prot · GM0974 · 1999-03-24 00:00:00 — Vad jag förstodpå bedömer han det som väl godkänt.Jag tycker emellertid att de förhandlingar som ärgenomförda leder till att det blir än viktigare att vilyfter bort de numera så omtalade skattenackdelarnasom det svenska jordbruket har.Min fråga till kvarstår som denframfördes och ställdes vid juldebatten: Blir det nå-gonting mer än det som har tillkännagivits ?Därtill skulle jag vilja fråga: Driver fort-farande frågan om degressiviteten, alltså nedräkning-en av de stöd som har framförhandlats, eller gör mandet inte? Är det så att man driver degressiviteten ärdet ytterligare ett skäl för att mycket snabbt avskaffade särskatter som det svenska jordbruket bär.Anf. 29 () replik:Herr talman! har , från att ha varitmycket kritisk mot resultaten kommit fram till att detär knappt godkänt. Om ni fortsätter att studera de härförslagen tror jag att ni också kommer att inse, liksommjölkproducenterna och nötköttsproducenterna, somfaktiskt ger ett överbetyg, att förslagen är långtmycket bättre än de som kommissionen lade fram. Vihar fått igenom en rad olika saker som inte var med ikommissionens förslag, och vi har stärkt vår position.Om man anser att det här är knappt godkänt skallman prata som skattebetalare, för som skattebetalareär det klart att vi får betala mycket mer . Men förkonsumenten som inte är en stor statlig skattebetalarekommer rimligtvis priserna att sänkas ,om inte sänkningen försvinner på vägen mellan bon-deledet och affären.I förhandlingarna var det vissa länder som inteville ha någon ändring alls. Det var egentligen LRF:sinställning också från början. De ville ju ha det somdet var. Men vi skall ju se till att vi får in andra länderi Europeiska unionen, och då är det jordbruksdelensom vi måste ge oss på för att få ned stöden så att dehär företagen kan gå mot att bli mer egna företagare.Det är linjen vi drev. Jag tycker att Londongruppensatte upp tuffa mål. Men det gör man alltid i en för-handling. ligger det här fast , men detär klart att vi skall veta att det kommer att händamycket under vägens gång. Det skall till WTO-förhandlingar, och det kan komma andra förändringarnär man får de internationella handelsavtalen.Anf. 30 () replik:Herr talman! Jag fick inte så mycket svar på minafrågor. Jag måste återkomma med dem. Driver Sveri-ge fortfarande frågan om degressiviteten eller inte?Kommer det något mer i vårpropositionen än vadInge och andra har tillkännagett om den s.k.skatteryggsäcken?Anf. 31 () replik:Herr talman! Svaret är ja på första frågan. Nuuppfattade jag inte riktigt frågan om vårpropositio-nen. Var frågan om vi kommer med förslag om el-skatterna i vårpropositionen?Jag ber om ursäkt, herr talman, att jag inte riktigthörde frågan. Vårpropositionen kommer att presente-ras . Innehållet i den har fortfarande intepresenterats. Jag har inte insyn så att jag kan tala omvad som komma skall.Anf. 32 () replik:Herr talman! har redogjort för upp-görelsen. Vi tackar för redovisningen. Det är omöjligtatt kommentera detaljer. Det är uppenbart att vissaförbättringar i jämförelse med kommissionens förslaghar åstadkommits.Det man känner mest oro för är vad som långsik-tigt kommer att hända . Vi talar i det härsammanhanget att om de höga särkostnaderna i Sve-rige måste sänkas för att långsiktigt kunna klara kon-kurrensen gentemot en tuffare Europamarknad.Uppgörelsen visar klart att vi måste ta upp fråganom ryggsäcken till debatt. Det är viktigt att få framsignalerna till det svenska jordbruket om hur snabbtdet går att göra detta. Jordbruket har väntat påatt det skall hända någonting. Vi vet att produktionenär vikande. Risken är stor att lönsamheten ocksåviker. T.ex. inom livsmedelsindustrin blir produktio-nen dyrare per enhet. Vi ser att jobben inom livsme-delsindustrin är i fara. Därför måste det ske ett lång-siktigt klarläggande av hur det hela skall fungera. Jagtycker inte att uppgörelsen ger belägg för att man harklarat de långsiktiga uppgifterna bra.Inge tog upp frågan om att jämföra Sve-riges och producentpriser. Det är riktigt attdet är något högre producentpriser i . MenInge tog olyckligtvis upp frågan om sugganoch smågrisarna. Han sade att det gick att få ett parsmågrisar mer per sugga. Det beror på att man intehar samma djurskyddskrav i som i Sverige.Grisarna tas från suggan tidigare, och antibiotika fåranvändas för att klara produktionsnivån. Jag vill gär-na att kommenterar detta. Helhetenmåste ses i alla sammanhang.Anf. 33 () replik:Herr talman! Jag har gått igenom frågan om sär-kostnader ordentligt. Vi har konstaterat att det inte ärså stora skillnader mellan och . Detvore bra om ni kunde läsa på och vara med och för-klara frågan. Det är naturligtvis olyckligt att huseramed så stora belopp.Vår jordbruksminister, och tidigare jordbruksmi-nistrar, har drivit frågan om djurskydd i EU. Vi villinte försämra vårt djurskydd. Det vill inte IngvarEriksson heller. Vi vill påverka andra länder att taefter oss.Sedan var det frågan om den mer långsiktiga in-riktningen på svensk jordbrukspolitik och livsme-delspolitik. Efter att ha avsluta den första perioden,står vi nu inför att välja vilka förändringar som skallgöras i svenskt jordbruk och svensk livsmedelsin-dustri . Vi måste kanske omprövamiljöstöden. Vi kanske måste ompröva arealstödsom-rådena. Det finns en mängd frågor att diskutera för attfå ett mer rättvist och effektivt jordbruk. Ni har ocksåmöjligheter att medverka i det arbetet under hösten.Anf. 34 () replik:Herr talman! Jag tar på orden, dvs.att han är lika angelägen som jag att få fortlöpandejämförelser mellan och om allainslag i jordbrukspolitiken. Vi kan vara överens ochjobba vidare på den punkten.Inge tog upp komplicerade frågor, t.ex.diskussionerna kring miljöstödet. Vi vill gärna ha ettsamråd med övriga partier. Vi har inte fått gehör fördet. Om det är så att vi står inför stora förändringar,som säger, i inriktningen både när detgäller arealstöd och när det gäller miljöstöd, varförkan ni inte ställa upp på att vi har ett samråd mellanpartierna? Jag beklagar att ni inte har gått med påvåra krav där.Vad har ni för position i WTO-förhandlingarna?Tar ni hänsyn till den svenska och europeiska mo-dellen jämfört med den amerikanska? Där är detverkligt stora problemet när det gäller framtida över-enskommelser om en rättvis livsmedelspolitik.Anf. 35 () replik:Herr talman! Det är inte utan EU somförhandlar gentemot WTO.Det är klart att det går att ha samråd i många olikafrågor. Regeringen utvärderar nu den period som viskall lämna oss bakom. Sedan kommer man att jobbamed hur arbetet skall ske under den kommande peri-oden. Regeringen kommer att på olika sätt att infor-mera jordbruksutskottet och andra. Så småningomkommer förslag att läggas på bord. Då fårvi se om är med på regeringens förslag,om inte får skriva motförslag. Det är sådet går till i det politiska arbetet.Vi är tre partier som samråder i jordbruksfrågor-na. Vi kommer att fortsätta att samråda i frågorna.Alla kan inte sitta och samråda. Här gäller det attjobba och konkret komma fram till resultat om hurpolitiken skall formas framöver.Anf. 36 () re-plik:Herr talman! Vi fick av en ingåenderedogörelse för överenskommelsen inom EU. Jag trorinte någon djurgrupp saknades - möjligen gruppenhalvstora handjur. Men de kan vi klara oss utan.Skämt åsido: Jag saknar visioner hos . Vi fick en redogörelse för överenskommelsenoch en hel del andra faktum. Vad vill jordbrukspolitiken?Vi fick veta att en uppfattning är att det är rimligtatt sänka elskatten. Men vi vet inte vad som kommer.Vad pågår i samtalen med de övriga två partierna omalternativen? Vilken miljödiskussion finns? Vilkavisioner har och ide frågorna?Jag tvingas konstatera att vi har samma situationsom i övrigt i fråga om jordbrukspolitiken. Vänster-partiet och handlingsförlamar Socialde-mokraterna.Vänsterpartiet konstaterar att vi måste sänka el-skatten. säger att vi inte skall sänka den.Socialdemokraterna säger att det är rimligt attsänka den. Vad är det svenska bönder har att väntasig av Socialdemokraterna, nu och ? Där-om har vi inte fått besked.Anf. 37 () replik:Herr talman! Visionerna för vårt jordbruk och vårlivsmedelsindustri är det som antog våren1998. Det gällde den framtida jordbrukspolitiken. Därhar alltså redan fattat sitt beslut. har vifått en ny uppgörelse, Agenda 2000. Vi får se vadregeringscheferna och säger, om detillåter den kraftiga höjningen av det kommande jord-bruksstödet. Vi tror att det i stort sett kommer attligga fast. Under hela återstoden av året skall vi fort-sätta att jobba med våra visioner och med de medelsom vi har att forma ett bra miljöstöd till jordbrukar-na. Vi kommer att få fortsätta med i stort sett det somfinns , men vi måste se över om vi skall förbättraolika saker.Elskatten är en fråga för skatteutskottet. Det är enfråga som är under behandling. Vi vet inte resultatetän. Jag var här utanför på torget . Då var debryggerierna som protesterade därför att ölskatten iSverige respektive i skiljer per liter.Det var företrädare för olika partier där och lovade:Javisst, vi skall sänka ölskatten i det här landet. Detvar flera företrädare. Så där kan man inte gå ut ochsäga, tycker jag. är elskatten under prövning. Såfår vi se om det är den som är den viktigaste att sän-ka, eller om det finns andra skatter som är viktiga.Men vi socialdemokrater har sagt att vi tycker att detär rimligt att man sänker elskatten därför att det skallvara samma elskatt för samtliga företagare i det härlandet.Anf. 38 () re-plik:Herr talman! Först vill jag säga att jag måhändahar missuppfattat inställning. När talade om Svenska naturskyddsförening-ens inställning talade hon om att...Anf. 39 FÖRSTE VICE TALMANNEN:Repliken gäller . 40 () re-plik:Herr talman! Jag konstaterar att vi inte kan få någ-ra besked vare sig när det gäller de olika delarnaav skatteryggsäcken eller när det gäller samtalen omalternativa vägar.Anf. 41 () replik:Herr talman! Jag är inte , men vihar ungefär samma åsikter i de här frågorna. GudrunLindvall har också talat om att det pågår överlägg-ningar om skatterna. Jag vet inte hur Folkpartietkommer att ställa sig, vad det är ni har för visioneroch vad det är för skatter ni vill sänka. När man tardel av vision om jordbruket kanman undra vad det är för visioner ni har när ni exem-pelvis vill halvera . Det hade vi endebatt om förut. har inte återkom-mit, som han lovade, och talat om hur ni skulle beteer.Jag tycker att den här debatten börjar bli lite onö-dig. Vi återkommer när det gäller elskatten. Då fårFolkpartiet möjlighet att rösta för eller emot försla-gen.Anf. 42 () replik:Herr talman! Låt oss ta elskatten på en gång. sade faktiskt här att förslagskulle komma fram . vet han inte, men han tycker att detär rimligt. Jag tycker att det senaste inlägget varalarmerande. Jag hoppas att han verkligen kan klar-lägga att det verkligen kommer förslag som kan lyftaut någon sten ur skatteryggsäcken.Beträffande EU:s jordbrukspolitik inledde IngeCarlsson med att säga att man från socialdemokrater-nas sida vill att marknadsordningarna skall bort. Manvill alltså få bort den gemensamma jordbrukspoliti-ken. Vi vet från utredningar att det skulle slå oerhörtdramatiskt på svenskt jordbruk. Tusentals jobb skulledirekt bort från primärproduktionen. En miljon hektarskulle läggas ned. Om det verkligen är den visionsocialdemokraterna har om svenskt jordbruk då vet viden långsiktiga inriktningen. Det är därför vi har varitoroliga. Det här är dit man vill. Det kommer att slåhårt på landsbygden och sysselsättningen. Det äroroväckande att ni vidhåller en sådan linje.Sedan har jag ett par frågor om uppgörelsen. svarade på frågan om oljeväxterna att manskulle följa nedtrappningen och se om det behövsåtgärder. Om ni i ert pressmeddelande framhäver attdet skulle vara en väldig vinst om fick möj-ligheten att inom miljöstödets ram backa upp olje-växterna, kan ni inte nu backa och säga: Vi skall följautvecklingen och se om det behövs.Inge säger själv att det här kan svikta.Det är väsentligt att ni inte sviktar utan snabbt läggerfram förslag som gör att vi fixar oljeväxterna inommiljöprogrammet. Annars var det ingen poäng medden uppgörelsen.Sedan en fråga om spannmålstorkningen. HarInge någon teori om varför finnarna tog hemöver en halv miljard mera än när det gällerextra ersättning? Jag har mina, men har teori?Anf. 43 () replik:Herr talman! Det är riktigt att jag i budgetdebattenhade den synen och tron att det här med skatternaskulle gå mycket fortare och att ett förslag skullekomma . fortsätter skattesamtalen.Jag tror att har mer insyn i dem än vadjag har. Jag kan nog inte veta riktigt när det kommer.Det är en fråga där vi får avvakta.I fråga om att införa miljöstöd i oljeväxtodlingenvet jag att man har skickat ett förslag som regeringennu tittar på. Huruvida det blir så eller inte kan natur-ligtvis inte jag svara på. Förhandlingen om Agen-da 2000 skall först gå igenom. Det kan inte inträffanågonting . Därför har alla partier möjlig-heter att på olika sätt framföra de olika kraven när detgäller den framtida inriktningen.Att vi fick en bättre uppgörelse än danskarna ochatt finländerna fick en högre utdelning än svenskarnaberor nästan uteslutande på stora skillnader i de kli-matförhållanden som råder i och Sverige.Anf. 44 () replik:Herr talman! De stora skillnaderna mellan Finlandoch är - just det - inte så stora, utan det finnsrätt så stora likheter. Därför var det en poäng med attfaktiskt försöka ha en samsyn mellan ochFinland och gemensamt ta hem mera i ersättning tillde här länderna än vad som blev fallet. Det är enväldigt stor skillnad där mellan och Finland.Jag beklagar att utfallet blev sådant.Tillbaka till egen utredning omjordbrukets konkurrenssituation gentemot omvärlden.Det är egentligen ett underkännande både av denBjörkska utredningen, som är en statlig utredning,och framför allt av de redovisningar som vi har fått iutskottet vid den offentliga utfrågningen den 26 janu-ari från de olika delarna av näringen. Man redovisarhur de konkurrenssnedvridande skatterna slår påsnittgårdar inom olika delar av näringen. Tror inteInge på vad näringens egna representantersäger och vad de olika lantbruksföretagen säger närde ser olika kalkyler? Jag har en mängd sådana kal-kyler som visar hur skatterna slår orättvist. Varförtror inte på näringen? Varför tror inteInge på lantbruksföretagarna? Har de intenågot värde?Det skulle vara intressant att få ta del av underla-get för egen utredning om jordbrukar-nas konkurrenssituation.Jag hoppas att det sade i decemberfaktiskt skall gälla: . Om man skall sedet väldigt positivt kan det gälla till den 14 april.Okej, vi säger det, men då går deadline, . 45 () replik:Herr talman! Jag skall gärna ta fram det underlagsom jag har presenterat för . Därframkommer att skillnaden i omfattning mellansvenskt och danskt jordbruk är ungefär 200 miljonerkronor med de saker som jag räknat upp. Det är ex-empelvis så att den totala elkostnaden för jordbruket iDanmark är högre än den totala elkostnaden iSverige. Det tog ju inte hänsyn till. Han tittadeenbart på skatten. Då erkänner också jag att han harrätt. Men det är den totala kostnaden som är det vikti-ga. Björkska utredningen tog ju inte till sig helheten,och det är ju den som man måste ta till sig om manskall jämföra olika situationer i vårt land med olikasituationer i Danmark.Men, som sagt, jag skall gärna ta fram det materi-alet, om inte har sett det.Anf. 46 ():Herr talman! Ridsport och hästavel är inga storaeller vanligt förekommande frågor för debatt här ikammaren. Men ur ett socialt och samhällspolitisktperspektiv är det faktiskt viktiga frågor.Ridsporten är en av landets största idrottsgrenar,och den har en stor social funktion för framför alltbarn och ungdomar, men även för många vuxna.Ridsporten är också en mycket uppskattad och nyttighandikappidrott.Ridskolorna har en betydande roll för mångamänniskor som inte har råd eller inte kan hålla sigmed egen häst, men som ändå vill utöva denna id-rottsgren.Det som vi ser hända i är att mångaav landets hästuppfödare slutar med sin avel på grundav bristande lönsamhet. Detta kan innebära enbrist på hästmaterial för landets ridskolor. Därförföreslår vi att regeringen får i uppdrag att se över demöjligheter som finns för att stimulera Sverigeshästuppfödare till fortsatt uppfödning genom de me-del som finns att tillgå inom EU.Herr talman! Därmed yrkar jag bifall till reserva-tion nr 14. Jag vill också påminna de tre partier somännu inte har anslutit sig till reservationen att detfortfarande finns en chans att göra det och därmedockså visa att man är beredd att ta ett första steg idenna fråga. På det viset tar man sitt sociala ansvarför de många barn, ungdomar och handikappade förvilka denna idrott är så viktig.Det är sedan med tillfredsställelse som vi noteraratt regeringen i höstens budgetproposition skriver efter uttalande om insatser för beva-rande av de utrotningshotade raserna gotlandsruss,ardenner och nordsvensk brukshäst avsatt särskildamedel för att främja bevarandet av dessa raser.Tyvärr har regeringen inte tagit med den utrot-ningshotade kallblodiga travaren i denna bevarande-insats, trots att populationen och antalet betäckta stonär i stort sett detsamma för denna ras. Därför bör denkallblodiga travaren självfallet också ingå i de hästra-ser som skall omfattas av regeringens insats.En glädjande nog mer uppmärksammad näring ärden svenska trädgårdsnäringen. Produktionen skerdels i växthus, dels på friland.Till sin karaktär är näringen en typisk småföre-tagarbransch med relativt små produktionsenheter.Det svenska växthusbeståndet uppvisar en ogynnsamåldersprofil, och näringen själv uppskattar att mer än30 % av växthusarealen borde förnyas av åldersskäl. ISverige infördes ett av EU medfinansi-erat investeringsstöd till näringen.I södra och mellersta delarna av landet där 93 %av växthusodlingen finns är stödet maximerat till ca150 . I de nordligaste delarna av landet harstödet fått en betydligt generösare utformning därbeloppet kan uppgå till och i område 6 till600 . Det är uppenbart att det befintliga inves-teringsstödet till näringen inte har bidragit ellerkommer att bidra till en nödvändig omstruktureringav växthusodlingen.För att den svenska trädgårdsnäringen skall kunnaöka sin konkurrenskraft och genomgå en välmotive-rad och önskvärd strukturomvandling krävs det ettökat stöd till näringens investeringar, vilket vi hoppasatt utvärderingen av den översyn som Jordbruksver-ket genomfört också kommer att visa.Herr talman! Jag ansluter mig självfallet till DanEricssons tidigare yrkanden, men för att spara kam-marens tid yrkar jag bifall endast till reservation nr14.Anf. 47 ():Herr talman! Jag tänker inte säga någonting nytt.Jag tänker upprepa en sak som jag sade fyra gånger.Uppenbarligen lyssnade inte ledamot justdå. Därför säger jag det en gång till, och då hoppasjag att har öronen öppna.Vi i är villiga att sänka el- och eld-ningsoljeskatten till den nivå som gäller för tillverk-ningsindustrin under förutsättning att denna skatte-lättnad på ca 360 miljoner hämtas hem inom energi-sektorn. Det innebär alltså höjda skatter på annatinom energisektorn. Är detta klart?Exakt när detta kommer vet vi inte, eftersom rege-ringen har valt att föra skattesamtal. Naturligtvisskulle vi önska att många av de förslag som vi harlagt fram på skatteområdet behandlades betydligtfortare än vad de nu ser ut att göra när skattesamtalendrar ut . Men där finns ni själva med och kanpåverka.Anf. 48 ():Herr talman! Då är jag glad att jag hörde fel. Jagkonstaterar att vi har en tydlig majoritet i kammarenför en sänkning av elpriserna.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 9 §. )7 § Kommunala demokratifrågorFöredrogsKonstitutionsutskottets betänkande 1998/99:KU21Kommunala demokratifrågorAnf. 49 ():Herr talman! Så länge som det existerat mänskligavarelser på jorden har människorna levt i någon formav samhällen. Samhällenas karaktär har dock växlat.Eftersom människors offentliga intressen i de flestaländer är inriktade på staten och att det är till statensom en stor del av det politiska livet är knutet, kanman lätt få föreställningen att det är från staten somde mindre samhällena har sitt ursprung. Men så för-håller det sig inte.Människorna har först slutit sig samman i naturli-ga smågrupper för att förverkliga sina mest omedel-bara samhälleliga intressen, medan bildandet av storastater har varit en senare utveckling. Man kan rentavsäga att det är ur de små samhällena som de storastatsbildningarna har vuxit fram.Men stater har inte alltid bildats genom fredligaprocesser där små samhällen på frivillig väg lämnatifrån sig de rättigheter som man ansett sig ha. Stats-makterna segrar över småsamhällena - som man imånga fall kan uttrycka det - har inte sällan tillkom-mit efter smärtsamma processer som ibland ocksåinrymt blodiga strider.Situationen har också varit den motsatta, nämligenatt mindre samhällen har rest sig mot överheten ochgjort sig fria från denna. I norra hörde dettill vardagen att det förekomkommunala upprorsstrider. "Kommun, Kommun! "var det stridsrop under vilket folket gick till stormsmot de starka biskoparna och adelsborgarna.I en skrift från skriver en högkyrkligfransk författare fylld av fasa följande: "Kommun -ett nytt namn, ett avskyvärt namn!". Det finns hand-lingar bevarade från en resning i Cambrai år 957 somi verkligheten inte var något annat än ett mycketblodigt kommunaluppror för att man skulle uppnå enform av självstyrelse. Först , efter 170 årsstrider, kunde Cambrai anses vara någorlunda säkertkonstituerad som egen kommun.I har det funnits en stor mängd olika for-mer av mindre samhällsbildningar, inte minst föreGustav Vasas tid. räknas ju som detmoderna svenska statsväsendets skapare. De dråpslagsom han genom bondeupprorens undertryckanderiktade mot landskapsmenigheternas politiska frihet,liksom även hans kyrkliga reduktionsdekret, fickförödande verkningar för de minsta samhällsenheter-nas, dvs. för socknarnas, ekonomi.Gustav ville egentligen omskapa hela denlokala förvaltningen efter de tyska envåldsstaternasmönster och således helt göra slut på den lokala fri-heten, men han lyckades aldrig genomföra detta pågrund av den starka vilja till lokal frihet som ändåfanns ute i bygderna.Trots ansatser framstod islutet av som ett land där mycket av dengamla häradssjälvständigheten levde kvar. Även omdet skedde en mängd godtyckliga skatteutskrivningarfanns det ändå en tradition som innebar att det imånga fall var nödvändigt med folkets samtycke tillnya pålagor, och detta samtycke inhämtades oftast avden allmoge som församlats vid häradstinget.Vid mitten av 1800-talet ökade kraven på en för-stärkning av den lokala självstyrelsen. Detta ledde år1862 till utfärdandet av fyra kungliga förordningar,nämligen om kommunalstyrelse på landet, om kom-munalstyrelse i stad, om kyrkostämma, kyrkoråd ochskolråd samt om landsting. Den nya kommunallag-stiftningen anknöt i viss mån till de äldre formernaför självstyrelse. Kommunallagstiftningen har sedanreviderats i olika omgångar.Fram och den första indelningsrefor-men hade ett system med landskommuner,köpingar och städer. Som mest uppgick antalet pri-märkommuner till 2 531, vilket var antalet år 1931.Önskemålen om bärkraftiga kommunala enheter harunder efterkrigstiden tagit sig uttryck i två genomgri-pande kommunindelningsreformer. Den första ge-nomfördes och den andra fullt ut år 1974.Genom den första minskades antalet primärkommu-ner till 1 037 och genom den andra till 278.De omfattande kommunsammanslagningar somhar ägt rum har naturligtvis dramatiskt minskat anta-let förtroendevalda. Detta har skett somutgiftsexpansionen gjort att de kommunala förvalt-ningarna vuxit mycket kraftigt. På många ställen iSverige är kommunen ortens största arbetsgiva-re, fullt jämförbar med stora industrikoncerner i sys-selsättning och omsättning.I de flesta kommuner har de förtroendevalda fåttstörre geografiska arbetsområden med fler frågor attbehandla och mindre möjlighet till överblick ochdetaljkännedom.