prot · GM0967 · 1999-03-11 00:00:00 — Frågorna till övriga statsråd förutsätts beröraderas respektive ansvarsområden.Naturgasledning genom SverigeAnf. 12 ():Fru talman! Jag vill ta upp en fråga som spänneröver både miljöområdet och energiområdet och haratt göra med relationen till andra länder. Det är därförnaturligt att fråga här i har diskute-rat naturgasfrågan och konstaterat att det inte är aktu-ellt med en storskalig introduktion av naturgas elleren ny naturgasledning genom . Jag vet att denfrågan naturligtvis skall behandlas också i kammaren,men det kan vara skönt att veta hur rege-ringen kommer att agera för att tydliggöra att det ären svensk uppfattning att en sådan gasledning inte äraktuell. Det måste naturligtvis få konsekvenser fördem som till äventyrs är intresserade av en sådanledning eller för andra länder. Hur kommer regering-en att agera för att se till att den här ståndpunkten slårigenom?Anf. 13 Vice statsminister ():Fru talman! tar som utgångspunkten diskussion och kanske ett beslut i ett utskott i dag.Jag tycker att vi måste hålla oss till ordningen. Förstmå besluta i den här frågan, sedan skallnaturligtvis regeringen göra vad den kan för att levaupp till det riksdagsbeslut som fattas.Anf. 14 ():Fru talman! Jag delar naturligtvis i grunden denuppfattningen. Men jag har ställt frågor kring den härnaturgasledningen här i kammaren,just vid sådana här tillfällen.Som vi vet planeras ibland saker, och till slut stårman om inte inför fullbordat faktum så åtminstonelångt gången hantering. Jag vet att många människor isödra , där det här diskuteras mycket, är väl-digt oroliga, för det finns de, i företag eller liknandesammanhang, som ändå planerar en sådan här led-ning. Jag tror att det skulle vara skönt om kunde tydliggöra den inställning somvi självklart har också i , att en storskaligsatsning och en ny ledning genom inte äraktuell. Det vore bra om det snabbt kunde nå ut, inteminst till människor som känner den här oron. Trotsatt vi just nu väntar på ett utskottsbetänkande finnsdiskussionen att förhålla sig till.Anf. 15 Vice statsminister ():Fru talman! Det här är en fråga som är mycketstor och synnerligen komplicerad. Många människorär oroliga, andra människor har stora förväntningar påatt det skall hända saker och ting. är inne ien beslutsprocess, och regeringen lyssnar naturligtvistill vad har att säga. Till det kommer detallmänna som vi har kommit överens om vad gällerenergipolitiken.Jag menar att om vill gå djuparein i den här frågan bör det vara fackministern, alltsåenergiministern, som svarar på den.Integration i ÖresundsområdetAnf. 16 ():Fru talman! Jag har en fråga till statsrådet . Den handlar om integrationssträvandena iÖresundsregionen.I takt med att förbindelsen växer fram blir detalltmer konkreta frågor som sätts på dagordningen.Det uppstår naturligtvis många problem när två län-ders regler, lagar och förordningar skall samordnas.Ett nu uppmärksammat problem är taxinäringen.Om jag har förstått saken rätt innebär de danska reg-lerna att en svensk taxibil inte skall kunna ta passage-rare tillbaka från . Det är naturligtvis enomöjlig situation. Vi måste få den här verksamheten,liksom all annan trafik, att fungera över förbindelsen.Min fråga är: Tänker regeringen agera i den härfrågan, och kan man se någon lösning på detta?Anf. 17 Statsrådet ():Fru talman! bygger vi en stor och dyr bromellan och . Själva poängen ärnaturligtvis att det skall leda till att de här två storaregionerna flätas samman och att människor kan rörasig enkelt över bron. Man skall t.ex. kunna ta en taxi iMalmö för att gå på restaurang i , åka tillKastrup eller något annat. Men om bilarna skall åkatomma tillbaka, som dagens danska regler innebär,kommer det inte att bli möjligt. Allt detta kommer attbli poänglöst.Jag tycker att det arbete som vi nu är inne i är ennaturlig utgångspunkt för , att försöka få våradanska kolleger att lätta på regleringarna. ärju ett land som i alla fall jag har fått intryck av ärganska lättsinnigt. Man har stora friheter på olikaområden och lägger sig inte i så mycket. De brukarretas med oss svenskar för att vi är så petnoga medregleringar och sådant. Men i integrationsarbetetmåste jag säga att jag blivit alltmer förvånad ochhäpen över vilken förbuds- och reglerarmentalitetsom råder i . Inte minst på det område somvi diskuterar , där danskarna insisterar på attsvenska taxibilar möjligen kan få lämna av passagera-re om de åker tomma tillbaka.Jag tycker att vi med kraft skall kräva av danskar-na att de luckrar upp det integrationsfientliga regle-ringssystemet, så att det blir möjligt att få en riktigkollektivtrafik, som taxi faktiskt innebär, i kölvattnetav att bron öppnas.Anf. 18 ():Fru talman! Jag tackar för svaret och hoppas attdet kommer att bli möjligt inte bara att åka till och äta på restaurang utan även att en kö-penhamnare kan åka till och göra detsamma.Förtroendevalda revisorerAnf. 19 ():Fru talman! Vi fick i går en proposition om kom-munal revision. Jag skulle vilja fråga statsrådet vilken anledning regeringen, trots på-pekande via lagutskottet, trots en enig kommunrevi-sionsutredning och utan motivering, såvitt jag harkunnat se, fullföljer sin linje att kalla förtroendevaldarevisorer i t.ex. kommunala bolag för lekmannarevi-sorer. I svensk demokrati har vi hittillsinte kallat förtroendemän för lekmän. Det är ju ett iickekyrkliga sammanhang oegentligt begrepp. Vikallar dem just förtroendevalda.Vad är det för fel på det gamla fina begreppet,statsrådet ? Jag är spänd på att höra den kom-munaldemokratiska motiveringen till detta sned-språng.Anf. 20 Statsrådet ():Fru talman! Någon sådan sorts förklaring tror jaginte att jag kan åstadkomma. Begreppet är ju till föratt skilja dessa revisorers ställning från den ställningde auktoriserade revisorerna har i dessa bolag.Jag blir tyvärr, , svaret skyldig på den härfrågan. Jag vet inte varför vi har valt just ordet lek-mannarevisor. Det måste jag medge.Anf. 21 ():Fru talman! Jag tror faktiskt att det är någontjänsteman som har skapat den här villan. Men jagtycker att det vore bra om vi kunde rätta till detta här iriksdagen.Det är faktiskt så att vi brukar kalla de här perso-nerna för förtroendevalda revisorer, till skillnad frånyrkesrevisorerna. Den distinktionen gör ju statsrådetLejon i propositionen i övrigt. Men det här blir väl-digt konstigt, eftersom vi i kommunerna ibland väljerjust yrkesrevisorer till förtroendevalda revisorer. Dåblir det egendomligt att kalla en sådan yrkesrevisorför lekmannarevisor bara för att han får ett förtroen-deuppdrag.Jag vet att här i sitter förträffliga perso-ner som kanske kommer att utses till förtroendevaldarevisorer i vissa statliga bolag, t.ex. Vin & Sprit AB.Varför skall dessa personer plötsligt kallas lekmän?Detta är något helt befängt.Anf. 22 Statsrådet ():Fru talman! Jag kanske har förstått det hela fel,men jag levde i tron att titeln för dessa personer i dekommunala och landstingskommunala bolagen tidi-gare var just denna. Jag är kanske felinformerad.Självfallet skall det inte råda något tvivel om attstatusen för dessa revisorer är just förtroendeuppdra-get. Tanken med hela propositionen var att stärka ochöka revisorernas ställning och betona betydelsen aven kraftfull revision, oavsett i vilken form de kom-munala och landstingskommunala verksamheternabedrivs.Det är möjligt att har rätt i attriksdagen kan hjälpa oss att finna en bättre benäm-ning, men det väsentliga är att betona förtroendeupp-dragets karaktär och öka dess status.Anf. 23 ():Fru talman! reagerade mot begreppetlekmän när det framkom i propositionen i våras.Riksdagen efterlyste hos regeringen ett annat be-grepp. Eftersom före-slog begreppet förtroendevalda revisorer trodde vi attdet skulle framkomma i propositionen. hoppas jagatt utskottet gör en ändring.Utvisning av homosexuellaAnf. 24 ():Fru talman! Jag vill ställa en fråga till statsrådetPierre Schori.Fru talman! Redan under nazismen blev männi-skor förföljda, misshandlade, torterade och mördade -många på grund av sin sexuella orientering, sin sexu-ella tillhörighet. Det var då det. Men fortfarande för-följs många homosexuella runt om i världen.Nazisterna märkte oss med rosa trianglar ochsvarta stjärnor. Här i stiftar vi och kommer attstifta lagar som skyddar och motverkar diskrimine-ring. Vi har t.o.m. stiftat en lag, utlänningslagen, därdet i 3 kap. 3 § bl.a. står att utlänningar har rätt tilluppehållstillstånd om de är flyktingar, skyddsbehö-vande i övrigt och på grund av homosexualitet.Fru talman! blev vi återigen märkta, inte avnazister men av och inhumana beslut. avvisa-des en rädd och otrygg 27-åring från Sverige.Fru talman! Jag vill fråga statsrådet hur 3 kap. 3 § i utlänningslagen egentligen skalltillämpas.Anf. 25 TALMANNEN:Vi diskuterar frågans principer, inte de enskildafallen.Anf. 26 Statsrådet ():Fru talman! Det är riktigt att som, tror jag,första land införde i lagstiftningen, utöver skyddsbegrepp, att man om man ärförföljd på grund av kön, t.ex. kvinnlig könsstymp-ning eller förföljelse på grund av homosexualitet, kanfå skydd i . Det var viktigt och riktigt.Detta betyder inte att t.ex. alla homosexuella i ettland där man kan hotas av förföljelse mot homosexu-alitet eller av könsstympning automatiskt får skydd,asyl, i - inte heller i något annat land. Manser i det individuella fallet om det finns ett individu-ellt skyddsbehov.I det här aktuella fallet - som jag inte känner till -har väl myndigheterna dömt enligt lag. Självfalletskall lagen följas, och jag är övertygad om att det ärså.Men alla som säger sig hotas för sin homosexua-litet eller av könsstympning får inte automatiskt asyl.Det sker en prövning av det enskilda fallet. Det ärfråga om att värna asylrätten.Anf. 27 ():Fru talman! Just fallet med 27-åringen var bara ettexempel. utvisades ytterligare en personsom hade sökt asyl i enlighet med 3 §. Det var enperson från Turkiet.Det finns ett fundamentalt fel i tillämpningen. Viden översyn av statistik från flyktingmottagandet gårdet ibland att tro att homosexuella inte förföljs ute ivärlden.Fru talman! I förra årets statistik gick det inte attse en enda siffra, det var helt tomt i rutan, om hurmånga som fick uppehållstillstånd just med den para-grafen som grund.Jag vill återigen fråga statsrådet - inte i ettenskilt fall - om det rent generellt inte finns ett behovav detaljerade riktlinjer av hur paragraferna skalltillämpas - kanske en utbildning för personalen omdenna paragraf.Anf. 28 Statsrådet ():Fru talman! Jag vet att det har pågått utbildninginför utvidgningen av . Jag ärsäker på att man följer lagen på ett humanitärt ochrättssäkert sätt.Jag kan ge ett exempel från när jag själv besökteUtlänningsnämnden. En familj från ett afrikanskt landhade sökt asyl i . Det visade sig att föräldrarnainte hade skyddsbehov, medan den unga 12-årigaflickan hotades av bl.a. släkten av en obligatoriskkönsstympning. Hela familjen fick skydd i ,inte på grund av föräldrarnas situation utan just av attbarnet hotades av könsstympning. Liknande situatio-ner kan jag se när det gäller homosexuella.Det avgörande är att det inte går att säga att allahomosexuella är hotade. Man måste se till det indivi-duella fallet. I de fall som har åberopats - utan att jagkänner till dem - har man sett till det enskilda fallet.Det säger sig inte av sig självt att en homosexuell frånTurkiet skall få asyl i . Det finns inte en gene-rell förföljelse mot homosexuella i . Man fårse till det enskilda fallet.Anf. 29 ():Fru talman! Dessa fall är inte de enda fallen -och det . Här har personerutvisats till , där homosexualitet är förknippatmed avrättning.Det är fundamentalt fel att tillämpningen inte fun-gerar. Jag tycker att har missbrukatmöjligheten till omedelbar verkställighet, som fak-tiskt präglar alla besluten. Omedelbar verkställighetinnebär i praktiken att man inte hinner överklaga.Anf. 30 Statsrådet ():Fru talman! Det finns ingenting av omedelbarverkställighet om man har åberopat förföljelse av köneller någonting annat. Då prövas ärendet i laglig ord-ning och rättssäkert. Det finns ingen omedelbar verk-ställighet i detta.Fru talman! Det är riktigt att man även till harutvisat personer som man anser inte har skyddsbehovtrots att de har uppgett sig vara homosexuella. Åandra sidan har andra varande från fått skydd iSverige när de har åberopat homosexualitet. Det berorhelt och hållet på det enskilda fallet.SäkerhetspolitikenAnf. 31 BO ():Fru talman! Jag skulle vilja ställa en fråga till vicestatsminister . Egentligen skullejag ha velat ställa frågan till statsministern eftersomden rör honom. Frågan gäller det inlägg han i gårgjorde om säkerhetspolitiken på ett seminarium iStockholm.Om man får tro skallstatsministern efteråt ha fått följande fråga: Om ettEU-land angrips, är det då politiskt möjligt att ståneutralt?Svaret skulle enligt tidningen vara: Jag har inteens reflekterat över den frågan. Den tål att tänka påinnan man svarar. Jag har inte stött på frågan förut.Det är ett närmast häpnadsväckande svar. Jag kaninte alls vara säker på att det är korrekt. Men jag villdå fråga vice statsministern, tillika f.d. utrikesminis-tern, om denna påstådda brist på reflexion inför dennanäraliggande tanke utmärker hela regeringen.Anf. 32 Vice statsminister ():Fru talman! Inte heller jag vet vad som utspannsig mellan journalisten och statsministern i det avse-endet.Detta är en fråga som det verkligen finns anled-ning att reflektera över. Det gjordes under den man-datperiod det var en borgerlig regering och underförra mandatperioden. Man ändrade t.o.m. i det somvar den säkerhetspolitiska basen 1992 just för att vidå såg att vi skulle bli EU-medlemmar.Det är ju så att ordet "neutral" är förbundet meden krissituation. Skulle det ske ett anfall mot någonav våra EU-partner är det klart att vi kommer attställning i en sådan situation. Däremot är vi fortfa-rande militärt alliansfria. Att ta ställning i en konfliktär ju en sak. Men att för den sakens skull bli krigfö-rande är en annan sak.Det här är ganska komplicerade ting där man helatiden måste vara väldigt noga med hur man uttryckersig. Det kräver kanske lite längre diskussion än vadman kan ha i en sådan här enkel frågestund.Anf. 33 BO ():Fru talman! Ja, det gör det säkert. Det är ju en storoch viktig fråga. Det var därför jag nämnde den. Jagkände mig lite förvånad när jag läste morgontidning-en eftersom jag och många andra väl hade uppfattatatt huvudinvändningen bakom socialdemokraternasmångåriga motstånd mot medlemskapet i EU hadejust med den här frågan att göra. Om den då betrakta-des som helt ny fanns det kanske anledning att höjapå ögonbrynen.Anf. 34 Vice statsminister ():Fru talman! Då får vi gå tillbaka lite i historien.Det var ju så att så länge vi hade ett uppdelat Europaansåg vi inte att det var möjligt att gå in i EU. NärBerlinmuren föll blev det en heltannan situation.Folkrörelsernas förutsättningarAnf. 35 ():Fru talman! Jag har en fråga till statsrådet , som ju är den i regeringen som ansvarar förfolkrörelsefrågorna. Jag är både stolt över och oroligför svensk folkrörelse och svenskt föreningsliv. Jag ärstolt över att vi i olika sammanhang lyckas så bramed att nå idrottsliga framgångar, att vi genom mu-sikverksamhet finns på världens alla topplistor och attvi här i är representerade av många männi-skor med olika bakgrund, med bra politisk skolningoch med samhällsengagemang.Men jag är också orolig för att jag ser att möjlig-heterna för självständiga organisationer med egenförsörjning blir allt mindre. Ett konkret exempel ärdet som händer på spel- och lotterimarknaden. Detråder en ganska stor obalans här till folkrörel-sernas nackdel.Jag vet att lotterifrågorna inte längre sorterar un-der , men jag vill i alla fall höraom som folkrörelseminister hållermed mig om att det är viktig att det ges bättre förut-sättningar än för att t.ex. administrera egnalotterier. Jag undrar också om i dethär sammanhanget håller med om att passivt beroen-de av bidrag från samhället är en olycklig utvecklingsom kan och måste förhindras.Anf. 36 Statsrådet ():Fru talman! Vi brukar ju ofta prata om att detsamarbete som finns mellan arbetsmarknadens parteri är en viktig del av den s.k. svenska model-len, en tradition som vi ofta värnar och är rädda om.Jag tycker också att det breda utbudet av folkrörelser,och den tradition som våra folkrörelser står för i Sve-rige, är en annan viktig del av den svenska modellen.Det är också något som vi skall vara rädda om ochstolta över.Det pågår flera olika sorters arbete inom Rege-ringskansliet för att stödja och underlätta folkrörel-sernas förmåga att överleva och utvecklas, och ocksåför att göra det möjligt för nya folkrörelser att bildas.En del av detta är den översyn av momsfrågan förbl.a. ideella föreningar som just nu ligger på bord.I samband med att är ordförande i år2001 kommer vi också att stå värd för en stor euro-peisk konferens om social ekonomi. Den har redanbörjat planeras i den meningen att jag har haft enförsta träff med företrädare för de folkrörelser somfinns i vårt land. Vi har bildat en arbetsgrupp för attgemensamt planera hur vi skall genomföra konferen-sen.Det kommer självklart att ta tid, och det kommeratt vara ett brett arbete där stora delar av Folkrörel-sesverige kommer att vara engagerade. Jag tror attarbetet inför den konferensen kommer att vara likaviktigt som själva konferensen, för det ger oss enchans att uppleva en renässans inom en del områdenoch att utveckla och lyfta fram de folkrörelser somfinns.Jag skall själv lägga fram två propositioner undervåren, en ungdomspolitisk proposition och en idrott-spolitisk proposition. Dessa propositioner skall utgåfrån att stärka folkrörelsernas roll just på dessa områ-den. Det är oerhört viktigt att ta ett helhetsgrepp närdet gäller folkrörelsernas förutsättningar att verka. Dågäller det allt från momsfrågan till förutsättningarnaför ideella föreningar. Självklart gäller det ocksåförutsättningarna att hitta en egen försörjning vidsidan av statsbidragen.Anf. 37 ():Fru talman! Jag känner mig ganska nöjd med detsvaret. Jag vill tacka så mycket. Jag är väldigt gladöver att håller med mig om vikten avsjälvständiga och starka folkrörelser. Jag tolkar ocksåhennes svar som att möjligheten till egen försörjning istörsta möjliga mån är något eftersträvansvärt. Jagåterkommer med en interpellation idenna fråga.Lika behandling i alla landstingAnf. 38 ():Fru talman! Jag vill ställa en fråga till biträdandesocialministern, bl.a. utifrån statsrådets ansvar för desociala försäkringsfrågorna. Anser statsrådet att det ärangeläget att de som bor i de olika landstingen, pati-enterna i samtliga landsting, har tillgång till sammaprofession när det gäller sjukvård? Jag menar olikaformer av profession. Är det angeläget att man be-handlas lika i de olika landstingen?Anf. 39 Statsrådet ():Fru talman! Jag vet inte riktigt hur jag skall tolkaGöte fråga. Det kanske handlar om att hatillgång till de olika yrkeskategorier som är verk-samma inom hälso- och sjukvården. Det är naturligt-vis ett ansvar för våra landstingspolitiker att se till attmänniskor får sina sjukvårdsbehov tillgodoseddabåde med en god vård och med personal som har enmycket god kompetens och utbildning. Det är själv-klart en viktig fråga att landstingen har möjlighet atttillgodose människors olika vårdbehov.Anf. 40 ():Fru talman! Jag tackar statsrådet för det svaret.Jag ställde frågan med anledning av att man i landsting vägrar att teckna vårdavtal medkiropraktorer och naprapater. I väldigt många andralandsting tecknar man den formen av vårdavtal, vilketinnebär att det i dessa landsting finns tillgång ocksåtill den kunskap som kiropraktorer och naprapaterbesitter. I förvägras alltsåpatienterna den möjligheten. Likaså förvägras demöjligheten att då få lägre kostnader vid besök ochatt komma in under högkostnadsskyddet.Jag förstår nu att biträdande socialministern delarmin uppfattning att det är fel att ha det på det härsättet i t.ex. . Jag hoppas från regeringens sida ser till att det blir ordningpå den här punkten så att patienterna, de som bor i deolika landstingen, behandlas lika inför lagen och likanär det gäller rätten att få behandling vid sjukdom.Anf. 41 Statsrådet ():Fru talman! Det jag svarade på var frågan om hurden som är sjuk och i behov av bra sjukvård kan fådetta behov tillgodosett på bästa sätt. Det är ett ansvarför landstingspolitikerna. Det som är viktigt är natur-ligtvis att man gör en bedömning. Det handlar ocksåom en medicinsk bedömning av hur behovet kantillgodoses. Den typen av medicinska bedömningaröverlåter jag åt den medicinska professionen att göra.Det kommer jag som minister aldrig att ge mig in på.Arena informationsverksamhetAnf. 42 ():Fru talman! Jag vill ställa en fråga till statsrådetLeif angående Arena - dess infor-mationskontor och dess informationsverksamhet omNorden, om nordiskt samarbete, om möjligheten tillnordiska studier osv.I februari gjorde utrikesutskottet en mycket tydligmarkering när det gäller fortsatt stöd till den verk-samheten, som regeringen tydligen inte hade tänktskulle fortsätta. Detta stöd skulle enligt utskottetsmening, och ställde sig bakom denna, gällaför det här året tills frågan om samnordisk finansie-ring var löst. Men märkligt nog tog regeringen barafram pengar . Då vill jag fråga:För hur har pengar tagits fram nu?Anf. 43 Statsrådet ():Fru talman! Frågan om Arena är en gans-ka lång följetong. har startat eninformationsbutik på i utanfinansiering. Efter att ha lagt sina egna pengar på attinreda lokalen kom man i efterhand till regeringenoch begärde särskilt stöd för att kunna bedriva verk-samhet i den lokal de har investerat i. Den ligger påen plats där det inte passerar några människor, ochden har nästan inga besökare.Vi vill ha ett mer kraftfullt nordiskt fönster iStockholm. Jag tycker att det är rimligt att Sverigesskattebetalare, som är huvudfinansiärer av det nordis-ka samarbetet, har en bra och direkt koppling till vadde får för sina pengar - en nordisk informationsverk-samhet i huvudstaden i det största nordiska landet.Det jobbar vi på, och vi hoppas kunna åstadkommaett sådant.I avvaktan på det har vi än så länge lyckats åstad-komma finansiering för att hålla Arena in-formationsbutik vid liv. Sedan den tidpunkt då vidiskuterade frågan senast - - har vi fåttfram pengar för ytterligare en period, så att vi klararen betydande del av detta år. Jag är mycket optimis-tisk när det gäller frågan om det räcker ända fram tillden tidpunkt när vi får gemensam nordisk finansie-ring för en mer kraftfull närvaro i , men jagkan inte ställa ut några sådana löften.Under tiden tycker jag att det är angeläget att viförsöker öka utbytet av den verksamhet som redanfinns och som så förtjänstfulltbedriver. Vi har för övrigt hjälpt till att skapa intäktertill verksamheten, t.ex. genom att förlägga den nor-diska servicetelefonen Hallå till just dessalokaler för att få bättre utnyttjande och bättre intäkter.Anf. 44 ():Fru talman! Jag vill tacka för svaret och säga attdet nog inte råder delade meningar om att det handlarom att lösa denna fråga tills vi kan få en bättre lös-ning på när det gäller informationen. var mycket tydligt med, och det riksdagenockså ställde sig bakom, var att pengar skulle tas framunder detta år tills frågan var löst genom den samnor-diska finansieringen.Jag skulle vilja få lite tydligare besked om för hurlång tid finansieringen är löst och om var den sam-nordiska finansieringsfrågan ligger. Det måste händanågot - annars har vi förlorat ett årigen.Anf. 45 Statsrådet ():Fru talman! Jag kan inte på rak arm säga exaktvilket belopp som har utbetalats och som det harfattats beslut om. Det kan vi ombesörja om det kom-mer en skriftlig fråga om detta, t.ex.Om fattar beslut om att vi skall ha spe-ciella utgifter på detta område förutsätter jag att riks-dagen, när den beslutar om budgeten, anvisar finansi-ering för sina egna reformönskemål.