prot · GM09104 · 1999-06-01 00:00:00 — På vissa punkter skiljer ingenting, på andrapunkter kommer frågorna in på andra områden. Vibehandlar i vårt betänkande också vissa motioner frånallmänna motionstiden.Först skall jag slå fast den internationella handelnsoerhörda betydelse för utveckling och tillväxt. Det ärsjälvklart att handeln har stor betydelse för vårt egetland. Vi kan notera att av bruttonational-produkten utgörs av export. Handeln är oerhört viktigför , men den är också viktig för -vilket utrikesutskottet är särskilt intresserat av.Trots denna utveckling vill jag konstatera att1 300 miljoner människor i världen är absolut fattiga.Utrikesutskottet har tittat lite närmare på dessa frågor.Vi gjorde från början antaganden att handeln hadesatt tydliga spår i att begränsa den absoluta fattigdo-men. Om våra siffror stämmer är det tyvärr inte så.Det är tragiskt. Det kan gott föras till pro-tokoll att har antalet fattiga i värl-den ökat från 1 230 miljoner till 1 310 miljoner. Dethar blivit ungefär 100 miljoner fler fattiga. Andelenhar sjunkit - men tyvärr lite - från till . Vibeklagar naturligtvis djupt att det är så. Det är natur-ligtvis också en oerhört allvarlig utmaning för oss attgöra någonting åt detta.Jag vill med en gång säga att det är helt klart attdet inte är handeln som är orsaken till denna situation.Det är andra faktorer. Vi har inte tillgång till de rättmekanismerna för att förmedla handeln och andrastödformer. Det finns brister hos dessa länder somgör att denna absoluta fattigdom inte har kunnatminskas.Frihandeln optimerar resurser genom specialise-ring och bytesvinster. Det är alldeles självklart, och vikan se på hur det fungerar i vårt eget land. Konkur-rensen ger oss lägre priser, och därmed höjs välfär-den. är det viktigt att notera - både för vårteget land men inte minst för - att det interäcker med en öppen marknad som ger oss en tillväxti handeln. Det krävs också en nationell fördelnings-politik. Den är avgörande för att fördela vinsternasom handeln ger oss.Moderaterna tar i ett särskilt yttrande upp att deinte riktigt vill ställa sig bakom de formuleringarutskottet har använt. talar om den kändanedsippringsteorin, dvs. att om det blir en utveckling- som det bevisligen har blivit med den internatio-nella handeln - av tillväxt i den samlade världseko-nomin, så skvätter alltid något på de fattiga. Men,, vi kan konstatera att skvättarna uppen-barligen har varit små. Siffrorna visar på det resultatjag nämnde.Vi behöver en nationell fördelningspolitik. Det ärdags för , representant, attförklara det särskilda yttrandet. Vi säger att markna-derna inte räcker, men vi säger inte att det skulle varabättre i protektionistiska länder - som i det särskilda yttrandet. Man vill skapa enmotsättning, där snarare skillnaden ligger i att Mode-raterna inte tror på fördelningspolitik som ett nöd-vändigt komplement till marknaden.Betänkandet tar upp några olika områden. Ut-skottet behandlar frågan om utveckling - men inteenbart . Vi behandlar handeln som en sä-kerhetshöjande faktor, och vi behandlar handeln somett stöd för att utveckla demokrati och mänskligarättigheter. Vidare är det handel och miljöfrågor, osv.Jag börjar med kopplingen till utvecklingen. Heltklart innebär frihandel ett stöd för utveckling. Enöppen marknad är gynnsam. Vi kan se att Uruguay-rundan ledde till positiva saker för , samti-digt som vi nödgas konstatera att de liberaliseringarsom skedde inte var tillräckliga, t.ex. på jordbruks-och tekoområdet. Antidumpningstullar diskuteradesäven i den förra debatten. Vi kan rikta en hel delsjälvkritik mot den organisation vi är med i, dvs.Europeiska unionen, för att inte riktigt leva upp tillden politik vi själva skulle vilja se från svensk sida.Vi kan också konstatera att man i många u-länderhar prövat att skydda den egna marknaden, och dethar givit ett dåligt resultat. Vi måste naturligtvis dralärdomar av detta, och där är vi eniga.Vi kan slå fast att ekonomisk tillväxt är en förut-sättning för att utrota fattigdom. Det säger jag trots desiffror jag har nämnt. Det är ingen motsättning, mendet är en förutsättning. I var av befolk-ningen absolut fattiga . är vi nere i 20 %.Det går att komma till rätta med fattigdomen. Vi vetockså varför vi inte är där vi borde vara generellt i utveckling, nämligen på grund av bristen påett gott styrelseskick, bristen på fungerande institu-tioner, bristen på utbildning och ett bristande rättsvä-sende. Här måste det ske insatser för att stötta enutveckling så att handeln kan fungera så som vi avseratt den skall fungera.Vi måste också konstatera att avsättningsmöjlig-heterna för många , inte minst de s.k. MU-länderna, de minst utvecklade länderna, inte är vad deborde vara. EU är ett bra exempel på att jordbruks-och tekopolitiken inte fungerar.Vi understryker i betänkandet att vi inser viktenav jordbrukets multifunktionalitet och betydelsen avatt ta hänsyn till livsmedelssäkerhet i . Vinoterar att WTO redan i sina regelverk har gett skyddför den industriella uppbyggnadsfasen, så att kan anpassa sig till den utländska konkur-rensen.I avsnittet som kopplar handel till säkerhet slår att handel är ett bra instrument för att bygga fredoch säkerhet. I EU-valrörelsen går det inte att missapoängen att EU de facto har skapat stabilitet, utveck-ling, fred och säkerhet.Vi kan se utvecklingen i . Jag har självvarit där och lärt mig lite om handelsorganisationenMercosur. Man går där över från handelssamar-bete till ett politiskt samarbete för att höja säkerheteni regionen. Det kommer säkert att gå trögt, men detfungerar. Där finns också Asean. Vi väntar oss natur-ligtvis att en lösning av bl.a. skallinnebära att handelsrelationer byggs upp mellan län-derna på , så att länderna blir beroende avvarandra. Vi vill också ha en lösning på . Man handlar med varandra, ochdärmed byggs en gemensam säkerhet.EU:s utvidgning är i detta avseende oerhört viktig.100 miljoner fler människor i kandidatländerna kanväva oss samman på marknaden på ett sätt som höjersäkerheten. EU:s Medelhavspolitik går ut på sammasak. Det handlar om att med hjälp av handel knytaländer samman så att det kan bli en fungerande Me-delhavsregion. På precis samma sätt talar vi om Ös-tersjöområdet.Under avsnittet som kopplar handel till demokratioch mänskliga rättigheter pekar vi på att handelnockså kan stötta utvecklingen inom området demo-krati och mänskliga rättigheter. Handeln ger positivainfluenser.Vi kan se som ett undantag, men får ändåhoppas att också skall komma med på vagnenförr eller . Vi hoppas att handeln genom deregler som man bygger upp, genom de institutionersom vi behöver och genom de rättssystem som kom-mer fram demokratiserar länderna, inklusive Kina.U-länderna har markerat att man är emot införan-det av mänskliga rättigheter i handelssystemen, ochdet är naturligtvis protektionistiska skäl man tänkerpå. Man orkar inte leva upp till mänskliga rättighetermed hänsyn till sin fattigdom eller andra skäl.Vi säger så här i betänkandet: "Utskottet anser atten politik för friare handel måste gå hand i hand medSveriges ansträngningar att främja demokrati ochmänskliga rättigheter. "I ett särskilt yttrande från , som harvarit mycket omtalat här , kritiserar man oss imajoriteten därför att vi tycker att det är viktigt att iWTO- och i handelssammanhang också diskuteraarbetsmiljövillkor och miljövillkor. , somtycker att mänskliga rättigheter är jätteviktiga, finneringen anledning att på den punkten rikta kritik, utandär är vi överens.Vari ligger den principiella skillnaden, StenTolgfors, mellan mänskliga rättigheter allmänt sett,miljörättigheter och rättigheter på det fackliga områ-det? Jag ser inte den skillnaden, men kan förklara det.När det gäller miljöområdet och handeln vet vi attdet finns en motsättning mellan industriländer och . Också där kommer protektionismen in. Menvi markerar i betänkandet att man måste ställa högamiljökrav. Vi kan konstatera att frihandel ökar till-växten, men en ökad tillväxt ger också ökade mil-jöproblem. Vi har pratat mycket om det internt i ut-skottet. Särskilt på trafikområdet är det tydligt. Vi vetnämligen att de insatser som man gör med ny teknikför att komma till rätta med miljöproblemen tyvärrinte håller tillväxten stången, utan miljöproblemenökar, på grund av att vi inte hänger med i den takten.Detta är ett faktiskt problem, som vi måste ta på all-var och komma till rätta med. Det gäller naturligtvisockså risken för att lokalisera sig till länder med svagmiljöpolitik.Vi vill, precis som regeringen har föreslagit, atthandel och miljöpolitik skall stödja varandra ömsesi-digt för att minska miljöbelastningen. Det är viktigtför majoriteten.Vi noterar också att om vi menar allvar med fri-handeln måste vi också se på hur man sätter priser.Det har nog inte diskuterats i näringsutskottets betän-kande, såvitt jag kan se. Frihandel är någontingmycket positivt för miljön, förutsatt att priserna sättspå ett rättvist sätt, dvs. att man internaliserar - somdet så vackert heter - miljökostnaderna i prissättning-en. Annars blir ju konkurrensen skev, och då kan maninte tala om en fullständigt fri handel.Det här är också någonting som harväldigt svårt att ta till sig, men de har inte kommente-rat det särskilt i sitt yttrande. Vi kanske har blivitöverens under resans gång.Vi ser att transporter och energi inte är prissatta pårätt sätt med hänsyn till miljökostnaderna, och därförskapar det skevheter i den internationella handeln.När det gäller miljön och WTO vill jag citera frånen konferens i som jag deltog i och som nämnsi betänkandet. Det var FN:s ekonomiska kommissionför med miljöministrar från alla Europasländer samt och som slog fast - och nuskall lyssna - att "WTO-regler helt ochfullt måste ta hänsyn till behovet av en hög nivå påskyddet av miljön. och EU intar positionenatt en ny WTO-runda skall omfattas också av kopp-lingen mellan handel och miljö." Den andra mening-en är utskottets tillägg. Det slogs helt klart fast vidden konferensen att det är viktigt att lyfta in miljöfrå-gorna. Det sade alla länder samt ochKanada.Nu lämnar jag de olika punkter som vi hanterarsärskilt, och jag skall avslutningsvis säga något om deinternationella kapitalflödena. Vi kan konstatera attdirektinvesteringarna i är 175 miljarder.Det är alltså drygt u-landsbiståndet. Detbetyder oerhört mycket, bl.a. för kunskapsöverföring,som vi slår fast. är det naturligtvis ett pro-blem att av de här direktinvesteringarna har de minstutvecklade länderna . Det är skamligt lite,och vi måste naturligtvis se till att få en ändring tillstånd.När det gäller , som vi också tar upp idet här avsnittet, tycker vi att det är självklart att ettsådant här avtal måste komma fram. Har vi 1 600bilaterala avtal är inte situationen bra. Det är angelä-get att motverka diskriminering av utländska investe-ringar. Vi tror att den förhandling som har skett iOECD var för snäv, och därför hoppas vi mer på tar upp de här förhandlingarna i WTO och skapar något nytt utifrån den situationen. Där harvi också slagit fast att det är viktigt att lyfta in exem-pelvis miljöfrågan.Då tar jag åter chansen att citera från den konfe-rens som jag var på och där man bl.a. sade, som viskriver i utskottsbetänkandet, att "ett avtal på investe-ringssidan effektivt skall integrera miljöhänsyn så atten hållbar utveckling stöds och så att internationelloch nationell politik på miljöområdet inte begränsas".Slutligen tar jag upp frågan om en internationellskatt, som reserverar sig mot. Jag villgenast yrka avslag på den reservationen. Det är enhelt onödig reservation. Det lyfter framär att man vill, som det står i betänkandet, begränsakortsiktiga spekulationsvinster på kapitalöverföringar.Det står inte någonting om en Tubinskatt. Inte hellervi i utskottsmajoriteten nämner Tubinskatten, utan viför ett resonemang omkring möjligheten att göra denhär begränsningen, ett resonemang där vi på mångapunkter är tveksamma till möjligheterna. Vi kanskeskulle vilja, men vi ser svårigheterna. Att moderater-na då slamrar i dörrarna och reservera sig mot den härtexten är väldigt konstigt, eftersom man i reservatio-nen talar om en Tubinskatt, vilket vi över huvud tagetinte gör.På grund av att jag inte fick mitt manus genomdatorn avstår jag från att prata om WTO-rundan,vilket jag egentligen skulle ha avslutat med. Eftersomvi har haft en debatt om den hoppar jag överdet.Jag vill bara tillstyrka hemställan i utrikes-utskottets betänkande.Herr talman! Jag vill uppmärksamma alla histo-riskt intresserade på att vi slutar betänkandet med attgöra en historisk återblick på frihandeln, som harvarit varmt omhuldad i det parlamentariska arbetetlångt innan kom till. Vi återger vad prästenoch riksdagsmannen i prästeståndet har sagt i ett protokoll från år1765 om rikets handel. Det kan väl glädja alla osssom är positiva till frihandel att omtaladesdetta i de parlamentariska sammanhangen, förmodli-gen långt före någon regering hade nämnt det - jagvet inte om så var fallet.Jag beklagar att jag har dragit ut så mycket på ti-den, men det beror som sagt var på dataproblem.Anf. 133 () replik:Herr talman! Låt mig säga att intresse för moderat politik naturligtvis gläder.Det är alldeles riktigt, som han säger, att vi känneroro inför de socialklausuler, arbetslivsklausuler, mil-jöklausuler osv. som majoriteten flaggar för, framförallt därför att resonemangen är så förtvivlat oklara.Nu har alla möjligheter i världen attreda ut vad han menar.I betänkandet kan man t.ex. läsa: "För en väl fun-gerande frihandel är det vidare angeläget att miljö-kostnader internaliseras i prissättningen. "Låt höra då! Hur skall det gå till? Vem sätter pris?Är det samma pris i alla länder oavsett kostnadsläge,oavsett miljösituation? Hur skall det härgå till? Vem avgör om man bryter mot den här klau-sulen eller om man sätter fel pris? Skall det varaöverstatligt? Skall det vara mellanstatligt? Skall visjälva avgöra vad som är rätt och vad som är fel?Berndt kan när han ändå är i gång svarapå de frågorna och också förklara vad som gäller förarbetslivsklausulerna. Vem skall avgöra brott motklausulerna? Vilka sanktionsåtgärder skall genomfö-ras? Vem tar beslut om dem? Vilka standarder skallgälla? Vilka effekter tror att det blirpå arbetsmarknaden i ett u-land om man tillämparLO:s syn på arbetsrätt, arbetsmiljö och liknande?Slutligen, herr talman, vill jag säga att vi reagerardärför att vi anser att det är fel att ställa människorsekonomiska situation mot frihandel. Det här är ettbetänkande som handlar om just handel. Konsekven-serna av ett sådant resonemang att man tror att manmåste lyfta fram fördelningspolitiken är tror att det skulle vara bättre om man inte hadefrihandel. All erfarenhet visar att ju slutnare ett landär, desto sämre går det ekonomiskt för hela befolk-ningen och inte minst för de allra mest utsatta.Det är rätt att antalet fattiga i världen har blivitstörre, men det är också rätt att antalet som har detbra aldrig har varit större på jorden än vad det är justnu.Dags för lite konkretion med eller utan tidigareskrivet anförande, !Anf. 134 () replik:Herr talman! Det är inte konstigare än att vi driverfrågan att vi vill se miljökostnadernas internalisering iSverige. Vi har en sådan utveckling, med olika for-mer av miljöskatter och avgifter, exempelvis, somläggs på den samlade produktionen på olika sätt medsyftet att denna skall bära miljökostnaderna. Vi dis-kuterar samma intresse, och vi driver det från svensksida i Europeiska unionen. Vi vill ha till stånd ettsådant regelverk.Vari ligger skillnaden, mer än att problemet ärmycket större, om man vidgar det till världshandeln?Jag inser naturligtvis att det är komplicerad materia.Gör man det på världsnivå får man göra det enklareän vad man gör i det egna landet. Men varför skulleman avstå? Om villkoren blir så olika är handelnegentligen inte fri, tar upp sanktionsåtgärderna ochställer en massa frågor om hur det skall gå till. Tidi-gare i debatten har talat för att vi skalllyfta in sådana frågor i diskussionen - bara vi inte gördet här. Vi skall göra det i , säger hon. Min mot-fråga till är följande: Hur skall mankunna klara sanktionsåtgärderna inom ramen förILO? Förmodligen finns det inga sanktionsbestäm-melser där, men det skulle man kunna tänka sig atttillföra. Varför löses frågan bättre om man diskuterarden i än om man diskuterar den i WTO?Slutligen vill jag ta upp fördelningspolitiken. Denmotsättning som försöker lyfta framfinns inte i betänkandet. Vi inser att frihandel är nöd-vändigt, men vi inser också - vilket moderaternakanske inte gör - att den måste kompletteras med enfördelningspolitik om vi skall få rättvisa. Det är det visträvar efter i utrikespolitiken - eller hur?Anf. 135 () replik:Herr talman! är vi genast mycket mer välin-formerade. Det handlade inte riktigt om världshan-deln. Det handlade om vad vi skulle göra i Sverige.Man hade inte tänkt på hur det skulle gå till. Manhade inte funderat på om en förorening skulle hasamma pris överallt, oavsett land och oavsett miljö-situation. Man hade inte funderat på att vissa länderhar en miljö som är känslig för det ena, och att vissaländer har en miljö som är känslig för det andra. Manhade inte funderat över skillnaden mellan tätbefolka-de och glesbefolkade länder. Man hade inte funderatöver skillnaderna mellan rikt och fattigt land. Manhade inte funderat över hur hade drabbats närvi gick från fattigdom till rikedom om någon haderesonerat som gör nu på den tiden.Slutsatsen blir att handeln inte kan vara fri utanreglering, säger . Välkommen till Animal Farm!I betänkandet skriver majoriteten att man ärmycket tveksam till sanktioner i handelssammanhang.Men när det gäller klausuler är det plötsligt oproble-matiskt. De effekter som man är så tveksam till vaddet gäller sanktioner kommer ju också av klausulerna,om man stänger delar av eller hela handeln på grundav att man anser att ett land inte uppfyller vissa vill-kor. Jag tycker att det är ganska trångsynta villkor.Man måste inse att utvecklingen kommer när län-der kan handla sig till rikedom, men den kommer inteom man stänger in dem och ser till att de inte kanhandla sig till rikedom. Då blir ingen rikare i landet,, utan alla blir fattigare.Den konkretition som jag efterlyste, och som jagockså har efterlyst tidigare, får vi uppenbarligen intehär . Det är bara vackra ord som ingen vet inne-hållet i. Jag uppmanar att tänka vidaretill nästa debatt, så att han kan ge oss den konkretitio-nen och berätta hur klausulerna skulle omsättas ipraktiken, hur de skulle se ut, vem som skulle utfor-ma dem, vem som skulle göra bedömningarna ochvad resultatet skulle bli om man inte kunde efterföljadem.Anf. 136 () replik:Herr talman! säger att handeln inteär fri utan regleringar. Det kunde inte ha sagts bättre.Det är ju precis så det är. Varför har vi ? Varför har vi ? Om viskall ha en fri handel skall det enligt finnas några avtal, och man skall få göra precissom man vill.Vem som helst inser att det inte blir någon rättvishandel. Det blir en handel, som har sagts fråndenna talarstol, på den svages bekostnad. Vi vill inteha en sådan handel. Det är inte många i världen somvill ha den. Därför har vi dessa handelsorganisationer.Det går inte att handla sig till rikedom utan att detfinns spelregler. Sådana spelregler måste man varaberedd att också låta omfatta områden som man upp-täcker är utomordentligt angelägna för mänsklighe-tens överlevnad, som exempelvis miljöområdet. Menvi vet att inte är så intresserade. Det ären låt-gå-politik på miljöområdet oavsett om detgäller , EU eller internationellt.Det är klart att det är mycket enklare att driva enpolitik som har så lite regler som möjligt än att drivaen politik som måste sätta vissa regler för att handelnverkligen skall kunna sägas vara fri och rättvis.Slutligen vill jag säga att handelssanktioner oftainnebär en total avstängning från marknaden för ettvisst land. Det är någonting helt annat än att skapaklausuler eller regelverk som gör att handeln fungerarpå ett bättre sätt. Klausuler och handelssanktioner harmotsatta syften. Kopplingen mellan sanktioner ochklausuler är helt tokig, enligt min mening.Anf. 137 ():Herr talman! När vi i debatterarutrikeshandel och internationella investeringar skerdet i relativt stor enighet. Den debatt vi hörde nyssvisar dock på att det finns oenighet på vissa punkter.En annan av de frågor som fokuseras, där enighe-ten inte är lika stor, gäller . Vi kristde-mokrater tillhör dem som varit kritiska till det, och vimenar att det var bra att det avtal som var på gånginte kom till stånd.Det finns också all anledning att lyssna till de kri-tiska röster som kommer från olika organisationer,bl.a. från Forum Syd.Det behövs regler för investeringsavtal, men dessaregler måste vara utformade så att intres-sen på ett rimligt sätt tillgodoses.WTO med sin breda förankring, där u-ländernautgör en majoritet, är ett lämpligt forum för de för-handlingar som krävs. Något naturligt alternativ tillWTO finns inte.Jag vill gärna citera ur utrikesutskottets yttrandetill näringsutskottet i denna fråga: "Internationellhandel och investeringar tillhör de viktigaste fakto-rerna bakom ekonomisk tillväxt. är en liten,öppen ekonomi som är starkt beroende av omvärlden.Utrikeshandeln är en livsnerv i hela den svenskaekonomin. Internationell handel och investeringarspelar likaså en nyckelroll för utvecklingen i hela våromvärld. "Herr talman! En sund växande internationell han-del och investeringar förutsätter ett gemensamt regel-verk och att största möjliga antal deltar i dess utfor-mande. Från svensk sida är det angeläget att vi ärmed och tar vårt ansvar även när det gällerdenna utveckling. S.k. social dumping, liksom miljö-mässig sådan, måste motverkas.Kammaren kommer fortsatt att ha anledning attdebattera dessa frågor, och i den debatten kommer vikristdemokrater att ta aktiv del.Anf. 138 ():Herr talman! I detta betänkande har vi samlat ihopen hel del motioner som handlar om utrikeshandeln,och vi har också fogat en viss historik till betänkan-det. Jag tycker att det är väldigt bra. Det finns ocksåen betydande enighet om allt som står i betänkandet.Det handlar som sagt om säkerhet, miljö, utveckling,demokrati och mänskliga rättigheter, m.m.I världen utvecklas alltfler handelsregioner, vilketär positivt. Handeln är ju en av de viktigaste utveck-lingsfaktorerna. Hållbar utveckling regionalt ochglobalt kräver ett fördjupat internationellt samarbete,och detta ligger inte minst i de mindre staternas in-tresse. Alternativet är en situation som präglas av denstarkes rätt. Det är därför av särskild betydelse försmå länder som och också för majoriteten avvärldens utvecklingsländer att rimliga och rättvisaspelregler upprättas på den globala marknaden.Den friare världshandeln har fungerat som motorför den ekonomiska utvecklingen runtom i världen.För många människor har 90-talet inneburit förbätt-ringar. Alltfler länder formas till stabila demokratieroch alltfler länder förmår att resa sig ur den djupastefattigdom, även om antalet fattiga i världen har ökat.Handel och investeringar medverkar också till attskapa ömsesidiga beroenden och ökad integrationmellan världens länder. Därmed bidrar handeln ocksåtill att främja fred och säkerhet.Ett huvudsyfte för och EU i de komman-de WTO-förhandlingarna måste vara att stärka ut-vecklingsländernas integration och ställning i världs-handeln. Det gäller såväl handel som investeringar.Vi var också kritiska till det som tidi-gare var aktuellt. Vi tror att det blir en bättre ordningom förhandlingar angående investeringar sker inomWTO:s ram. Det är viktigt att poängtera att det be-hövs mer investeringar i de fattiga länderna. Jag hop-pas att dessa förhandlingar kommer att leda till re-sultat inom en ganska snar framtid.Privata investeringar överskuggar med ganskabred marginal det bistånd som ges . Den trendenkommer säkert att fortsätta i takt med att kommuni-kationer och möjligheter till investeringar förbättras.Möjligheterna att förlägga produktion var som helst ivärlden blir ju större på det sättet.