prot · GM09111 · 1999-06-16 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1998/99:111Onsdagen den 16 juniKl. 09.00 - 13.01Det justerade protokollet beräknas utkomma ----------------------------------------------------------------------1 § PartiledardebattAnf. 1 ():Herr talman! I hölls i går en min-nesgudstjänst för de två mördade polismännen . Deras tragiska bortgånghar skapat ett smärtsamt sår i den svenska folksjälen.Vi får aldrig förtröttas i kampen för att stärka re-spekten för människovärdet och demokratin. Detgäller här hemma, och det gäller i t.ex. Kosovo.Med denna debatt avslutas ett , som om-getts av två val. Det senaste - valet till Europaparla-mentet - slutfördes . Tveklöst blev resultatetfrån moderat synpunkt en besvikelse - vad avser bådeandelen och framför allt antalet röster. Valdeltagandetvar ju långt svagare än vad åtminstone jag väntat.Men det finns också ljuspunkter. Vi behöll vårafem moderata mandat. Betydligt fler i den svenskadelegationen till kommer att varapositiva till EU-samarbetet. Och vår partigrupp iparlamentet går förbi socialistgruppen och blir störst.Den borgerliga direktvalda majoriteten kan därmedbilda en välbehövlig motvikt till den rödgröna domi-nansen i ministerrådet, där de nationella regeringarnaär företrädda.Göran har länge förfäktat tesen att social-demokraterna går segrande fram i och att dethan kallar "högerkrafterna" drivs tillbaka. Årets Eu-ropaval avslöjar att detta aldrig varit annat än ettönsketänkande.Även det svenska valet innebar en för-svagning av vänstersidan. Socialdemokraterna gjordesitt sämsta riksdagsval i modern tid. emellertid att stanna kvar som statsministermed stöd från och . mar-kerades en öppning åt höger genom inrättandet av ettsuperdepartement, lett av två tillväxtministrar. Menresultatet av dessa motstående krafter och strävandenhar blivit beslutsvånda och handlingsförlamning.Göran utmärks främst av en tillbakablickandetraditionalism, som står i skarp kontrast mot tänkan-det hos andra länders ledande socialdemokrater iEuropa som och , förvilka ledorden i det färska gemensamma framtidspro-grammet är "modern", "flexibel", "företagaranda"och "utbudspolitik".Under det gångna arbetsåret har vi från regeringenhört mycket prat men fått få konkreta förslag. Det kanbelysas med exempel från tre områden: skattepoliti-ken, arbetsmarknaden och Europasamarbetet.I regeringsförklaringen inbjöds till överläggningarom framtidens skatter. Samtal har sedan förts i en taktsom skulle få en sengångare att tycka det var sävligt.Det senaste är att socialdemokraterna nu äntligenskall skaffa sig en ståndpunkt. Men så länge man inteär beredd att spara på de offentliga utgifterna skapasinte det utrymme för skattesänkningar som krävs förökad tillväxt, fler företag och nya jobb. Regeringenhar all anledning att lyssna på Blair och närde skriver: "Arbete måste löna sig för individer ochfamiljer. Den största delen av inkomsten måste stannai fickan hos den som har arbetat för den. "När det gäller frågan om en modernisering av vårotidsenliga arbetsmarknadslagstiftning har regeringensnott in sig på ett sätt som får den gordiska knuten attframstå som en enkel rosett. Först skulle problemenlösas av parterna själva, men de s.k. tillväxtsamtalenmellan LO, TCO, och bröt samman straxföre jul. Sprängpunkten var LO:s krav att huvudorga-nisationerna skulle tilldelas en roll i löneförhandling-arna. Det mötte ett bestämt motstånd inte bara hosSAF utan även hos TCO och . Ett nytt försökmed två samsynsmän, och , misslyckades också. Trots att arbetsrättsre-formen är försenad, innehöll ändå vårpropo-sitionen inget annat än ett besked om fortsatt uppskovtill hösten. Och frågan är väl om det kommer någotförslag över huvud taget när man har så svårt att ef-terkomma enkla begäran om en ändring avturordningsreglerna att åtgärden måste vänta till nästaår.I regeringsförklaringen gavs också löften om enmer aktiv Europapolitik. Men socialdemokraternatvekar beträffande den gemensamma utrikes- ochsäkerhetspolitiken, för ett dubbelspel om sysselsätt-ningspolitiken och vägrar att bekänna färg om dengemensamma valutan. Trots att harbetecknat förhållande till euron som denviktigaste frågan under hans statsministertid, vet haninte själv vad han vill. Hur kan han begära att med-borgarna skall bilda sig en uppfattning i frågan närhan för sin egen del inte kan säga om ett införande aveuron skulle vara bra eller dåligt för ? När presenterarregeringen en realistisk plan för övergången till dengemensamma valutan? När skall kronan anslutas tillden europeiska växelkursmekanismen, vilket är nöd-vändigt för att vi över huvud taget skall få kommamed?Med denna den mest senfärdiga och beslutssvagaav socialdemokratiska regeringar är det inte underligtatt vad som är hopp och framtid i växandeutsträckning lämnar landet. Vi har fått både en före-tagsflytt och en kunskapsflykt. Vi är långt från Blairsoch vision, där "staten gör allt den kan föratt stödja företagande men aldrig tror att den är enersättning för företagande".Herr talman! Förklaringen till regeringens beslut-soförmåga och uppskovspolitik är naturligtvis i förstahand vänstersamarbetet - med andra ord den rödgrö-na röran. grundidé är att bekämpaenskilt företagande, och är i princip mot-ståndare till tillväxt. Båda partierna är dessutom ne-gativa till euron och vill t.o.m. föra ut ur EU.Hur avser föra en politik som främjartillväxt, företagande och jobb, när de båda stödparti-erna stärkta av det senaste valresultatet ställer anspråkpå att få påverka Europapolitiken och den del avbudgetpolitiken som skatterna utgör? Det sistnämndaär väl åtminstone rätt svårt att komma undan.Mycket talar för att det under nuvarande förutsätt-ningar bara blir mer av det som de samverkandevänsterpartierna lyckats driva till beslut under detgångna året: åtgärder för att blockera, stoppa och rivaned. Ofta har det gått ut över den kommunala själv-styrelsen, som den strafflagstiftning som trots Lagrå-dets avstyrkan riktats mot försäljning av kommunaltägda bostäder. Statsministern hotar nu att agera påsamma sätt vad beträffar sjukhus. Det har beslutatsom en långtgående nedrustning av försvaret. Ochplanerna på att stänga kärnkraften har ännuinte återkallats, trots att det verkar svårt att få rättsligtstöd för åtgärden. Närmare besked lär komma senarei dag.Herr talman! Det moderata alternativet finns tyd-ligt utvecklat i program och motioner. Vi vill göraSverige till en första klassens företagandenation. Vivill återställa den personliga trygghet vars grundligger i att ha ett arbete och att kunna försörja sig påsina egna arbetsinkomster. Vi vill utveckla Sverigetill ett verkligt utbildningssamhälle genom att skärpakunskapskraven samt öka skolornas och den högreutbildningens frihet att möta dessa krav.Vi vill göra till ett framtidsland för allagenom att ge utrymme för den individens frihet somär mångfaldens värn och trygghetens förutsättning. Vivill stärka människors möjligheter inför sjukdom ochålderdom genom ett pensionssystem som kombinerarfrihet att själv välja med en orubblig försörjningsga-ranti och genom en förnyelse av sjukvården som riverpyramider och kapar köer. Slutligen vill vi bidra tillatt skapa det fredens, frihetens och öppenhetens Eu-ropa som står enat utan att bli enhetligt och som ärstarkt i kraft av sin mångfald och dynamik.Det är mycket som återstår att göra när detriksmöte som avslutas blivit ännu ett förlorat årmed en tillbakablickande socialdemokratisk regering,stödd av ett bakåtsträvande vänsterparti och ett till-växtfientligt miljöparti.Sverige förtjänar bättre än att bli ett politikensSkansen, dit övriga européer kan resa för att se hurdet gick till . behöver en regeringsom blickar framåt i stället för bakåt. behöveren regering som inte lockas in i isolationism ochnejsägeri av sina stödpartier utan utgör en pådrivandeoch positiv kraft - här hemma och i det europeiskasamarbetet. Vi moderater lovar att göra allt vi kan föratt detta skall bli verklighet så snart som möjligt.(Applåder)Anf. 2 () replik:Herr talman! talar om framtidensparti och bakåtsträvare. Jag har en liten lapp somsitter på kylskåpet där hemma. Min son har satt dendär bara för att jag skall vara stolt över att vara miljö-partist. Jag vet inte var han har fått den där lappenifrån. Det är väl från någon skum person. Det är enmoderat liten klisterlapp. Där står det: -ett parti för 70-talet.Jag tycker att det är en ganska bra lapp.Så har då kört sitt vanliga race om att deoffentliga utgifterna skall ned och att alla skall blilyckliga. Man kör ju samma variant i Stockholmslandsting och i där man sänker skat-ten. Det innebär att skolan och sjukvården får mindrepengar. Jag tycker att det är lite skrämmande. Samti-digt talar om att vi skall ha världensbästa skolan. Då ställer man sig frågan: För vem? Föralla eller för oss som har råd att betala för våra barn?Vi har en åldersstruktur som visar att det bliralltfler gamla människor i vårt land. Då kan man inteha som sitt huvudmål i det politiska livet att sänkaskatter och skära ned den offentliga sektorn. Dethåller inte.Det behövs fler vuxna i skolan, och fler vuxna iskolan innebär också ökade lönekostnader. Det äralldeles för stora klasser i . De är inte försmå, de är för stora. Jag har varit ute i väldigt mångaskolor inför det förra valet, och alla var överens omsamma sak, nämligen att det behövs fler vuxna i sko-lan. enda svar på detta är: Mindreskatter - skär ned den offentliga sektorn. Jag tyckeratt det är lite bedrövligt.Sedan kommer då detta med tillväxt. Det handlarju om tillväxtens innehåll. Det finns flera partier somhar förstått att man måste tala om tillväxtens innehålloch inte bara tillväxt i allmänna flummiga termer. Detär innehållet i ekonomin som är intressant. Det finnsmängder med saker som måste växa naturligtvis. Mendet finns också andra saker som definitivt inte skallväxa utan som skall dämpas. Det är kvaliteten i eko-nomin som är intressant, inte bara uppblåsta volymer.Det måste alla vi som håller på med ekonomisk poli-tik och politik över huvud taget lära oss.Jag har några frågor till också. här valrörelsen har ni gått ut väldigt hårt, särskiltde som drivit personvalskampanjer, och talat mycketom äganderätt. En av framtidens stora frågor är gen-teknik. Jag har funderat väldigt mycket på detta medäganderätten och gentekniken. Jag undrar hur Mode-raterna ser på detta med klonade människor. Jag haraldrig hört tala om kloning i sig. Det ären av de stora framtidsfrågorna, och Moderaternasäger ju gärna att man är ett framtidsparti. Patent påfröer har med äganderätten att göra. Det är en av deabsolut största framtidsfrågorna. Skall ett företag fåäga alla fröer och varje frös avkomma, om jag ut-trycker det så? Är det rimligt? Jag har aldrig hörtModeraterna uttala sig om detta trots att det kanske är2000-talets största fråga.Marknad är väldigt fint också, tycker . Det finns mycket fint i marknaden. Jag har enväldigt konkret fråga. Skall vi inte nu låta marknad-sekonomins principer slå igenom när det gäller kärn-kraften och låta kärnkraften betala sina egna försäk-ringskostnader? Vore inte det rimligt? Skulle inteModeraterna som marknadsekonomins främsta före-trädare i vårt land, säger man själv i alla fall, kunnaenas med om att försäkringskostnadernaför kärnkraften skall betalas av kärnkraftsbolagen?Anf. 3 () replik:Herr talman! bekräftar riktigheteni mitt anförande där jag beskrivit som etttillbakablickande tillväxtfientligt parti. Hela hansinlägg går ut på detta. De exempel han tar fram, t.ex.detta om försäkringsbolagen och deras relation tillkärnkraften, har förekommit i sådana här debatter såmånga gånger. vet att hanär ute på felaktig mark. Detta anger ju inte någontingom kärnkraftens risker. Man kan inte ta den typen avstorrisk som en olycka skulle innebära på ett bolagäven om sannolikheten är oerhört liten för att en så-dan olycka skulle inträffa.Sedan säger att vi vill ge skolanoch sjukvården mindre pengar. Det är alldeles fel.Moderata kommuner satsar mer på skolan än kom-muner som är styrda av socialistiska majoriteter. Detgrundläggande är att vi säger att vi måste skapa fleraresurser i . Det gör vi genom tillväxt på välfungerande marknader. Det är därigenom som visedan kan avdela medel för det som är den kommu-nala eller offentliga verksamhetens kärnområden. Påden kommunala sidan rör det sig om skolan, vårdenoch omsorgen. Där vill vi ha den mest effektiva an-vändningen av de tillgångar som vi kan tilldela denhär verksamheten.Detta är den moderata politiken. ärfast i ett tänkande där man fördelar, där man låteroffentliga myndigheter ansvara för verksamheten ochdär man därmed når sitt mål att inte få någon tillväxt iekonomin.Anf. 4 () replik:Herr talman! Det är fullt riktigt att vi tycker skall ha en bra fördelningspolitik. Vad händerom man har en fördelning så att människor som harlite får mer? Jo, de börjar handla tjänster och merbasvaror. Är inte det bra för ekonomin? Stimulerarinte det en ekonomisk utveckling? Därför är det vik-tigt med en fördelning.Sedan måste jag ta upp detta med försäkrings-kostnaderna för kärnkraften. Det är en marknadslös-ning. värnar mer om kärnkraften än ommarknadsekonomin. Det tycker jag är lite lustigt. IEkonomisk har det varit den ena artikelnefter den andra om hur man just skall lösa detta. Detintressanta är om det finns en lösning för detta, somt.ex. har skissats i Ekonomisk och i interna-tionella ekonomiska tidskrifter. Om vi kan kommaöverens om att det finns en lösning för detta, är ni dåintresserade av den principen att kärnkraftsbolagenskall betala sina egna försäkringskostnader? Är niintresserade om vi hittar lösningar?Sedan var det detta med tillväxten igen. Det finnsväldigt mycket som är viktigt med tillväxt. Ett sätt attskapa en god tillväxt, enligt vårt synsätt, är att försö-ka sänka skatt och avgifter på arbete och höja påmiljöförstöring. Det kallas för grön skatteväxling.Alla partier i riksdag har skrivit under dennatanke i den stora skatteväxlingsutredningen - utomett, Moderaterna.Det tycker jag är lite synd. Det finns andra kon-servativa partier i som tycker att grön skatte-växling är nödvändigt. Dels skapar det fler jobb, delsstimulerar det teknisk utveckling. Om vi talar om attskatten på arbete kommer att minska steg för steg ochatt skatten på miljöförstöring kommer att öka steg försteg, hur kommer företagen då att investera? Jo, påsamma sätt som man har investerat bort män-niskor som har kostat mycket kommer man i framti-den att investera bort miljöförstöring som ocksåkommer att kosta mer i framtiden.Det här är viktigt och det skapar en god ekono-misk tillväxt - inget flummigt, utan en god hållbarekonomisk tillväxt.Anf. 5 () replik:Herr talman! Problemet med det som BirgerSchlaug kallar för grön skatteväxling är att vi redanhar genomfört det ena ledet, nämligen att höja skat-terna på olika miljöstörningar. Vi har de högsta skat-terna i den vägen över huvud taget. Därför har vigenomfört det ena ledet.Det andra ledet, att sänka skatter på inkomster ochpå arbete, återstår. Det har inte visatnågot som helst intresse för. Skulle han fortsätta atthöja skatterna på miljöstörande verksamhet skulle detbara innebära att skatterna avtog därför att den eko-nomiska aktiviteten i landet avtog och vi skulle intefå något utrymme för de skattesänkningar på arbetesom är nödvändiga för att komma vidare i vår eko-nomiska utveckling.Det är här vi skiljer oss. Vi menar att vi måstesänka skatteuttaget generellt och särskilt på arbete föratt kunna få en utveckling där vi har resurser att för-dela till t.ex. skola, vård och omsorg i kommunerna.Anf. 6 () replik:Herr talman! Det var väntat att kritisera samarbetet mellan Socialdemokrater-na, och . Jag tror inte attdet var oväntat för någon. Jag förstår det. Ert endahopp är ju att vårt samarbete skall spricka. Ni har inteav egen kraft kunnat få majoritet för er politik, och nuser ni möjligheten att samarbetet skall spricka.Jag tror att det är en ambition som kommer påskam. Jag tror inte att något av våra partier har någonannan ambition än att fortsätta samarbetet och det avett mycket enkelt skäl, . Det behövsmer av rättvisa. Det behövs mer av satsningar för attkomma till rätta med arbetslösheten. Det behövs merav jämställdhet, av regional balans, av modernt tän-kande än vad högern kan prestera. Det gäller också iEU.Det förvånar mig att inte har någonkritisk kommentar till det faktum att hela , får man väl säga, saknar mycket av legiti-mitet. Det finns ingen demokratisk förankring. Hö-gern har gått framåt, men det har också Vänsterpartietgjort. Det är vi naturligtvis glada över, men vi ärockså oerhört bekymrade över den svaga förankringsom det här projektet har. Jag hade väntat mig någrakritiska kommentarer eller resonemang kring dettafaktum. Det är en demokratins kris som vi ser i formav sviktande valdeltagande och intresse.Jag undrar: Vad har högern tänkt omkring de härfrågorna? Ni ser ju att människor vänder projektetryggen i stora stycken. Det är de högavlönade ochvälbärgade som går till röstlokalerna. Det här är juockså en fråga om demokrati. Tycker ni att det är braatt vi får en politik som utvecklar sig till ett eliternasprojekt och att resten av befolkningen stannar hem-ma?Ni får ju inte ökat stöd för era idéer utan valdelta-gandet sjunker totalt, och vi får ett minskat stöd förpolitiken som redskap för att skapa förändringar ochbygga demokratiska och rättvisa samhällen. Jagskulle vilja höra hur ser på det.Anf. 7 () replik:Herr talman! Jo, , vi arbetar föratt förankra Europasamarbetet hos människorna. Det har stått på vårtprogram att säga ja till ända sedan början av60-talet. Det arbetet kommer att fortskrida, och detkommer att leda till resultat.Men tyvärr finns det de som motarbetar detta, somGudrun och hennes vänsterpartister. De gårin för att sabotera strävandet efter samarbete. Dearbetar för att skall isolera sig, att vi skallvara oss själva nog. Med den attityden kan man sevad resultatet blir. Se bara i Kosovo. Där har denenda kvarvarande kommunistiska makthavaren drivitlinjen att vända sig bort från , till skillnadfrån andra befriade stater i Öst- och Centraleuropa.Man har ägnat sig åt den typ av politik som följer iisoleringens spår, folkfördrivning och förföljelse avsina grannar.Det är inte en linje som vi vill företräda. Vi tror påsamarbete, och vi kommer att lyckas att förankraEuropatanken allteftersom samarbetet fortskrider,trots försök att sabotera.Anf. 8 () replik:Herr talman! Om vi skulle ha saboterat skulle viväl inte ha ställt upp i val över huvud taget. ärmedlem i den europeiska unionen, och alla politiskakrafter finns där och skall finnas där. Vi arbetar na-turligtvis för att försöka demokratisera, för att försökalyfta upp de viktiga frågorna, nämligen arbetslöshetenoch de ekonomiska orättvisorna.Jag tycker att vi borde kunna enas i ett gemensamtansvar för att också kunna föra en saklig och intel-lektuellt hederlig diskussion om demokratibristerna,. Det borde också beröra er, om ni intehar den mycket förlegade demokratiuppfattningen attdet är bra att politiken blir ett eliternas projekt och attresten inte behöver bry sig. Det var de frågorna somjag ställde.EU håller på att utveckla sig till ett elitprojekt.Det får allt mindre politisk legitimitet somvi ser att arbetslösheten är otroligt hög. Den minskarinte i EU, trots att man i långa stycken för en ekono-misk politik som passar som hand ihandske. Det är förvånande att det då inte sker någonförbättring i EU, att vi inte ser en minskande arbets-löshet, att vi inte ser blomstrande samhällen medökad rättvisa, ökad jämlikhet och jämställdhet. Det ärju inte det recept ni utfärdar som är lösningen. Detmåste väl på något sätt få er att fundera i nya banor.Demokratin måste vi värna om tillsammans, LarsTobisson. Det var därför jag ställde frågan: Hur ser nipå utvecklingen, den utveckling som innebär att alltstörre grupper av människor står utanför? Jag haranledning att tycka att vi skall visa människor respektoch bjuda in till delaktighet. Vad har ni för recept föratt det skall bli möjligt?Anf. 9 () replik:Herr talman! Jag förstår ärligt talat inte GudrunSchymans argumentationslinje. Vi saboterar inte,säger hon. Vi ställde upp i valet.Men det handlar ju inte om detta. När ni ställdeupp i valrörelsen gjorde ni det för att avlegitimeraEU-tanken. Ni ville anmäla er avsikt att gå ur. Niville tala om att allt det som pågår är något som niinte vill ta del av. Det är klart att man inte på det visetstöder strävandena efter mera samarbete i Europa.Gudrun säger att allt färre delar tankenpå ett samarbete i . Försök att tala om detta förde länder som har befriats från socialistiskt vanstyreoch kommunistiskt förtryck. De vill inget hellre än attfå komma med. Det är stora di-lemma. Hur skall hon bete sig med sitt eget EU-hatnär de som har blivit befriade från hennes gamlakompisar säger: Vi vill ingenting hellre än att delta.Det är detta som är framtiden, att vi flätar länder-na närmare samman för att förhindra den typen avkatastrofer som har inträffat i Kosovo.Anf. 10 Statsminister ()replik:Herr talman! Först till : Välkommentillbaka i partiledarrollen! Jag ser fram emot mångaoch långa debatter. Det har alltid varit uppfriskande.Tage sade en gång att den borgerliga op-positionens största fiende är verkligheten. Det är inteutan att jag kommer att tänka på det citatet när jaglyssnar på . Han fortsätter samma anfö-rande som han höll här i kammaren 1996 och 1997.Sedan kom Bildt in som inhoppare 1998. är detåterigen samma tal om hur uselt det går för ,om hur vi halkar efter.Sverige är det land i den europeiska unionen somjust nu har den snabbaste ekonomiska utvecklingen.Lars nämnde inte ens arbetslösheten.Varför? Beror det på att den just nu sjunker kraftigasti i den europeiska unionen? Vi har just nu4,öppen arbetslöshet. Vi har 130 000 nya jobb påett år. Vi har tillväxtsiffror, alltså en beskrivning avhur ekonomin och vår samlade produktion utvecklas,som visar att vi når . Vi når i in-dustriproduktionen. Vi ligger i topp. Vi har ingeninflation i . Alla som har lån vet att räntornaär låga. Framtidstron i hushållen är stor.Så ser det ut i det som nyssbeskrev.Visst har vi problem. Det är självklart. Det finnsmycket som vi behöver rätta till. Men vi kommeraldrig att kunna föra en debatt om tillståndet i vårtland om vi inte är rättvisa och beskriver oss på detsätt som verkligheten faktiskt representerar.Hur skall vi kunna föra en debatt om framtidenom vi vägrar att se de framgångar vårt land når?Ibland verkar det t.o.m. som om man på moderat hållvägrar glädjas över de framgångar vi når.Vi vann i går, . Detvar också roligt. vinnersina landskamper igen. Det är också roligt.Det finns faktiskt mycket som man kan peka på,inte minst i det grundläggande för samhällsutveck-lingen, som går åt rätt håll.Visst kunde väl regeringen vara bättre. Det tyckerjag också. Men, , förklara för mig, meddet upplägg av debatten du har valt, när du beskriversocialdemokratins uselhet och vår oförmåga att styralandet, varför det är som just nu utvecklasbäst i när vi uppenbarligen har en så uselstatsledning. Hur går det ihop, om det inte är så attdet är verklighetsuppfattningen som är fel hos mode-raterna?(Applåder)Anf. 11 () replik:Herr talman! Statsministern svarar naturligtvisinte på de frågor jag ställde till honom i mitt anföran-de. Han tar sig tid till en replik där han berömmer sigav det ena och det andra. Han berömmer sig bl.a. avatt vi tar guld i . Jag förstod inte riktigtsambandet.Jag är också glad över detta. Det skall jag gärnamedge. Jag kommer från handbollens huvudstad,. Jag har spelat mycket handboll i minadagar. Jag tog med stort intresse del av vad som hän-de på TV-skärmen , i stället för att göra detsom jag kanske skulle göra, nämligen förbereda denhär debatten.Men det är inte så enkelt som statsministern fram-håller. Den senaste arbetslöshetssiffra som redovisatsanger att arbetslösheten steg med närma-re 50 000 personer jämfört med veckan före. Detfinns säsongmässiga förklaringar till detta.