prot · GM09100 · 1999-05-26 00:00:00 — Man har då kommit överens om att manskall minska dessa utgifter med 12 miljarder kronor.Det innebär en minskning av militära utgif-ter . Om man jämför det med omvärlden -det har skett en halvering i - måste det be-traktas som en ganska blygsam neddragning. Mångaförsöker få det här till att handla om oerhörda föränd-ringar, och ÖB brukar tala om en halvering. Men detinnebär att vi går från att spendera 100 miljoner kro-nor på det militära försvaret till att vi i stäl-let spenderar på detmilitära försvaret. Större än så är inte den förändringsom Socialdemokraterna och har kommitfram till.Det andra som jag skulle vilja ta upp är den dis-kussion som förs om anpassningsförmågan. Mångatalar om vikten av anpassningsförmåga. Man talarenbart om anpassning uppåt, dvs. att vi måste ha enberedskap för att återigen kraftigt kunna höja militär-utgifterna och återta militär kapacitet.Fru talman! Jag tycker att det är en brist i den dis-kussionen, eftersom den mer sannolika utvecklingenär att det blir en fortsatt minskning av dessa utgifter iomvärlden. Vi får rapporter om hur denforna ryska röda armén fortsätter att sönderfalla ochom hur den militära kapaciteten i mer ellermindre har upphört att existera.När man säger att det skulle ta minst 10-15år för att fysiskt återskapa en offensiv militär styrka iRyssland innebär det att tidrymden blir längre förvarje dag som går. Därför är det mer relevant att talaom vikten av att ha en anpassningsförmåga nedåt.Hur förbereder vi oss för ytterligare minskningar avmilitärutgifterna och förändringar i försvaret? Om viinte har den anpassningsförmågan skapar vi problemför oss själva, inte minst i de kommuner som kommeratt beröras av neddragningar och nedläggningar avregementen. Det är viktigt att understryka det.En tredje reflexion som jag skulle vilja göra gällervikten av att utveckla vår kapacitet i fråga om inter-nationell medverkan i fredsfrämjande operationer iFN-regi. Regeringen har skrivit så här i sitt förslag:"skall särskilt bidra till FN med viss special-kompetens som är särskilt efterfrågad av FN som t.ex.ledningsfunktioner, civilpoliser, observatörer, ammu-nitions- och minröjning, transporter, logistik samtsjukvård. "Det här är en klok hållning som vi i Miljöpartiethåller med om, fru talman. Man skall satsa på det somSverige bevisligen är bra på. Jag har idebatten här i kammaren pekat på vikten av att viökar vårt engagemang i minröjningen. 100 miljonerlandminor runt om i världen skördar tiotusentals livvarje år. Med nuvarande minröjningstakt räknar manmed att det tar upp till att befria de här män-niskorna och dessa länder från det ok som mineringeninnebär. besitter en unik kompetens, enunik teknik, när det gäller minröjning. Regeringensäger också att det här skall vara en prioriterad del avden internationella verksamheten inom försvaret.Men tyvärr skiljer sig ord från handling. I praktikenär det nämligen av försvarsbudgetensom satsas på minröjning. I stället borde våra sats-ningar stå i proportion dels till att vi kanske har denbästa tekniken i det här landet, dels till att vi är ett avvärldens rikaste länder.Slutligen, fru talman, skulle jag vilja ta upp denfjärde punkten, vikten av att inrätta en insatsstyrka förnationella och internationella miljökatastrofer. Enmajoritet i har ställt sig bakom att ett av demer relevanta hoten är hotet mot miljön där det tradi-tionella militära försvaret inte kan skydda oss.I kommun har man tagit fram ett konceptför att utbilda människor i att hantera nationella ochinternationella miljökatastrofer. Vi i Miljöpartietanser att det är en bra verksamhet. Vi ser dagligenexempel på var sådana här insatsstyrkor skulle kunnaanvändas i FN:s regi, nu senast nere i i detforna , där en av krigets konsekvenser ärenorma oljeläckage och läckage från kemiska fabrikersom påverkar miljön på på ett sätt som få är medvetna om. Här skulle en internationellinsatsenhet vara av stort värde. Det har vi också ut-tryckt i en motion från Miljöpartiet.Allra sist, fru talman, skulle jag vilja ställa en frå-ga till . Uppgörelsen med socialdemo-kratin innebär att man fortsättningsvis lägger stor viktvid materielinköp. Vi har vapenbeställningar på upp-emot 80-90 miljarder, vapen som motiveras med etthot som alla säger inte längre finns. Det faktum att vifortsätter att fullfölja t.ex. får storakonsekvenser för regementena, som i ännu högre gradmåste läggas ned runt om i kommunerna, och det i ensnabbare takt än vad som hade behövts.Jag undrar hur paroll överensstämmer med ett beslut som läggertonvikten vid vapen- och materielköp, vilket drabbarjust kommuner runt om i landet på ett kanske onödigtsätt. Detsamma gäller miljöbrigaden. Miljöpartietsmotion har avstyrkts av också . Hurrimmar det med försök att profilera sig somvarandes miljöengagerat? Det vore intressant för ossoch för väljarna att få en förklaring på det senare.Jag stöder självklart alla reservatio-ner, men för att vinna tid i kammaren senare yrkar jagbifall endast till reservationerna 3 och 11.Anf. 49 () re-plik:Fru talman! Det är uppenbart att inte heller LarsÅngströms säkerhetspolitiska glädjekalkyl får förstö-ras av några ovidkommande händelser som utveck-lingen i Kosovo. Jag tycker att det är väl naivt attdefiniera denna utveckling som havandes inga somhelst konsekvenser för och svensk säkerhets-politik. Jag skulle vilja peka på två.För det första ökar det osäkerheten, accentuerarosäkerheten i bedömning inför duma- ochpresidentval. Det kan få konsekvenser. Det ökar ris-ken för en om inte rödbrun så åtminstone storryskrevanschistisk politisk linje som gör att den tragiskadimensionen i rysk såväl inrikes- som utrikespolitikfaktiskt och tyvärr ökar i sannolikhet.För det andra: Kosovo och situationen på Balkanså som den nu ser ut kommer att kräva svensk militärnärvaro , kanske decennier.Självklart ställer detta krav på svenskt försvar. Jag ärglad att och hans tidigare fullständigtpacifistiska parti nu i alla fall är positiva till militärainsatser för att försvara andra länder. Det är en godbörjan. Likväl ter det sig lite paradoxalt att försvaretav i varje läge skall prioriteras ned. Vad LarsÅngström borde ha klart för sig, efter att ha arbetat iförsvarsutskottet , är att förmågan att agera ut-omlands med militär styrka enbart är den ena sidan avett och samma mynt, att försvara . Utan mili-tär förmåga, allsidig och flexibel, för försvaret av vårteget land har vi inga som helst förutsättningar attkunna delta i internationellt fredsfrämjande arbete.När det gäller anpassningsförmågan nedåt har viövat 1982, 1987, 1989, 1992 och 1996. Jag tror attvårt militära försvar i den bemärkelsen är tämligenvälövat. Det behöver inte någon ytterligare träning pånedskärningar.Anf. 50 () replik:Fru talman! Jag tror att varlite ouppmärksam på mitt ordval. Jag sade inte attkriget och tragedin nere på inte fick någrasäkerhetspolitiska konsekvenser. Jag sade att det intefick några försvarspolitiska konsekvenser. Det är skillnad. Självklart får det säkerhetspolitiskakonsekvenser bl.a. vad gäller medverkan iförhoppningsvis framtida FN-uppdrag för att säkra . Men när det gäller försvarspolitiska konsekven-ser står jag självklart fast vid vad jag sade.Visst har rätt när det gällerosäkerheten i . Den har vi . Det ären stapplande utvecklande demokrati med ett stortmått av osäkerhet. finns det ingen militärinvasionskapacitet kvar i . Vi ser hur denryska krigsmakten fortsätter att sönderfalla. Visst kanman varna för eventuella rödbruna allianser ochframtida val, peka på osäkerheten och skrämma män-niskor. vet även den mest rödbruna politi-kern att den dag man börjar rusta mot omvärlden -om man skulle falla tillbaka till någon sorts 70- och80-talstänkande - avbryts omvärldens stöd till ochsamarbete med . Det är slutet för Ryssland.Fru talman! förvånas ocksåöver hur vi prioriterar ned det svenska försvaret,medan vi är angelägna om att skall kunnadelta i internationella FN-uppdrag. Det finns intelängre något militärt hot mot som motiverarett invasionsförsvar för om da-gen. Då är den självklara slutsatsen att man prioriterarned där. De pengar som vi satsat där behövs på andraområden i vårt samhälle - sjukvård, skola, barnom-sorg. Det är bara att gå ut i kommunerna och se. Ock-så måste kunna frigöra militära resurser förangelägnare områden. är det också ett fak-tum att vi behöver ett starkare och bättre FN somförhoppningsvis kan agera förebyggande och föregri-pande. Det är självklart att också skall delta idet.Anf. 51 () re-plik:Fru talman! Jag noterar att bejakarmin synpunkt vad gäller Kosovokrisens påverkan påden ryska inrikespolitiken. Däremot är jag långt ifrånsäker på att hans försvarspolitiska slutsats av omvärl-dens reaktioner på en rysk upprustning är korrekt. Jagtror tvärtom att västvärlden, såväl som övrigaEuropa, skulle se det som fullständigt naturligt attdetta jätteland och denna stormakt med 150 miljonerinvånare har rätt till ett nationellt försvar av en heltannan dignitet än dagens. Ingen, varken i dennakammare eller någon annanstans, kommer att röra ettfinger när rustar för att kunna försvara sitteget land. Då förändras den militära potentialen, ochdet spelar roll för ett litet ännu alliansfritt land i när-heten av det stora.En försvarspolitisk konsekvens, ,torde väl också vara en långvarig svensk truppnärvaropå . Det kräver ett starkt svenskt samlat för-svar, där den internationella verksamheten bara är denena sidan på ett och samma mynt och myntet en allsi-dig och flexibel försvarsförmåga som kan användassåväl här hemma som där borta.Det här är två sidor av samma sak, som inte gåratt bortse från. Det går inte att propagera för en kraf-tig nedrustning här hemma och kräva tro-värdighet när det gäller stödet till insatser utanför vårtland.Anf. 52 () replik:Fru talman! Det är helt klart att det är skillnad pårätten till nationellt försvar, om nu skallförsöka sopa ihop något av de rester som fortfarandefinns kvar, och att utveckla en offensiv militär inva-sionskapacitet av den grad som vi såg tidigare underSovjetunionens tid. Man får också se till det politiska.Den dag vi får se en nationalistisk eller gammelkom-munistisk regim som bedriver en aggressiv politikmot omvärlden är jag övertygad om att man kommeratt avbryta samarbete med och stöd till ett sådantRyssland. Vi vill i stället främja en demokratisk ut-veckling, främja demokratiska institutioner och säkrademokratin i , inte bidra till något som går åtfel håll.Jag håller inte med i hans be-dömning att insatserna att stå till FN:s förfogandemed 450-500 man i efter eldupphör, medmöjliga minröjningsinsatser, med skydd för livsme-delstransporter och andra humanitära åtgärder, skulleförutsätta att fortsätter att hålla sig med ettmilitärt invasionsförsvar för omdygnet. Det tycks mig som om kramp-aktigt biter sig fast i alla möjliga argument som gåratt hitta för att bibehålla något som har funnits tidiga-re och som motiveras med någonting som inte längrefinns. Det är lite tragiskt.Anf. 53 ():Fru talman! Det är dags att fullt ut ta konsekven-serna av , upplös-ning och de forna Warszawapaktsstaternas frigörelse.Sveriges försvar skall inte längre stå kvar vid detkalla krigets struktur, som byggdes upp för att mötaen stormaktsinvasion från öst. Vi skall förändra ochomstrukturera försvaret för att möta 2000-talets hotoch risker. Omstruktureringen blir den största i mo-dern tid. Det är ingen enkel process, men den är ab-solut nödvändig.Nu är det rätt tid att genomföra ominriktningenmot ett modernt och flexibelt försvar. Det skall varaett försvar som bättre och snabbare än dagens skallkunna svara mot omvärldsförändringar.Det betänkande som vi behandlar handlardärför inte i första hand om ekonomi, även om detinte sällan framställs som om försvarspolitik bara ärförsvarsekonomi. Därför är det bra att överbefälhava-ren så tydligt deklarerat att vi inte på något sätt stårinför att halvera försvarets förmåga. Det viktiga ärförmågan, vad vi kan få ut av de satsade miljarderna,inte organisationsstrukturen.När ÖB presenterade sitt förslag tillförsvarsstruktur skrev han också följande: "Det för-svar, om än kraftigt reducerat, som finns kvar efteromstruktureringen kommer att innehålla en hög per-sonell och materiell kvalitet, en materiell förnyelseoch en rimlig anpassnings- och förnyelseförmåga.Försvarsmakten kommer att ha goda förutsättningaratt bedriva verksamhet och utveckla sin kompetensmot förväntade uppgifter. "Detta skrivna uttalande står i en ovanligt tydligkontrast till de domedagsprofetior som har spriditsoch där det genomgående används begrepp som"slakten", "massaker", "motorsågsmassaker" ochandra begränsat nyanserade uttryck för att beskrivaden förändring av försvaret som vi nu genomför.Om de ca vi lägger nedpå försvaret används för investeringar för att möta hotsom inte finns, innebär det naturligtvis inte på någotsätt större trygghet och säkerhet för medborgarna änom används för satsningar som äranpassade till dagens verklighet.Dessutom är det inte oviktigt att understryka att ifast prisvärde är försvarsutgifter likastora som under kallaste dagar. Årtion-den av rubriker om nedskärningar inom försvaret,nedläggningar av förband och ständigt återkommandekriser har förmedlat bilden av att landets försvar istort sett är nedlagt. Det finns säkert politiska ochandra motiv för att beskriva verkligheten på detta sätt,men sanningen är en helt annan.I uppgifter från SCB kan vi se att de svenska för-svarsutgifterna, i fast prisvärde, ligger någothögre än 1980. var året efter Sovjetunionensinmarsch i , och sovjetledaren styrde stora delar av . I dagens pen-ningvärde låg då de svenska försvarsutgifterna på 42miljarder kronor, vilket är något mindre än i dag.Uppgiften är intressant. Den beskriver en helt an-nan verklighet än de överord som har dominerat vårförsvarsdebatt.Fru talman! Den säkerhetspolitiska situationenpåverkas , och än mer , inteenbart av nationalstaters agerande, utan i allt störreutsträckning av andra aktörer. Det rör sig om detmesta inom skalan från multinationella företag medstörre ekonomisk styrka än de flesta nationalstateröver hela spektrumet till kriminella organisationer.Utvecklingen av teknik har fört med sig att statersmaktmonopol är brutet och enskilda aktörers ageran-de kan utvecklas till att bli allvarliga hot eller utma-ningar för vårt samhälle och totalförsvaret.Samhällets sårbarhet förändras avsevärt genom dealltfler internationellt sammanflätade processer ochinstitutioner som i många fall bygger på avanceradinformationsteknik och kommunikation. Ett led attmöta detta måste bli att det svenska försvaret så snartsom möjligt sätter upp avancerade IT-säkerhetsförband. Varken JAS eller Bamse når cyber-space. Sådan ny kompetens blir av avgörande bety-delse för att öka säkerheten för landets medborgare.Det innebär också ett sätt att öka försvarets förmåga.Det är värt att notera att samtliga sjupartier står bakom beskrivningen av vilka hotbildersom är de mest troliga för den kommande tioårsperi-oden:1. Väpnat angrepp med annat syfte än ockupation.T.ex. fjärrstridskrafter som kryssningsmissilersom kan utgå direkt från fredsgruppering.2. Angrepp av förtäckt typ. Angriparen, som kanvara såväl en stat som en organisation, är svår attidentifiera. Nya typer av påverkansmedel an-vänds, t.ex. angrepp mot infrastrukturen.3. Aktörer som inte är stater men som utnyttjaravancerade vapen.4. Svåra påfrestningar på samhället, där tidsförhål-landen är knappa och totalförsvarets resurser be-höver utnyttjas.Försvarsberedningen, regeringen och majoriteten iriksdagens försvarsutskott konstaterar att det råder enkonflikt mellan gällande lagstiftning och de mesteffektiva medlen för att på bästa sätt möta detta bredaspektrum av nya hotbilder.Samhällets samlade skydds- och försvarsresurser- det vi i allmänt tal kallar totalförsvaret - måstekunna tillvaratas i ökad utsträckning också på mycketlåga konfliktnivåer. Därför är det bra att det nu snabbtblir en översyn av lagstiftningen och att regeringensnarast återkommer med förslag till förändringar.Fru talman! Morgondagens försvar är en kompe-tensorganisation som kan genomföra olika omedelba-ra insatser, men som också har en inbyggd förmågatill ominriktning, till långsiktig anpassning. Det be-hövs ett antal högt prioriterade, kompetenta ochmångsidigt användbara förband, som dock är avsevärtfärre än de vi har . Det innebär att vi kommer attlägga ned många av de förbandstyper som enbart haruppgifter att möta ett större invasionsföretag ellersom av andra skäl inte är relevanta mot de hotbildervi ser framför oss.I det fortsatta beredningsarbetet, som bl.a. kom-mer att ske i Försvarsberedningen, är det dock oerhörtviktigt att vi förmår skapa en riktig avvägning mellande resurser som vi satsar på det vi vill kunna i nutidoch de resurser som skall avsättas för att säkerställalångsiktig kompetens och förmåga till förändringar.Försvarsutskottets ordförande också inne på frågan om avvägningen mellankrigs- och fredsorganisationen, avvägningen mellannutid och framtid.Den 19 maj lämnade ÖB fram sitt förslag. tarden politiska processen vid. Jag är övertygad om attäven behövs i den.Fru talman! Det finns en stark majoritet i riksda-gen för att minska försvarsutgifterna. Uppgörelsenmellan och Socialdemokraterna innebäratt ramen sänks med 4 miljarder , vilketmotsvarar . För att underlätta ominriktningenoch effekterna av olika avvecklingar, kommer För-svarsmakten att få ett särskilt omställningsbidrag påtotalt 5 miljarder kronor.Folkpartiet anslår samma ram, men vill ha 1 mil-jard kronor extra i omställningsbidrag för år 2002.Skillnaden mellan Socialdemokraterna och Centernoch för det ekonomiska anslaget det åretligger i storleksordningen . Till har viäven detta år samma ekonomiska ram. Det är en vär-defull enighet. Mellan de tre partierna råder det ocksåen stor samsyn kring inriktningen av framtidens för-svar, vilket anförande var ett starktuttryck för.Det nya försvaret behöver färre värnpliktiga, färreanställda och mindre materiel. Allt detta för med sigatt ett stort antal regementen och andra verksamheterkommer att läggas ned. Utbildningen av totalför-svarspliktiga skall endast utgå från det behov somkrävs för att lösa uppgiften.När vi lämnar invasionsförsvaret bakom oss inne-bär det att Försvarsmaktens behov inriktas mot mertekniskt avancerad materiel och bort från stora kvan-titeter och serieproduktion. Därför bör vi överföramedel från produktionskostnader till forskning ochteknisk utveckling. Dessutom bör ökad vikt läggasvid att sammanlänka civil forskning, teknik och ut-veckling till totalförsvarets behov. Det senaste årtion-det har civil och kommersiellt driven forskning fåttallt större betydelse även för det militära försvaret,vilket måste få konsekvenser för materielanskaff-ningen.Fru talman! I tider av näraliggande oro saknas avlätt insedda skäl förmågan att vidta förändringar istrukturer som är relevanta. Då klamrarman sig fast vid det man har. Därför skall vi nu ge-nomföra de nödvändiga satsningar som ger landet ettstarkt och effektivt försvar även i nästa århundrade.Dagens betänkande är ett viktigt steg mot detta,och därför, fru talman, är det viktigt att yrka bifall tillhemställan i försvarsutskottets betänkande, vilket jaghärmed gör. Jag konstaterar att datumet för dagensförsvarsdebatt var väl valt, med tanke på att det ärAnders Svärds 60-årsdag.Anf. 54 Försvarsminister ():Fru talman! Det svenska försvaret står inför storastrukturella förändringar. Sedan det sluthar vårt säkerhetspolitiska läge successivt förbättrats.Det sker ständigt förändringar i hur länder i vår om-värld agerar för att tillgodose säkerheten. Också demilitära resurserna förändras, liksom den militärtek-niska utvecklingen och de militära doktrinerna i Eu-ropa.Med andra ord: sammantaget betyder detta att vinu förändrar, förnyar och moderniserar vårt svenskaförsvar. Det är något som de flesta inser och hållermed mig om. Omdaningen av försvaret har sin ut-gångspunkt i Försvarsberedningens arbete. Vi byggerupp ett modernt och rörligt försvar, anpassat till da-gens verklighet och med förmåga till anpassning förframtida behov i form av ominriktning eller tillväxt.Det är ett framtidsinriktat försvar, där vi har möj-lighet att bidra till den kollektiva säkerheten i ,både med diplomati och med totalförsvarsresurser.För säkerheten i vår del av världen och därmed förSverige måste det svenska försvaret förnyas och stäl-las om, så att vi fullt ut kan delta i den internationellakrishanteringen. Kriget i Kosovo visar att Europassäkerhetspolitiska läge som helhet inte är lika bra somdet är för . Jag vill påstå att kriget i Kosovointe har medfört en ökad risk för vare sig en invasioni traditionell mening eller ett väpnat angrepp, som detstår beskrivet i regeringens proposition till ,under förutsättning att vi har en grundläggande för-svarsförmåga.Med en utveckling som blivit så befäst är detsjälvklart att vi skall genomföra en omstruktureringsamtidigt som vi kan sänka kostnaderna för försvaret.Det kommer att ta tid att anpassa försvaret till nyauppgifter och villkor. En anpassning av den förestå-ende storleken medför kostnader, och därför tillför viett omställningsbidrag om 5 miljarder kronor.Det finns också, mot samma bakgrund, all anled-ning att genomföra en förnyelse av materielförsörj-ningen. Vi måste bort från det som har varit vårtsignum - långa serier och storakvantiteter - och vi måste i stället satsa mer på forsk-ning och teknikutveckling. Till detta kommer behovetav omstrukturering av den europeiska försvarsindust-rin. Vi vet att det finns en överkapacitet på pro-duktionssidan i . Sammantaget måste för-svarsindustrin konsolidera sig och möta de behovsom finns , detta med ett bibehållande avhög teknisk kompetens.En fortlöpande säkerhetspolitisk analys är en vik-tig del i det nya försvaret. I propositionen pekaderegeringen på att det finns ett behov av att förbättraförmågan till analys och se över arbetsformerna, ochdet arbetet pågår inom . Vi kommeratt genom Försvarsberedningens arbete analyseratänkbara utvecklingar i vår omvärld och därefter påett logiskt och metodiskt sätt vidareutveckla försvaretmot vad som behövs. Det innebär att vi får möj-lighet att utveckla nya förbandstyper och att tillföranya kunskaper och materiel som motsvarar dessakrav. Det skapar förutsättningar att möta även andrakriser än dagens. Vi skapar ett instrument för att stän-digt utveckla vår förmåga att möta framtida hot ochrisker.Fru talman! Socialdemokraterna och hartillsammans, genom sin uppgörelse om försvaret,visat att våra båda partier vill och kan ta ansvar förden framtida utformningen av försvaret. Vi har ocksåvisat att vi är villiga att ta ett ansvar för de omfattan-de förändringar som detta medför.Övriga partier, som säger sig vara försvarsvänner,gör det inte. Min uppfattning är att både Moderaternaoch delar många av våra tankarkring behovet av förändringen av försvaret. Men ickeförty har de valt att ställa sig vid sidan när det gälleratt genomföra dessa beslut. Trovärdigheten i Krist-demokraternas försvarspolitik undermineras dess-utom genom att de lovar lite mer och lite för ofta vidolika tillfällen.Folkpartiet känner jag dock ligger regeringen ochCenterpartiet nära när det gäller både verksamhet ochekonomi. Jag noterar de råd och de synpunkter somRunar hade här när det gäller nästasteg i vår omdaning av vårt svenska försvar.Fru talman! Hur den säkerhetspolitiska utveck-lingen i blir på mycket lång sikt är omöjligtatt helt säkert förutspå. Vägen från diktatur till demo-krati är lång och svår. Men min övertygelse är att ettalltmer djupgående samarbete mellan demokratiskaländer kommer att vara vägen mot ett allt säkrareEuropa. Som medlemmar i det internationella sam-fundet har vi en skyldighet att agera både preventivtoch efter det att en konflikt blossat upp. Kraven att viskall kunna agera i militära krishanteringsoperationerpå uppdrag av FN eller kommer att finnaskvar. Detta ansvar har vi tillsammans med alla staterinom .