prot · GN0933 · 1999-11-25 00:00:00 — Jag hade inte alls tänkt begära replik,men jag blev ju tvungen.De rigida arbetsrättsregler som vi har skyd-dar ju dem som är inne på arbetsmarknaden, menskapar ju enorma trösklar för ungdomarna. Alla vetatt det är så. Det är väldigt svårt att komma in påarbetsmarknaden , men när man väl har kommitin är man oerhört väl skyddad där.Vi vill göra vissa små förändringar för att under-lätta för ungdomarna. Det kallar inte jag för en sär-lösning.Utvecklingsgarantin står bakom,om jag har förstått saken rätt. Det är en åtgärd somhar införts med hjälp av och Miljöpar-tiet.Anf. 249 () replik:Herr talman! Det var en av de saker som jag ströki mitt tal. Utvecklingsgarantin är i sig ett bra alterna-tiv, vilket också visar i en rapport.Vad jag inte förstår är att om en kommun skullevilja skjuta till några extra kronor för att göra ungdo-marnas ersättning något högre, så går det inte enligtgällande regler, för då försvinner det statliga bidraget.Det betyder att hela kostnaden vältras över på kom-munen.En liten justering så att kommunerna skulle kunnaskjuta till medel för att ge vettig ersättning, vilket inteskulle jämställas med socialbidragsberoende, är ettminimikrav som inte skulle höja några statliga utgif-ter.Synsättet att om arbetsrätten försämras kommerman att anställa flera delar inte vi i Vänsterpartiet.Problemet är inte att vi har för mycket trygghet påarbetsmarknaden, utan att vi har för få arbeten.Anf. 250 () replik:Herr talman! får väl påverka sinasamverkanspartier så att man ändrar reglerna förutvecklingsgarantin. Jag var också kritisk till den imin inledning, därför att den används som ett slagspatentlösning för långtidsarbetslösa ungdomar i dag.Vi föreslår en del andra åtgärder som vi tror skulleförbättra.Vi har ju t.ex. regeln först in, sist ut. Det är klartatt den drabbar den som sist har fått ett jobb. Om denluckrades upp något med undantagsregler, skulle detskapa en bättre situation för ungdomarna. Lärlings-systemet är en annan lösning som gör att man får inen fot på arbetsmarknaden och sedan får möjligheteratt stanna kvar. kan kalla det för sär-lösningar, men vi kallar det för olika sätt att under-lätta för ungdomarna att komma in och få plats påarbetsmarknaden.Anf. 251 () replik:Herr talman! Men hela systemet bygger ju på attför att någon ska ha lättare att komma in, måste manlättare kunna putta ut någon i andra änden. Jag finnerdet fullständigt oacceptabelt att den äldre arbetskraf-ten mer eller mindre med tvång ska känna sig manadatt gå därför att man ska släppa in ungdomar. Det ärinte rätt väg att gå. Vi ska skapa förutsättningar för attfler människor, även ungdomar, ska komma i arbete.Jag har tillsammans med lämnat inen motion om utvecklingsgarantin, som jag hoppas attkammaren kan ställa sig bakom.Anf. 252 ():Herr talman! Alltsomoftast kommer det nya me-dierapporter om att demokratin är hotad. Det är all-deles för få som engagerar sig, alldeles för få somtycker något samt alldeles för få som röstar, och desom röstar, röstar alltsomoftast fel.Denna negativa serenad ackompanjeras av strofersom att ungdomar vill inget, kan inget och att det varbättre förr; detta trots att ungdomars valdeltagandeinte har haft en nämnvärt sämre utveckling än övrigamedborgares.Av statistik från kan vi konstatera att 1970röstade av samtliga medborgare och avungdomarna. Differensen får nog anses bero påatt det var en ny företeelse att få rösta, nämligen denförsta gången.I valet var det av den samlade väljar-kåren som gick till val och av förstagångsväl-jarna. Differensen var således . Jag tror att detäven vid det tillfället beror på att de röstade just förstagången.Utifrån dessa siffror kan man inte dra slutsatsenatt ungdomar generellt sett blivit mer benägna attröstskolka. Det handlar snarare om att det är förstagången man röstar.Lämnar vi å andra sidan valdeltagandet åt sidanoch tittar på övrigt ideellt engagemang, finner vi attdet är som man enga-gerar sig i ideella intresseorganisationer och i id-rottsklubbar - i den ideella sektorn över huvud taget.Det är således inte synd om ungdomar. De är inteförlorade i icke-engagemangets mörker. Ungdomar ärsnarare både engagerade och målmedvetna.Samtidigt är det dock ett faktum att allt färre ung-domar väljer att engagera sig partipolitiskt. Antaletmedlemmar i politiska ungdomsförbund har sjunkitfrån ca 131 1986 till 47 1997.Närmare 39 % av ungdomar i åldern 16-29 åruppger att de aldrig skulle kunna vara medlemmar iett politiskt parti. Å andra sidan är det som kantänka sig att engagera sig partipolitiskt.Dessa siffror får enligt min mening inte tolkassom exempel på icke-engagemang. Snarare är det såatt vi inom det politiska systemet inte har haft förmå-ga att fånga upp och använda oss av det engagemangsom existerar.Herr talman! Den utveckling som i värsta fall in-nebär att vi tappar en eller flera generationer av ung-domar, dvs. de som inte engagerar sig inom den for-mella demokratins ramar, kan försvåra detdemokratiska arbetet.Vem ska sitta i en nämnd eller styra en kommunom ingen vill stå till förfogande för det politiska sys-temet? Vem styr om ingen vill styra? Vem engagerarsig om ingen vill engagera sig inom det politiskasystemet?För att finna svaret på dessa frågor är det enligtmin mening ytterst viktigt att man låter de politiskaungdomsorganisationerna själva hitta svar på hur devill möta sin generation och hur de vill motivera nyasamt gamla medlemmar, nätverkskompisar eller vän-ner att engagera sig politiskt.Herr talman! Det är därför tråkigt att regeringenmed dess stödpartier inte tar till sig den kritik somfinns i min och andras motion angående de nuvarandereglerna för bidrag till de politiska ungdomsförbun-den. Med nuvarande regler uppmuntras inte nya mö-tesformer eller nya sätt att möta ungdomar. Dagensregler skapades i då folkrörelsemodellen kän-des viktig och relevant, men känns reglernagamla och förlegade. Bidragens syfte, som handlarom att uppmuntra till demokratisk fostran, faller dåalltfler ungdomspolitiska organisationer upplever attde inte kan jobba på ett bra sätt med nuvarande reg-ler. Särskilt allvarligt blir det för de ungdomsförbundsom tappar formella medlemmar och som vill jobbamer med nätverk och olika enfrågeprojekt för att pådetta sätt försöka återvinna förtroendet för demokra-tins system.Herr talman! I min tidigare roll som förbundsord-förande för jag med representanterfrån så gott som alla andra ungdomsförbund. Vi varmer eller mindre överens om att bidragen till de poli-tiska ungdomsförbunden bör vara mindre aktivitets-och medlemsbaserade samt ges utifrån mer generellaprinciper och en målstyrning, där kravet på att bedri-va en ungdomspolitik framför allt gentemot skolormen också gentemot vuxenvärlden prioriteras.Det är också viktigt att de bidrag som ges till po-litiska ungdomsförbund innefattar och stödjer deninternationella verksamhet som förbunden bedriver.Vi lever i en alltmer internationaliserad värld. Omungdomar ska ha möjlighet att påverka den på etttidigt stadium, helst medan de är ungdo-mar, måste samhället vara med och stötta det mycketviktiga internationella arbete som bedrivs och genom-förs inom ungdomsförbunden.Herr talman! Enligt mitt förslag skulle Ungdoms-styrelsen ge ett mer direkt bidrag till ungdomsförbun-den baserat på framför allt valresultat. Men även omdetta förslag förkastas är det djupt upprörande attregeringen ännu inte har hittat ett bättre sätt att för-dela resurser till de politiska ungdomsorganisationer-na som jobbar med demokratins bevarande.Det räcker inte med fina tal och långa anföranden.Ska ungdomar komma in i det politiska systemetbehövs det väl fungerande ungdomsförbund. Dettaunderlättas om de kan jobba med sin kärnverksamhet,nämligen demokrati och politik. Fortsatt frasradikalungdomspolitik ger inget annat resultat än att ungdo-mar tröttnar. Vill regeringen se ett fortsatt vitalt de-battklimat inom ungdomsvärlden måste man därförskyndsamt ta tag i denna fråga.Herr talman! Om jag lämnar de poli-tiska ungdomsorganisationerna åt sidan är det viktigtatt konstatera att all ungdomspolitik måste utgå frånatt vuxenvärlden intar en stödjande och inte en sty-rande hållning i dessa frågor. Hur väl vi alla än vill ärdet enbart dagens generation som vet hur det är attvara ungdom och i början ett nytt mil-lennium. Här kan man konstatera att majoritetenfortfarande intar en förhållandevis rigid ställning tillvad som är och bör vara ungdomspolitik. Det fårnegativa konsekvenser för en del organisationer vadgäller bidragsregler.Vi har i våra reservationer pekat på behovet av attbeakta generationsöverskridande organisationer,religiösa eller andra organisationer som av ideologis-ka skäl inte anser sig ha några medlemmar i traditio-nell mening. När man ser på de brister som nuvaranderegler har för både icke-traditionella organisationeroch politiska ungdomsförbund är det vår mening attregeringen skyndsamt bör återkomma till riksdagenmed ett nytt förslag om hur vi ska stödja den ideellaungdomsverksamheten.Herr talman! vill jag tacka statsrådet för ytterligare förungdomsarbete på skolorna. Men även i detta beslutvisar regeringen enligt mitt sätt att se en rigid håll-ning. Man har inte förstått vad vi menar med att enverksamhet ska vara stödjande och inte styrande. Detvore mycket bättre att ge dessa två miljoner till depolitiska ungdomsförbunden och säga: Varsågoda!Möt ungdomarna! I stället styr man genom att säga:Nu ska ni ut på skolorna på nya sätt. Varför måsteregeringen berätta för ungdomsförbunden hur de skagöra?Herr talman! Jag yrkar därför bifall till re-servation 33.Anf. 253 () replik:Herr talman! Jag finner det mycket märkligt attMagnus , och tidigare i debatten LennartKollmats, föreslår att vi ska ändra stödet till de poli-tiska ungdomsförbunden så att de ska vara beroendeav moderpartierna. Det bryter ju fullständigt mot helaandan i den här propositionen, nämligen att vi skabetona ungdomarnas, och även de politiska ungdoms-förbundens, självständighet. Varför ska drabbas bara för att det råkar gådåligt för i ett val? Eller varför ska Ungvänster få väldigt mycket pengar om det går bra förVänsterpartiet? Den kopplingen är väldigt olycklig.Det är inte samma organisation. Det är två olika or-ganisationer. Man kanske ska se över det här, men detär orimligt att koppla det så att verksamheten i ung-domsförbunden ska bero på hur bra eller dåligt detgår för moderpartiet. Eller missuppfattar jag ?Anf. 254 () re-plik:Herr talman! som förbundsordfö-rande samtalade jag med de flesta ungdomsförbundsordföranden. Jag tror även att jag satt och pratademed . Med få undan-tag delar i princip alla ungdomsförbund uppfatt-ningen att man vill ha mandatbaserade bidrag. Skälettill det är att vi - eller de eftersom jag nu har lämnatposten som förbundsordförande - är hjärtligt trötta påatt spela innebandy eller hitta på annan verksamhetför att få råd att gå ut på skolor. Man är hjärtligt tröttpå den diversehandel som ungdomsförbunden hållerpå med för att få råd med just det de ska göra, nämli-gen att jobba med politik.Vi är på väg in i en situation där allt färre ungdo-mar tycker att det är intressant att vara med i lokalav-delningar, distrikt och riksorganisationer. De tyckeratt det är mer intressant att vara med i nätverk. Mendet premieras inte med dagens bidragssystem. Omfem ungdomar i KDU, LUF eller SSU spelar inne-bandy får de bidrag. Men om två ungdomar går ut påen skola och håller en klasspresentation får de intebidrag.Därför är det i och för sig glädjande att regeringenfattar det här beslutet . Det är mycket glädjande.Det är en positiv signal. Men det hade varit ännu merglädjande om man utifrån kommun, landsting ochriksdag gav mandatbaserade bidrag. Då skulle ung-domsförbunden vara just det de är: politiska ung-domsförbund som väljer olika modeller, olika sätt attjobba på, men som fortfarande syftar till att mötaungdomar och prata politik med ungdomar.Anf. 255 ():Herr talman! Jag kunde bara inte stryka mig frånlistan när jag har suttit här hela kvällen.Hur mycket nytta har ungdomar av det här betän-kandet? De tre övergripande målen påminner lite ombarnkonventionens fyra principer: Alla barn harsamma rättigheter. Barnets bästa ska sättas i främstarummet. Det gäller rätten till liv och utveckling. Detgäller rätten att uttrycka sina åsikter.De s.k. konkreta delmålen under det första över-gripande målet rör utbildning, arbete, bostad ochekonomisk självständighet. Jag räknar även frånbarnkonventionen hit rätten till liv. Det betyder ocksårätten till sjukvård. Jag säger "de s.k." konkreta del-målen, för om de här delmålen blir konkreta på riktigtkommer det att kosta pengar. Det gäller t.ex. väl ut-byggd elevvård. Vi måste alla tillsammans fråga oss:Har vi råd att satsa på de unga som vi nu kostat påutredning, proposition och det här betänkandet.Nu gick statsrådet . Och jag somtänkte tacka för förståelsen för bristen i bostadspoliti-ken för ungdomar och löftet om ansvar härvidlag.Socialförsäkringssystemen måste vara till förungdomar också. Det handlar om rätten till självstän-dig ekonomi. sade att mångaungdomar lever ett "projektliv". Visst är det så, meninte alltid för att de vill det. Det är samhället ocharbetslivet som blir mer och mer åt projekthållet. IEU förespråkar man rörlighet på arbetsmarknaden.Vilken fond ska du välja i ditt premiepensionssparan-de? Sådant matas man med i tidningar, radio och TV.Vilket telebolag ska du välja osv. ?O, vilket härligt liv! Och ändå är det så att väldigtmånga ungdomar vill ha ett stadigt arbete, ett stabiltsocialförsäkringssystem, bostad, vänner och familj.Telebolag, elbolag och fondbolag är för många inte såviktigt. Vi tror så mycket om ungdomar.Mer om rätten till liv: Det måste finnas plats påbarn- och ungdomspsykiatriska kliniker och på be-handlingshem.Så till de övergripande målen 2 och 3, som hand-lar om inflytande, delaktighet och förmåga till kritiskttänkande och om att man ska ta vara på det. Då måstevi också våga ge ungdomar ansvar. Både barn ochungdomar kan ta ansvar. Jag vet det. Jag har jobbat påungdomsmottagning . En del ungdomar tarfaktiskt alldeles för mycket ansvar.På barnkonventionsdagen berättadeett kommunalråd från att man gjorde enönskelista där barn fick fylla i vad de ville ha i kom-munen. Många blev alldeles förskräckta och sade attdet kan vi inte göra. Det går inte. De kommer attönska ihjäl oss. De vill ha diskotek, fritidsgårdar ochallting. Men vad de ville var att pappa och mammahade mer tid, att vuxna över huvud taget hade mertid; omtanke och tid. Barn är inte materialistiska. Detär vi vuxna som är det.Jag hörde en konsumentom-budsman i radio. Hon hjälpte föräldrar med råd omtrasslig ekonomi. Hon berättade att det alltid blevmycket mera lyckade resultat när barnen och ungdo-marna var med. En liten pojke föreslog sin pappa attsälja bilen. Det var pappa som inte ville göra det.Ungdomar och barn kan ta ansvar. Vi vuxna måste tavårt ansvar - ekonomiskt och genom att visa tillit.Jag avslutar med att yrka bifall till Miljöpartietsreservation 12 under mom. 10 om sänkt rösträttsålderoch reservation 13 under mom. 11.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )9 § Kulturarv - fideikommissFöredrogskulturutskottets betänkande 1999/2000:KrU6Kulturarv - fideikommiss (prop. 1998/99:114)Anf. 256 ():Herr talman! Med tanke på att det betänkande vinu ska ta ställning till bara är en del av ett stort kom-plex kring diskussionen om kulturarvet som kommeratt dyka upp , nöjer jag mig med att i dethär fallet yrka bifall till reservation 1 under mom. 1Anf. 257 ():Herr talman! Det ser mörkt ut i mer än ett avseen-de. Jag hinner tyvärr inte gå in på motiveringarna tillatt jag yrkar bifall till hemställan i kulturutskottetsbetänkande om kulturarv - fideikommiss. Men jaghinner säga att jag yrkar bifall till hemställan i betän-kandet. Till dem som är intresserade varför, föreslårjag dem att läsa betänkandet.Anf. 258 ():Herr talman! Vi kristdemokrater anser att möjlig-heten ska finnas att överföra fideikommissen i stiftel-seform. Jag vill yrka bifall till reservation 2.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )10 § Utvidgning av lagen om europeiska före-tagsråd till att avse betänkande 1999/2000:AU4Utvidgning av lagen om europeiska företagsråd till attavse (prop. 1999/2000:16)Förste vice talmannen konstaterade att ingen tala-re var anmäld. (Beslut skulle fattas . )11 § BordläggningAnmäldes och bordladesPropositioner1999/2000:26 Effektivisering av förfarandet i allmändomstol1999/2000:27 En skärpt vapenlagstiftningSkrivelse1999/2000:33 Utvecklingsprogram för kommunermed särskilda omställningsproblem främst pågrund av strukturomvandlingar inom Försvar-smakten12 § Anmälan om interpellationerAnmäldes att följande interpellationer framställtsden 25 november1999/2000:113 av () till justitiemi-nister /2000:114 av () till finans-minister /2000:115 av () till miljömi-nister grödorInterpellationerna redovisas i bilaga som fogas tillriksdagens snabbprotokoll tisdagen den 30 november.13 § Anmälan om frågor för skriftliga svarAnmäldes att följande frågor för skriftliga svarframställtsden 24 november1999/2000:266 av () till nä-ringsminister av lokala miljögruppers kompetens1999/2000:267 av () till mil-jöminister nedsmutsning från och La Ha-gue1999/2000:268 av () till utrikesminis-ter /2000:269 av () till justitieminis-ter och dödsstraffet1999/2000:270 av () till jord-bruksminister av värphönsden 25 november1999/2000:271 av () till jord-bruksminister /2000:272 av () till jord-bruksminister /2000:273 av () till justitieministerLaila FreivaldsKränkning av polis1999/2000:274 av () till finans-minister restskatt1999/2000:275 av () till justi-tieminister som utsätts för kränkande behandling1999/2000:276 av () till statsrå-det på arbetsgivare att teckna kollektivav-tal1999/2000:277 av () till utrikesmi-nister asyl1999/2000:278 av () till justitieministerLaila FreivaldsKameraövervakning i butikerFrågorna redovisas i bilaga som fogas till riksda-gens snabbprotokoll tisdagen den 30 november.14 § Anmälan om skriftliga svar på frågorAnmäldes att skriftliga svar på följande frågor in-kommitden 24 november1999/2000:216 av () till försvarsmi-nister 25 november1999/2000:209 av () till kulturministerMarita UlvskogTV-program i Norden1999/2000:212 av () till miljömi-nister i vattnet1999/2000:214 av () till utbild-ningsminister inom den medicinska forskningen1999/2000:219 av () till miljöminis-ter mål och kommunalt självbestämmande1999/2000:227 av () till statsrådetLars-Erik LövdénLegionärssjukan1999/2000:228 av () till statsministerGöran PerssonHållbara Sverige1999/2000:231 av de ()till kulturminister för punktskriftsläsare1999/2000:233 av () till kulturministerMarita UlvskogBibeltext enligt "lättläst svenska"1999/2000:235 av () till utrikesministerAnna LindhBarnsoldater i Motståndsarmé1999/2000:239 av () till kultur-minister /2000:242 av () till miljömi-nister av värdefull skogsmark1999/2000:244 av () till miljömi-nister /2000:249 av () till jord-bruksminister genomförande och konsekvenserSvaren redovisas i bilaga som fogas till riksdagenssnabbprotokoll tisdagen den 30 november.15 § Kammaren åtskildes kl. 23.01.Förhandlingarna leddesav förste vice talmannen från sammanträdets börjantill ajourneringen ,av talmannen därefter till ajourneringen ,av andre vice talmannen därefter till ajourneringenkl. 18.00,av tredje vice talmannen därefter t.o.m. 8 § anf. 211(delvis) ochav förste vice talmannen därefter till sammanträdetsslut.