prot · GM09105 · 1999-06-02 00:00:00 — Konvergenspolitiken byggerju på inflationsbekämpning och en omotiveradfinanspolitisk åtstramning i EU:s medlemsländer.Resultatet av denna politik ser vi i form av denhöga arbetslöshet som finns i . Särskilt hårthar kvinnorna drabbats. Det finns en möjlighet attstimulera ekonomin utan att för den skull tappa grep-pet om inflationen. Ett mellanstatligt finanspolitisktsamarbete där rättvisa, jämställdhet och ekologi ärledstjärnor skulle kunna öka sysselsättningen ochmotverka arbetslösheten. Med den politiska tyngd-punktsförskjutning vänsterut som skett i flera länderborde detta vara möjligt. Tyvärr finns det hittillsväldigt lite intresse för detta. försökte,men han försvann ju.Mer långsiktigt förutsätter ett utvecklat mellan-statligt samarbete för att bekämpa arbetslösheten attstabilitetspaktens och EMU:s principer revideras. Iförsta hand skall de nya principerna öka möjligheter-na att komma överens om att driva en mer expansivpolitik. I de olika staterna skall då budgetmål av dentyp som präglar stabilitetspakten vara underordnadesysselsättningsmålen.Den tredje reservationen jag vill ta upp handlarom Amsterdamfördraget och flyktingfrågorna. TillAmsterdamfördraget finns fogat ett protokoll om asylför medborgare i EU:s medlemsstater. Dessa nyaregler upphäver i det närmaste rätten för en EU-medborgare att söka asyl i ett annat EU-land. Fleraorganisationer, bl.a. UNHCR, , Rödakorset och Amnesty, har förklarat att asylprotokolletstår i strid med . UNHCR harockså varnat för att beslutet kan bli ett farligt prejudi-kat för länder i andra delar av världen där respektenför de mänskliga rättigheterna inte är lika stark som iEuropa.Inom EU arbetas det på att skapa ett heltäckandesystem för kontroll av asylsökande. Det innebär attom en flykting får avslag på en asylansökan och där-efter ansöker i ett annat EU-land kan direktavvisningske utan att hon får sin sak prövad i det nya landet.Detta är reglerat i . Parallellt meddetta Schengenavtal förbereds nu en konvention,Eurodac, varigenom staterna kan komma att åläggasatt ta fingeravtryck och inhämta personuppgifter påalla personer . anser att dessakontrollsystem som håller på att utvecklas inomunionen är ett uppenbart hot mot rättssäkerheten ochmåste motarbetas.Fru talman! Vi står som sagt bakom alla våra re-servationer, men för tids vinnande yrkar jag bifallbara till reservationerna 16, 25 och 37. Jag hoppas attdet blev riktigt efter den senaste ändringen.Anf. 46 () replik:Fru talman! Ingen politiker ochinget politiskt parti kommer undan att skaffa sig ettförhållningssätt till det europeiska fredsarbetet, vadsom kan göras och av vem det skall göras. Jag noterardock att över huvud taget inte näm-ner detta. Han tar inte sin utgångspunkt i vad somhänder i den humanitära tragedin i Kosovo.Låt mig därför fråga: Hur ser ochWilly Söderdahl på den gemensamma utrikespoliti-ken, på förmågan att tidigt upptäcka problem i nä-rområdet, att analysera dem, skaffa en gemensamuppfattning och förebygga kriser och konflikter poli-tiskt? Hur ser och påförmågan att använda Petersbergsuppgifterna, att viafredsbevarande trupp förebygga att konflikter övergåri rena strider? Hur ser han på möjligheten att stoppaetnisk rensning och folkmord via fredsskapande in-satser? Hur ser han på EU:s möjligheter att göra hu-manitära insatser för freden? Och den tredje delen:Vem skall utföra de här uppdragen, om man inteutgår från att man skall vända ryggen till och baravara nöjd med sitt eget? Skall Nato göra det? SkallEU ha förmåga att göra det? Skall bara FN ha det?Men vem skall i så fall omsätta FN:s ord i praktik?Det finns bara en organisation kvar, om man säger nejtill EU:s förmåga, och det är Nato.Det krävs konkretion och det krävs ansvar frånVänsterpartiet vad gäller fredsfrågorna i Europa.Människorna i Kosovo kan i alla fall inte vänta pålängre funderande.Anf. 47 () replik:Fru talman! Det är klart att EU skall verka för fredpå olika sätt. Naturligtvis skall man göra det. Men vimenar att man inte skall göra det genom uppbyggan-de av en ny militärmakt. Vi menar att man skall an-vända de organisationer som finns och som StenTolgfors själv nämnde: FN, och Europarådet.Vi menar att man skall använda dem som bas för ettmellanstatligt samarbete och bedriva säkerhetspoliti-ken utifrån dem i stället för att bygga upp ett nyttgemensamt försvar inom EU.Anf. 48 () replik:Fru talman! Tyvärr tar inte chan-sen att ge något vidare utförligt svar på hur det euro-peiska fredsarbetet skall se ut. Den organisation somfinns och som varit i särklass mest lyckad när detgäller att skapa fred är EU. Det är inte FN och inteOSSE. EU har säkrat freden i , och i alltstörre utsträckning hela , . Det gällerFrankrike-Tyskland, självklart, och man har ocksålett diktaturerna i söder mot demokrati och medlem-skap. integrerar man , och man är be-redd att ta ett ökat ansvar för de södra delarna i detforna Jugoslavien.Det är klart att EU skall verka för fred, sägerWilly Söderdahl. Ja, men hur? Ni säger nej till detkonkreta fredsarbetet. Ni driver inte på utvidgningen.Ni tar avstånd från den gemensamma utrikes- ochsäkerhetspolitiken. Ni tar avstånd från Petersbergs-uppgifterna.Man skall använda de organisationer som finns,säger . Men vem skall utföra demandat som FN eventuellt ger eller som ger?Med politik blir det Nato, för allaandra saknar förmåga. Jag har inga problem med ettsamarbete med Nato, men politik ärihålig och går inte ihop i de här delarna.Jag tycker att det är dags att ni börjar ta ansvar förden europeiska freden. Ingen kan ha större legitimiteti ett fredsarbete än 15 mogna, fullvärdiga demokratiersom samarbetar djupt och har ett engagemang förfredsfrågorna. De kommer att växa till 21 och 26demokratier. Integrationen kommer att gå vidare.Varför alla andra men inte den som kan göra en skill-nad, ?Anf. 49 () replik:Fru talman! stod här innan denhär debatten och berättade att vi inte är emot utvidg-ningen. Alla de länder som demokratiskt beslutar attde vill gå med i EU skall naturligtvis få lov att göradet. Vi stöder det, vi har stött det aktivt. Och det ärklart att de måste gå med, för EU har ju skapat ettantal murar runt sig, så det är deras möjlighet också.Jag hoppas att har fått svar på detta.Jag säger också att det är klart att EU skall verkaför fred. Det finns andra sätt att verka för fred ochutveckling i de här länderna än att bygga ett nyttmilitärt försvar. Jag menar ändå att det är FN sommåste ge detta mandat. Om FN ger Nato mandatet såhar ju FN givit Nato det mandatet.Anf. 50 ():Fru talman! Regeringens skrivelse 1998/99:60 Be-rättelse om verksamheten i Europeiska unionen under1998 har föranlett ett antal motioner som sammanta-get lett till inte mindre än 40 reservationer. Vi krist-demokrater står naturligtvis bakom samtliga vårareservationer, men för tids vinnande yrkar jag endastbifall till reservationerna nr 18 och nr 36.Låt mig inledningsvis få säga att Europasamarbe-tet för oss kristdemokrater från början till slut är ettfredsprojekt; ett konkret uttryck för gränsöverskri-dande broderskap och solidaritet och insikten om vårtömsesidiga beroende av internationell samverkan förfred, trygghet och en bättre miljö.Sedan 1952, när samarbetet inleddes, har manlyckats med den ursprungliga huvuduppgiften attbibehålla fred bland medlemsländerna.Vi kristdemokrater menar att den viktigaste upp-giften vi nu har framför oss är östutvidgningen - enhistorisk uppgift. Det gäller att säkra demokrati ochrespekt för människovärdet i Öst- och Centraleuropagenom att ta upp de länder som står på kö för attkomma in i EU. I väntan på den utvidgningen måsteEU även fördjupa sitt samarbete med dessa länderbåde politiskt och ekonomiskt, så att de står väl förbe-redda den dag deras medlemskap är klart.Fru talman! Jag vill nu säga en del om några av dereservationer som vi står bakom. Det första gällerreservation 18 beträffande EG:s anslutning till Euro-pakonventionen om mänskliga rättigheter och grund-läggande friheter m.m.Konstitutionsutskottet som yttrat sig i frågan anseri likhet med oss motionärer att frågan om tillämp-ningen inom EU av är central.Man säger vidare: "vill därvidpeka på att två skilda system för tolkningen av kon-ventionen i längden inte är en acceptabel ordning. "Nej, just det. 40 stater har anslutit sig till medan Europeiska unionen omfattar 15medlemsländer. Självfallet är det nödvändigt attpraxis i så centrala frågor som mänskliga rättigheteroch grundläggande friheter skapas otvetydigt av enenda domstol.Bl.a. har pekat på att detkrävs ett införlivande av konvention föratt få en utomstående och från EU oberoende rättsligkontroll. Enligt vår mening är det inte fråga om om,utan om när detta införlivande skall ske, och vi menaratt det inte finns någon rimlig anledning att vänta.Fru talman! Vi kristdemokrater menar att kampenmot narkotika skall ha högsta prioritet. Det är ocksåett faktum att alkoholmissbruk ofta är inkörsportentill narkotikamissbruk. Under medlemsför-handlingar med EU var vi kristdemokrater, som ett avregeringspartierna, pådrivande för att få ett förhand-lingsresultat som möjliggjorde en fortsatt restriktivalkoholpolitik. Det gick någorlunda. är dockläget bekymmersamt. Bl.a. på grund av omfattandeneddragningar av tullpersonal har regeringen i storutsträckning tappat kontrollen över gränsen. medfört en omfattande smuggling av illegalalkohol och tobak.Vår reservation 36 behandlar Amsterdamfördragetoch flyktingfrågorna. Vi menar att bäst kanverka för en generös flyktingpolitik genom att påver-ka andra av Europeiska unionens medlemsländer attta ett ökat flyktingansvar och medverka till att flyk-tingströmmarna fördelas bättre. Vi anser vidare attvårt land måste gå i spetsen för arbetet att skapa mi-nimikriterier för asylprövning. Dessa kriterier måstetillåta mer generösa asylregler som de be-gränsar möjligheten till alltför restriktiva asylreglersom inte ger en asylsökande en viss grundlägganderättssäkerhet.Det finns anledning att rikta allvarlig kritik motAmsterdamfördraget, som på en punkt innebär ettallvarligt bakslag för asylpolitiken. Ett tilläggsproto-koll begränsar nämligen möjligheterna för en med-borgare i ett av EU:s medlemsländer att söka asyl i ettannat medlemsland. Det står i strid med 1951 årsflyktingkonvention, som skall garantera obegränsadtillgång till asylansökan.Fru talman! När det gäller sysselsättningen är dettyvärr så att regeringen inte visat sig villig attfölja de rekommendationer för ökad sysselsättningsom EU gett. T.ex. när det gäller att ändra de stelastrukturerna på den svenska arbetsmarknaden. Vibeklagar också att regeringen lyckats ta udden av ettförslag om differentiering av tjänstemomsen.I flera motioner har vi kristdemokrater tagit uppfrågor som berör strukturfonder och regionalpolitik.Vi menar att byråkratin kring strukturfondsstödenmåste minska och regelsystemen bli enklare. För-enklad administration och organisation för hantering-en av är sannerligen befogad.Fru talman! Det finns ett antal andra saker somockså skulle behöva kommenteras, men jag nöjer migmed detta.Bara till slut, inom Europeiska unionen kan vi samarbeta kring centrala frågor till gagn för ossalla: fred, frihet, miljö, solidaritet, sysselsättning,människovärde, bistånd osv. Vi kristdemokrater ar-betar positivt vidare för ett utvidgat och förbättratEU.Anf. 51 ():Fru talman! Det vi gör i Sveri-ge har betydelse för andra, och det som sker ute ivärlden påverkar oss mer direkt än någonsin tidigare.Alla borde inse det, men så fungerar det inte.Nästa söndag går svenska folket till val till . Det är inte särskilt svårt att konstatera attvaltemperaturen är ungefär som denna vår har varit,dvs. Intresset är inte så stort.Det är ett gemensamt intresse för alla partier ochkandidater att öka den temperaturen. Människormåste känna att de är en del av och att det haren betydelse att rösta och vem de röstar på. Vi skallvälja 22 EU-parlamentariker. De blir valda oavsetthur lågt valdeltagandet blir. Avstår man från att på-verka har man inget inflytande över vem som repre-senterar i detta stora, betydelsefulla interna-tionella samarbete.Samarbetet har betydelse för oss alla som indivi-der, oavsett om vi är föräldrar eller barn, företagare,glesbygdsbor, kulturarbetare - eller vilket annat yrkevi har. Inte minst har det betydelse för vår framtid -jag tänker mest på barnen - för freden och för hur vårdel av världen skall utvecklas. Hur kan man tycka attdetta inte angår oss? Det angår oss alla. Vi har ettgemensamt ansvar, oavsett vilken inställning manhade till medlemskapet.Vi i har en gemensam plattform in-för EU-valet. Vi vill vara med och skapa ett enat,mångkulturellt och decentralistiskt med störreöppenhet. Vi vill öka demokratin, decentraliseramakten och rensa bort detaljerna. Vi vill öppna EUför världen runtom. Vi vill skapa ett tryggare Europagenom samarbete mot brott och missbruk och försysselsättning och bättre jämställdhet. Vi vill skapaett grönt, sunt och levande Europa.EU:s utvidgning österut är den av en mängd skälmest prioriterade frågan av alla. Särskilt aktuellt justnu är fred och säkerhet. Demokratiska länder somsamarbetar startar inte krig. Länder som respekterarminoriteter och mänskliga rättigheter utövar inteförtryck som leder till interna konflikter, folkmordoch folkfördrivning. Därför är utvidgningen så viktig.Europas utsatta regioner får inte ställas mot östut-vidgningen. För oss är ett alleuropeiskt samarbete ettgrundläggande mål. Det gälleratt hjälpa till så att de kan förverkligas.Kriget i Kosovo visar att det behövs en fungeran-de europeisk krishantering och en säkerhetsordningsom också skall kunna omfatta militära insatser. EUbehöver bli bättre både på förebyggande arbete ochpå att hantera kriser med militära medel. Detta är intedetsamma som ett gemensamt försvar eller en gemen-sam armé. Jag tycker inte att EU i så stor utsträckningskall förlita sig på i konflikthantering. Det ärintressant att och somalltid brukar kritisera , och allra mest Nato, ock-så kritiserar EU:s samverkan i krishantering. Så serdet inte riktigt ut när det gäller miljöpartierna i Euro-pa. T.ex. den gröne, tyske är myckettydlig i frågan om EU:s krishanteringsförmåga. Hurmenar ni att vi skall klara kriser ? Hurskall det gå till? De frågorna har vi inte fått någotsvar på.Behandlingen av motioner om EU tillsammansmed regeringens skrivelse om EU:s verksamhet för1998 får en karaktär av tillbakablickande. Det ärnaturligtvis viktigt med uppföljning, men vi vill ocksåse framåt. Om tar överordförandeskapet i EU. Det är en gigantisk uppgift,men också en utmaning som ger stora möjligheter.Vi har i några reservationer utvecklat vår syn påen strategi för det svenska ordförandeskapet. Vi ärganska besvikna på regeringens saktfärdighet i frågaom en strategi. Vi har väckt motioner och ställt frågori kammaren för att nå en större aktivitet. Vi har nåtten bit på vägen - men inte tillräckligt.Ordförandeskapet har både en praktiskt och enpolitisk sida. Frågor måste lyftas upp på deneuropeiska agendan för att det skall finnas förslagfärdiga för beslut . Det ärklart att skall samarbeta även , men visst finns det större möjligheterdå. Det är viktigt att agera. har med storframgång arbetat med frågan om den nordliga dimen-sionen. Det är en viktig fråga.Vi har en lång rad förslag på frågor som bör prio-riteras. De är kanske inte så kontroversiella. Dehandlar förstås om utvidgningen, gemensam ochgenerös flyktingpolitik, mer effektiva instrumentinom GUSP - mer kontroversiellt för en del - när-hetsprincipen, skärpning av unionens miljöregler ochkonsumentmakt.Vi tycker också att bör ha möjlighet attpåverka innehållet i det svenska ordförandeprogram-met. Det duger inte med bara information. Vi vill haen skrivelse som partierna kan ha synpunkter på ochsom kan debatteras i kammaren.Ordförandeskapet bör också förankras mer i detsvenska samhället, t.ex. i det svenska föreningslivet.Regeringen bör använda sig av den svenska demo-kratins styrka i de många människornas delaktighetoch kunskaper, föreningslivet, folkrörelserna ochfolkbildningstraditionen. Deras europeiska relationerbör stimuleras. På det sättet bygger vi in ett folkligteuropeiskt samarbete på ett liknande sätt som detnordiska. Det vore på sin plats att regeringen tog ettinitiativ till och stimulerade ett sådant arbete. Majo-riteten hänvisar till vänortssamarbete. Det är mycketbra i sig, men det går att göra så mycket mer. Detskall vi göra också.I reservation nr 9 efterlyser vi en allsidig nationellutvärdering av medlemskapets effekter på det svenskasamhället. Det handlar om de ekonomiska, demokra-tiska, judiciella och miljömässiga förändringar somhar skett, men också hur enskilda människors, ochframför allt företags, kontakter över gränserna för-ändrats samt hur närdemokratin och människors till-tro till det politiska systemet påverkats. Det sommärks i medierna är främst krångel, byråkrati, fuskoch absurda regler - svenska sådana eller från EU.Det som är positivt märks sällan. Företagens störremöjligheter till utbyte, ungdoms- och studentutbyte,EU-stödens betydelse för regional utveckling ochmycket mera, borde speglas mer för att vi skall få enobjektiv bild av medlemskapet och för att människor isamhället skall få en sådan bild. Den utvärderingenbör vara ett redskap för att utveckla EU-samarbetetvidare.Närhetsprincipen måste tydliggöras mer. Onödigbyråkrati skall bort. Besluten skall fattas på rätt nivåoch så nära människor som det är möjligt. I alla orga-nisationer finns det en centralistisk kraft som gärnavill ta åt sig så mycket makt som möjligt - inte minstgäller det EU. Det är viktigt att motverkade tendenserna. Därför vill vi att en kompetenskata-log upprättas som tydliggör lämpliga kompetensom-råden för unionen, för medlemsstaterna samt regio-nala och lokala organ. Vissa beslut som fattas i EUkan behöva återföras till nationell nivå. Vi vill ha enfullständig genomgång av och gemen-skapslagstiftning för att se om de motsvarar närhets-principen.Fru talman! Allt detta handlar till stor del omfolklig förankring av EU-frågorna. Möten mellan EU-medlemmar låter lite diffust. Möten med italienare,portugiser och irländare blir mer personligt och grip-bart. Det är den typen av möten som samarbetethandlar om. Vi har chansen att förankra samarbetetmer inför ordförandeskapet. Låt oss ta den chansenför att motverka den inåtvändhet som märks både idebatten här och som finns ute i det svenskasamhället. Vi är inte betjänta av det. Alla människor iSverige måste få veta att vi är beroende av varandra iEuropa och att det är viktigt att vi samarbetar.Lennart uppmanade regeringen till att taett svensk initiativ till en kretsloppsanpassning avEuropa. Vi vill ha en viss överstatlighet i miljöfrågoroch ingen vetorätt för miljöfrågor. Det är inte densom vill minst som skall bestämma. Vi måste kunnagå framåt så snabbt som möjligt i de så oerhört vikti-ga miljöfrågorna.Fru talman! Den som vill ha ett öppet ,som är miljövänligt, med mindre krångel och fusk,som är öppet mot omvärlden, med stark konsument-makt, som slår vakt om livsmedelskvalitet och alli-ansfrihet, med en gemensam generös flyktingpolitik,med konfliktförebyggande kapacitet, och den som villstärka den regionala utvecklingen och delaktighetenhos enskilda och folkrörelser när det gäller EU, skalllägga rösten på i valet den 13 juni.Fru talman! Vi står naturligtvis bakom samtligareservationer till det här betänkandet där Centerpartietär med, men jag yrkar för tids vinnande bifall bara tillreservationerna nr 2 och nr 15.Anf. 52 (fp):Fru talman! För liberalerna är denhögst prioriterade EU-frågan att återigen göra Europahelt. Vi välkomnar därför att utvidgningsförhandling-arna med länder från harpåbörjats. befinner sig vissa av ansökarlän-derna, bl.a. och , utanför den riktigaförhandlingsprocessen. bör aktivt arbeta föratt och snabbt kan komma med i deriktiga förhandlingarna.Om tar över klubbanoch blir ordförande i . Fram ärhuvuduppgiften att reparera anseende i EU.Medlemskapet ger oss stora möjligheter som inte fårgå oss ur händerna. behöver EU för att lösamånga av våra egna problem. Utanför EU och utanföreuron minskar nationella handlingskraft.Säkerhet och fred i var de starkaste driv-krafterna när EU bildades. Frihet och fred är även ivår tid huvuduppgifter för det europeiska samarbetet.Krigen på påminner oss ständigt om att dessaföreteelser inte är något som vi kan ta för givet. Deneuropeiska integrationen har bidragit till att tränga utfarlig nationalism och intolerans och har i ställethjälpt till att knyta starkare band mellan folken. ärden stora utmaningen att fylla det tomrum som fortfa-rande finns efter kommunismens kollaps i Öst- ochCentraleuropa. Med några få undantag har dessaländer utvecklats till demokratier som strävar efterökat samarbete med EU för att trygga sin demokratis-ka framtid och utveckling. Därför är utvidgningen avEU särskilt angelägen.Under sex månader skall alltsåleda EU. Som ordförandeland kommer att haen unik möjlighet att påverka vilka ämnen som skallprioriteras. Varje ordförandelands mål är att dels fåigenom sina egna idéer och hjärtefrågor, dels uppnåresultat och dels leda unionen på ett sätt som ingerrespekt. För att så skall bli fallet krävs att man villdriva utvecklingen framåt.Utvidgningsprocessen bör kunna ta ett stort stegframåt . Under tid som ordföran-deland bör man kunna fastställa en tidsplan för med-lemskap för de länder som kommit längst. Utvidg-ningen kräver institutionella reformer samt reforme-ring av jordbrukspolitiken och strukturfonderna.Överenskommelser om röstregler, om ytterligarebegränsningar av vetorätten och om antalet kommis-sionärer samt omfördelning av budgeten är bara någraexempel på svåra frågor som finns att ta tag i.I reservation 3, med titeln ordföran-deskapet inom Europeiska unionen, utvecklar Folk-partiet dessa tankegångar. Jag yrkar härmed bifall tillreservation 3.Fru talman! Trots många olösta problem inom deninre marknaden torde frånvaron av en gemensamvaluta ändå vara det största hindret för mer handel,inte minst för de små och medelstora företagen. Detstarkaste argumentet för en gemensam valuta är att ensådan skulle knyta samman länderna närmare varand-ra.EU bör utveckla en gemensam asylpolitik så attansvaret för flyktingströmmarna fördelas mera jämntmellan . Det förutsätter att flyktingpo-litiken blir ett område där majoritetsbeslut kan tilläm-pas. Inte minst flyktingkatatroferna i det forna Jugo-slavien har visat på frånvaron och nödvändigheten avatt få till stånd en gemensam europeisk flyktingpoli-tik. Denna måste bygga på principen om gemensamtansvarstagande och fördelade insatser.I reservation 36 finns det också tankegångar omdetta, men för tids vinnande yrkar jag inte bifall tillden reservationen.Oavsett om är med i EU eller ej påverkasmiljön av våra grannländers miljösituation. Förore-ningar i luften och utsläpp i vatten bryr sig inte omnationsgränser. Vi äter mat som produceras ellerförädlas i andra länder. För att minska miljöförstö-ringen krävs att vi arbetar fram gemensamma miljö-regler för EU:s inre marknad.För att minska växthuseffekten är det viktigt attvarje land tar ansvar för att minska sina koldioxidut-släpp. Ett skäl till att länder inte vill skärpa koldiox-idskatterna på enbart nationell nivå är naturligtvis attde då riskerar att försämra konkurrenskraften för deninhemska industrin. vill verka för att merav ekonomiska styrmedel används för att främja mil-jöanpassad konsumtion och produktion samt hindramiljöskadliga utsläpp.Narkotikapolitiken är en stridsfråga i , ochEuropaparlamentet är ett slagfält i den kampen. Denstriden får inte förlora, och det finns helleringen anledning att vi skulle göra det. För att vinnakrävs dock att politiker, medier, polis, tjänstemän,folkbildningsorganisationer osv. är beredda att samlakrafterna till gemensamma insatser.