prot · GM0943 · 1999-01-21 00:00:00 — Jag är naturligt-vis beredd att fundera på frågan, men jag har hittillsinte kommit fram till att det har varit dags att gå tillriksdagen med ett förslag.Anf. 216 ():Fru talman! Jag är glad över att socialministernfunderar på frågan och hoppas att det lyckas bli ettbra resultat av funderingarna.Jag vill bara upplysa socialministern om att i väl-färdsdebatten i går argumenterade ledamoten angående åldersdiskrimineringen. Honhävdade att människor fortfarande harmycket att ge i deras yrkesverksamhet. Jag undrar omsocialministern delar denna uppfattning.Anf. 217 Socialminister ():Fru talman! Jag delar den uppfattningen, och jagtror att vi kommer att få anledning att reflekteramycket över dessa problemställningar när vi nu börjarfundera på vad som händer i ett samhälle där vi inomloppet av kommer att ha en situation där varfjärde samhällsmedborgare är . Vilka kravställer det på oss själva, på varandra, på samhällsor-ganisationer och på arbetslivet?Jag tror att det finns alla skäl att fundera på dentypen av åldersbegränsningar som det här handlar om.Jag upprepar: Jag är beredd att överväga vad man kangöra när det gäller just läkarnas deltagande i densvenska sjukvården.Anf. 218 ():Fru talman! Jag är mycket glad över socialminis-terns inställning.Stöd till missbrukarbarnAnf. 219 ():Fru talman! Jag skulle vilja ställa en fråga till so-cialministern.Regeringen lämnade en proposition till riksdageni som handlade om en strategi för hur FN:sbarnkonvention skall efterlevas. I regeringsförkla-ringen skriver regeringen att skallefterlevas och att alla beslut som fattas skall fattasutifrån barnens bästa.Detta är ju väldigt fina skrivningar, som vi natur-ligtvis alla vill skall efterlevas i vårt samhälle. Trotsdet tror jag att vi alla kan konstatera att verkligheteninte är sådan. Vi kan läsa rapporter om hur barnen hardet i skolan, hur köerna växer till barnpsykiatrin, hurbarnomsorgen ser ut, hur våldet ökar mot barn ochbarn emellan.En speciell grupp som jag skulle vilja lyfta framoch fråga socialministern om är just missbrukarbar-nen, som blev väldigt uppmärksammade runt 1991 dåkristdemokraterna krävde en kartläggning av miss-brukarbarnens situation i . Då är min fråga:Vad finns det för strategi för att se till att dessa150 000 barn får den hjälp och det stöd som de behö-ver av våra kommuner?Anf. 220 Socialminister ():Fru talman! Jag och socialförsäkrings- och famil-jeministern funderade på vem det är som skall svarapå frågan. Vi har nämligen arbetsfördelningen att detär familje- och socialförsäkringsministern som svararför just frågorna om barnen.Just den här frågan handlar snarare om social-tjänsten och sätt att fungera. Det ärenligt socialtjänstlagen kommunernas ansvar att klaraockså missbrukarbarnen. Vi menar att vi måste ställahårdare krav på kommunerna att klara dessa uppgif-ter. Kommunerna bör med den resursförstärkningsom har skett, och som fortsättningvis sker de kom-mande åren, klara skyldigheterna enligt socialtjänst-lagen när det gäller missbrukarbarnen.Anf. 221 ():Fru talman! Det som skedde efter att Socialstyrel-sens rapport kom 1993 var att många projekt starta-des, men när projekttiden nu har gått ut är det svårt attmobilisera beslutsfattarna att satsa pengar på justdenna verksamhet. I besparingstider är det just denverksamhet som är riktad mot dem som inte kan görasin röst hörd som dras in.Därför är det viktigt att vi har en klar strategi förhur vi skall få kommunerna att besluta om att öron-märka pengar till just missbrukarbarnen.Anf. 222 Socialminister ():Fru talman! Detta är ännu ett exempel på hur svårtdet är att balansera och regeringens ambi-tioner å ena sidan och den kommunala självstyrelsenå den andra. Jag tycker inte att det vore bra att gåöver till ett system med att öronmärka det statligastödet till kommunerna. Det skulle betyda att vi togbort en viktig del av svensk demokrati, nämligenkommunernas rätt att själva bestämma.Däremot måste vi påpeka vilka förväntningar vihar, och det som kommer att ske på olika socialaområden är ju att vi preciserar de nationella målenoch hittar en väg att också utvärdera de sociala verk-samheterna gemensamt mellan staten och regeringensamt och kommunerna. På detsättet tror jag att man kan påpeka att vi faktiskt integer stödet till kommunerna villkorslöst. Vi ger stödför att kommunerna skall klara sina sociala åtagandenbl.a. när det gäller frågan om missbrukarbarnen.Till sist blir det alltså en fråga om att hitta rätt sättatt utvärdera kommunernas verksamhet och ha detsom grund för hur vi hanterar det generella stödetfrån staten till kommunerna.Anf. 223 TALMANNEN:Därmed har klockan passerat 15.00, och det inne-bär att frågestund nu är avslutad. Jag tack-ar regeringens företrädare och kammarens ledamöterför er medverkan i dagens frågestund.3 § (forts. från 1 §) Allmänpolitisk debattDemokratifrågor (forts.)Anf. 224 ():Herr talman! Jag vill påstå att begreppen demo-krati, mänskliga rättigheter och jämställdhet, och detsom de orden står för, är inbakade och integrerade ivarandra. Ett land eller en institution kan inte påstå attdet råder demokrati om det inte också finns mänskli-ga rättigheter och jämställdhet. Begreppen hängerihop och är beroende av varandra för att i praktikenkunna fungera fullt ut. Det har tagit generationer ochmänniskoliv att omsätta dem i praktiken och ge demdet innehåll och den innebörd som de har i dag.Men varje ny på arenan aktiv generation måstekämpa för och bevaka att de inte rivs ned eller förlo-rar sin innebörd. Vad skulle vi i så fall få i deras stäl-le? För att få svar på den frågan behöver vi inte gå sålångt ut i världen. Jag behöver bara nämna sådananamn som eller ta upp deras handlande för att peka på vad bristenpå demokrati, och därmed bristen på mänskliga rät-tigheter och jämställdhet, åstadkommit.Herr talman! I det sammanhanget kan jag inteundgå att nämna de senaste dagarnas massdödande avcivilbefolkningen i . Och nämner jag det kanjag inte låta bli att nämna massdödandet av civilasommaren 1995 i och Zepa i Bosnien, ettmassdödande som lämnade många barn föräldra- ellerfaderlösa. Jag har mött många av dessa barn, liksomockså barn som kommit till genom systematiskavåldtäkter.Det handlar om grova brott mot mänskliga rättig-heter och jämställdhet när systematiska våldtäktermot kvinnor och barn ingår i krigföringen. Enligtdeklarationen om mänskliga rättigheter klassas justsystematiska våldtäkter i krig som ett brott motmänskliga rättigheter. Vi som har de demokratiskamöjligheterna måste protestera så det hörs. Vi måsteprotestera mot dessa brott. Men jag har inte hört ellersett att den i exempelvis FN-sammanhang har protesterat särskilt högljutt mot dehär brotten, dvs. övergreppen mot de mänskliga rät-tigheterna i det här sammanhanget.Herr talman! Då slutade sademan: Aldrig mer får något sådant hända i . Dåmenade man den etniska rensningen av judar, zigena-re och andra grupper av människor. Likväl lät mandet ske igen. Den här gången var det framför alltmuslimer på som rensades bort. Och de rensasfortfarande bort - mitt i framför västvärldensögon.Framför allt är det barnen som far oerhört illa påBalkan, och det är ju de som skall föra utvecklingenoch framtiden vidare. Det är de som skall skapa sam-förstånd, samarbete och samverkan med våra barnoch barnbarn för en framtid för fred i . Genomatt bara stå och titta på, som människorna där tyckeratt vi gör, skapar vi bitterhet, vrede, ilska och oförstå-else i stället för gemenskap och, i mötet med barnenoch de som har ansvaret för dem, en bro av försoning,förståelse och hopp. Här hör det till våra demokratis-ka förpliktelser att agera, herr talman.Kriget i Kosovo måste få ett slut. Det måste stop-pas, både för människornas på skull och förvärldsfredens och demokratins skull. Fredsförhand-larna måste kunna ta sig samman och sätta SlobodanMilosevic på plats. Det är fullt tillräckligt med antaletmisslyckade förhandlingar med den mannen. Deträcker nu med de illdåd han står bakom och hariscensatt. Frågade vi människorna som är utsatta såskulle vi få det svaret. Men de har ingen chans attgöra sina röster hörda med den brist på demokrati ochmänskliga rättigheter som råder där.Det är därför vår gemensamma mänskliga skyl-dighet att så fort som möjligt se till att de människorsom berörs av illdåden, dvs. civilbefolkningen, får enmänniskovärdig tillvaro och att de får sina hem ochsitt land tillbaka.Herr talman! Så vill jag säga några ord om situa-tionen i och konsekvenserna för mänskligarättigheter av demokratiskt fattade beslut i vårt land.Det är bra att vi har fått den nya lagen om prosti-tution. Men för att denna lag skall få den positivaeffekt som många av oss önskar måste den kombine-ras med behandling, stöd och sociala anpassningspro-gram för de flickor och kvinnor som ägnar sig åtprostitution. Det här poängteras nu från många håll,och det har ingått i kristdemokraternaskravlista. Det handlar om människovärde, som ocksåingår i demokratibegreppets innersta kärna.En annan form av prostitution som vi också måsteta tag i är det som jag och många med mig kallarslavhandel. Ett stort antal kvinnor kommer till Sveri-ge genom s.k. kontaktförmedling. Mångastannar i , dvs. den tidsrymdsom utlänningslagen fastställt skall gälla för att enperson skall anses vara stadigvarande bosatt i landet.Men många sänds också före den tidens utgång till-baka till sina hemländer och till ett liv i förnedringoch misär.Ur jämställdhetens och de mänskliga rättigheter-nas synpunkt måste det gå att få ett slut på den härverksamheten. Den förnedrande kontaktförmedlingenmed utländska kvinnor måste upphöra. Kopplerila-gens bestämmelser måste kunna prövas när det gällerverksamheter med kontaktannonser och annan s.k.kontaktverksamhet. Utlänningslagens s.k. tvåårsregelkan inte och får inte tillämpas automatiskt. Ocksådetta handlar om människovärdet och om demokra-tins innersta kärna.Herr talman! är världens mest jämställdaland, sägs det. Men hur är det egentligen i verklighe-ten? Här i kammaren har det talats om, ochgivits en hel del exempel på, hur det är. Så jag tänkerinte orda så mycket om det. Men jag vill ändå säga attenligt skulle det ta minst100 år, kanske , innan vi har en arbetsmarknadutan könssegregering om utvecklingen fortsätter inuvarande takt. Det tycker jag är mycket allvarligt ien demokrati, herr talman.Jag anser att det är en demokratisk och mänskligrättighet att även på arbetsmarknaden behandlas jäm-ställt. Därför anser jag att Jämställdhetsombudsman-nen måste ges resurser och befogenheter att verka föratt den osakliga löneskillnaden mellan kvinnor ochmän försvinner och för att ledande positioner inomnäringsliv, offentlig sektor och samhället i övrigt görstillgängliga för kvinnor på samma villkor som förmän.Men, herr talman, demokrati, mänskliga rättighe-ter och jämställdhet skall inte bara vara förbehålletprivilegierade grupper utan också gälla dem som ärsjuka och svaga och som inte har så starka röster attde kräva sin rätt.Man kan verkligen undra om det är demokrati närman på olika nivåer inom vård och omsorg så helt hartagit bort de äldres demokratiska och mänskliga rät-tigheter att få bestämma över sig själva. Man kanundra om det är demokrati när det exempelvis intefinns plats eller personal utan de får ligga i korridoreroch sidoutrymmen, när de utan information och med-givande bara flyttas från en avdelning till en annaneller från ett sjukhus till ett annat. Vi kristdemokrateranser att det är viktigt att framhålla människans vär-dighet och okränkbarhet i livets olika skiften.Kanske är det så, herr talman, att den perfektademokratin inte finns, dvs. den demokrati där ocksåmänskliga rättigheter och jämställdhet ingår fullt ut.Men vi får aldrig ge upp. Vi måste fortsätta vår strä-van mot att uppnå full demokrati.Anf. 225 () replik:Herr talman! Jag har i ett annat replikskifte meden partikamrat till tagit upp dennorska situationen. Där har man drivit en värdekom-mission, som man också har lyft fram från kd:s sidahär i , men som har blivit en bumerang motMargareta partikamrater i . Där hardet blivit tydligt att ord och handling inte hängerihop.På samma sätt tyckte jag att det var med Marga-reta anförande. Ord och handling inom kdhänger inte ihop. Det var främst när hon berörde dennya prostitutionslagen. Den tycker jag är väldigt po-sitiv, och där förstår jag att vi är eniga. Men honberörde också i sitt anförande vikten av att man kange människorna vård och behandling. Vi har tidigareunder frågestunden hört ytterligare partikamrater tillMargareta tala om barn till missbrukare.Men då kommer vi till det här med handling. Vivet att kd som en del av majoriteten i harallierat sig med de krafter som vill lägga ned det endabehandlingshemmet som finns för kvinnor. Där häng-er inte retorik och handling ihop. Har MargaretaViklund någon kommentar till den här situationen?Anf. 226 () re-plik:Herr talman! Jag uppfattade inte riktigt om densista frågan gällde vem som har nedlagt behandlings-hemmet.Om man skall följa det som jag har sagt och somockså ingår i vårt kristdemokratiska synsätt måsteman naturligtvis se till att det finns behandlingshemför de här kvinnorna eller andra möjligheter så kan hjälpa dem att komma tillbaka till ett vanligtliv, som vi kanske kan uttrycka det. Det måste finnas.Det tycker jag är ett krav.Anf. 227 () replik:Herr talman! Jag kan konstatera att antingen är detMargareta retorik som inte hänger ihop medkd:s politik eller också tar hon här klart avstånd frånden borgerliga majoriteten i , varavkd är en del, som lägger ned det enda missbruks-hemmet för kvinnor som finns.Det är oerhört viktigt att man inte låter skatte-sänkningar och ambitioner gå ut över de allra sva-gaste, dem som vi allra mest behöver ägna oss åt. Inteminst behöver vi stötta barnen till de här personerna.Anf. 228 () re-plik:Herr talman! Jag kan inte ta ställning till vad somligger bakom det här ställningstagandet och vilka somfanns med i sammanhanget när det här beslutades.Efter vad jag nu hör från var detmissbrukande kvinnor som behandlas på hemmet.Det jag talade om handlade också om kvinnor - ochnaturligtvis är många av dem missbrukare - som ärprostituerade. Det är ju inte bara i i så fallsom en sådan institution kan ligga. Det finns ju ocksåmöjligheter att ha sådana institutioner på andra håll ilandet.Det är ett viktigt krav, som vi har haft länge inomden kristdemokratiska rörelsen, att det måste finnasbehandlingshem för kvinnorna när de vill, måste ellerkan sluta sitt liv som prostituerade, så det är ingentingsom skiljer oss åt.Anf. 229 ():Herr talman! Rubriken för den här debatten ärdemokratifrågor. Flera av debattörerna har försökt attidentifiera begreppet och gjort sina ideologiska,pragmatiska och filosofiska utvikningar. Detta är braoch viktigt, och jag kan med glädje konstatera att viär överens när det gäller större delen av de självklarapolitiska och mänskliga rättigheterna.Att vi sedan inte är överens hela vägen har denhär debatten också visat. Vi sätter gränsen för demo-kratin olika. Vi har kunnat konstatera i den här de-batten att kristdemokrater, moderater och folkpartistersätter gränsen när det handlar om den ekonomiskamakten och rätten till makt och inflytande över detegna arbetet.Herr talman! För mig som vänsterpartist är rättentill arbete och bostad självklara delar i demokratin,liksom rätten att vara aktiv och delaktig i utformning-en och utvecklingen av samhällets alla delar. Tyvärromfattas inte dessa och en del andra demokratiskarättigheter av alla. Tvärtom kan vi konstatera att detsenaste decenniet har utanförskapet ökat. Det av-speglar sig tydligt i olika typer av statistik. Om vitittar på arbetslöshetsstatistik, bostadslöshet och val-deltagande kan vi konstatera att budgetsaneringar,skattereformer och EU-anpassningar har lett fram tillökade klassklyftor och ett ökat utanförskap.Herr talman! När jag anmälde mig till den härallmänpolitiska debatten anmälde jag mig till en in-tegrationsdebatt men kunde lika gärna ha valt klass-samhället som en utgångspunkt. Det som harhänt i är att klassamhället har fått en tydligetnisk prägel. Bara genom att titta på officiell statistikfår vi en tydlig bild av vad som hänt. Jag skall försö-ka låta bli att trötta kammaren med alltför mångasiffror, men det finns en del mycket tydliga exempel.Arbetslösheten 1997 var totalt i landet. Blandde utomnordiska medborgarna var samma siffra33 %. Sysselsättningsgraden var totalt , menbland de utomnordiska medborgarna . Istorstädernas ytterområde är situationen i vissa fallrent katastrofala. För att exemplifiera detta skall jagbara kort visa på situationen i delområdet Herrgårdeni Malmö.Här är förvärvsfrekvensen bland 20-64-åringarbara och bland kvinnor . I samma område har94 % av befolkningen utländsk bakgrund, socialbi-dragsberoendet är och valdeltagandet är 40 %.Om inte dessa siffror är tillräckliga för att visa att vihar skapat ett utanförskap och ett klassamhälle somhar ett tydligt etniskt ansikte torde det vara fullstän-digt omöjligt att övertyga någon om detta faktum.Vilka strategier har vi då i för att lösa dehär problemen? Enligt mitt förmenande saknas strate-gier. Vackra ord och deklarationer finns och en all-män välvilja finns. Men sedan tar det slut. Problemetär att vi i inte beslutat oss för vad vi vill ochinte ens vad vi menar med de ord vi använder.I dag har de flesta insett att ordet integration är detsom skall användas och det är bra. Men vi måsteockså har en gemensam uppfattning om vad vi avsernär vi använder detta begrepp. tycks det hagått inflation i begreppet, och begreppet har också iallt högre utsträckning börjat misstänkliggöras ochmissbrukas i den allmänna samhällsdebatten. Detanvänds i alla möjliga och omöjliga sammanhang ochblandas ofta sammman med begreppet assimilation.Det tar sig uttryck i att man ser integrationen somnågot som bara berör invandraren och att integrationhar skett när invandraren har blivit som en svensk. allmän välvilja kan han eller hon tillåtas behållavissa exotiska inslag från sin ursprungskultur, t.ex.högtidsseder och en del av sina matvanor.Vid sidan av den här uppfattningen finns det ock-så en tilltro till en byråkratisk lösning, där integratio-nen inte växer fram av sig själv utan är något somskall läras in och tvingas fram under överseende avsärskilda myndighetspersoner.Slutligen finns det ytterligare en variant av väl-vilja som bygger på en tanke om omvänd assimileringdär majoritetsbefolkningen skall överta seder ochbruk från de kulturer som kommer hit.För oss vänsterpartister finns det över huvud tagetinte något egenvärde i att dela in befolkningen i in-vandrare och svenskar och sedan utarbeta planer förhur man skall bete sig för att leva tillsammans. Tvärt-om måste utgångspunkten vara att människor är män-niskor med allt vad det innebär av individuella sär-drag och erfarenhet vid sidan av olika grupptillhörig-heter som klass, kön, etnicitet, sexuell läggning osv.Problemen uppstår först när det finns tydligaskillnader mellan olika gruppers möjligheter att görasig gällande i samhället och när några grupper ställsutanför möjligheten att delta och påverka samhällsut-vecklingen, dvs. när det gemensamma samhälletställer vissa utanför och inte ger utrymme för alla.I dagens har olika invandrargrupper ochandra etniska minoriteter små möjligheter att delta idet gemensamma samhället och därmed svårt attförverkliga sina livsplaner. Att motarbeta den diskri-minering som framför allt finns på arbetsmarknadenoch bostadsmarknaden är vad vi i Vänsterpartietmenar med integration.Jag vill fråga kristdemokrater, moderater ochfolkpartister: Vad menar ni med ordet integration?Det handlar också om att skapa aktivt utrymmeinom de samhälleliga institutionerna t.ex. barnom-sorg, skola och äldreomsorg för den kulturella mång-fald som finns i befolkningen. Detta kan vi göra ge-nom att stat och kommun faktiskt ser till att kulturoch språk är en kompetens i sig själv och genom attvi som arbetsgivare går i fronten för förändringar.Det kommer säkerligen också att behövas en heldel lagstiftning för att komma till rätta med detta ochöverbrygga diskrimineringen.I dag ställs det krav på att jämställdhetsplanerskall upprättas på arbetsplatser. Det är bra. De bordekompletteras med mångfaldsplaner. Det är viktigt attjämställdhetsplanerna och mångfaldsplanerna sam-ordnas så att inte invandrarkvinnor ytterligare margi-naliseras i Sverige.Vilket stöd har i den här kammarenför sitt krav på mångfaldsplaner?Det borde också, i den lag som kommer mot dis-kriminering på arbetsmarknaden, vara en självklarhetatt anställningsintervjuer omfattas av diskriminering-slagen. Vilket stöd har i den här kam-maren för en förändring av en lag som inte ens ärinförd ännu, nämligen diskrimineringslagen? Det harni möjlighet att visa.Att kalla för ett integrerat samhällevore en mycket kraftig överdrift, herr talman. Skall vibenämna som någonting , skall vi be-nämna det som ett segregerat samhälle.Som jag har sagt präglas många männi-skors levnadsvillkor av en svag eller ingen anknyt-ning till arbetsmarknaden, med svaga sociala kon-taktnät. På så sätt har vi skapat ett samhälle där utan-förskap och tilltagande splittring råder. Segregationenär alltid minst tudelad. Den innebär att människorsvardag ter sig helt olika och att vissa grupper ställsutanför områden som ger tillgång till makt och infly-tande över både sina egna och i viss mån andras liv.Segregationen i finns på arbetsmarknadenoch bostadsmarknaden. Klassmässig, könsmässig ochetnisk segregation existerar sida vid sida, men fram-för allt i samverkan.De som lever i allra högsta välmåga är naturligtvisockså segregerade, men deras segregation bygger påmöjligheten att själv besluta på vilket sätt man vill blisegregerad, medan de grupper som befinner längstned på samhällsstegen inte har någon möjlighet atteftertrakta det som för andra är en självklarhet medplånbokens och maktens hjälp.Anf. 230 () re-plik:Herr talman! buntade ihop krist-demokrater, folkpartister och moderater och sade attvi skulle ha skapat detta klassamhälle. Vill StenLundström till det också lägga somde år då vi skapade ett klassamhälle i ?Det parti som representerar ärfaktiskt ett vänsterparti, och vi har haft vänstermajo-ritet i i många år.Anf. 231 () replik:Herr talman! Jag anklagar inte hennes parti för att ha skapat ett klassamhälle.Jag anklagar er för att inte vara beredda att vilja av-skaffa det.Under debatten i kammaren har vi ett antal gångerfrågat bland andra partiföreträdareom man är beredd att låta demokratin få verka bådevad avser den ekonomiska makten och det som gällerarbetslivet, nämligen att ge folket rätten att vara medoch utforma, utveckla och besluta när det gäller deegna arbetsplatserna.Ni har tydligt i den här debatten vid ett flertal till-fällen sagt: Här går gränsen för demokratin. Ni har,förvisso tillsammans med Socialdemokraterna ochEU-anpassningen, faktiskt skapat ett segregerat Sve-rige som är betydligt mer segregerat än det var 1991.Även detta visar officiell statistik.När arbetslösheten ökade bland s.k. et-niska svenskar ökade den med24 % bland utomnordiska medborgare. Redan frånbörjan var de utomnordiska medborgarna överrepre-senterade i den statistiken.Jag har aldrig hört något annat från Kristdemo-kraterna än att man har accepterat den politik somförts.Anf. 232 () re-plik:Herr talman! Solidaritet är grunden till integra-tion. Solidaritet och kunskap om andras kulturer ärgrunden till integration.Att arbetslösheten i högre grad har drabbat in-vandrare, vet vi. är beredda attarbeta för att det blir en förändring.Anf. 233 () replik:Herr talman! Det gläder mig.