.En sådan fråga som är intressant är en fråga somär lite av en ideologisk huvudfråga. Den gäller denallmänna förskolan. Där har ett väldigtskarpt uttalande. De ser detta som ett led i socialise-ringen av familjepolitiken. är positivt tillförslaget. Man föreslår faktiskt att den allmänna för-skolan ska gälla inte bara fyra- och femåringar utanockså treåringar. Att ur Moderaternassynvinkel hamnat till vänster om Socialdemokraternanär det gäller socialisering är ju intressant. Jag skullevilja fråga: Är detta verkligen i överensstämmelsemed den uppfattning som man har bland de borgerli-ga partierna i denna fråga, eller ska man se detta somen överdrift i syfte att profilera sig lite extra?Mycket av det som regeringen aviserar i sina be-dömningar torde vara ganska lätt för många partier attacceptera. Med det anslag som finns i utveck-lingsplanen tror jag att man borde kunna få en skol-politik som har en bred par-lamentarisk förankring.Anf. 241 ()replik:Fru talman! Jag skulle vilja fråga sak. Han säger nej till maxtaxa. Jag tyckte att detvar ganska skönt att få höra det. Jag förstår att hansmotiv var att skolan skulle få del av resurserna, ochinte minst då när det gäller elever med behov av sär-skilt stöd. Kommunerna behöver det ekonomiskautrymmet bättre för det ändamålet.Jag undrar om detta också har med grundsynen attgöra. Finns det andra skäl, t.ex. valfrihet inom barn-omsorgen osv.? Kan vi lita på att kom-mer att rösta nej till maxtaxa här i riksdag?Anf. 242 () replik:Fru talman! Jag kan börja med den sista frågan.Vi har ännu inte sett något förslag på denna maxtaxa.Vi har inte ens några beräkningar som gör att manskulle vilja ta i frågan riktigt på allvar. Uppskattning-arna slår mellan 5 och 10 miljarder. Det är naturligt-vis fullständigt oacceptabelt om man ska komma tillriksdagen med ett förslag i frågan.När det gäller möjligheterna att välja, dvs. fritt valför föräldrar att välja form för barnen i förskolan, harvi klart deklarerat att vi är för mångfald. Det är inteheller någon hemlighet att inte läggerhinder i vägen, utan stöder möjligheterna förföräldrar att ha barnen hemma om de så vill. Därförhar vi också i våra förslag om den allmänna förskolanstannat vid en högre ålder än vad man skulle kunnatänka sig. Förskolan gäller ju faktiskt från ålderoch framåt som det är nu.Anf. 243 () replik:Fru talman! Jag fick en direkt fråga av GunnarGoude om vi inte hade överdrivit när det gäller vårakrav på en allmän förskola. Jag vill bara informeraGunnar om att vi har drivit detta ganska länge.Det står i vårt partiprogram attvi vill ha en allmän och kostnadsfri förskola för barnfrån ålder. Det är ungefär den typen av för-skola som man nu föreslår ska införas från fyra årsålder.Vi har över huvud taget en mycket medveten po-litik när det gäller den pedagogiska förskolan. I andrasammanhang har vi fört fram att det ska vara pedago-giskt utbildad personal osv. som ska vara ansvarig förverksamheten.Gunnar tog tydligt avstånd från maxtaxan.Oavsett hur förslaget ser ut, om det nu är något sompåminner om maxtaxa, skulle det var konstigt om inteGunnar och hans miljöpartister sade nej till dethär i riksdagen.Anf. 244 () replik:Fru talman! Detta är knappast någon nyhet. Vi hardrivit det väldigt tydligt i valrörelsen. Det lär intevara någon hemlighet.Det var inte till jag vände mig när detgällde överdrifterna. Det var Moderaternasuttryckssätt om ett led i socialisering som jag tycktevar en något överdriven skiss som placerade Folkpar-tiet till vänster om Socialdemokraterna. Överdriftenligger kanske inte så mycket hos som hosModeraterna.Anf. 245 ():Fru talman! Utvecklingsplanen tar inte på allvarupp situationen kring en grupp som jag vill berörahär, nämligen de vuxna utvecklingsstörda.Det har skett ett omfattande reformarbete när detgäller vuxenutbildningen i det här landet via kun-skapslyftet. Det är en satsning som har ökat männi-skors deltagande i samhällsliv och yrkesliv. I densatsningen har vuxenutbildningen för utvecklings-störda, särvux, fått en undanskymd plats, så ock iutvecklingsplanen.Särvux ska anordna utbildning för vuxna utveck-lingsstörda. Man ska med utgångspunkt i elevernastidigare utbildning och erfarenhet fördjupa och ut-veckla elevernas kunskaper för deltagande i sam-hällsliv och yrkesliv. Syftet med särvux skiljer sigsåledes inte från syftet med vuxenutbildning i stort,men tillgängligheten till utbildningen och utbildning-ens innehåll skiljer sig i flera viktiga avseenden. Minstora fråga är naturligtvis: Varför denna diskrimine-ring?För det första är det en lagstadgad rättighet föralla vuxna att få grundläggande vuxenutbildning.Kommunerna har skyldighet att aktivt verka för att nådem som har rätt till den här utbildningen. Dennarättighet gäller inte utvecklingsstörda och särvux.Många vet över huvud taget inte om att utbildnings-möjligheter finns. Kommunerna har ofta kö till de fåplatser som erbjuds.För det andra får inte de studerande som avslutarstudier på särvux något slutbetyg. Utbildning är ut-veckling av kunskaper. Alla kan utvecklas i någongrad. Slutbetyget upplevs ofta som en återkopplingtill den ansträngning som gjorts för att lära, och denär inte mindre viktig för utvecklingsstörda än förnågon annan. Jag har inte kännedom om någon annanutbildning på motsvarande nivå där slutbetyg inte ges.För det tredje får inte utvecklingsstörda undervis-ning i idrott och hälsa. På den utbildning som motsva-rar gymnasiesärskolan ges undervisning i samtligaämnen som får finnas på ett nationellt program medundantag av idrott och hälsa. Är detta riktigt?För det fjärde ges det inte utbildning i naturkun-skap i särvux. Detta är också mycket egendomligt.Naturen är den enklaste av miljöer för en utvecklings-störd.För det femte finns inte estetiska ämnen i särvuxpå grundsärskolenivå. Hör och häpna! Musik, bildoch liknande ämnen innehåller möjligheter just för dehär människorna att utvecklas. De ger verktyg attdelta i samhällsmiljöer, men vi erbjuder inte de ut-vecklingsstörda att få dem.För det sjätte finns inte hemspråk i särvux pågrundsärskolenivå. Att utvecklingsstörda förhindrasatt få kunskaper i sitt hemspråk kan inte försvaras.En höjning av de utvecklingsstördas kompetens ärenligt min mening åsidosatt. Den utvecklingsstördalär ofta senare i livet, men måste avbryta sin skolgångvid . Så länge räcker kommunernas skyl-digheter. Därefter finns ingen rättighet för den vuxnatill skolgång och förkovran. Ökad delaktighet i sam-hället förhindras därmed. Detta ska jämföras med denenorma satsning som har gjorts genom kunskapslyftetmed uppsökande verksamhet och individuella studie-planer för att delta i samhällslivet. Det är en satsningsom jag tycker är bra.Fru talman! Jag efterlyser en satsning på en gruppmänniskor som har svårt att göra sina krav hör-da. Jag kan inte förstå att vi fortfarande, ,diskriminerar denna grupp med avseende på möjlig-heter att kvalificera sig och komma vidare i sin ut-veckling.Jag yrkar bifall i överensstämmelse med bifallsyrkande. Hon har också talatför räkning. Jag vill särskilt lyftafram de utvecklingsstördas situation med avseende påvuxenutbildningen.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )14 § Förarbevis för moped klass I och för ter-rängskoterFöredrogstrafikutskottets betänkande 1999/2000:TU2Förarbevis för moped klass I och för terrängskoter(prop. 1998/99:123)Talmannen konstaterade att ingen talare var an-mäld. (Beslut skulle fattas . )15 § Lägesrapport två om IT-omställningen isamhället inför år 2000Föredrogstrafikutskottets betänkande 1999/2000:TU3Lägesrapport två om IT-omställningen 2000 (skr. 1998/99:111)Anf. 246 ():Fru talman! Jag vill börja med att yrka bifall tillreservationen av Miljöpartiet.Kärnkraftsreaktorer bör vara stoppade under tim-marna /2000, om inte alla del-system i ett kärnkraftverks hela drift- och säkerhets-system har funktionstestats fullt ut av en oberoendepart, så att absolut säkerhet råder om att de inte reage-rar "fel" för , och om inte absolut säkerhetråder om att kärnkraftverket klarar andra störningarpå elnät och andra försörjningssystem som kan befa-ras inträffa vid detta årsskifte.Ett stort antal tänkbara incidenter både inomkärnkraftsindustrin och andra verksamheter har singrund i mänsklig oförmåga att förutse vad en olyckligkombination av händelser kan få för effekter. Ytterli-gare ett antal tänkbara incidenter har sin grund i enoförmåga att reagera tillräckligt snabbt för att avbrytaolycksbringande händelsekedjor som utlöses avoväntade händelser, respektive att spåra felkällanoch stoppa händelseutvecklingen eller länka den in imindre olycksbringande banor.Vår bedömning är att riskerna för felfunktion inågot drift- eller säkerhetspåverkande datasystem ärväsentligt större vid omslaget till årtalet 2000 än de ärnormalt. Därför bör de svenska kärnkraftsreaktorernavara stoppade under timmarna kring årsskiftet1999/2000.Anf. 247 ():Fru talman, ledamöter! är mycket väl för-berett inför . Sverigeligger i en internationell jämförelse mycket väl till ianpassningsarbetet. Det känns bra, eftersom vi allaser fram emot nyårsaftonen med tillförsikt och kännerspänning inför vad som ska hända på 2000-talet.När det gäller datorsäkerheten finns det ingen somhelst anledning till oro. Visst kan det inträffa vissastörningar i några mindre apparater, men inte i någrasom har samhällsomfattande betydelse, utan det gäl-ler privata datorer, klockradioapparater o.d.Vi behöver alltså inte känna någon oro, men detfinns inte heller någon anledning att slå sig för brösteteller att nonchalera de problem som kan finnas. Vimåste alltså fortsätta att ge arbetet med omställningav IT-systemen inför 2000-talet högsta prioritet.Myndigheter, kommuner, landsting, företag och or-ganisationer har ägnat och ska ägna frågan störstamöjliga uppmärksamhet, så att omställningsarbetetkan fullföljas.Men det är också viktigt att vi som riksdag visarrespekt inför omställningsarbetet utan att för denskull haussa upp stämningen så att människor kännerrädsla.Risken för elavbrott är inte större vid tusenårs-skiftet än vid normala driftssituationer. Säkerhetenvid landets kärnkraftverk anges inte heller komma attpåverkas av sekelskiftesövergången. Nämnas börockså att kärnkraftverken, som av naturliga skäl alltidska vara säkrade, nu vid ett flertal tillfällen har ge-nomgått alla typer av säkerhetskontroller. De varockså de första anläggningar som fick klartecken som2000-säkrade. Det finns alltså ingen anledning till oroeller till att skrämma upp människor, inte ens på dethär området.Även de landsomfattande telenäten kommer attfungera normalt . Kommunerna hargenerellt sett kommit långt och har gått igenom allasina områden. Beredskapen är mycket hög. Ävenfjärrvärme, vatten och avlopp har 2000-säkrats ochkommer att fungera normalt vid 2000-årsskiftet.Utskottet förutsätter att omställningsarbetet full-följs med kraft och att regeringen även fortsättnings-vis noga följer utvecklingen på området. Vad gällerregeringen vill jag passa på att meddela att närings-minister planerar att i den här kam-maren ha en speciell ytterligare information i mittenav november, så att vi kan ställa ytterligare frågor,om det finns frågetecken kvar efter den här debatten,vilket jag inte tror.På försäkringsområdet har Konsumenternas För-säkringsbyrå tagit fram en produktöversikt över allaförsäkringsbolags villkor avseende 2000-skador, dvs.skador som kan inträffa om t.ex. datorer, videoappa-rater e.d. slutar fungera på grundav att de innehåller tidsstyrningsenheter som inteklarar övergången till år 2000.Konsumenternas Försäkringsbyrå anser att manhar en god översikt över detta, och konsumenternahar fått och kommer att få information om försäk-ringsmässiga konsekvenser till följd av . Det har också framkommit i arbetet attförsäkringsbolagen är väl förberedda inför 2000-årsskiftet.Vi menar alltså att det inte finns någon anledningatt driva upp stämningen inför årsskiftet, även om vikänner förväntan och tycker att dettaårsskifte är extra spännande. När det gäller datorpro-blematiken kan vi känna tillförsikt. I stort sett kom-mer allting att fungera normalt.Anf. 248 ():Fru talman! Ett gott nytt år skulle jag vilja önskaalla invånare i - dvs. jag hoppas , nioveckor i förväg, att invånare ska få firaövergången till ett nytt årtusende i fred, frihet ochglädje. Jag hoppas att alla datasystem som behandlardatum då är omställda, så att de fungerar även eftertolvslaget. Jag är övertygad om att vi i kankänna oss lugna på den fronten, men sedankunde inte jag känna det lugnet.Vi kristdemokrater är kritiska till att regeringenkom i gång sent med 2000-arbetet i ett större per-spektiv. Vi har därför i en rad motioner det senasteåret ställt krav på regeringen att verkligen ta ett sam-lat grepp för att kartlägga de olika samhällskritiskafunktioner som kan beröras av . Vi har sär-skilt pekat på kommunernas vattenförsörjning, ener-gisektorn, de finansiella systemen, sjukvården, miljö-farlig verksamhet samt försäkringsfrågorna.Eftersom vi nu i utskottet inte har reserverat oss,innebär det att vi kan ge regeringen godkänt i arbetetmed 2000-kartläggningen. Förmodligen kommerstörningar av något slag att inträffa någonstans, mennågon fara för liv, hälsa eller säkerhet ska vi intebehöva uppleva. Det finns tyvärr andra länder som ärbetydligt sämre förberedda.När vi nu behandlar den senaste och förmodligensista regeringsskrivelsen till angående2000-omställningen har vi särskilt uppmärksammattvå områden: försäkringsbranschen samt miljöfarligaverksamheter.Vi konstaterar att nio av femton kartlagda försäk-ringsbolag tyvärr har infört särskilda självrisker medanledning av i sina hemförsäkrings-villkor. Det kan inte vara rimligt, enligt vår mening,att konsumenter ska drabbas av extra premiekostna-der därför att man en gång har köpt hushållsmaskiner,elpannor eller andra varor med inbyggda chips utanatt veta om de var 2000-säkrade eller inte.Vi har i tidigare motioner begärt en förstärkningav konsumentskyddet men inte fått gehör fullt ut fördetta. Dock har utskottet pekat på vikten av informa-tion till konsumenterna, och haragerat gentemot försäkringsbranschen. Informationom vilka försäkringsbolag som har särskild självriskför s.k. millenniumskador finns på KonsumenternasFörsäkringsbyrås hemsida , vilket ocksåutskottet har informerat om i betänkandet.När det gäller hantering av miljöfarlig verksamheti samband med finns det risker medstyrsystemen. Här har regeringen gett Naturvårdsver-ket i uppdrag att rapportera om läget hos företag ochandra som bedriver miljöfarlig verksamhet. Jag förut-sätter att regeringen informerar även omdenna rapport.Sedan skulle jag vilja fråga om kärn-kraftsfrågan. Jag har respekt för att ni miljöpartisterväcker den här frågan, men ni skapar också oro ge-nom att driva fram en omröstning i riksdag.Miljöpartiet underkänner regeringens skrivelse pådenna punkt. underkänner Kärnkraftin-spektionens bedyranden att kärnkraftverken intekommer att påverkas av . Vilken oberoendepart skulle kontrollera de svenska kärnkraftverken,menar ni i ? Skulle vi ta hit en kärnkraf-tinspektion från ett annat land för att testa och kon-trollera de svenska kärnkraftverken? Jag beklagar attMiljöpartiet skapar en onödig oro genom att driva denhär frågan.Fru talman! Vi har från sidafått en god uppslutning bakom våra motionsyrkanden,och jag finner därför att jag kan yrka bifall till hem-ställan i betänkandet och även önska ett gott nytt år.Anf. 249 ():Fru talman! Det finns ingenting skrivet i den se-naste skrivelsen om vad SKI har gjort. Däremot finnsdet det i den föregående skrivelsen, som lämnades inovember 1998. Där står det att SKI:s bedömning förnärvarande är baserad på inlämnade rapporter och demuntliga föredragningar som skett om att kraftbola-gen hanterar år 2000-problemet på ett sådant sätt attSKI inte ska behöva ställa ytterligare krav på redo-visning eller vidtagande av åtgärder.Jag tycker att det är rimligt att SKI - låt vara här iSverige, eller någon annan part - testar skarpt desystem som förekommer inom kärnkraften. Det är ettrimligt krav. Vi kan inte överlåta till bolagen att läm-na muntliga rapporter eller rapporter i skriftlig form.Man måste testa fullt ut hur det kommer att fungera,innan det händer någonting. Det är inte att haussa uppnågonting. Det är bara att anta en försiktighetsprincip.Det är inställning.Anf. 250 ():Fru talman! Jag kan bara konstatera att Miljöpar-tiet inte har något förtroende för svensk kärnkraftin-spektion om man fortfarande kräver tester av dettaslag när SKI bedyrar att det inte behövs, och jag be-klagar detta.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )16 § BordläggningAnmäldes och bordladesSkrivelse1999/2000:22 Lägesrapport i fråga om den ekono-miska brottslighetenMotionermed anledning av prop. 1999/2000:8 Yrkesregisterm.m.1999/2000:Fi1 av m.fl. (m)1999/2000:Fi2 av Per m.fl. (kd)med anledning av prop. 1999/2000:9 Vissa punkt-skatte- och tullfrågor, m.m.1999/2000:Sk7 av m.fl. (v)1999/2000:Sk8 av m.fl. (m)1999/2000:Sk9 av m.fl. (mp)1999/2000:Sk10 av m.fl. (kd)1999/2000:Sk11 av m.fl. (s)med anledning av skr. 1999/2000:7 Ekonomisk ut-veckling och samarbete i Östersjöregionen1999/2000:U4 av och ()1999/2000:U5 av ()1999/2000:U6 av ()1999/2000:U7 av andre vice talman . (v)1999/2000:U8 av m.fl. (s)1999/2000:U9 av m.fl. (kd)1999/2000:U10 av m.fl. (mp)1999/2000:U11 av m.fl. (s)17 § Anmälan om interpellationerAnmäldes att följande interpellationer framställtsden 27 oktober1999/2000:44 av () till miljö-minister och /2000:45 av () till socialministerLars EngqvistBilstöd till funktionshindrade1999/2000:46 av andre vice talman () till utrikesminister redovisas i bilaga som fogas tillriksdagens snabbprotokoll tisdagen den 2 november.18 § Anmälan om frågor för skriftliga svarAnmäldes att följande frågor för skriftliga svarframställtsden 26 oktober1999/2000:111 av Per () till utbildningsmi-nister 27 oktober1999/2000:112 av () till statsrådetIngela ThalénFörsäkringskassornas rehabilitering av sjukskrivna1999/2000:113 av () till statsrådetIngegerd WärnerssonKunskap om arbetslivet1999/2000:114 av () till justitieministerLaila FreivaldsPolisens larmpaket1999/2000:115 av () till statsrådetLars-Erik LövdénBostadsmarknaden - Öresundsregionen1999/2000:116 av () till statsrådetLars-Erik LövdénIntegrationen av Öresundsregionen1999/2000:117 av () till utbild-ningsminister forskning1999/2000:118 av () till försvars-minister redovisas i bilaga som fogas till riksda-gens snabbprotokoll tisdagen den 2 november.19 § Anmälan om skriftliga svar på frågorAnmäldes att skriftliga svar på följande frågor in-kommitden 26 oktober1999/2000:78 av () till socialminister /2000:82 av () till socialmi-nister /2000:89 av () till socialmi-nister till handikappade1999/2000:102 av () till socialmini-ster och lungsjukdomar1999/2000:103 av Skånberg (kd) till socialmini-ster drogvanorden 27 oktober1999/2000:76 av () till näringsmi-nister för invandrade sjukvårdsutbildade1999/2000:84 av () till statsrådetIngegerd WärnerssonBarnen som inte finns1999/2000:85 av () till justi-tieminister /2000:90 av () till jord-bruksminister budget och jämställdheten1999/2000:91 av () till justitiemi-nister för värnpliktsvägran1999/2000:94 av () till justitiemi-nister mot samer1999/2000:96 av () till justitiemi-nister av poliser1999/2000:99 av () till statsrådetLars-Erik LövdénLag om bostadsförmedling1999/2000:101 av () till justitie-minister av resurser till polisen i län1999/2000:105 av () till närings-minister av utlokaliseringarSvaren redovisas i bilaga som fogas till riksdagenssnabbprotokoll tisdagen den 2 november.20 § Kammaren åtskildes kl. 22.33.Förhandlingarna leddesav talmannen från sammanträdets början t.o.m. 1 §anf. 8 (delvis),av tredje vice talmannen därefter t.o.m. 7 § anf. 28(delvis),av andre vice talmannen därefter t.o.m. 8 § anf. 41(delvis),av talmannen därefter t.o.m. 9 § anf. 76 (delvis),av tredje vice talmannen därefter t.o.m. anf. 105 (del-vis),av förste vice talmannen därefter t.o.m. 11 § anf. 150(delvis),av andre vice talmannen därefter till ajourneringenkl. 17.53,av förste vice talmannen därefter t.o.m. 13 § anf. 209(delvis) ochav talmannen därefter till sammanträdets slut.