prot · GN0928 · 1999-11-16 00:00:00 — Skulle vi missbruka våra möjligheter att ta delav och kommissionens handlingar,kan bestämma att sekretess ska gällaäven i förhållande till den . Detskulle naturligtvis försvåra våra ambitioner på miljö-området.När det gäller vad som i övrigt kan göras för attkommissionens handlingar skall bli offentliga, kom-mer jag till tredje fråga. Ja, jagavser att verka för att de nya EU-bestämmelserna omoffentlighet ska leda till ökad insyn och öppenhet ifråga om beslut som rör miljöfarlig verksamhet.Frågan om öppenhet är också högt prioriterad hosregeringen. Genom Amsterdamfördraget slogs fast attallmänheten ska ges rätt att ta del av bl.a. kommissio-nens handlingar. Närmare bestämmelser om dettakommer att antas efter att kommissionen lämnat ettförslag. Det förslaget väntas . Regeringenkommer att på samtliga politikområden arbeta för attde nya reglerna ska leda till största möjliga öppenhet.Min egen uppmärksamhet kommer givetvis att varasärskilt inriktad på den offentlighet som har betydelseför miljöfrågorna.Slutligen den fjärde av frå-gor: Kommer jag att vidta några åtgärder om upphäver förbud mot triklorety-len?EG-domstolen kan inte upphäva de svenska be-stämmelserna. Däremot uttalar sig domstolen om hurvåra regler överensstämmer med EG-rätten. Beroendepå vad domstolen säger, avser jag att ta initiativ till deändringar av de svenska reglerna som kan komma attbehövas.De svenska reglerna syftar till en övergång frånanvändning av tri till mindre farliga alternativ. I argumenterar vi för att förbudet, med möj-ligheten att få dispens när inget tillgängligt alternativfinns, är den metod som även från EG-rättslig syn-punkt bäst kan åstadkomma detta. Om domstolen intedelar den uppfattningen, kan det bli nödvändigt attändra reglerna. I så fall kan utrymmet för avvägning-ar i de enskilda fallen komma att minskas.Domstolens avgörande kan leda till att tri-användningen blir mer detaljstyrd. Under alla om-ständigheter kommer jag att se till att reglerna utfor-mas så att övergången till mindre farliga alternativfortsätter. Användningen av tri ska inte öka.Anf. 20 ():Fru talman! Först vill jag tacka miljöministern försvaret. Det som kanske gladde mig mest med svaretvar den avslutande meningen: Användningen av triska inte öka. Där är jag och miljöministern helt över-ens. Ett lösningsmedel med trikloretylens egenskaperbör egentligen inte alls exponeras för något levande.Ett nollvärde vore därför önskvärt.Av miljöministerns svar vad gäller offentlighetframgår att ministern vill följa regler. Men finns dethelt klara regler? Och kanske den viktigaste frågan:Har miljöministern frågat , kom-missionens miljöansvarige, om det är okej med of-fentlighet kring detta ärende? Såvitt jag förstår villkommissionär ha stor öppenhet.Hela den nya kommissionen pratar mycket om öp-penhet.Fru talman! När interpellation skrevs var jag klartmedveten om att denna fråga till vissa delar berörutrikessekretessen och offentligheten. Upprinnelsentill debatten var att den fackliga tidningen och dess journalister begärde att få tadel av allmän handling. Begäran riktades till Utrikes-departementet, och utrikesministern skrev under påregeringens vägnar. Vid denna begäran visade det sigatt bara vissa saker var offentliga. Tidningen fick inte ta del av kommissionens rättsligaargumentation och slutsatser i målet vid EG-domstolen.Personligen anser jag att det svenska förbudet mottrikloretylen är en viktig principfråga för hela densvenska miljöpolitiken. En sådan viktig fråga ska intefå avgöras med att viktiga fakta hålls dolda för all-mänheten. Därför hoppas jag verkligen att miljömi-nistern ser det som en prioriterad uppgift att försökapåverka så att reglerna ändras. Det är inte bra vare sigför demokratin och opinionsbildningen eller för ettseriöst miljöarbete om viktiga förslag är sekretessbe-lagda. Det är bara de mäktiga kemiföretagen nere iEuropa som vinner på detta. Många av dem verkarinte bry sig så mycket om arbetsmiljön och de riskersom många löntagare utsätts för.Miljöministern skriver i svaret att kommissionennormalt inte lämnar ut handlingar som rör pågåenderättsliga förfaranden. slogs det fast genomAmsterdamfördraget att allmänheten ska ges rätt attta del av kommissionens handlingar. Miljöministernsäger att det kommer närmare bestämmelser om dettainom kort. Men hur länge kan det dröja? Kommer allahandlingar att bli offentliga, eller kommer sekretessenfortfarande att gälla på de områden som ses somkänsliga av kommissionen?År 1997 läste jag att en expertgrupp inom EUskulle skärpa bedömningen av trikloretylen. I ställetför nuvarande placering i kategori 3, vilket innebär atttri misstänks orsaka cancer, ville expertgruppen pla-cera tri i kategori 2, cancerframkallande. När dettameddelande kom var det inte bara arbetsmiljöintres-serade löntagare som var glada utan också toxikolo-ger och forskare på Kemikalieinspektionen.Expertgruppen lämnade sitt förslag till en förbe-redande grupp. Men denna grupp bordlade frågansommaren 1997. Det var tydligen ett politiskt kontro-versiellt beslut. Kommentarerna från den svenskakemikalieinspektionen var att den vetenskapliga ex-pertgruppens nya bedömningar och förslag finns,oavsett vad som händer.Anf. 21 Miljöminister ():Fru talman! När det gäller frågan om offentlighetär det alldeles klart att den nya kommissionen har enannan attityd till detta. Till det har inte minst MargotWallström bidragit med uttalanden på miljöområdet.Hon har talat om det stora behovet inom miljöarbetetatt så många fakta som möjligt blir kända. Det ärkanske just på miljöområdet som öppenheten är allraviktigast.Det är därför som ambitionen finns med i Ams-terdamfördraget. Vad som sker är att man håller påatt arbeta fram konkreta förslag för att öka öppenhe-ten. Det är de förslagen som vi väntar på. Jag hoppasatt de kommer väldigt snart. Självfallet hör Sverigetill de länder som driver på i fråga om öppenhet.Sverige hör också till de länder som driver på närdet gäller kemikaliepolitiken i . När vi blevmedlemmar fick vi ett antal undantag för att kunnabehålla vår höga skyddsnivå. Det visade sig efter fyraårs idogt svenskt arbete - och det kan jag säga, efter-som jag inte var miljöministern - att vikunde behålla dessa undantag. Dessutom kunde vimedverka till att höja skyddsnivåerna för en mängdandra kemikalier för hela . Jag tycker att detvar en väldig framgång för det svenska arbetet inomEU. Det var på sätt och vis också en framgång för EUsom instrument för vidare miljöambitioner än vadsom bara gäller vårt eget land.Min förhoppning är självfallet att vi kan åstad-komma samma resultat när det gäller tri. Vi driverfrågan om att förändra riskklassificeringen av tri ienlighet med förslaget från den expertgrupp somSven-Erik hänvisar till. Det finns än sålänge inte någon enighet, men den svenska positionenär alldeles klar. Vi får se hur arbetet kommer att kun-na fortsätta och vilka resultat det kommer att få.Anf. 22 ():Fru talman! Alla stora miljösegrar i harvunnits genom ett brett engagemang bland mångamänniskor. Men EU har en karaktär av hemlighets-makeri. Det finns nästan ingen offentlig debatt ombesluten. EU-arbetet har också varit trögstartat, efter-som medlemmarna har visat ett ganska svalt intresse.Att kringgå offentligheten gör ju inte saken bättre.Det innebär ett klart minskat folkligt engagemang ipolitiken.En förutsättning för att kunna skapa opinion föreller emot politiska förslag i är den massme-diala debatten. Genom insändare, artiklar och ledarsi-dor i hundratals dagstidningar blir det ofta debatt omförslag som ska upp i . Men på EU-nivåsaknas denna offentlighet trots att EU får mer ochmer att säga till om. Detta tycker jag leder till ett klartdemokratiskt underskott. "Harmoniseringsregler" är ett ord som ofta hörs imiljösammanhang. Om ett lands hårdare miljö- ellerhälsokrav på något vis försvårar försäljningen av enutländsk vara är bestämmelsen ett handelshinder ochdärmed olaglig. Enskilda länder kan på detta sätthindras att ställa egna miljö- och hälsokrav på va-ruområdet. Vi har sett ganska många exempel på attmedlemsländer tvingas försämra sina miljökrav.För några år sedan läste jag att delstaterhar större frihet än EU:s medlemsländer att driva sinegen miljöpolitik. har detta kanske ändrats lite,men det är fortfarande lite grann så här.I och inom stora delar av miljörö-relsen har vi varit rädda för att EU skulle bli ett red-skap i händerna på dem som vill hindra utvecklingenpå miljöområdet. Industrin och framför allt konserva-tiva politiska krafter försöker hindra nationell lag-stiftning genom att kräva beslut på EU-nivå. Det harockså visat sig att den ganska omtalade miljögarantinär långt ifrån en garanti. Tillämpningen av miljöga-rantin tycks vara mycket restriktiv.Fru talman! Jag skulle därför vilja fråga miljömi-nistern om han tror att miljögarantin kan användasmer - i synnerhet nu när vi har fått enduktig svensk kommissionär med ansvar för miljöom-rådet inom EU.Anf. 23 Miljöminister ():Fru talman! Det är möjligt att man kan användamiljögarantin mer . Det är lite svårt attkommentera det när man inte har några specifikaförhållanden att utgå ifrån.Miljögarantin är viktig, och öppenheten är viktig.Där verkar det som om interpellanten och jag harungefär samma inställning. Vi vill fortsätta att kunnaförbjuda tri - det är den frågan vi driver - och vi villöka öppenheten mycket. Som alla känner till är detden svenska ståndpunkten, och den svenska regering-en har också prioriterat detta ganska hårt i arbetetmed att förändra EU.Det är inte så enkelt att man bara kan säga attmedlemskapet i EU innebär att vi tar på oss lite re-striktioner för vad vi kan göra nationellt. Framför alltinnebär medlemskapet i EU i stället stora möjligheterför oss att direkt påverka miljön inte bara i vårt egetland utan också i hela . Genom den kraft somfinns i EU kan vi också verka ledande i de globala,internationella miljöfrågorna. Detta har jag upplevtväldigt tydligt under det år som jag har varit miljömi-nister. De här möjligheterna är oerhört viktiga ochvärdefulla.Jag exemplifierade framgångar med vadvi åstadkommit på kemikaliepolitikens område. Jagtycker också att jag kan säga att miljöprogressivite-ten, den progressiva miljöpolitiken, inom EU är underen stark och positiv utveckling. Det är en av förkla-ringarna till våra framgångar på kemikaliepolitikensområde. Det är också en av förklaringarna till att EUhar kunnat ha en stark, ledande roll t.ex. i det interna-tionella klimatarbetet.Man kan kanske vara lite skeptisk till det svenskaEU-medlemskapet på en del områden. Men när detgäller miljöpolitiken är det nog väldigt svårt attkomma fram till en annan ståndpunkt än att medlem-skapet är oerhört viktigt för ett land som vill drivamiljöfrågorna, ta ansvar för medborgarna och miljön iandra länder och som inser att miljön är globaliserad.Inom EU kan man medverka och förändra förhållan-dena.Anf. 24 ():Fru talman! Visst är internationellt samarbete väl-digt viktigt, miljöministern, inte minst på miljöområ-det. Men allt behöver ju inte gå genom hårt styrdaregelverk. Internationell miljökamp kan ju ocksåbedrivas av miljöorganisationer runtom i världen. Alltslags internationellt samarbete i miljöfrågor är nogbra.Avslutningsvis vill jag berätta att jag kom i kon-takt med ämnet tri på ett stort ke-miskt företag där jag jobbade . Det visadesig att nio medarbetare hade fått förhöjda levervär-den. Samtliga dessa jobbade med lösningsmedlet tri.Det användes för att tvätta och rengöra valsar. Före-tagshälsovård, yrkesinspektion m.fl. kopplades in,och man lyckades hitta ett ersättningsämne. De flestasom hade exponerats för tri återfick normala lever-värden, och det var ju glädjande. Men en av de expo-nerade fick tyvärr cancer - en till mig mycket näraväns mamma. Hon fick levercancer. För 25 år sedankunde vi tyvärr inte bevisa detta och få skadan god-känd som arbetssjukdom. Det fanns inte så mycketforskning kring ämnet då. Min väns mamma dog fördrygt på grund av tri - som jag ser det ialla fall.När man själv har jobbat mycket med kemikalieroch sett många skador hoppas man verkligen att vi fårbehålla tri-förbudet. Jag hoppas därför att miljömi-nistern, regeringen och gör sittyttersta för att förbudet ska gälla även i framtiden.Avslutningsvis vill jag tacka miljöministern fördebatten. 25 Miljöminister ():Fru talman! Jag tror att vi har precis samma synpå det oönskade i att använda tri, samma syn på be-hovet av att behålla förbudet och samma syn på attfortsätta fasa ut den användning av tri som skergenom de dispenser som kan ges.För min del gäller också att jag har ambitionen attmedverka till en sådan utveckling även i Europa.Jag vill avsluta med en liten kommentar som gäl-ler frågan om EU och möjligheten att föra en aktivoch bra miljöpolitik. Vi står nu inför förhandlingarmed tio länder som vill bli medlemmarav EU. Vi vet att när det t.ex. gäller försurning kom-mer av det försurande nedfallet från andra län-der än - många av dem på andra sidan . Det blir självfallet av en oerhört stor betydelseför den svenska miljön om vi kan medverka till att dehär länderna så snabbt som det någonsin är möjligtkommer in under den, i jämförelse med de här län-dernas, väldigt stränga miljölagstiftning som vi harinom den europeiska unionen. Det är en sträng lag-stiftning - men jag är inte nöjd med den utan jag villförsöka utveckla ytterligare åt rätt håll.Överläggningen var härmed avslutad.8 § Svar på interpellation 1999/2000:68 ombeskattning av personaloptionerAnf. 26 Finansminister ():Fru talman! har frågat mig omvilka åtgärder jag kommer att vidta för att vi skall fåen konkurrenskraftig beskattning av personaloptioneroch när åtgärderna i så fall kommer att genomföras.Låt mig börja med en kort beskrivning av vad enpersonaloption är och hur beskattningen av den ärutformad. En personaloption är en rättighet som gesut enbart till anställda inom ett företag eller en före-tagsgrupp. Den innebär att den anställde under vissaförutsättningar har rätt att förvärva aktiertill ett i förväg bestämt pris. Optionsvillkoren är en-hetliga för samtliga anställda som får del av förmånenoch är ofta bestämda i en optionsplan. Vanligast är attden anställde får personaloptionen utan att betalanågon ersättning till utställaren.Personaloptionen kännetecknas av att den är för-enad med olika förfoganderättsinskränkningar - t.ex.att den inte får överlåtas eller pantsättas - och att denkan utnyttjas först efter en viss kvalifikationstid. Detär inte ovanligt att optionen är uppdelad i "etapper"med olika kvalifikationstider. Optionens löptid ärlång, ofta . Vanligtvis förfaller personaloptionenom anställningen upphör på grund av uppsägning,avskedande eller dödsfall.En viktig princip i det svenska skattesystemet äratt alla inkomster av arbete skall beskattas på sammasätt, oavsett om ersättningen utgår som kontant löneller som en förmån. Förmåner skall i princip tas upptill sitt marknadsvärde.Förmånen av en personaloption beskattas alltsåenligt fast praxis som inkomst av tjänst. Det är intebara i som det sker, utan många andra västeu-ropeiska länder behandlar också dessa slag av optio-ner som tjänsteinkomst. Det är naturligt eftersomförvärvet är starkt knutet till anställningen. Förutsätt-ningen för att någon ska erbjudas att förvärva enpersonaloption är ju att denne är anställd i ett företageller en företagsgrupp.Tidpunkten för när förmånen av en personaloptionska beskattas ändrades . Före ändring-en beskattades förmånen det år en kvalifikationstidlöpt ut, dvs. när den anställde kunde utnyttja optionen- oberoende av om den faktiskt utnyttjades eller inte.Samtidigt var det oklart hur förmånen av personalop-tionen skulle värderas.De nya reglerna innebär att förmånen ska beskat-tas det år den utnyttjas eller överlåts. Det är då enkeltatt värdera förmånen. Som skattepliktig förmån skatas upp skillnaden mellan marknadsvärdet på detunderliggande värdepapperet vid utnyttjandet och detpris som innehavaren av optionen betalar för värde-papperet. I och med att beskattning ska ske vid ut-nyttjandet kommer värdestegringen på aktien efterutställandet av optionen och fram till utnyttjandet attbeskattas som inkomst av tjänst. Det kan i många fallleda till ett högre skattepliktigt belopp i jämförelsemed tidigare praxis. Däremot blir reavinsten vid av-yttring av en aktie som förvärvats genom optionenlägre, eftersom aktien får ett högre ingångsvärde.Ändringarna i beskattningen av personaloptionerhar endast tillämpats . Det rådde stor enig-het kring förslagets fördelar, och det genomfördesefter initiativ av både näringsliv och myndigheter.Inte heller vid riksdagsbehandlingen framfördes någ-ra reservationer mot förslaget. Enligt min mening ärdet alldeles för tidigt att dra några bestämda slutsatserom effekterna av de nya reglerna. Jag ser alltså intenågot behov av att ta initiativ till föränd-ringar i beskattningen av personaloptioner. Det finnsdäremot - liksom i många andra fall - anledning attnoga följa effekterna av de förändrade skattereglerna.Anf. 27 ():Fru talman! Jag tackar för svaret. Finansministernhar dock valt att i sitt svar lägga en stor del av tidenpå att beskriva vad personaloptioner är för någonting,och det var inte det som min fråga gällde. Jag tyckeratt det är ganska typiskt för regeringen att inte viljadiskutera sakfrågan. I stället berättar finansministernhär på en och en halv sida för mig vad personaloptio-ner är för någonting, precis som om jag inte visstedet. Jag vill ha en debatt om villkoren när det gälleranvändningen av personaloptioner.Som finansministern säger här beskattar ,liksom många andra länder, personaloptioner sominkomst av tjänst. Men det är ju just det som är pro-blemet, eftersom vi i har så otroligt högasociala avgifter och hög beskattning på arbete. Vi harockså en marginalskatt som är mycket hög vid lågainkomster. Det särskiljer oss också från andra länder.Men detta är inte hela sanningen. I många länderhar man speciellt förmånliga regler för personaloptio-ner. I t.ex. och är det så att om optio-nerna uppfyller vissa villkor slipper man de socialaavgifterna, och beskattningen är dessutom lägre änden normala inkomstskatten.Ovanpå detta är fåmansbolagsreglerna i Sverigeockså en nackdel när det gäller beskattningen avoptionsinstrumentet. När de anställda i ett fåmansbo-lag ska sälja de aktier som de har fått genom att halöst in sina optioner drabbas dessa aktier av den be-skattningen som gäller för fåmansbolag. Det gör attväldigt många aktieförsäljningar beskattas som in-komst av tjänst. Det är t.o.m. så att även om bolagethar blivit noterat är den s.k. karenstiden för fåmans-bolagsreglerna så lång att aktieägaren straffas långttid efter noteringen för att han en gång var delägare iett fåmansbolag. Återigen är det de riktiga entrepre-nörerna som drabbas, dvs. de små företagen. De storaföretagen har inte dessa problem.Därför anser jag att så länge vi har kvar vår högabeskattning av arbete måste vi hitta ett annat sätt attbeskatta personaloptioner. Man kan titta på ett före-tags kapital. fanns det bara finansiellt och fysisktkapital, men är det många som anser att human-kapitalet också är att anse som ett företagskapital.Därför skulle man kunna se beskattning av persona-loptioner som beskattning av kapital. Det är ett sätt atteventuellt förändra beskattningen.Forskningen visar också att många små och nyaföretag har behov av att hålla nere kostnaderna i bör-jan av företagets tidiga utvecklingsfas. Därför har detstor betydelse om man kan arbeta med lågt beskattadeoptioner som belöningsinstrument. De svenska reg-lerna för beskattning av dessa optioner försvårarframväxten av fler och växande företag i landet.De driftiga och kompetenta personer som vi är be-roende av för vår välfärd väntar inte och ser. De age-rar och flyttar. Och om de inte flyttar sig själv till attbörja med, så flyttar de bolag, fonder och riskkapital.Till sist är det inte bara pengar som flyttas, utan ocksåbesluten. Regeringen väntar och drar inte några slut-satser av detta. Alla tycks veta vad som pågår utomregeringen.Därför är jag mycket missnöjd med svaret där fi-nansministern säger att det är alldeles för tidigt att dranågra bestämda slutsatser och att det inte finns någotbehov av att ta initiativ till förändringar i beskattning-en av personaloptioner.Regeringen agerar inte alls i denna viktiga frågaheller utan nöjer sig med att eventuellt reagera iframtiden. Världen rullar på fortare än så, och ut-vecklingen och informationen om vad som händer iandra länder sprids blixtsnabbt alltmedan den svenskaregeringen agerar som en koloss på lerfötter.Jag vill därför fråga finansministern: fi-nansministern att vi har ett konkurrensproblem visaviandra länder när det gäller optionsbeskattningen?Anf. 28 Finansminister ():Fru talman! Svaret på den sista frågan är nej. Jaghar lämnat ett svar på den fråga som interpellantenhar levererat. Om interpellanten inte är nöjd medsvaret kan det möjligen bero på att interpellanten haren annan grundsyn än jag när det gäller skattepoliti-ken. Min uppfattning är - och det kan hända att inter-pellanten inte delar den - att inkomst av tjänst skabeskattas på samma sätt som inkomst från option. Jagkan inte se något skäl till att skapa en särskild förmånför den som får inkomst via option i förhållande tillden som får inkomst av tjänst. Det skulle vara att gåifrån en väldigt viktig princip i vår skattelagstiftning.Det skulle dessutom skapa en mycket märklig diffe-rentiering mellan dem som får vanliga inkomster avtjänst och dem som får möjligheten till optioner. I dethär fallet skulle det leda till en konstig situation ochutveckling på vår arbetsmarknad och i vårt näringsliv.Jag vet att , liksom många andramoderater, helst av allt vill sänka alla skatter. Mendet är en helt annan diskussion. Därför har jag lämnatett korrekt och tydligt svar. Det finns ingen anledningatt ändra de principer som vi har i vår skattelagstift-ning. Om har en annan uppfattningom skattepolitiken som sådan kan vi diskutera det vidett annat tillfälle.Anf. 29 ():Fru talman! Jag kan tillägga att det inte bara är deproblem som jag har tagit upp här som jag anser ärallvarliga. Beskattningen av personaloptioner i daggör att de företag som ska betala de sociala avgifternanär optionerna löses in står inför en mycket stor osä-kerhet, eftersom de inte känner till de sociala kostna-derna förrän alla personaloptioner har lösts in. Dettablir ett stort problem i de fall där företagen eventuellthåller på att bli uppköpta eller går samman med ettannat företag. Det är mycket svårt att beräkna denskuld som företaget har. Jag tycker att det är en osä-kerhet som man absolut måste titta på. Det finnsmånga varianter för att lösa detta. En är att förläggatidpunkten för betalningen av de sociala avgifternatill ett annat tillfälle. Det är de ena problemet.Det andra problemet är de nuvarande reglernasom gäller utlänningar eller svenskar som kommerhem till från utlandet för att kanske besättahöga poster i de företag som man har blivit delägare i.Dessa personer kan ha med sig optioner som de harfått i utlandet. De kan jobba i ett tag utan attsälja dessa optioner. Sedan åker de kanske tillbaka tillutlandet igen. De har inte gjort någonting med deoptioner de hade med sig, och ändå ska de skatta avdem i . Det är ett jätteproblem, framför allt förutlänningar. Regeringen verkar över huvud taget intevara intresserad av att ändra villkoren för att under-lätta för utlänningar att komma till . Detta ärockså ett problem.Detta är ganska tekniska saker som jag tar upp.Den stora principiella frågan är ju att vi har en globalkonkurrens om kompetenta personer. Bakgrunden tillmin fråga är att konkurrensen om duktiga personer ärinternationell, och utvecklingen går mycket fort. Dekunskapsintensiva företagen i röner en alltstörre uppmärksamhet från omvärlden.