prot · GN0925 · 1999-11-04 00:00:00 — Man lämnade en rabatt till bestäl-laren, , på ca 30 miljoner och man gavpersonalen en produktivitetsbonus på av lö-nen.Bakgrunden till regeringens uppfattning är, somjag uppfattar det, en helt annan. Man säger att man iprincip är för valfrihet, alternativa driftsformer ochkonkurrens, men det finns alltid någon tillyxad hake.Jag skulle vilja avsluta med en kort fråga till statsrå-det:Har regeringen någon handlingsplan för hur mankommer att agera om det nu visar sig att S:t Göranssjukhus blir det framgångsrika projekt ur patienter-nas, personalens och utgångspunkt somden borgerliga majoriteten förväntar sig? Det handlarom större sjukvårdsutbud, ökad valfrihet, bättre kva-litet, kort sagt mer sjukvård för mindre pengar. Ellerkommer regeringen att lägga all sin kraft på att försö-ka förhindra att detta blir ett framgångsrikt projekt förpatienterna och ?Anf. 28 Socialminister ():Fru talman! frågor visar att hanfaktiskt inte har förstått vad debatten handlar om. Jag ska därför ta upp det här en smulagrundligt.För det första är jag för en mångfald av vårdgivareoch producenter inom den gemensamt finansieradeoch demokratiskt styrda sjukvården. Jag vill ge denpersonal som vill driva verksamhet i egen regi möj-lighet att teckna avtal med sjukvårdshuvudmännen,och jag ser fram emot en rad olika drifts- och före-tagsformer inom sjukvården, särskilt inom primärvår-den men faktiskt också inom den slutna vården.För det andra anser jag att sjukvårdshuvudmännenmåste värna om sin framtida handlingsfrihet när detgäller att teckna vårdavtal med entreprenörerna. Där-för anser jag att det är oklokt att sälja ut exempelvissjukhusbyggnaderna.För det tredje är det en grundläggande skillnadmellan att å ena sidan erbjuda personalen möjlighetatt driva verksamhet i egen regi och att välkomnakooperativa nya non-profit-företag, ideella organisa-tioner och stiftelser att ta ett större ansvar för framti-dens sjukvård och å andra sidan överlåta sjukhusentill börsnoterade företag. Därmed ändrar man karaktärpå sjukvårdens inriktning.För det fjärde kommer regeringen, i likhet medvad som har skett i många andra länder, att presenteraett förslag till regelverk som anger att sjukhusen inteska drivas av företag med privata vinstintressen. Ge-nom att på detta sätt klargöra att den svenska sjuk-vården också kommer att vara behovs-styrd, att vården ska ske på lika villkor och att detprivata vinstintresset inte kommer att vara styrande ärjag övertygad om att man kan skapa det förtroendeför sjukvården som öppnar för fler alternativ.Moderaterna talade om att ge personalen möjlighet att etablera egen verk-samhet. Man talade varmt om att alla de läkare ochsjuksköterskor som ville skulle driva verksamhetsjälva. Allt detta tal visade sig handla om att förbereda en börsnotering av sjukhusen. Ni tala-de om alternativ och menade börsnotering. Ni talar om förnyelse av sjukvård ochmenar kommersialisering. Det är en avgrundsdjupskillnad mellan oss och moderaterna.Anf. 29 ():Fru talman! Vi är för många olika alternativ, låtermånga blommor blomma. diskuterar vi ett. Detkanske finns ytterligare ett par, tre alternativ till drift iaktiebolagsform. De allra flesta av de privata alterna-tiv som finns på sjukvårdsmarknaden - och de utgörändå av den totala sjukvården -drivs i helt andra juridiska former.Jag har varit kommunalråd och landstingsråd inästan . Varje sådant här alternativ som harpresenterats har mötts av samma kalla hand som densom visar den privata sjukvårdsom kan erbjudas på i framtiden.Varje gång det har varit aktuellt att låta enskilda aktö-rer driva verksamhet i konkurrens har socialdemo-kraterna vänt sig mot det, oavsett om det har gälltelförsörjning, transport, rena servicefunktioner, städ-ning av kommunala lokaler, storkök eller skötsel avgator och parker. Naturligtvis använder man i all-mänhet gamla, sjuka, handikappade och barn somslagträ i den debatten.Vår utgångspunkt är att man, om man öppnar ochavreglerar monopolmarknader inom vård och utbild-ning eller andra områden, kan utöka tjänsteutbudet,utveckla kvalitet och servicemedvetande, stärka kon-sumenternas inflytande och inte minst sänka kostna-der och priser. Det räcker med att hänvisa till avregle-ringen när det gäller elförsörjningen, som har skettunder senare år och som socialdemokraterna frånbörjan kallt avvisade, eller telesektorn - på det områ-det var socialdemokraterna också länge negativa. Dåser man vad utvecklingen av dessa marknader harinneburit.Effekterna kommer att bli desamma på vårdsek-torn. Även om bara en liten del av de privata alterna-tiven kommer att drivas som aktiebolag kommervårdsektorn och utbildningssektorn med en friare ochmer flexibel organisation att avskaffa ett offentligtmonopol i ett urval av konkurrerande och komplette-rande verksamhetsformer. Det är bättre för patienter,elever och personal, och det blir mer vård, omsorgoch skola för pengarna.S:t Görans sjukhus utgör några procent av dentotala sjukvården i . utgör bara några promille av sjukvården i landetsom helhet. Men jag förstår socialdemokraternasrädsla. Jag är övertygad om att det här projektetkommer att lyckas. Och om det gör det och det visarsig att man får en mer flexibel sjukvård, bättre sjuk-vård för patienter och bättre villkor för personal förmindre pengar blir det naturligtvis ett grundskott motden socialdemokratiska synen på monopol inomsjukvårdsområdet. Så har det varit inom så mångaandra områden tidigare.Tack!Anf. 30 ():Fru talman! Jag ska vara kortfattad. Jag försökerreda ut vad socialministern egentligen har för inställ-ning. Därför har jag några frågor.Det här resonemanget som förs just nu handlar juom sjukvården. Socialministern säger i sitt svar atthan anser att det således finns ett behov av tydligaregler för att förhindra att sjukvården kommersialise-ras. Då är mina frågor: Har socialministern också föravsikt att göra någonting t.ex. åt de privata tandläkaresom till en stor del finansieras av socialförsäkringen,som vi betalar gemensamt? Har socialministern föravsikt att göra någonting åt läkemedelsindustrin, somär börsintroducerad och går med vinst? Vi finansierarläkemedlen med ganska stora subventioner som vialla betalar.Jag måste förstå det här resonemanget. Handlardet bara om sjukvården? Eller har socialministern ochsocialdemokraterna mer långtgående planer när detgäller att vinstintresse inte får förekomma när offent-liga pengar är inblandade och det rör människorshälsa, vilket både läkemedel och tandvård gör, somjag har tagit upp?Anf. 31 Socialminister ():Fru talman! Den sista frågan visar väl precis hurlåg debatten kan vara.Vi diskuterar nu sjukhus. Vi har förklarat att detär sjukhusvården som vi är ute efter, därför att där ärdet så uppenbart, enligt alla internationella undersök-ningar och en lång rad vetenskapliga studier, att detinte existerar någon marknad, att privata vinstintres-sen höjer priserna och faktiskt sänker kvaliteten.Vi har inte diskuterat tandvården, och vi har intediskuterat läkemedelsindustrin. Men det intressanta äratt läkemedelsindustrin är ett ganska bra bevis för attprivat vinstintresse inte alltid riktar sig till de mestangelägna behoven.Vi har problem med att hela den internationellaläkemedelsindustrin koncentrerar alltför mycket re-surser på västvärldens medicinska problem och all-deles för lite på de mer globala problemen. Tala medexempelvis eller FN omde här problemen.Vi diskuterar nu sjukhusen, och jag tycker att detär beklämmande att höra hur resone-rar om sjukvård som om den vore vilken handelsvarasom helst eller som om den vore en marknadsplats.All erfarenhet pekar på att just den slutna sjuk-vården är det sämsta området för att driva marknads-teser, helt enkelt därför att det medvetna kundvaletoch de alternativ som man tänker sig inte existerar.Det är en märklig diskussion som förs här i Sveri-ge på initiativ av , som vi snart är en-samma om i hela världen. Debatten runtom i våromvärld handlar om det omvända, nämligen om hurvi ska slå vakt om det som man kallar för non profit iEuropa, i och i . Hur ska vi se tillatt sjukvården inte betraktas som en del av en mark-nad där varje insats bedöms utifrån dess möjlighet attgenerera vinst till företagets ägare?Det intressanta är att vi var över-ens om uppbyggnaden av svensk sjukvård. ÄvenModeraterna talade insiktsfullt om beho-vet av en gemensam finansiering för att alla skulle fåsamma vård. var länge överens om att viskulle ha en demokratisk huvudmannaorganisationoch att det var landstingen som skulle svara för den.Moderaterna var också överens om att sjukvården iallt väsentligt, i alla fall den slutna sjukvården, skulledrivas av endera landstingen själva eller av personalsom skulle driva verksamhet i egen regi.Det stora skiftet som sker är att iSkåne entusiastiskt driver tanken på att utländskaföretag ska köpa upp någon del av sjukvården, attbörsnoterade företag ska köpa sjukvården i Stock-holm och i . Det är början till ett nyttsystemskifte, säger företrädare i bådeSkåne och i i en stor intervju i Da-gens Nyheter.Moderaternas intresse för att skapa en sjukvårdsom fungerar på lika villkor för alla och Moderater-nas tidigare intresse för att erbjuda personalen möj-lighet att driva verksamheten i egen regi har ersatts aven entusiastisk kampanj för att driva in kommersia-lismen i sjukvården.Nu säger säkert , som så mångaandra, att det skulle kunna visa sig att det vore bra.Det intressant är ju att all erfarenhet pekar på att detlångsiktigt är illa för sjukvården ifall man driver des-sa principer. Det finns ingen internationellt granskadundersökning som pekar på att marknaden fungerarpå detta område. Då kanske säger: Ja,men låt oss se. Jag skulle då vilja ställa en motfrågasom är ganska viktig till : Kan LarsElinderson se något hinder för någon företagsform attäga sjukhus? Ska vem som helst få lägga ett bud påsvenska sjukhus - utländska företag och utländskakoncerner? Ska läkemedelsindustrin få äga Huddingesjukhus exempelvis?Anf. 32 ():Fru talman! Det är fortfarande helt rätt att vi haren gemensam syn på en offentlig solidarisk finansie-ring av den svenska sjukvården. Men vi har aldrigvarit eniga om att svensk sjukvård ska bedrivas somen monopolkoncern, som landstingssjukvården underlång tid har kommit att bli.Jag stod i en av landets kommuner i spetsen förkampen för att lyfta ut ett sjukhus från det landstings-drivna monopolet. Skälet var att villelägga ned detta lokala sjukhus. Vårt gemensammaförslag var då att driva det i enskild regi med kom-munen och personalen som huvudman. Även dettasade Socialdemokraterna nej till. Det var fråga om enoffentlig huvudman med kommunen och personalensom medintressenter, men även detta sade man nejtill. Huvudargumentet var att det skulle bli omöjligtför att planera sjukvården i sjukvårdsom-rådet om det fanns mer än en huvudman. Jag är räddför att det är detta synsätt som ligger i botten förSocialdemokraternas motstånd mot privata alternativoch också mot personaldrivna alternativ.Det är ett ganska nytt påfund detta att Socialde-mokraterna via socialministern pläderar för perso-naldrivna kooperativ eller alternativ till den offentligtdrivna primärvården. Jag har under varitmed och förgäves försökt övertyga socialdemokraterinom landstingsvärlden om att detta är en bra modell.Det är alltså ett nytt påfund som jag egentligen intetror har en riktig förankring i verkligheten.Anf. 33 ():Fru talman! Jag tycker inte att mina frågor var såkonstiga. Jag försökte greppa om det känsliga är attjust sjukvården drivs privat och kan gå med vinst. Jagtycker att socialministern avslöjade sig ganska tydligtnär han tog upp det som jag tog upp, nämligen läke-medelsindustrin. Jag kan nästan tolka det som attsocialministern tycker att det hade varit bättre omläkemedelsindustrin hade varit statlig än om det hadevarit monopol på den, därför att man då hade kommitmycket längre i läkemedelsutvecklingen. Om dettahar jag en helt annan uppfattning.Det viktiga när det gäller vem som driver olikaverksamheter är väl ändå innehållet och resultatet, attpatienterna får en bra vård och att personalen trivs.Det avgörande kan väl inte vara själva driftsformenutan innehållet och resultatet.Tack, fru talman.Anf. 34 Socialminister ():Fru talman! Jag ska i detta avslutande inlägg up-pehålla mig vid just innehållet.Kärnfrågan är patientens relation till läkaren ochhur den ska se ut. Jag menar att det är viktigt att rela-tionen mellan patient och läkare grundar sig på ettdjupt förtroende och på en total övertygelse om attläkaren bara gör ett enda val när han eller hon germig sina råd, nämligen att ge mig den bästa sjukvår-den, just den som jag behöver.I det läget då man för in privata vinstintressen iden slutna sjukvården finns det en uppenbar risk attdenna relation förändras och att du som patient börjarmisstänka att läkaren gör också en annan avvägning,nämligen vad den enskilda behandlingen kan betydaför det företag som äger sjukhuset. Det är där relatio-nen mellan patient och läkare riskerar att förändrastill en relation mellan en kund och en säljare. Det ärjust det som inte får ske i sjukvården. Det är det somär grunden för att det privata vinstintresset inte ska fåprägla den slutna sjukvården.Överläggningen var härmed avslutad.AjourneringKammaren beslutade på förslag av tredjevice talmannen att ajournera förhandlingarna tillkl. 14.00 då frågestunden skulle börja.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 14.00.10 § FrågestundAnf. 35 TALMANNEN:Kammarens sammanträde återupptas, nu för riksda-gens frågestund. Följande statsråd svarar påfrågor: statsminister , jordbruksminis-ter , statsrådet , ut-bildningsminister och statsrådet . Statsministern besvarar allmänpolitiskafrågor. Frågorna till övriga statsråd ska röra derasrespektive ansvarsområde. Välkomna!Vi inleder omedelbart.Bostadsbyggandet i StockholmsregionenAnf. 36 ():Fru talman! Regeringen och statsrådet har bett landshövdingen i , UlfAdelsohn, att fråga kommunervarför de inte bygger fler bostäder. Svaret som hargivits har bl.a. handlat om de långtgående överkla-gansmöjligheterna, trafiksituationen och utjämnings-skatten. På detta har svarat att dethär med utjämningsskatten inte stämmer. Det ledertill att jag måste undra: Varför lät ni frågan om redan visste sva-ret?Anf. 37 Statsrådet ():Fru talman! Det är riktigt att regeringen gav UlfAdelsohn i uppdrag att undersöka de hinder och för-utsättningar som finns för ett ökat bostadsbyggande iStockholmsregionen. En av de frågor i sin delrapport till regeringen var den s.k.Pomperipossaeffekten.Låt mig klargöra en sak. Det finns ingen kommuni som har drabbats av en Pomperipossaeffekti den bemärkelsen att man har fått lägre inkomsterfrån till ett annat. Däremot finns det i systemeten marginaleffekt som gör att man kan få upp till entiondels lägre tillväxt av sitt skatteunderlag i vissakommuner. Jag deklarerade att det ärregeringens avsikt att undanröja den marginaleffekteni systemet.Anf. 38 ():Fru talman! Låt mig bara inskärpa att det inte barahar handlat om denna s.k. Pomperipossaeffekt. Detfinns kraftiga marginaleffekter, som inte når ända upptill , som detta system är behäftat med.Låt mig eftersom moderater ibland underkännssom sanningsvittnen läsa ur Kommun Aktuellt vadden socialdemokratiska kommunstyrelseordförandeni , , säger om detta. Hur kom-mer det sig att ni ligger illa till? Jo, säger han: "Detkänner till. Vi har skurit ned och ryker simhall och . "Men ni har ju fått höjda statsbidrag! "Vadå höjdastatsbidrag? Vi får 100 miljoner och får betala 150 tillutjämningssystemet. Perssonpengarna är nys. "Det kanske är enklare om det blir en socialdemo-krat som får vittna. Kan inte statsrådet senågra tillväxtfientliga effekter av detta utjämnings-system som både socialdemokrater och moderater kanbära vittnesbörd om?Anf. 39 Statsrådet ():Fru talman! fråga härstammadefrån bristen på bostadsbyggande i Stockholmsregio-nen. Det finns ett betydande ansvar hos de politiskaledningar som svarar för skötseln av och en del kranskommuner i Stock-holm för att bostadsbyggandet inte tar fart. Man age-rar så att man förbjuder de allmännyttiga bostadsfö-retagen att bygga, man plockar ut pengar från deallmännyttiga bostadsbolagen och undanröjer kapital-förutsättningar för en ökad byggnation. Man agerar såatt man lämnar ut marken till anbud så att markkost-naderna i stiger till 5 000-6 000 per kvad-ratmeter. Då är det alldeles uppenbart att man intekan få till stånd ett ökat bostadsbyggande.Till det kommer ju att det i kommunfinns ett politiskt samarbete med ett parti som inte villlösa de grundläggande infrastrukturproblemen iStockholm. pekade i sin rapport på attproblemet med infrastrukturen måste lösas. Det krä-ver att de politiska ledningarna i tar an-svar för att hitta en sådan lösning också.Anf. 40 ():Fru talman! Statsrådet bör påminna sigom att den fråga som skulle ställa justgällde vilka hinder som bör undanröjas för att vi skafå till stånd ett ökat bostadsbyggande. nämndestatsrådet en massa andra saker än de svarhan faktiskt fick. Det handlade just om trafiksituatio-nen i , som också regeringen harett ansvar för. Det handlade om utjämningssystemet,som säger att man inte behöverförändra. Det handlade om detta med överklagande-raseriet när det gäller att försöka få till planärenden.Ni har ju fått de svar ni önskade. Ändå är ni intenöjda utan börjar hänvisa till andra saker. Det måstetill en insikt hos regeringen om att det också finns ettansvar på regeringssidan för att bostadsbyggandet skakunna ta fart i Stockholmsregionen.Anf. 41 Statsrådet ():Fru talman! Jag är något bekymrad över att Fred-rik inte lyssnar på mitt inlägg. Jag sade, ochdet har jag deklarerat , att marginalef-fekten i inkomstutjämningssysmet ska undanröjas.Jag sitter just nu i en delegation inom Finansdeparte-mentet och jobbar med den frågan. Det är ett klart,redligt och tydligt besked, och ett besked som inte ärnågon nyhet. Det borde väl uppsnappasockså av de moderata riksdagsledamöterna och poli-tikerna i att jag klart har deklare-rat detta.Sedan gäller det fokuseringen på infrastrukturen iStockholm. Regeringen vill medverka till att lösainfrastrukturproblemen i . Men det förut-sätter ju att det finns en politisk handlingskraft iStockholmsregionen så att vi kan lösa ut den frågan.Det är en nyckelfråga för att vi ska kunna klara av ettökat bostadsbyggande i Stockholmsregionen.LönebildningenAnf. 42 BO ():Fru talman! Jag skulle vilja ställa en fråga tillstatsrådet . Det gäller lönebildningen. fick alla ledamöter i en skrift från Nä-ringsdepartementet som handlar om att det nu gällerjobben. Det var en intressant skrift. Jag ber att fåtacka för den. Den bakgrund den har att göra med ärförstås hur vi ska få en bättre lönebildning i Sverige.Om tidningsuppgifterna stämmer har statsrådetförhandlat med två främsta icke-tillväxtpartier om hur propositionen ska se ut. Därförär det några av oss som är oroliga för att blir försvag-ningar i propositionen jämfört med den utredningsom tog några steg i rätt riktning som fram. Den fråga jag vill ställa är: Blir det någraförsvagningar och i så fall vilka?Anf. 43 Statsrådet ():Fru talman! Det beror förvisso på vad man menarmed försvagningar, . Jag tycker inte attdet är försvagningar om man slår fast avtalsparternasansvar för lönebildningen. Jag tycker inte att det ärförsvagningar om vi nu skapar ett ordentligt, starktinstitut med bra muskler och en stark spelplan så attparterna inte gör om de misstag som lönebildningenhamnade i och . Detblev luft i lönekuverten, det blev färre jobb och detblev hög inflation.Jag tycker att vi lägger fram en proposition nu ieftermiddag som bidrar till reella löneökningar ochbra spelregler för parterna. Dessutom ger den möjlig-heter att bekämpa arbetslösheten.Det blir inga konfliktförbud. Om det är det somavses med försvagningar vill jag säga att jag är stoltöver att lägga fram en proposition som inte förbjuderkonflikter. De är en viktig del i lönebildningen, menska hanteras varsamt. Därför får medlingsinstitutetden roll som vi nu föreslår . Jag hoppasatt också är berett att stödja denna an-svarsfulla proposition.Anf. 44 BO ():Fru talman! är alltid berett att stödjagoda och ansvarsfulla propositioner, men vi vill gärnaläsa dem innan vi tar ställning till dem.Låt nu inte den här lilla diskussionen handla omvilket ord vi vill använda, fru statsråd, om det är enförsvagning eller något annat. Låt oss konkretiseradet hela. Det fanns förslag i Öbergs utredning om ettstarkt medlingsinstitut. Är det lika starkt i förslageteller inte? Det fanns förslag om proportionalitet, dvs.att det ska finnas en rimlighet vid konflikter. Detfanns också bl.a. ett förslag om att förbjuda blockadermot enmansföretag. Är det förändringar på de här trepunkterna eller inte?Anf. 45 STATSRÅDET ():Fru talman! är förstås välkommen attläsa propositionen. Det tycker jag att det är alldelesutmärkt om han gör. Han är också välkommen attlyssna via nätet på presskonferensen i eftermiddagnär jag ska beskriva innehållet i propositionen. Menjag sade redan från början när utredningen kom attförslaget om proportionalitet, alltså ett stort inskrän-kande av konflikträtten, skulle inte en socialdemo-kratisk regering lägga fram. Däremot får medlingsin-stitutet möjlighet att skjuta på konflikter. Det blirförlängda varseltider. Därmed får institutet bramuskler för att tillsammans med parterna se till attkonflikter inte sker i onödan. Man ska förhandlafärdigt, och alla tar ansvar för jobben.Om lönebildningen misslyckas är det en gruppsom får betala för det, nämligen de som inte får jobb,och det är det som vi gemensamt har att ta ansvar för.Anf. 46 BO ():Fru talman! Med min terminologi innebär det ty-värr försvagningar jämfört med Öbergs förslag närdet gäller frågan om proportionalitet. Det är alldelesklart. Det verkar också vara så när det gäller fråganom att sätta stopp för blockader mot enmansföretag.Det som jag - jag förmodar att det gäller ävenkammaren - ännu inte har fått klart för mig är om detmedlingsinstitut som föreslås om någon timme ellertvå är svagare än Öbergs förslag.Anf. 47 Statsrådet ():Fru talman! Ordet försvagning använde Bo Kön-berg här från början till slut. Uppenbarligen betyderordet försvagning att försvaga en part på arbetsmark-naden, nämligen den fackliga parten. Jag anser att ettmedlingsinstitut och ett lönebildningssystem skabygga på en bra balans mellan alla parter. Vi seralltså väldigt olika på vad statens ansvar är, om det äratt göra en part svagare eller om det är att bygga uppett institut som gör att balansen mellan parterna blirbra och att ansvaret blir starkt för alla. I övrigt får viåterkomma när har läst propositionen.ArbetsgivaravgiftenAnf. 48 ():Fru talman! Jag har en fråga till statsministern.För cirka tio år sedan infördes en 8-procentig rabattpå arbetsgivaravgiften i stödområde A. Rabattensänker de tillverkande företagens lönekostnader med8 %. finns det ett förslag att denna rabatt ska av-skaffas. Man säger att det är ett steg i EU-anpassningen. Ikraftträdandet sker vid årsskiftet1999/2000. Om rabatten avskaffas kommer det attinnebära att företagen i får en kostnads-ökning på . Detta är ettoerhört hårt slag mot tillverkningsföretagen i Norr-botten. Många småföretagare blir tvingade att slutamed sin verksamhet. Detta får till följd att det blir enökad arbetslöshet i en redan hårt drabbad bygd. Helabygdens existens hotas egentligen.Min fråga till statsministern är: Avser statsminis-tern att på något sätt agera så att detta inte får ske, såatt också glesbygd och folket där skakunna fortleva?Anf. 49 Statsminister ():Fru talman! Detta är inget nytt problem. Den för-ändring som pekar på kommer vi,såvitt jag förstår, att genomföra i bred samstämmig-het. Det är någonting som är en konsekvens av ettnytt regelverk. Å andra sidan har denna nya situationockså gett oss nya resurser. Vi har ju mål 1 med väl-digt stora resurser för regional utveckling i hela norraSverige. Där har vi nu i samband med Berlintopp-mötet också lyckats med att få med kustlandet.