prot · GM0943 · 1999-01-21 00:00:00 — Detlämnar en del i övrigt att önska, som många utred-ningar visar inom det området.När medborgarna inte förstår, när medborgarnainte känner sig delaktiga i det arbete och det resultatsom vi visar av arbetet i de politiska församlingarna,tappar de förtroendet för oss.Bilden av politiker och politikens innehåll ger visjälva, vi som är demokratins företrädare. Hur vihanterar frågorna och varandra ger bilden av politi-ken, ger bilden av demokratins tillstånd i Sverige.Låt mig börja med oss själva, mina damer ochherrar, ärade ledamöter av riksdag. Är vi rationella? Vågar vi tala om kvalitet ivårt arbete? Vi pratar gärna om andras kvalitet, omkvaliteten i utredningar som andra utför, om tjänste-män i kommuner och landsting, om ledande företrä-dare inom i stort sett vartenda område utom vårt eget.Men låt oss ägna oss åt att prata kvalitet i Sverigespolitiska församlingar! Det vinner demokratin på.Hur ser redovisningen av vårt arbete ut ? Jo,vi har en kvantifiering. Här redovisar vi att 2 000motioner har väckts i riksdag. Här redovisas att ledamoten den och den harvarit uppe i talarstolen X gånger, väckt ett visst antalmotioner eller svarat för en hel del interpellationeroch frågor. Men vad säger det? Det är väl innehållet ivad som görs som skall vara avgörande. Vi skall ägnamer tid åt innehållet och kvaliteten i de anförandensom vi håller och i de motioner och de förslag som vilägger. 2 000 motioner i riksdag säger intemycket; vi vet mycket väl att många av dessa motio-ner upprepas år , att det i princip bara är efterbyte av försättsblad som de återkommer. Det är bil-den av den beslutande församlingen i . Vi kanse det i kommuner och landsting också.Det har sagts mycket klokt trots allt, och jagskall instämma i det. Det har handlat om valdag,närhetsprincip, författningsdomstolar och annat.Samtidigt får jag en känsla av att vi gör precis sommånga ledande företrädare inom företag och organi-sationer: skall vi visa dådkraft, så låt oss omorga-nisera! Vad då omorganisera? Saknar vi sammanträ-destid i landets politiska församlingar? Nej, det villjag påstå att vi inte gör - tvärtom. De politiska för-samlingarna och de politiska företrädarna i ,i landsting och i kommuner ägnar mer sammanträ-destid än någonsin åt att hantera fler politiska frågorän någonsin.Jag skulle önska att landets politiska företrädare,de valda representanterna för folk, ägnademer tid åt att träffa medborgarna än åt att sitta i sam-manträde och prata med varandra. Diskussionenmåste flyttas ut från sammanträdesrummen. Om inteannat skall diskussionen i sammanträdesrummenvisas upp för väljarna. Men det är ju tryggast för ossatt sitta i utskottet. Det är ju tryggast för oss att sitta isammanträdesrummet. Och det kanske är tryggast förpartiledarna att ha slutna sammanträden, där manträffar uppgörelserna.Då vill jag påstå att det är demokratin som liderett nederlag.Ser vi dessutom på bilden av : Vilken ärden? Jo, i går träffades partiledarna, debatterade ochredovisade sin politik. Jag måste säga att jag finnerdet genant att höra talmannen säga - det gör allatalmän, och också vi själva från de olika bänkarna -till landets statsminister att det återstår si och såmånga sekunder. Vi har ju själva begärt det, därför attvi har själva varit med och satt upp regelverken. Jagtycker i alla fall att vi skulle skämmas för den bilden.Tidsbrist är någonting som inte bara kammaren li-der av, utan det lider också medborgarna av. Så längevi pratar om organisationsformer, mina damer ochherrar, kommer vi alltid att lida av tidsbrist. Då är vi isammanträdesrummen . Där skall vi intevara. Fler av de frågor vi hanterar måste ned till med-borgarna. Det är där de hör hemma. Det är där demo-kratin finns och skall vara.(forts. 3 §)AjourneringKammaren beslutade på förslag av tal-mannen att ajournera förhandlingarna till dåfrågestunden skulle börja.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 14.00.2 § FrågestundAnf. 153 TALMANNEN:Vid dagens frågestund besvaras frågor av justi-tieminister , statsrådet ,statsrådet , statsrådet och socialminister . Justitiemi-nistern besvarar dels allmänpolitiska frågor, delsfrågor på sitt eget ansvarsområde. Övriga statsrådbesvarar frågor var och en inom sitt respektive an-svarsområde.Jag har just fått veta av justitieministern att stats-rådet är sjuk och därför inte kan delta idag.Vi inleder frågestunden. Ordet är fritt.Var så goda.Den rättspsykiatriska vårdenAnf. 154 ():Fru talman! Min fråga riktar sig till justitieminis-tern.Jag har läst flera artiklar om de stora ochbesvärliga problem som tycks rådainom den rättspsykiatriska vården. Det handlar delsom brister och rättsosäkerhet när brottslingar skrivs utfrån rättspsykiatrisk vård och återfaller i brott, delsom att de som är patienter i den rättspsykiatriskavården runtom i landet inte kan skrivas ut fast de intelängre är i behov av vård. Det beror på att kommu-nerna inte tillhandahåller omsorg, tillsyn och skyddinom överskådlig tid för dessa personer. Det leder ipraktiken till en förlängd tvångsvård.Min fråga till justitieministern är därför: Vilka åt-gärder är ministern beredd att vidta för att komma tillrätta med dessa stora problem inom rättspsykiatrin?Anf. 155 Justitieminister ():Fru talman! Det är svåra frågor när det handlar ommänniskor som har psykiska störningar och begårbrott. Genom årens lopp har vi övervägt frågan iomgångar. Vi har ändrat lagstiftningen senast i slutetav , då förändringar innebar att det i betyd-ligt färre fall än tidigare dömdes till rättspsykiatriskvård. Vi införde då också principen om att det innannågon skrivs ut från psykvården skall göras en be-dömning av samhällsskyddet. Det är alltså ett försökatt se om personen i fråga riskerar att återfalla ibrottslig verksamhet eller inte.Frågan är föremål för ständig debatt och diskus-sion. Bakgrunden är naturligtvis just att frågan ärväldigt svår.För närvarande arbetar vi med direktiv till en ut-redning som skall få i uppdrag att återigen övervägaförändringar i det straffrättsliga påföljdssystemet närdet gäller personer som lider av psykiska störningar.Det kan leda till en annan ordning än vi har , ochförhoppningsvis leder det till att en del av de problemsom finns i detta sammanhang minskar.Men jag tror alltid att vi kommer att ha svårighe-ter bl.a. när det gäller att göra bedömningar av män-niskor - att göra bedömningar av svårigheten av deraspsykiska störning och av deras eventuella farlighetoch risk för återfall i brott.Det här är frågor som vi arbetar mycket med. Oli-ka typer av expertis är nödvändig.Anf. 156 ():Fru talman! Visst är det väldigt svåra problem.Det har alltid varit det. Vad som är extra svårt är attde personer som tas in för rättspsykiatrisk vård ofta ärutvecklingsstörda eller har åtminstone vissa störning-ar.Vad som oroar mig är att kommunerna inte är be-redda att ta emot dessa personer. Kommunerna har nuett ansvar för de utvecklingsstörda, men man är inteberedd att också ta hand om dessa personer. Man låterdem stanna kvar i någon typ av tvångsvård, fast deegentligen inte längre platsar inom de institutionerna.Anf. 157 Justitieminister ():Fru talman! Det sammanhänger med det ansvarsom landsting och kommun har för vård och behand-ling även av dem som är psykiskt störda eller utveck-lingsstörda. Det är en fråga för kommun och lands-ting.Från regeringens sida har vi, som säkert vet, ansett det vara en väldigt prioriteradfråga att säkerställa att kommuner och landsting harekonomiska möjligheter att erbjuda människor denvård och behandling de behöver - därav den ständigtåterkommande diskussionen om stöd till kommuner-na för skola, vård och omsorg. I detta paket liggeräven utvecklingsstörda och psykiskt störda männi-skor.IT-säkerheten vid svenska sjukhusAnf. 158 ():Fru talman! Det slarvas uppenbarligen med IT-säkerheten vid svenska sjukhus, så att patientsekre-tessen rentav hotas. Jag undrar vad socialministerntänker göra åt det.Anf. 159 Socialminister ():Fru talman! Jag har, uppenbarligen i likhet medLennart , läst morgontidningarna. Däremot harjag inte läst den rapport som Datainspektionen hargjort. Vi skall noggrant ta del av den för att se i vil-ken mån vi från regeringens sida kan bidra till ökadsäkerhet. Vi har inte haft möjlighet att bedöma rap-porten än.Anf. 160 ():Fru talman! Självklart läser jag, som socialminis-tern, tidningen på morgnarna.Jag kan ändå nämna några enkla vägar som soci-alministern kanske kan ha en åsikt om. Man kan påallvar undersöka om det går att öka utbildningenbland sjukhuspersonal på sjukhusen kring IT-säkerhetsfrågor. Det vore intressant att höra om soci-alministern har någon låt oss säga intuitiv uppfattningi den delen.Man kan också tänka sig att vårdregisterlagen,som trädde i kraft , kanske redan ärlite för lös i konturerna. Man skall kanske fundera pålagstiftningen.Tidningsläsande i alla ära, men det är klart att so-cialministern har funderat på detta ochhar en bestämd uppfattning.Anf. 161 Socialminister ():Fru talman! Så är det, . Jag har re-flekterat en del över detta.Min första tanke när jag såg artikeln om rapportenvar att vi återigen står inför mer principiella fråge-ställningar om tillgänglighet till information ochkravet på integritet. Vi har här haft en diskussion omandra problem, nämligen möjligheten för patienter attfå kunskap om de läkare som har fått prickningareller på andra sätt fått restriktioner för sin läkarutöv-ning beroende på att de har svarat för felbehandling-ar. Då var kravet mycket enkelt, nämligen att manskulle se till så att alla register var öppna. ställs viinför den andra frågan, nämligen hur vi garanterarstörsta möjliga integritet.Ytterst är det som skall hanteraäven dessa frågor. Även om det handlar om IT-säkerhet handlar det ytterst om patientens säkerhetoch patientens integritet. När vi får del av rapportenär jag för min del beredd att vidta åtgärder och ocksåöverlägga med om vad man skall göraför att garantera en ökad patientsäkerhet.ColombiaAnf. 162 PER ():Fru talman! Jag har en fråga till an-gående den avbrutna fredsdialogen mellan vänsterge-rillan Farc och regeringen i Colombia.140 människor fick sätta livet till ,. Brutalt mördades de. Enligt uppgiftvar det av de paramilitära dödsskvadronerna, somkallas AUC. Av den anledningen fryser nu Farcgeril-lan dialogen med regeringen redan efter 14 dagar.Min fråga till är då följande: Vadtänker regeringen göra åt detta? Vad är regeringensinställning, och vad avser ni göra för att hjälpa tillmed att få i gång fredsdialogen igen?Anf. 163 Statsrådet ():Fru talman! Det är väl uppenbart att den utdragnainbördeskrigsliknande situation som råder i Colombiaframför allt är en angelägenhet för det colombianskafolket självt. Men världssamfundet, inklusive ,kan naturligtvis bidra till att försöka få slut på dettalånga elände. Det har också bildats olika grupper avländer som är beredda att aktivt stödja fredsproces-sen.Det positiva är att det nu finns en mycket starkuttalad vilja att få en fredlig uppgörelse till slut. Där-för hade man de stora fredsöverläggningarna heltnyligen. Som Per sade avbröts den diskussio-nen på grund av att en högerextremistisk grupp hållerpå att fortsätta dödandet urskillningslöst.Jag tror inte att den här dialogen kommer att upp-höra utan att man kommer att återuppta samtalenigen. har jag själv tillfälle att iGenève träffa president som har varitaktivt drivande i fredssamtalen. Då skall jag förhöramig om kan bidra konstruktivt till fredspro-cessen. Det är vi villiga till.Anf. 164 PER ():Fru talman! Jag tackar för svaret. Speciellt detPierre sade sist lät bra, nämligen att han skallträffa presidenten.Vi får inte glömma bort att det har skett ett konti-nuerligt dödande i . Bara fick23 000 colombianer sätta livet till. Många blir brutaltmördade just av den här högergerillan eller den pa-ramilitära gruppen, dödsskvadronerna.Jag hoppas att just kan göra en insats.Precis som i alla andra länder där det brinner ochsådana här situationer uppstår är det viktigt att vihåller oss framme.TelekostnadernaAnf. 165 ():Fru talman! Jag vill ställa en fråga till statsrådetPagrotsky. Det gäller samgåendet mellan ochTelenor. Jag utgår från att samgåendet mellan Teliaoch innebär att telekommunikationer mellanNorge och kostnadsmässigt likställs.Min fråga är därför: Kan vi i räkna med attdetta kommer att medföra en ökad integration mellanDanmark och ?Anf. 166 Statsrådet ():Fru talman! Det är dyrare att ringa från tillDanmark än det är att ringa från till Skåne.De svenska telebolagen är sämre än de danska på attinrätta sig efter att dessa två regioner skall integrerasoch bli en gemensam när bron blirklar om ett år.Jag tycker att det är dåligt. Jag tycker att desvenska operatörerna skall väckas ur sin dvala ochgöra någonting åt det. Kanske kan den här fusionenutgöra en sådan väckarklocka. De som presenteradefusionen antydde på TV i går att och Norgeskall samarbeta tätt och att det skall manifesteras i attmänniskorna får billigare teletaxor eller att det blirenklare taxestrukturer mellan och Norge.Det vore en skamfläck för de svenska operatörer-na om det då skulle vara dyrare att ringa från Hel-singborg till än vad det är att ringa frånStrömstad till . Jag kan inte tänka mig att detänker driva igenom det. Därför tror jag att även skå-ningarna kommer att ha glädje av den här finfinafusionen.Anf. 167 ():Fru talman! Kan jag i och med detta svar räknamed att staten, som ägare, kommer att verka för attkostnaderna när det gäller telekommunikationernamellan och kommer att sänkas?Anf. 168 Statsrådet ():Fru talman! Jag tycker inte riktigt att det är äga-rens sak att bestämma priserna på enskilda produkteri statliga bolag. Men om jag träffar dem kanske jagställer en fråga om hur de ser på det här. Men det ären fråga som jag i så fall också tänker ställa till deandra operatörerna.Kanske måste något litet bolag gå före för attlocka till sig kunder som ofta rör sig över sundet ochhar många kunder eller leverantörer på andra sidan.De kanske är den intressanta målgruppen för någotlitet bolag att locka över innan den stora statliga do-minanten rör sig.Det vore naturligtvis roligt om ville gå förstoch offensivt sänka priset och visa att man har förståttatt det sker någonting i den här regionen i och med attbron blir färdig. Men det kanske krävs att en litenuppstickare vaknar för att hela branschen skall väck-as.I var det ju det statliga gamla monopol-bolaget som sänkte priserna på samtal till Sverige.Låt det vara en utmaning till de svenska aktörerna!EgenavgifternaAnf. 169 ():Fru talman! I gårdagens partiledardebatt fick vi ettlöfte av statsministern om att man skulle, som hanuttryckte det, kompensera löntagarna för de högaegenavgifterna. Jag är medveten om att finansminis-tern inte är här, men jag riktar frågan till justitiemi-nistern, som har ett övergripande ansvar. Jag drarnämligen slutsatsen att frågan är så stor att den harvarit uppe för diskussion i regeringen kollektivt.Min fråga är enkel: När kan vi påräkna att ett så-dant här förslag kommer som är så angeläget för såmånga?Anf. 170 Justitieminister ():Fru talman! Som kanske ocksåhörde i debatten i går avser regeringen att inledaförhandlingar med samtliga partier i omskattepolitiken framöver. Detta är givetvis en av defrågor som kommer att tas upp i de förhandlingarna.Och regeringen hoppas på konstruktiv medverkanfrån samtliga övriga partier i riksdagen.Anf. 171 ():Fru talman! Jag skall vara lika kortfattad den härgången. Kan man förvänta sig ett resultat redan ivårpropositionen om överläggningarna är framgångs-rika?Anf. 172 Justitieminister ():Fru talman! Jag utgår från att i vårpropositionenkommer skattefrågor att utgöra en del av regeringensförslag när det gäller den ekonomiska politiken.KlottretAnf. 173 ():Fru talman! Jag vill ställa en fråga till justitiemi-nister . Den gäller det omfattandeklotter som förekommer i så gott som varje kommun ihela landet.Enbart i har man under 1998fått in över 1 200 anmälningar om skadegörelse.Förutom att det väcker anstöt innebär det stora kost-nader för bl.a. fastighetsägarna. Och det i sin tur ledertill ökade hyror för oss hyresgäster.Nu har det i debatten höjts röster från polishåll omatt straffbelägga innehav av sprayburkar. Det skullealltså vara en lag liknande knivlagen. På så sätt menarpolisen att man skulle kunna begränsa den omfattan-de skadegörelsen.Det skulle vara intressant att höra justitieminis-terns syn på den här frågan.Anf. 174 Justitieminister ():Fru talman! Klotter är ett elände. Och det ärmånga kommuner, bostadsområden och affärsinneha-vare som lider mycket av det klotter som alltförmånga ungdomar i vårt land ägnar sig åt.Mot den bakgrunden är det glädjande att se har tagit sig an just frågan om klotter med ettbrett perspektiv inom ramen för det omfattandebrottsförebyggande arbete som har påbörjats påmånga ställen i vårt land. Det handlar om ungdomarsom driver omkring på stan och ägnar sig åt skadegö-relse av olika slag, bl.a. klotter. Det är ett problemsom måste angripas brett.Polisen är mycket viktig i sammanhanget, menpolisen behöver hjälp från andra i samhället. Det kanvara fastighetsägarna, föräldrarna, skolan, fritidsverk-samheten och kommunen. Många måste samverkaom man skall lyckas få stopp på det elände som klot-ter innebär.Jag kan också berätta för att detnumera finns mycket goda exempel från flera håll ilandet på att man faktiskt har lyckats få bort dettaproblem helt och hållet. Det har skett genom att manhar gått ihop och haft en helhetssyn. Man har sam-verkat kring den här problematiken.Det är möjligt att en enskild åtgärd, som t.ex. ettförbud mot att inneha färgburkar, skulle kunna bidranär det gäller att bekämpa det här problemet. Men jagtror aldrig att vi löser detta problem med mindre änatt man ser detta i sitt sammanhang och att man sam-verkar lokalt kring den här problematiken.Anf. 175 ():Fru talman! Jag delar justitieministerns uppfatt-ning i den här frågan. Jag tror inte alls att detta är denenskilda lösningen på problemet. Kommunernasförsämrade ekonomi har ju gjort att fritidsgårdar harlagt ned och man har fått minskade resurser till sko-lan. I den saneringsekonomi som har varit är faktisktbarn och ungdomar förlorare.Ungdomar har ju ett behov av att bli synliggjordaoch bekräftade. Men det är så trist att det tar sig ut-tryck i att de måste klottra och sätta sin tagg på enhusvägg.Jag tror att vi är många som måste vara uppmärk-samma på det här problemet och hjälpa ungdomar mer meningsfull fritidssysselsättning. Framför alltär vi också överens om att kommunerna skall ha merpengar. Det är där jag tror att problemet ligger.Den nya tandvårdsförsäkringenAnf. 176 ():Fru talman! Jag har en fråga till socialministern.Den rör den nya tandvårdsförsäkringen, som kom ibörjan av januari.En av intentionerna i det förslag som riksdagenställde sig bakom var ju att det skulle råda konkur-rensneutralitet mellan Folktandvårdens vuxentand-vård och den tandvård som bedrivs privat.Nu har det kommit in olikaprislistor. De visar att folktandvården på många håll ilandet dumpar priserna på vuxentandvården inomlandstingen. Det innebär att man inte lever upp till deintentioner som har ställt sig bakom. Det ären sak som har varit föremål för många tandvårdsut-redningar.Det här innebär att det fortfarande blir en sned-vridning när det gäller konkurrensen mellan folktand-vården och privattandvården. Vad har socialministernför avsikt att göra åt detta missförhållande?Anf. 177 Socialminister ():Fru talman! Det är egentligen alldeles för tidigt attutvärdera resultaten av den nya reformen på tandvår-dens område. Det finns uppgifter som pekar åt dethåll nämner. Men det finns faktisktockså redovisningar som säger att detta att vi nu harsläppt konkurrensen fri har inneburit påtagliga kost-nadsminskningar.Det är självklart så att folktandvården inte får bliprisledande och, för sig själv eller för sina finansiärer,utnyttja det stöd som finns i tandvårdsreformen för attklara sin ekonomi, dvs. att man utnyttjar stödet istället för att höja priset.Därför har regeringen gett iuppdrag att följa utvecklingen och göra en utvärde-ring av vad som händer på området. Än är det förtidigt att ha en alldeles bestämd uppfattning. Det ärganska viktigt att man låter reformen verka. Skulledet vara så att man utnyttjar läget på det sätt somLiselotte Wågö talar om, är vi naturligtvis beredda attvidta åtgärder.Anf. 178 ():Fru talman! Jag delar socialministerns uppfattningatt det kanske är något tidigt att göra en utvärderingtotalt av den här nya tandvårdssubventionen. Men jagställer den här frågan mot den bakgrunden att förnärvarande pågår också en upphandling av det riktadeäldrevårdsstöd till tandvård för de människor somfinns inom de särskilda omsorgerna. Socialministernförstår ju lika väl som jag att har man en snedvridningav konkurrensen när det gäller den typen av tandvårdredan från början blir det litegrann av ett spel för gallerierna att ha en offentligupphandling.Det finns ju ingen lagstiftning om att landstingetär nödgat att handla upp detta, men det var ju en klarintention från sida att det skulle ske enupphandling inom både den privata tandvården ochden offentliga. Om man redan från början lägger sigpå en för låg nivå och fortfarande skattesubventione-rar vuxentandvården inom folktandvården händer detju väldigt konstiga saker. Visserligen är det bra attRiksförsäkringsverket följer den här frågan, men jagtror att det är nödvändigt att vidta åtgärder redan nu.Det blir fel redan från början om man inte redan nugår in och påpekar dessa missförhållanden.Anf. 179 Socialminister ():Fru talman! Som jag har påpekat har viinget underlag för att dra sådana slutsatser som drar. Vi vet inte hur upphandlingen kom-mer att ske och i vilken mån det finns en risk fördumpade priser när det gäller upphandling på grundav att man utnyttjar subventionssystemet på ett annathåll. Det är helt enkelt för tidigt säga det. Jag menaratt vi även när det gäller de här problemen får förlitaoss på den utvärdering som Riksförsäkringsverketgör.Platssituationen i arrestlokaler och häktenAnf. 180 ():Fru talman! Jag skulle vilja ställa en fråga tillstatsrådet . ställdejag en fråga om platssituationen på våra häkten ochanstalter. var det en häktad somhade fått tillbringa i arrestlokalen på grundav överbeläggning i häktet. Platsen var Helsingborg.Arrestlokalerna i är utdömda. I hel-gen var de t.ex. överfulla. De är trånga och icke isole-rade. Det finns massor med prylar som får stå frammeeftersom de inte får plats någon annanstans. Det är enfruktansvärd stank. Det måste göras något åt detta.Detta hör samman med den andra frågan som jagställde.Anf. 181 Justitieminister ():Fru talman! Situationen ser ju väldigt olika ut ilandet när det gäller platser i arrester, häkten ochinom kriminalvården över huvud taget. Helsingborghar haft problem , och det är enfråga som därför särskilt haruppmärksammat och arbetar på för att finna lämpligalösningar.Enligt den information jag har är situationen nuför det mesta acceptabel. Men det händer fortfarande,precis som påpekar, att det blir förmånga i , och man kan inte hantera det.Jag hoppas att kommer atthitta en bra lösning som är acceptabel.Anf. 182 ():Fru talman! Det är ju ingen ny fråga, precis somjustitieministern sade. Den har ju förekommit länge.Man har haft dessa utdömda lokaler som den sistautvägen. Det är inte acceptabelt.Som svar på min skriftliga fråga fick jag veta attdet fanns brister i organisationens flexibilitet och isamordningen. Detta gäller inte bara i ,utan det är stora bekymmer i hela . Jagser fram emot att någonting blir gjort snabbt.Det finns ju ett häkte som är tomt i Ängelholmefter sammanslagningen och centraliseringen. Detfinns ingen verksamhet där, men vi betalar hyra fördet. Där finns ju en möjlighet att snabbt ordna uppsituationen.Den nya pensionenAnf. 183 KERSTIN-MARIASTALIN (mp):Fru talman! Detta är en fråga till statsrådet . var jag på eftermiddagenlyssnare på en stor konferens om den nya svenskapensionen. Konferensen var i Riksförsäkringsverketsregi.