prot · GN0948 · 1999-12-16 00:00:00 — Närär obekant men att den förr eller senare kommer ärsäkert.Det är nu som vi har ett unikt tillfälle att ändra destrukturproblem som dras med. Jag tänker påden föråldrade arbetsrätten, den snåriga regeldjungelnoch det höga skattetrycket, för att nämna några ex-empel. På dessa områden har det dessvärre under desenaste åren närmast rått stiltje. När ochSahlin handplockades för attleda det s.k. superdepartementet vädrade många mor-gonluft - två handlingskraftiga och förändringsvilligapolitiker som skulle se till att prat blev verklighet.Men inte blev förhoppningarna mindre av supermi-nistrarnas egna uttalanden och löften.Innan jag går vidare vill jag yrka bifall till reser-vation 5. Jag står självfallet bakom alla kristdemo-kratiska reservationer men för tids vinnande nöjer jagmig med att yrka bifall till endast en reservation.Betänkandet bygger på budgetpropositionen ochpå motioner från höstens allmänna motionstid. I be-tänkandet behandlas näringspolitikens inriktning,småföretagsutveckling, handläggningstider på Patent-och registreringsverket, inriktningen för , anslag till myndigheter etc.Fru talman! Jag har haft förmånenatt vara ute en hel del bland företagare, främst småfö-retagare. Det har gällt byggföretag, , livs-medelshandlare, målarmästare och företag verksam-ma inom hälso- och sjukvård.Statistiskt sett är av ett lands befolkningentreprenörer - människor som tycker om att skapa,utveckla och förändra. De försöker se möjligheternaoch har en nästan obändig vilja att lyckas. Framgång-en stavas hårt arbete. Där existerar sannerligen inga40-timmarsarbetsveckor.Nästan alla jag träffat har hört näringsministernsord om att ska få ett näringsklimat i världs-klass. Det är någonting som uppskattas men man villse resultat och kunna växla in alla vackra orden tillkonkreta åtgärder.Min fråga här till regeringspartiets repre-sentanter är just: När ska de många orden från Nä-ringsdepartementets ministrar omsättas i handling?En enig riksdag tillsatte Småföretagsdelegationen.Dess arbete överlämnades till regeringen för mer änett år sedan. Arbetet med regelförenklingarna gåralltför långsamt. Jag vill fråga majoritetsföreträdaren:Hur många av Småföretagsdelegationens förslag är genomförda och när ska resterande åtgärder varaåtgjorda?Fru talman! förlorar tyvärr alltfler företagoch huvudkontor. , Invest in , ärden statliga myndighet som på regeringens uppdragverkar internationellt för information och kontaktermed utländska investerare. har under loppet avett halvår avlämnat två intressanta rapporter.I en rapport redovisas klimatet för utländska in-vesteringar i . Bl.a. visas en tabell från dens.k. Bland 46 länder som jämförs kanvi konstatera att låg på sjuttondeplats. , , låg vi på niondeplats. har rasat från nionde tillsjuttonde plats när det gäller förmågan att uppvisa ettklimat som gör att företag kan tänkas välja Sverigesom etableringsort. Det är utifrån denna, inte fullt såmuntra, bakgrund vår näringspolitik ska ses.Den andra rapporten, som kom för några veckorsedan, visar att en konsekvens av utflyttningen är attbolagens underleverantörer drabbas. Vi förlorar dy-namiken mellan leverantörer och köpare av kvalifice-rade tjänster, t.ex. IT, juridik och forskning, vilket isin tur gör att vi förlorar möjligheterna till skapandeav nya företag, avknoppningar och produktutveck-ling.En annan viktig orsak till utflyttningen är att Sve-rige har ett betydligt högre skattetryck än omvärlden.Rapporten visar att de företag som överväger att flyttaeller redan har flyttat utomlands anger höga skatter,dåliga relationer med myndigheter och ett misstroen-de mot den ekonomiska politiken som skäl.Vidare påpekar man i rapporten att ett viktigtskatteunderlag, dvs. höginkomsttagarna, försvinnertill andra länder och att det finns en stor risk att hög-utbildade väljer bort på grund av det högaskattetrycket.Fru talman! Situationen i är bekymmer-sam. Vi förlorar företag, kunniga medarbetare ochhuvudkontor till andra länder som förmår att skapa ettbättre klimat än det som kan erbjuda.Exempel på större företag som vi säkert uppfattarsom genomsvenska men som inte längre styrs frånSverige är: ABB, AGA, Alfa , , , , , , , ,, Personvagnar, , Stora, VolvoPersonvagnar. Frågan är vilket företag som står påtur.Från regeringshåll får vi höra att allt har vänt. Nusnurrar hjulen igen. Men det är inte hela sanningen.Siffrorna och uppräkningen ovan talar tyvärr ett annatspråk. Den förda regeringspolitiken duger inte. Vikan inte fortsätta att gå när andra springer.Det skulle vara intressant att här i kammaren fåhöra den socialdemokratiska strategin för att vändaden trend som jag beskrivit och hur skautvecklas med nya och växande företag.Fru talman! Inledningsvis talade jag om småföre-tagens vilja att se konkreta åtgärder. Vad är det dåman ser som problem och tillväxthinder? Ja, ofta ärdet de höga arbetsgivaravgifterna, förmögenhetsbe-skattningen och den föråldrade arbetslagstiftningen.Vilka åtgärder arbetar då medför att få genomfört?· Sänk argbetsgivaravgifterna· Förenkla arbetsrätten· Avveckla förmögenhetsbeskattningen. flyrkapitalet landet eftersom vår förmögenhetsskattligger mellan fem och sex gånger högre än EU-genomsnittet. Det är för övrigt en märklig skatt.Miljardärerna slipper den men andra får betala.Som det nu är går 17 av landets 18 rikaste miljar-därer fria från den.· Sälj fler av statens konkurrensutsatta företag, ochdet ska naturligtvis inte skötas såsom vi nu fåtthöra och se i samband med Telia-Telenor.· Avskaffa dubbelbeskattningen, som gör att in-vesteringar i företag missgynnas i förhållande tillinvesteringar i räntebärande papper.· Förbättra attityderna till företagande. Vi kan inteha en skola som bara producerar löntagare. Vimåste också inspirera till företagande redan påskolnivå om vi ska få ny företagsamhet.· Sätt mätbara mål för förenklingsarbetet. Ensvensk företagare har ca 4 000 regler, när-mare bestämt 20 000 sidor lagtext, att hålla ord-ning på. tillkommer ca 5 000 sidor nyaeller omarbetade regler. Detta är naturligtvis interimligt!· Öppna tjänstesektorn för hushållen - detta enligtdet förslag som vi, och Folkpartiethar lagt fram.Vi menar att dessa åtgärder skulle vitalisera nä-ringsklimatet för både små- och storföretagare. Note-ra att jag sade företagare i stället för företag. Entre-prenörer påpekar ofta följande: många politiker tycksgilla företag men har föga till övers för företagaren.Bakom varje företag - litet, stort, enmansföretag,familjeföretag - finns det människor, människor sombehöver stimuleras och uppmuntras och se möjlighe-ter för att belönas ekonomiskt för att finna det mödanvärt att för det första starta företag och för det andradriva och utveckla det vidare.Låt oss aldrig glömma det när vi diskuterar nä-ringspolitik.Anf. 8 () replik:Fru talman! Man blir bekymrad när man hör attäven kd lägger en så fruktansvärt pessimistisk ton närdet gäller utvecklingen i . Man undrar litegrann vad man stöder sig på.Mikael säger att situationen i Sverigeär bekymmersam. Så räknar han upp en massa företagsom har bytt ort för sitt huvudkontor. Det finns trotsallt rätt så många utredningar som visar att det är liteandra saker som spelar roll när företag placerarsitt huvudkontor exempelvis i , inte bara detenkla skälet att skatten är något högre i . Detkan också vara så att våra svenska företag har vuxit istorlek och är så stora att de är något för storaför lilla . har vi ganska stor nyttaoch användning av den företagsamhet som har frodatsoch fortfarande frodas i landet.Sverige halkar efter, säger . Jagundrar: Kan inte ens tycka att detär bra att en sådan sak som exempelvis den som komut i går, att den svenska förskolan är överlägsen? Serinte något sammanhang och samband härsom kan göra att det faktiskt finns fördelar också iSverige? Det skulle vara intressant att veta, när nuOscarsson ska ha enklare arbetsrättslagar, vilka det ärhan speciellt funderar på.Anf. 9 () replik:Fru talman! tycker att det jagkommer med är gnälligt. Men faktum är att struktur-problemen är verklighet för landets småföretagareoch företagare i allmänhet. Detta med arbetsrätten,den snåriga regeldjungeln, det höga skattetrycket ärverklighet. Det är någonting som påverkar företag-samheten mycket mera än vad kanske . Ta detta med Småföretagsdelegationens förslag- 65 av de 74 förslagen är inte åtgärdade. TyckerLennart Beijer att det gnälligt? Jag tycker att det är enplikt för oss som politiker att skapa de förutsättningarsom krävs för att få ett bättre företagsklimat.Däremot tycker jag att det är mycket märkligt avLennart Beijer att han tog tid för att redogöra förmusikbranschen på det vis han gjorde. Musikbran-schen är viktig, men jag tycker att han kanske skulleha nyttjat sin tid till att tala om hur han vill skapa enbättre företagsamhet i det här landet.Anf. 10 () replik:Fru talman! Musikbranschens utveckling i Sverigeär ganska intressant. Det är en alltmer viktig branschför landet som helhet. Det är intressant hur man kanutveckla sig från ingenting till ganska mycket. Det ärintressant när vi talar om näringsliv allmänt sett.Jag tror faktiskt, , att det förframför allt de små företagen är jätteviktigt att vilyckas hålla en bra ekonomi, att räntorna är någorlun-da låga och att det finns en efterfrågan bland folk iallmänhet för de produkter som görs. Det tror jag ärmycket viktigare än andra mera skumma förslag påarbetsrättsområdet och annat.Mikael svarade inte på frågan om hantycker att världens bästa förskola spelar någon viktigroll när det gäller näringslivets utveckling. Det skullevara intressant att höra.Anf. 11 ():Fru talman! Jag är naturligtvis tacksam och gladför att vi har en bra förskola och dagis. För övrigtskulle vi vilja att vi fick mer av valfrihet på det områ-det. Men det var kanske inte det debatten handladeom.När det gäller de strukturproblem vi brottas medär det nu vi ska ta tillfället i akt. har vi en hög-konjunktur och tillfälle - vi vet inte när det kommertillbaka - att ändra på de här sakerna och se till att vifår ett företagsklimat som drar till sig nya företag.Som ni hörde i min uppräkning är det företag efterföretag som får lämna det här landet. Vi kan t.ex. inteha radikalt annorlunda skatteregler än övriga Europa.Vi måste se till att vi har ett konkurrenskraftigtnäringsklimat. Vi har hört hur näringsministrarna isuperdepartemenet har sagt att ska få ettföretagsklimat i världsklass. Låt oss då se till, LennartBeijer, att vi påminner regeringen om detta så att vifår ett företagsklimat i världsklass. Det behöver vi.Anf. 12 ():Fru talman! Jag har för avsikt att inte kommenteraden aktuella turbulensen kring den stora affären Te-lia-Telenor. Jag vill avvakta med det tills beskedföreligger. Som gammal idrottsledare har jag klart förmig att man inte dömer en match förrän den är av-blåst och klar.Näringspolitikens uppgift är ju att ge bästa möjli-ga förutsättningar för företagande i hela landet. Jagutgår från att vi har en gemensam målsättning här ikammaren att klara det. Jag har också respekt för attvi har olika medel att nå det. Men vi måste rimligenkunna se en del möjligheter och inte bara hinder.Förståelsen för och attityden till företagandemåste vi förbättra på alla plan. Där har vi en storgemensam uppgift. Småföretagen har en stor betydel-se för sysselsättning och tillväxt. Det är vi ocksåöverens om.Nyföretagandet har ökat, även om någon sade detmotsatta här i kammaren. Nyföretagandet har ökat.Det kan bli ännu bättre om vi skapar bättre villkor.Visst finns det hinder. Det finns många hinder, exem-pelvis krångliga regler för just de små. Det upplevskrångligt för dem. Man har inte samma resurser attklara redovisningar, administration och liknande. Detär mycket som återstår där.Det gläder mig att ministern är här. Vi kan möjli-gen få en del direkta svar.Vi har också i förhållande till omvärlden högaskatter på flera punkter.Reglerna kring riskkapitalförsörjningen är snårigaoch krångliga och behöver också förbättras.Tillsammans måste vi uppmuntra entreprenörskapredan från tidig skolålder och fram till förverkligan-det av ett eget företag. Det är mycket glädjande attandelen kvinnliga företag fortsätter att öka. Enligt enfärsk rapport från är det den största pro-centuella ökningen under det gångna året.Verksamhet med särskilda resursinsatser förkvinnliga företagare på lokal, regional och centralnivå måste ges förutsättning att fortsätta. påcentral nivå har fått till uppgift att värna om dennaverksamhet. Landets regionala resurscentrum förkvinnliga företagare är också entydiga i kravet på enfortsatt satsning på utbildning, rådgivning och nät-verksbyggande för kvinnliga företagare.Nu är det upp till att bekänna färg på dethär området.Om vi så övergår till företagandet är det personli-ga ägandet viktigt för oss i . Det är ett decentraliserat ägande som ärgrundat på personligt ansvar och därmed en godgrund för en livskraftig näringsverksamhet.Fru talman! I vår roll här i att skapa go-da villkor och ett gott klimat för företagandet får viinte glömma infrastrukturen som är utomordentligtviktig. Vi ska återkomma till en regionalpolitisk de-batt senare i dag.Frågan rör hela den strukturen, dvs. post, tele, vä-gar, kommunikationer, järnvägar, flygplatser, hamnaroch självfallet också den digitala infrastrukturen. FörCenterpartiet är, som vi har framhållit vidflera tillfällen, tillgängligheten när det gäller den nyatekniken utomordentligt viktig. Vi står eljest inför enrisk att skapa ett A- och ett B-lag i samhället när detgäller att nyttiggöra den mycket viktiga tekniken.Många glömmer tyvärr också utbildningens ochkulturens roll, liksom en god samhällsservice i övrigt.Det är inte bara skatter det gäller, utan det gäller helaklimatet. Det får vi inte glömma bort.Jag tar mig friheten att återigen upprepa att en öp-pen och positiv attityd till företagande och innovatio-ner är grundläggande. Långa handläggningstider ochavsaknaden av besked är hämmande för kreativapersoner, ja, jag tror för alla personer. Väntetiderinnebär också stora merkostnader för småföretag. Vihade , i förra , en motion kring vänteti-derna vid . Vi har nufått med övriga partier så att vi har en gemensamfyrpartimotion i den frågan.Fru talman! När det gäller företagande måste vialla inse att det är fint att våga. Det ska också vara braatt lyckas. Vi måste acceptera att man kan misslyck-as. Det ska också vara möjligt att ta nya tag och för-söka igen.I en del i betänkandet berörs . Det var juvårriksdagens stora följetong och stora s.k. affär,dock utan norskt inslag. Betänkandet berör bara tillliten del detta ärende. Vi har en gemensam motionmed krav på försäljning till enskilda, men även på attse över om inte lokal förvaltning och skötsel av vissaenklaver borde vara möjlig, sett över landet. Detskulle kunna få stor lokal betydelse.För del utgår vi ifrån att Näringsut-skottet får en återredovisning på det nya året beträf-fande måluppfyllelsen för denna skapelse. Det målsom kungjordes vid starten av valrörelsen avdåvarande näringsministern var att säkerställa virkes-tillgången för köpsågverken som man skakunna öka den biologiska mångfalden genom ytterli-gare reservatsavsättningar. Det blir intressant att tadel av den rapporten. Personligen tror jag att verklig-heten torde sätta sina spår i en sådan eventuell må-luppfyllelse.Beträffande anslagsposterna redogörs det för demi vårt särskilda yttrande. För att exempelvis klarakonkurrensen från andra länder bör, enligt vår me-ning, forskning och utveckling inom livsmedelssek-torn stimuleras. Livsmedelssektorn arbetar ju i Sveri-ge med betydligt högre kostnader i form av skatteroch avgifter än man gör i omvärlden.Centerpartiet vill också stärka den svenska ex-porten av miljöanpassad teknik. Det är ett helt nyttområde som aldrig nämnts tidigare här i kammaren,och där vi har utomordentliga möjligheter i vårt land.Det är en verksamhet som för övrigt också prioriterasav våra tekniska attachéer, vilket vi fick se och höravid utskottets besök hos dem i går.Fru talman! Jag nöjer mig härmed med att yrka bi-fall till reservationerna 2 och 6, men står självfalletbakom även våra övriga reservationer.Anf. 13 ():Fru talman! Jag börjar med att ställa mig bakomalla de reservationer som har skrivit underi det här betänkandet samt yrka bifall till reservatio-nerna nr 4 och nr 5.Jag vill också påpeka att har en annaninriktning och ram för budgeten och deltar därför intei beslutet om anslag m.m. Våra punkter finns i detsärskilda yttrande som är fogat till detta betänkande.Vår gemensamma syn från borgerligheten tyckerjag har utvecklats väl av tidigare talare, och jag skadärför förkorta mitt inlägg något här. Både KarinFalkmer och har uttryckt mycketav det som även vi står bakom.Fru talman! står ändå på tröskeln till2000-talet, och måste enligt vår mening ett antalviktiga strukturreformer i den svenska ekonomingenomföras för att en uthållig och långsiktigt godtillväxt ska kunna upprätthållas. Det handlar bl.a. omatt arbetsmarknaden måste göras mer flexibel. Skat-terna på arbete och företagsamhet måste sänkas. Detsvenska konkurrenstrycket måste förbättras, och vimåste öppna upp den offentliga sektorn och förnyaden för att bättre möta konsumenternas behov och tavara på personalens kompetens och idéer. Det gälleratt skapa en anda av entreprenörskap i igen,där nya idéer och egen skaparkraft faktiskt kan kom-ma till uttryck. Vi behöver kort sagt fler snilleblixtar isvensk ekonomi.Målet med reformerna på de här områdena är juatt skapa förutsättningar för en uthålligt hög tillväxtdär sysselsättningen kan öka utan att inflationen tarfart, där den enskildes valfrihet, personliga ansvaroch välfärd kan öka utan politisk detaljstyrning, därden offentliga sektorn kan vitaliseras och möta ökan-de behov utan att hotas av krympande skattebaser ochdär statens finanser inte raseras vid nästa lågkon-junktur. Det behövs en ny ekonomisk politik somsyftar till att långsiktigt stärka incitamenten till före-tagande, arbete och utbildning. Det måste löna sig attarbeta och att utbilda sig.Politiken måste också präglas av en insikt om deändrade förutsättningar som följer av en alltmer in-tegrerad världsekonomi. Utan starka företagare blir det långsiktigt ingastarka företag. Villkoren för företag och företagandeär inte tillräckligt bra i . närSverige befinner sig i en högkonjunktur och de ome-delbara statsfinansiella problemen inte är akuta måstetillfället tas att lägga grunden för en politik som ledertill att tillväxten blir god och långsiktig. Det är nusom vi måste skapa permanent goda villkor för jobboch företagande.Fru talman! Så vill jag säga några ord om Natio-nellt resurscentrum för kvinnor. Vi i anseratt det är viktigt att stödja kvinnors företagande. Detfinns en stor utvecklingspotential bland kvinnligaföretagare. Enligt vår mening är det angeläget att flerkvinnor faktiskt blir företagare. Att identifiera vilkaomständigheter som utgör hinder för kvinnor attstarta företag och vidta åtgärder för att elimineradessa är därför mycket viktigt.Enligt vår mening har den här NRC-verksamhetenvarit positiv för arbetet med att främja kvinnors före-tagande, och vi anser därför att regeringens förslagom att integrera den i ordinarie verksamhetinte är tillräckligt bra. Vi är skeptiska till detta. Erfa-renheterna från arbetet med de regionala tillväxtavta-len visar ju trots allt att jämställdhetsaspekten inteautomatiskt beaktas. Särskilda insatser kan fortfaran-de vara nödvändiga.Risken är därför uppenbar att det som ska varaallas ansvar nu i blir ingens ansvar. Att knyta ett råd eller en referensgrupp tillNRC-verksamheten anser vi inte vara en tillräckligåtgärd. En ytterligare markering behöver göras, t.ex.genom att verksamheten i regleringsbrevet tilldelas ensärskild anslagspost. Detta bör ställa sigbakom.Slutligen vill jag säga några ord om turismen. Skaman kunna semestra i ? Ska utlänningar kun-na komma hit och skapa välbehövlig sysselsättningoch goda exportintäkter? Ska vi svenskar kunna se-mestra i vårt eget land eller ska vi tvingas importeraden rekreation vi behöver genom att åka utomlandsför att det är billigare? Det är det som Folkpartietsturistpolitiska motion handlar om. En stor mängduppgifter tyder på att svaren på de här frågorna långtifrån är självklara. Uppgifterna är många och oro-väckande, och det är bakgrunden till reservation 4.Svenskarnas inrikesresor har minskat med entredjedel . Det rör sig om över 60 mil-joner övernattningar, och den negativa trenden barafortsätter. Den t.o.m. förstärks. En allt större del avfritiden tillbringas numera i TV-soffan. Den snabbanedgången hotar existensen för tusentals små han-dels- och tjänsteföretag, framför allt på landsbygden.Samtidigt har semestrandet i utlandet ökat med nästanen femtedel.Sveriges kostnadsläge ligger nu åter i världstop-pen när det gäller den typ av enkla tjänster som tu-ristnäringen producerar, över EU:s genom-snitt enligt statsråden och om tillväxten. De som har råd skaffar sig en pris-värd semester genom att åka utomlands. De som intehar råd stannar hemma. efter den stora semes-terreformen håller semestern återigen på att bli enklassfråga, ett klassmärke. Näringen förefaller intelängre kunna producera det som semesterfirarna villha, i varje fall inte till priser som de har möjlighet attbetala.Det här är inte bara ett hot mot turistnäringen somsådan och dess över 140 000 sysselsatta utan faktisktockså mot miljön. De personliga tjänster som måstetill för att turisternas utnyttjande av naturen inte skamedföra skadeverkningar har nämligen en prislappsom det är få människor förunnat att kunna betala idag.Men det här är inte den bild man får när man läsertidningen, kanske någon invänder. Där talas det helatiden om nya turismrekord överallt. Orsaken är att deuppgifter som den statliga turistdelegationen levererartill massmedierna till allra största delen handlar omaffärsresor. Det är resor som betalas av obeskattademedel och med avdragsgill moms. Detta resande ökari takt med ekonomin. ökar det alltsåsnabbt. Det är det vi får läsa om i tidningarna - sominte alltid uppfattat vad rekorden egentligen avser.De dystra siffrorna handlar nästan uteslutande omrekreationsresor, vanliga semesterresor. Detsammagäller statens anslag för turismfrämjande åtgärder. Deavser att stimulera resor som företas avutländska personer som betalar med beskattade medeloch som saknar möjlighet att lyfta momsen. Det är pådessa områden volymerna rasar. Att flygbolagen ochstorstädernas lyxhotell går som på räls är en lika klentröst i detta sammanhang som att en enstaka re-kordsommar får camparna att gå man ur huse.Fru talman! ska ha en hög attraktionskraftsom turistland och en långsiktigt konkurrenskraftigturistnäring. Det är statens mål för turist-politiken. Men målet ligger i stort sett utanför detnäringspolitiska området, som anslaget avser. Måloch medel hålls alltså åtskilda, och det är ingen braordning. Givet den anslagsnivå som regeringen före-slår kan man med fog ifrågasätta om målet över hu-vud taget är realistiskt och om det inte borde ersättasmed ett mål som det i alla fall finns teoretiska chanseratt nå.Åtskilligt tyder på att Turistdelegationen inrättatsin verksamhet längs linjer som saknar förutsättningaratt skapa bidrag till turistnäringens verksamhet ochutveckling. Verksamheten har pågått ,snart , och det är nu hög tid att den utvärderasav t.ex. revisorer.Över 80 % av anslaget för turistfrämjande åtgär-der går till , som därutöver mottagit när-mare för särskilda ändamål un-der . Inslag i verksamhetinger betänkligheter. Frågan måste ställas om verk-samheten verkligen bedrivits i enlighet med riksda-gens intentioner. Vi anser att det är i högsta gradrimligt att även denna fråga utreds av t.ex. Riksda-gens revisorer.Anslagen till den turismfrämjande verksamhetenär knappa i förhållande till de förväntningar på resul-tat vi har, mycket knappa. Frågan om huruvida sam-ordning av statens insatser kan skapa effektivitets-vinster bör därför också undersökas noggrant.