prot · GN0931 · 1999-11-23 00:00:00 — Jag inser att han vill hoppa över dendemokratiska processen och undvika både en ERM2-diskussion och en diskussion om eventuellamedlemskap i valutaunionen.Överläggningen var härmed avslutad.12 § Svar på interpellation 1999/2000:48 omdet lokala investeringsprogrammet och projektetRingdansenAnf. 88 Miljöminister ():Fru talman! har frågat mig hur jagmotiverar att regeringen avslagit en begäran om för-längning av genomförandetiden för åtgärden Ekolo-gisk omställning av kvarteret i lokala investeringsprogram. Han frågar ocksåom jag kan ompröva beslutet och förlänga projektti-den med , så att boendeinflytande hinns med.I mars 1998 beviljade regeringen i stöd för upprustningoch ombyggnad av miljonprogramsområdet Ringdan-sen. Syftet med projektet är dels att uppnå positivamiljöeffekter, bl.a. genom effektivare energianvänd-ning, dels att öka trivseln för de boende i området ochgöra det mer attraktivt. I projektet ingår, förutomfysiska åtgärder, också boendemedverkan i planeringav förnyelsen av bostadsområdet.Bidraget till Ringdansen är det största som rege-ringen beviljat något enskilt projekt inom ramen förde lokala investeringsprogrammen. Genomförandeti-den är , med slutdatum den 1 juni2002. Detta innebär alltså att projektet redan i detursprungliga regeringsbeslutet fått en ovanligt långgenomförandetid. Tiden för de lokala investerings-programmens genomförande är i regel högst tre år.En kommun som beviljats statsbidrag och som villgöra förändringar i sitt program ska till regeringenskriftligt redovisa förändringarna och skälen till dem.När det gäller från1999 saknas det bl.a. uppgifter om hur långt plane-ringen och projekteringen kommit samt tidsplaner förgenomförande av de olika delåtgärderna.Regeringen anser i sitt beslut om avslag på dennabegäran att de omständigheter som kommunen förtfram som skäl för ändringarna av investeringsprog-rammet inte är tillräckliga för att motivera en ändringav regeringsbeslutet.Därmed övergår jag till den andra frågan, huru-vida regeringen kan ompröva tidigare beslut ochbevilja en förlängd genomförandetid. Norrköpingskommun har möjlighet att komma in med en förny-ad begäran om förlängning till regeringen. Rege-ringen har då på sig att ta ställning tilldenna begäran.Det underlag som kommunen tar fram kommer attligga till grund för regeringens ställningstagande. Föratt underlätta arbetet med att ta fram ett sådant un-derlag pågår en positiv dialog mellanNorrköpings kommun och Miljödepartementet.Jag vill avslutningsvis betona betydelsen av . Runtom i finns ett stort antalmiljonprogramsområden som är i behov av fysisk ochsocial upprustning. Dessa bostadsområden har i dagnått en ålder som gör det nödvändigt att renoveradem. I det sammanhanget är det naturligtvis viktigtatt utveckla former för renovering som ger en mins-kad miljöbelastning, t.ex. genom nya energi- och VA-lösningar samt nya former för avfallshantering.Samtidigt är dessa områden ofta socialt utsatta,med relativt många arbetslösa och en stor andel in-vandrare. För att bryta den negativa spiral som bl.a.medför ökad segregation behövs alltså även insatserpå den sociala sidan. Det är viktigt att de boende fårreella möjligheter att delta aktivt i utformningen avsitt bostadsområde.I finns både miljötänkandeoch sociala ambitioner. Erfarenheterna därifrånkommer därför att kunna bli till nytta i samband medförnyelsen av andra miljonprogramsområden runt omi landet. Därför är projektet av riksintresse. Det ärmin förhoppning att de problem som drabbat projek-tet i den inledande fasen nu kommer att lösas så attprojektet kan fullföljas på ett miljömässigt, socialtoch demokratiskt bra sätt.Anf. 89 ():Fru talman! Först vill jag tacka miljöministern försvaret. Jag ser att Ingenjörsvetenskapsakademiensårliga sammankomst uppenbarligen har gjort att viinte har alltför många åhörare till den här debatten.Inte desto mindre är det en viktig debatt både centraltoch givetvis för oss i - jag kommer judärifrån.Bakgrunden till frågeställningen är regeringensbeslut att satsa en kvarts miljard på genomförandet avett ekologiskt och socialt bostadsprojekt i iNorrköping. Redan från början uppstod förseningar,bl.a. på grund av regeringens sena besked om mins-kade anslag i förhållande till vad den aviserat.Projektet har sedan kantats av problem av olikaslag, varför kommunen begärde förlängdprojekttid. Regeringen avslog dock detta utan motive-ring, och därmed kommer jag in på den första fråganoch det första svaret.Såväl som reviso-rer har riktat hård kritik mot regeringens hantering avdet lokala investeringsprogrammet, bl.a. just påpunkten att regeringen inte motiverar sina avslag.Ministern motiverar inte heller nu sitt avslag på begä-ran om förlängning, förutom att han gör en hänvis-ning till att det i verksamhetsrapporten från kommu-nen saknas uppgifter om hur långt planering ochprojektering kommit samt tidsplaner för genomföran-de av de olika delåtgärderna.Min följdfråga blir därför: Beror det på kommun-ledningen i och på en ofullständig redo-visning att förlängning inte beviljats? Ska inte minis-tern efterfölja vad såväl somRiksdagens revisorer begärt, dvs. en redovisning avbedömningar som ligger bakom ett avslag?Vad gäller den andra frågan, om regeringen kantänka sig att ompröva avslagsbeslutet, hänvisas till attkommunen har möjlighet att komma in med en förny-ad begäran om förlängning. Regeringen kommer dåatt fatta nytt beslut. För tydlighetsvinnande skulle jag vilja veta om en sådan förnyadansökan kommit på regeringens bord. Om inte, vetministern om den är på väg? Är det vad som avsesmed att det förs en positiv dialog mellan kommunenoch departementet? Det handlar ju trots allt om ettprojekt på en kvarts miljard i statliga insatser. Till detkommer också lokal finansiering, så här måste detvara ordning och reda. Jag vill ha tydlighet på den härpunkten.Så några synpunkter ur boendeperspektiv. I Na-vestad bor det ju många nationaliteter. Det är givet attdet innebär kulturkrockar och språkproblem i om-vandlingsprocessen. I den första etappen saknas ock-så flera viktiga nationaliteter. De deltar inte. Hur skade göras delaktiga i den snabba processen? Man harhaft på sig att komma med konkreta förslagoch synpunkter på hur den första lilla delen ska se ut.Under den tiden ska man förankra förslagen hos deboende, och arkitekter och andra ska arbeta framförslag och detaljritningar. Ett lite lugnare temposkulle innebära att man kunde arbeta med mindregrupper och få ett större ansvar för sitt eget hus ellerden egna trappuppgångens utformning. Mindre grup-per gör det också lättare att överbrygga språkproblemoch få fler delaktiga i processen, och det var ju enpoäng med hela projektet. Om Ringdansen ska bli ettlyckat projekt krävs det att de boende görs delaktiga iprocessen. En annan viktig del är givetvis att vi ocksåfår en miljövänlig inriktning på boendet.Avslutningsvis anser ministern i sitt svar att pro-jektet Ringdansen i i är avriksintresse. Erfarenheten av detta projektet ska an-vändas vid förnyelsen av andra miljonprogramsområ-den runt om i landet. Men då måste väl ändå minis-tern anse att det är av största vikt att detta projekt blirgenomtänkt utan forcerade tidsplaner som urholkarhela den demokratiska och sociala processen i pro-jektet. Ska jag nu tolka det så att om Norrköpingskommun sköter sina papper så kommer regeringen attbevilja en förlängning? Är det en riktig tolkning?Anf. 90 Miljöminister ():Fru talman! Ja, om kanrätta till de brister som fanns i den tidigare verksam-hetsbeskrivningen. Och det håller vi alltså på att dis-kutera. Jag vill inte ägna mig åt något slags allmänvild kritik av . Projektet, somjag dessutom besökte för en månad sedan, andasmycket av visionär glöd för att göra någonting bra,både miljömässigt men också socialt och med ettrejält mått av inflytande för de boende i området.Dan pekade på den kritik som och revisorer har riktat motprojektet. Han beskrev det dessutom som skarp kritik.Jag vill nog inte riktigt hålla med om detta. Det finnsen del kritik som egentligen bara gäller det första åretav beslut och som vi i allt väsentligt har kunnat rättatill i den andra omgången av beslut som vi har fattatnu. Det finns också en del frågor som vi arbetar med.Det här är ett stort och tungt jobb som krävermycket, och det vore oerhört märkligt om vi skullekomma precis perfekt rätt alldeles från början. Detviktiga för mig är att jag är lyhörd för kritiken och attjag också har en vilja att rätta till det som kan kritise-ras. Och det tycker jag nog att jag har visat att jag har.När det gäller frågan om att motivera avslag trorjag nog att har missuppfattat det litegrann. Vi motiverar inte avslag till kommunerna närde söker på vanligt sätt. Vi har den ordningen att vibara kan dela ut pengar till kanske 40 kommuner av150-200 kommuner som söker pengar. De bästalokala investeringsprojekten får dela på de pengar vihar till förfogande och de andra får ett nej, och det ärriktigt att där finns det inte motiveringar. Men noghar vi motiverat till varförregeringen inte kunde bifalla de ändringari projektet som har i sin verk-samhetsplan.Låt mig sedan också säga, när det gäller min synpå projektet, att jag nog tycker att jag gick så långt ipositiv riktning som är rimligt med tanke på att ären-det ligger på mitt departement och inte är färdigbe-handlat. Jag tror att det inte behöver vara någon tve-kan om hur jag i grunden ser på projektet.Däremot måste väl rimligen varalite fundersam. Vi har , tror jag, 189 kommunersom söker pengar. Det är väldigt många bra projekt. Islutet av lade tjänstemän, kommunal-politiker, NGO-representanter, 21-aktivisteroch miljöorganisationsaktivister sista handen vidkommunernas ansökningar. Jag vet att jag kommer attgöra en fjärdedel av de kommunerna glada. Men jagkommer att göra tre fjärdedelar av dem ledsna genomatt de inte kan få ett positivt beslut från regeringeneftersom pengarna inte räcker till.Då är min fråga till : Hur kommerdet sig egentligen att bara för någ-ra månader sedan föreslog att vi skulle ta bort 500miljoner kronor från det här viktiga programmet, somäven uppenbarligen tycker är viktigt?Anf. 91 ():Fru talman! Det är som miljöministern sade, detfinns en positiv grundton i svaret. Det försöker jagtolka så att om nu kommunen rättar till de brister somhar funnits i redovisningar och annat så finns detmycket som tyder på att det kan bli ett positivt beskedså att vi verkligen får ett bra projekt.Jag fick inget svar på frågan om det i realitetenredan finns en förnyad ansökan från Norrköpingskommun på regeringens bord eller om man diskuterardenna. Jag skulle faktiskt vilja ha klarhet på denpunkten.Vad gäller kritiken från ochnu också från revisorer tror jag nog attmiljöministern tar lite för lätt på det. Vi har just nuför behandling här i . Jag kan läsa innantill vad de skriver i sinaöverväganden. I rapporten står det bl.a. att när detgäller kontakter med kommu-nerna anser revisorerna att departementet måste görastörre ansträngningar för att förklara de bedömningarsom har legat till grund för regeringens ställningsta-gande. RRV gör liknande iakttagelser i sin uppfölj-ningsrapport. Sedan föreslår revisorerna att regering-en i sina beslut om att inte bevilja stöd till lokalainvesteringsprogram informerar om bedömningar ochmotiv för avslag.Den här rapporten brukar väga tungt och få bifallav kammare, så jag tror nog att ministernska ta till sig den lite bättre än vad jag tyckte att hangjorde i sitt inlägg.Sedan har vi boendeinflytandet. Jag vill återkom-ma lite till det. Jag hann inte utveckla det alltförmycket tidigare. Ett problem är ju att det är månganationaliteter. Det är också språkproblem, kultur-krockar, förankringsprocesser och diskussioner, ochdet måste få ta tid.Men vi har också andra problem. planerar man150 lägenheter. Det ska komma i gång ungefär va-rannan månad. Man ska få fram evakueringslägenhe-ter i området. Man ska försöka ta vara på de misstagman gjort tidigare i processen för att korrigera ochrätta till. Det handlar också om upphandling av byg-gentreprenörer, och det kan bli alltför många lägen-heter i omlopp samtidigt.Det här är en del av problematiken. Det gör inte ska forcera det här så att det på något sätthavererar under resans gång.Då kommer jag till svaret på den fråga ministernställde till mig. I grunden var vi från början kritiskatill en satsning. Vi uppfattade det som att den tidigaremiljöministern reste runt i landet och delade ut pengartill diverse projekt som man sedan kanske inte lyck-ades fånga upp och som inte blev miljömässigt rikti-ga. Det handlar ju faktiskt om att bygga om Sverigetill det ekologiskt hållbara, men det kanske har blivitnågot annat av projekten. De projekt man har utlovatoch som man satsat på har också vi finansierat. Demska vi inte dra oss ur. Det var det som var poängenmed . Här har man utlovats stora pengar,över en kvarts miljard. Man har också gjort storaansträngningar från och dedelfinansiärer som finns för att få det här projektet ihamn.Skulle detta misslyckas är det ett enormt bakslagför hela arbetet med att bygga om till detekologiskt hållbara samhället. Det är därför jag säger:Detta får inte misslyckas när man nu har startat det.Då måste man också se hur verkligheten ser ut, seöver detta med tidsplan osv.Givetvis ska också skötasig, se till att sköta sina redovisningar och ha klarapapper. Klarar man detta har man, enligt vad jagförstått av ministern, grönt ljus att genomföra det härpå ett sådant sätt att det också blir ett lyckat exempelför övriga Sverige.Anf. 92 Miljöminister ():Fru talman! Jag tycker nog att min egen tolkningav vad jag menade var lite elegantare än tolkning, trots allt.Jag kan inte på rak arm svara på om det finns enformell ansökan. Det viktiga för mig är att det pågårpositiva kontakter som ska leda fram till en ansökan.Självfallet hoppas jag att denna ansökan kan leda tillatt det här projektet fullföljs på ett bra och positivtsätt.Det var ganska intressant med den kritik som DanEricsson citerade. Den första kritikpunkten handladeom bättre kontakter med kommunerna. Jag tror utan vidare kan säga att just de kontakter som nupågår mellan departementet och är ettresultat av att vi har förändrat detta. Jag kan nogockså skryta med att jag åstadkom det innan den härkritiken formulerades. Det sker alltså den här typenav positiva förändringar. Vi på departementet märkerju också vad som kan behöva förändras, förutom attvi lyssnar lyhört på och Riksda-gens revisorers kritik och självfallet också på kritikfrån andra som har haft anledning att titta på pro-grammet och som fäster stor vikt vid att det blir bra,t.ex. SNF.Sedan delar jag syn: Det här är juett projekt som i grunden handlar om att renovera ettbostadsområde med flera tusen boende, där det finns20, 25 eller ännu fler olika språk och där man medjämna mellanrum ska flytta 250-300 personer för attfullfölja renoveringen, och det är klart att ett sådantprojekt måste få ta tid. Det är jag fullt beredd att ac-ceptera. Men det ska vara en rimlig tid, och det skaockså vara enligt en bra, stark och genomtänktplanering. Det är också detta vi håller på att diskutera.Avslutningsvis tycker jag nog att komma ifrån detta med att man skär nedLIPP-projekten. Utan de 500 miljoner som DanEricssons parti ville ta bort från LIPP-pengarna skullei storleksordningen kanske tio kommuner, som nukan få pengar, inte få pengar till dessa värdefullaekologiska investeringar.Anf. 93 ():Fru talman! Jag ska, som ministern, se positivt påden här debatten. Jag tolkar det fortfarande som attdet finns goda förutsättningar för att det här projektetfortsättningsvis ska kunna få bra uppbackning frånstaten och att det blir en rimlig tidsplan. Givetvishänger det också på att hante-rar detta på ett bra sätt. Det här kommer att ta tid; detär vi alla medvetna om. Inte desto mindre är det vik-tigt att det lyckas, att det verkligen kan bli ett pilotfallför övriga landet och visa att vi klarar att ställa om ettsådant här bostadsområde till ekologisk hållbarhetoch också får det att fungera demokratiskt och socialtpå ett bra sätt.Sedan, fru talman, försökte jag inte komma ifråndiskussionen vad gäller de lokala investeringsprog-rammen. Jag kan läsa vidare, om ministern så önskar,i både och revisorernas rapport,där det faktiskt finns stora anmärkningar på helaprocessen över huvud taget - ansökningsförfarandet,hur man har bedömt projekten i Regeringskanslietoch även utfallet. Vi vet ju faktiskt inte utfallet, varesig vad gäller sysselsättningstillfällen, miljöeffektereller annat. Detta kan också vara svårmätbart.Det finns alltså en stark kritik mot det här, vilketvi också förutsade på förhand. Inte desto mindre tar viansvar: Har man satt i gång saker ska de också ge-nomföras. Men de ska genomföras på ett bra sätt, såatt det faktiskt blir ett led i omställningen av Sverigetill det ekologiskt hållbara samhället.Anf. 94 Miljöminister ():Fru talman! Bara en kort sista fundering: Det ärlite märkligt att är så angelägen om attstödja det största projektet som det här programmethar finansierat hemmavid i . Men han harinte ett ord att säga om konsekvenserna av att dra bort500 och de kanske tio kommunersom därmed inte skulle få något stöd alls.Överläggningen var härmed avslutad.13 § Svar på interpellation 1999/2000:78 omdet ekologiska samhälletAnf. 95 Miljöminister ():Fru talman! Jag ber om ursäkt för att det dröjdelite grann. Den ursprungliga ordningen mellan inter-pellationerna var inte riktigt den här, men jag förståratt självklart ska få svar på sin andrainterpellation så att han inte behöver delta längre iden här ödsliga kvällsövningen.Den här gången har frågat mig vilkaåtgärder jag kommer att vidta för att samordna med Miljöskolaprojektsamt vilka åtgärder jag kommer att vidta för att ånyolyfta frågan om att hålla rent hos allmänhe-ten, skolor och organisationer. Vidare har frågat mig vilka åtgärder jag kommer att vidta föratt producenten ska erbjuda en mer miljöanpassadförpackning till ett överkomligt pris och för att sorte-ringsanvisningar ska finnas på förpackningar. Slutli-gen har frågat mig vilka åtgärder jagkommer att vidta för att öka incitamenten för indust-riernas omställning till det ekologiskt hållbara sam-hället.Regeringen har utarbetat etthandlingsprogram för den ekologiska omställningensom genomsyrar samtliga samhällsområden. För attvi ska kunna skapa ett ekologiskt hållbart samhälle ärdet nödvändigt att samhällets alla aktörer tar sitt an-svar och bidrar till denna utveckling. Regeringen gavdärför i uppdrag att påbörja ett arbete medatt fastställa bedömningsgrunder för och utnämnamiljöskolor. Projektet syftar till att stimulera under-visningen för en ekologisk hållbarhet sombåde den fysiska miljön, arbetsmiljön och verksam-heten i stort omfattas. Stiftelsen också ett projekt som riktar sig mot barnom-sorg, grundskola och gymnasieskola. Grön inriktar sig dock på ett tema i taget - energi,kretslopp eller vatten.Dan frågar mig om åtgärder kommer attvidtas för att samordna dessa projekt. Jag kan i nulä-get inte se att det finns något behov av åtgärder för attsamordna projekten från centralt håll. Inriktningen påprojekten skiljer sig åt, och jag anser snarare att pro-jekten kompletterar varandra.Dan frågar mig dessutom vilka åtgärderjag kommer att vidta för att ånyo lyfta frågan om atthålla rent hos allmänheten, skolor och orga-nisationer. Jag håller med om att detta är en viktigfråga som på nytt bör uppmärksammas. Jag kommerdärför att ta kontakt med Stiftelsen diskutera frågan vidare. Jag tackar denna påstötning.I kretsloppsanpassningen av samhället är det vik-tigt att se till att resursförbrukningen minskas och attdet skapas ett effektivt kretslopp av material ochnäringsämnen som energianvändningeneffektiviseras. Minskningen av avfallsströmmarna ärett led i detta arbete. För att nå dit har regering ochriksdag beslutat om en skatt på avfall som gårtill deponi. Producentansvaret för förpackningar är enannan åtgärd. Genom att producenterna ges både detfysiska och det ekonomiska ansvaret för förpackning-arna skapas ett incitament för producenterna att ut-veckla miljöanpassade förpackningar.För att producentansvaret ska fungera är detemellertid viktigt att konsumenterna får informationom hur insamlingssystemen är uppbyggda och hurförpackningarna ska sorteras. Det ska vara enkelt attsortera och att göra det rätt. Dessa områden, tillsam-mans med bl.a. utvecklandet av nya system och nyteknik, tog jag därför upp vid möten som jag initiera-de med berörda aktörer . Ett resultatav mötena är det program som Förpackningsinsam-lingen har tagit fram. Programmet innehåller bl.a.åtgärder för att förbättra den lokala informationen tillkonsumenterna och sorteringsanvisningar på en störremängd förpackningar.Jag är dock medveten om att det nuvarande sys-temet har vissa nackdelar och ganska ofta kritiseras.Det har varit i bruk under , och närmarvi oss en tidpunkt då det är dags för en förutsätt-ningslös översyn av hur det har fungerat och om detfinns andra vägar att lösa det här problemet. Dethandlar om att åstadkomma ett fungerande produ-centansvar med ett bra insamlingssystem för konsu-menterna och tydliga incitament till producenterna.När det gäller att öka incitamenten för industrier-nas omställning till ett ekologiskt hållbart samhällehar Miljövårdsberedningen i uppdrag att ta fram enstrategi för ett ekologiskt hållbart näringsliv. Syftetmed Miljövårdsberedningens uppdrag är att initiera,stödja och påverka utvecklingen i näringslivet. Syftetär också att få fram underlag för politiska beslut ochställningstaganden om riktlinjer och styrmedel i mil-jöpolitiken och andra frågor som är av strategiskbetydelse för en hållbar utveckling.Avslutningsvis vill jag göra en sammanfattning:Många åtgärder har vidtagits under de senaste årenför att skapa en omställning till det ekologiskt hållba-ra samhället, och fler är på gång. Regeringen har bl.a.för avsikt att /01 återkomma tillriksdagen med en redovisning av vilka delmål ochåtgärder som behövs för att nå de 15 miljökvalitets-målen.Anf. 96 ():Fru talman! Jag vill tacka miljöministern ocksåför detta svar och för att det kom direkt efter minförra interpellation.Initiativet till denna interpellation kommer frånKristdemokraternas kvinnoförbund i som ibrev till mitt utskott har påpekat att det kanske ärdags för en ny Håll . Jag kan avsvaret förstå att också ministern tycks luta åt det hål-let.Om man ser sig omkring i städerna och i tätorter-na framgår det att vi uppenbarligen har förslappatsnär det gäller att hålla rent och att inte skräpa ned.Det behövs faktiskt krafttag. När man är en bit utan-för gränser ser man att det är betydligt skrä-pigare i än på andra platser i världen.Det är mycket positivt att ministern kommer attkontakta Stiftelsen för att diskuterafrågan om hur man ånyo lyfter fram frågorna kring attjust hålla rent. Kanske får vi då en inspire-rande och uthållig kampanj som skolor, företag, or-ganisationer, hushåll och enskilda människor kansamlas kring, en kampanj som är landsomfattande därvi kan använda oss av alla de moment som StiftelsenHåll Rent arbetar med - miljöledning, upp-lysning, utmanarmoment, utbildning, osv.Jag skulle bli glad om jag också får en redovis-ning från ministern efter hans möte med StiftelsenHåll Rent och de konkreta resultat som detkan leda till.När det gäller Grön Flagg och Miljöskolan måstedet, trots det ministern säger, finnas möjlighet attsamordna dessa miljöalternativ för skolorna. Detfinns nämligen samverkansvinster. Många av mo-menten är lika, och man strävar mot samma mål.Jag har ytterligare några frågor. Efter det att pro-jektet med pilotskolorna är färdigt - det handlar omca 80 stycken - vad kommer då att ske? Om en ut-värdering ska göras, kan man då inte se över de sam-verkansvinster som kan erhållas genom att samordnadessa två projekt? Grön är redanetablerat och välkänt.