prot · GN0929 · 1999-11-18 00:00:00 — Det är snarare företrädare som kan för-klara för varför vi befinner oss iden situation som vi har i dag.När det gäller frågan om pengar till kommunernaför de åtaganden vi har inom vård och omsorg tyckerjag inte att det svar jag har fått från betryggande. Era reservationer handlar om ensocial nedrustning. Det var utifrån det som jag ställdemina frågor. Jag tror mig veta att poli-tik inte på något sätt kommer att förbättra för degrupper som är värst utsatta i dag.Anf. 169 ():Fru talman! känner det som framgång att regeringen äntligen har börjat upp-täcka och inse högskattesamhällets svarta och begrän-sande baksidor. Det är en framgång att regeringenbörjar förstå att högskattesamhället placerar oss istrykklass då det gäller att konkurrera på en öppenoch fri världsmarknad, där andra producenters kost-nader är väsentligt lägre än de svenska producenter-nas.Det är vår förhoppning att denna insikt nu ska an-vändas till genomgripande strukturella förändringar ivårt skattesystem, trots högkonjunkturen. Att Sverigejust nu har svepts in i en högkonjunktur får inte inne-bära att regeringen tar en åtgärdspaus. Nej, tvärtom,det är just under en högkonjunktur som man kan ochska företa förändringar i ett skattesystem. Det äroändligt mycket svårare att göra detta när det är låg-konjunktur och högre arbetslöshet.Sverige behöver en skattereform som tar sikte påatt anpassa våra skatter till den omvärld där våraföretag konkurrerar för att kunna upprätthålla syssel-sättning och ekonomisk tillväxt, som sedan ska ge ossden goda skolan, den goda vården och omsorgen somvi alla vill ha.Den kristdemokratiska skattepolitiken ansluter vältill marknadsekonomins villkor för att på dessa vill-kor skapa gemensamma välfärdsvinster som vi villförverkliga för medborgarnas räkning i den typ avvälfärd som en god skola, vård och omsorg innebär.Fru talman! Dagens inkomstskatter drabbar låg-och medelinkomsttagarna mest. Den mest kännbaraskatten är kommunalskatten, som drabbar alla likaoavsett inkomstnivå. Därtill kommer den statligaskatten på för alla som tjänar över 232 600 krper år och för dem som tjänar över 32 500kr . Vi kristdemokrater anser att inkomst-skatten inte ska överstiga totalt.Fru talman! Den kristdemokratiska skattepolitikenär ett reellt alternativ till regeringens skattepolitik. Deviktigaste målen är att stödja näringslivet och därmedökad sysselsättning med egna inkomster för allamedborgare samt att rikta in sig på möjliga skatte-sänkningar för låg- och medelinkomsttagare. Jag villredogöra för de skattesänkningar vi har fokuserat på idenna budget.Det ska vara ett kraftigt höjt grundavdrag vid denkommunala beskattningen. Grundavdraget ska höjastill . Detta ger inte bara skat-tesänkningar för dem som arbetar utan också förSveriges pensionärer och handikappade.Det gäller att ta bort den nya värnskatten på 25 %för att på så sätt stimulera utbildning och engagemangi kvalificerat arbete för dem som vill gå så långt.Det handlar om att gränsen för avdrag för kollek-tiva resor ska sänkas från till per år.Det gäller också dem som använder egen bil till ochfrån arbetet.Vi vill förändra systemet med statlig fastighets-skatt. Den bör avvecklas. I stället bör kommunernages möjlighet att ta ut en extra avgift för att täckagatuunderhåll, brandförsvar och annan kommunalservice som är kopplad direkt till fastigheten.Vi har också satsat pengar på att lindra den orim-ligt höga fastighetsskatten som drabbar vissa stor-stadsområden och attraktiva kustområden. Där anslårvi för år 2000.Vi satsar också på en avdragsrätt för individuellautbildningskonton från år 2000.Ett förbättrat skatteavdrag för pensionssparandeinförs för hushållen, dvs. från ett halvt till ett heltbasbelopp.Vi vill sänka momsen på barnböcker till re-dan år 2000.Tjänstesektorn ges helt nya förutsättningar attväxa genom en 50-procentig skattereduktion för deprivata hushållens köp av tjänster i det egna hemmet.Royaltyintäkter bör befrias från skatt de två förstaåren.Fru talman! anser att det är avstörsta vikt att får ett småföretagarvänligtklimat, inte minst för att huvuddelen av medborgarnafår sin försörjning från små och medelstora företag.Klimatet och förutsättningarna skulle förbättras avse-värt genom skattepolitik, sombl.a. innebär följande.Arbetsgivaravgifterna sänks på löne-summor fr.o.m. år 2001.Detta ger de små företagen ökade möjligheter attanställa och skapa nya jobb.Ett riskkapitalavdrag införs . Detinnebär att personer som köper nyemitterade aktier ionoterade bolag har möjlighet att till ett riskkapi-talavdrag göra investeringar medbättre ekonomi.Vidare ska dubbelbeskattningen på avkastningenpå aktier avvecklas helt. Så kan vi få in riskvilligtkapital i små och medelstora företag.Den förmögenhetsskatt som 17 av Sveriges18 miljardärer är befriade från bör tas bort för övrigamedborgare. Det är en rättvisefråga.Den särskilda löneskatten på vinstandelar för an-ställda ska avskaffas.Samtliga personskadekostnader i samband medtrafikolyckor förs över till trafikförsäkringen. Dettager en möjlighet till sänkning av fordonsskatten med istorleksordningen 1 miljard kronor.Skatten på diesel inom jordbruket ska sänkas till53 öre per liter. Regeringens förslag till industribe-skattning av eldningsolja genomförs redan den 1januari 2000. Skattehöjningen på diesel med 25 öreper liter ska avstyrkas i avvaktan på mer långsiktigaåtgärder för åkerinäringens konkurrensneutralitet.Sist, men inte minst, vill vi se ett yrkesfiskarav-drag och ett fiskekonto för branschen.Det är mycket angeläget med en vändning i små-företagarklimatet i , så att svenska småföreta-gare känner sig positivt uppskattade av svenska myn-digheter.Fru talman! ställer inte upp påregeringens dåligt genomtänkta och orättvisa maxtaxapå dagis. Vårt alternativ innehåller en avdragsrätt förstyrkta barnomsorgskostnader på max av pris-basbeloppet från för alla barn mel-lan ett och tre år.Fru talman! Visst är skattepolitiken i hög gradideologisk. Här går ofta skärningspunkten mellan detkollektiva samhället och ett samhälle som vill lyftafram människan, familjen och individen. Men någraområden bör vi kunna samarbeta kring. För det första:Vi ska kunna försörja oss genom att näringslivet gesförutsättningar till produktion och nya jobb. För detandra: ska stå för en rimlig inkomstfördel-ning. Vi ska ta väl hand om barn, sjuka, handikappa-de, pensionärer och de som står utanför arbetsmark-naden. Detta borde kunna leda till en helt annan krafti de överläggningar kring skattefrågor som finansmi-nistern har tagit initiativ till.Fru talman! Jag vill avsluta mitt anförande medatt yrka bifall till reservationerna 1, 22 och 26.Anf. 170 ():Fru talman! Den svenska ekonomin beter sig förnärvarande ganska hyggligt. Det mödosamma sane-ringsarbete för våra gemensamma finanser som Cen-terpartiet medverkat till under två mandatperioder harburit frukt. Det har skett dels under den borgerligaregeringsperioden, dels senare i samarbete med densocialdemokratiska regeringen.Det finns emellertid anledning att varna för alltföroptimistiska tongångar när det gäller den långsiktigautvecklingen framöver. har tidigare i dagberört anledningarna till varningsfingret. Jag skadärför inte upprepa dem. Men jag skulle vilja symbo-liskt uttrycka det så här: Om det tidigare har varit så att vi har haft näsan just över vatten-ytan - med t.o.m. några rejäla kallsupar - har vi nufått hakan just över vattenytan. Det är alltjämt etttämligen instabilt läge.Den slutsats som vi drar av detta är att det alltjämtfinns anledning att iaktta stor försiktighet när detgäller såväl stora skattesänkningar som stora kost-nadsökningar. För vår del avvisar vi både lättsinnigaskattesänkningar och ansvarslösa kostnadsökningar.Vi har formulerat en mycket grov målsättning sominnebär att över en konjunkturcykel använda detöverskott som skulle uppstå utan förändrade politiskabeslut med ungefär en tredjedel för skattesänkningar,en ytterligare tredjedel för angelägna kostnadsök-ningar - t.ex. ökning av pensionstillskottet för lågin-komstpensionärerna - och den återstående tredjedelentill att betala av på statsskulden.Detta leder till att det erfordras en hård priorite-ring bland de var och en för sig angelägna skatte-sänkningar som kan anföras. För delinriktar vi skatteåtgärderna så att de medverkar tillökad tillväxt, bättre miljö och ett socialt ansvar fördem som har knappa resurser. Skattesystemet skagynna arbete och kunskap och därmed stärka männi-skors ställning på arbetsmarknaden. Målsättningen äratt sänka skattetrycket i den takt en ekonomi i balansmedger.Fru talman! Regeringen och dess samarbetspartiersäger sig i första hand rikta sina skattesänkningar tilllåg- och medelinkomsttagare. Det är inte sant. Pen-sionärer får ingen sänkning alls. Många handikappadefår inte heller någon skattesänkning. Bland de yrkes-arbetande - alltså de som faktiskt får del av regering-ens inkomstskattesänkningar - får den som tjänar100 en hundralapp i sänkning permånad, medan den som tjänar och därut-över får en sänkning som är såstor, dvs. per månad.Också satsar huvuddelen av sittskattesänkningsutrymme på sänkta inkomstskatterjust på låg- och medelinkomsttagare, men till skillnadfrån regeringen och dess samarbetspartier håller vivad vi lovar. Vi uppfyller det som vi säger oss viljauppfylla. Vi låter också pensionärer och studerande fådel av skattesänkningarna. Vår metod med ett höjtgrundavdrag ger dessa grupper samma sänkning somyrkesverksamma i samma inkomstläge. Varför anserinte ni socialister av olika nyanser att också pensionä-rer och studerande är värda att få sänkt inkomstskatt?Marie utfärdade i sitt anförande ett löf-te, nämligen att arbeta för förbättringar för pensionä-rerna. Vi får väl se vad det kommer att visa sig varavärt. Hitintills har insatser också idet här hänseendet visat sig väga lätt.Vår modell med höjt grundavdrag för att sänkainkomstskatten innebär också att de yrkesverksammafår i skattesänkning.Fru talman! En teknisk och formell konsekvens avatt använda höjt grundavdrag som metod för inkomst-skattesänkning är att kommunerna ska kompenserasför det bortfall av kommunalskatt som blir följden.Detta innebär i sig inget problem. Det finns etablera-de system för denna kompensation till kommunerna. Ikombination med rådande utgiftstak uppstår emeller-tid problem genom att statens utgifter för statsbidragtill kommunerna formellt sett överskrider utgiftstaket.Systemet med utgiftstak är av utomordentligt vär-de för att hålla kostnaderna i styr över tiden. Det skabibehållas och efterlevas. På just denna punkt måsteemellertid systemet med utgiftstak justeras. För ba-lansen i statsbudgeten är dessa regleringar med kom-munsektorn till följd av förändringar i skattesystemetett nollsummespel. Det är naturligtvis helt olämpligtatt budgetsystemet med utgiftstak i detalj ska styraskattesystemets utformning. Därför bör teknikalite-terna i detta hänseende rättas till.Vi satsar vidare på att ytterligare stimulera förut-sättningarna för småföretagande genom att sänkaarbetsgivaravgifterna för småföretag. Vi gör det ge-nom samma teknik som tillämpades under vårt sam-arbete med regeringen under förra mandatperioden,dvs. genom en sänkning av avgiften på en lönesummaupp till en viss nivå. Vi lägger nu fram förslag omsåväl ytterligare sänkning av procentsatsen som enytterligare höjning av den lönesumma på vilkensänkningen beräknas. Sänkta arbetsgivaravgiftertorde vara en av de mest effektiva metoderna för attstimulera företagsamheten, och det är för mig närmasten gåta varför , som ju föreslår skatte-sänkningar på snart sagt varje annat område, intelägger fram förslag om sänkta arbetsavgifter. Härborde finnas förutsättningar för en gemensam borger-lig offensiv för att öka tillväxten genom ett gynn-sammare småföretagarklimat.Fru talman! Jordbrukets konkurrensvillkor harunder senare år varit föremål för utredning och de-batt. Den s.k. Björkska utredningen slår fast att desvenska jordbrukarna bär en ryggsäck som är avse-värt tyngre än den som deras nordiska yrkesbröderbär. Utredningen lade också fram konkreta förslag föratt minska tyngden av ryggsäcken. har regeringensent omsider anammat några av utredningens förslag,men huvuddelen av ryggsäcken kvarstår. Vi föreslåratt hela ryggsäcken lyfts av. Det är en förutsättningför att svenska konsumenter ska kunna ha tillgång tillsäkra svenska livsmedel och för att vi ska kunnabehålla det öppna landskap som vi alla eftersträvar.Det är också en förutsättning för att vi ska kunnaupprätthålla en hög sysselsättningsnivå i livsmedels-sektorn.Fru talman! En dramatisk skatteförändring inträf-far nu när det gäller reavinstbeskatt-ningen av villor och näringsfastigheter. Det är enföljd av skattereformen . När över-gångsbestämmelserna nu upphör sker en kraftigskatteskärpning framför allt vid långa innehavstider.Det leder utöver själva skatteskärpningen till fleraoönskade effekter. En är att inoptimala, hastigt på-komna överlåtelser tidigareläggs . Enannan och bestående effekt är att det blir nästanoöverkomliga problem att fastställa historiska in-gångsvärden vid långa fastighetsinnehav. Problemenuppstår såväl för den enskilde som för skattemyndig-heterna och blir därmed ett hot mot rättssäkerheten idetta hänseende.Så sent som i vårbudgeten aviserade regeringen enförändring av det s.k. stickåret som skulle lindra deproblem som uppstår. Av allt att döma har rege-ringen fallit till föga under förhandlingarna med sinasamarbetspartner. Varför har drivitdenna fråga så hårt? Majoriteten skriver att det intenu bör läggas fram något förslag om ett nytt stickår.Vad innebär det, och ? Är avsikten att senare lägga fram sådant för-slag? I så fall när, och varför inte nu? Vår uppfattningär att borde ta ett aktivt beslut om en för-längning av övergångsbestämmelserna för att gerådrum för att hitta ett system som inte innehåller destora och onödiga problem som uppstår.Fru talman! För övrigt anser jag att regeringen påett flagrant sätt misskött de s.k. skattesamtalen genomatt sakna strategi för deras bedrivande.Anf. 171 () replik:Fru talman! Av anförande fram-går att han inte verkar ha speciellt stort förtroende förmig, varken för vad jag säger eller för vad jag gör.Vad först gäller pensionärernas situation vill jag sägaatt jag egentligen är en ganska ärlig person, RolfKenneryd. Säger jag från talarstolen att jag försökerjobba för en viss sak, tänker jag faktiskt också göradet. Jag brukar nog inte ljuga. Om jag inte lyckastänker jag också komma tillbaka till kammaren ochtala om det.När det sedan gäller reavinstbeskattningen ochstickåret som det inte blev någon förändring av måstejag faktiskt säga att jag inte har påverkat dess utform-ning ett dugg. Det var inte min idé att man inte skulleröra stickåret.Det var ett mycket ärligt svar till . 172 () replik:Fru talman! Jag kan avslöja för kammarens ledamöter i övrigt att jag har stortförtroende för som person, när vi nuhar lärt känna varandra. Jag har dock inga belägg föratt hysa förtroende för det arbete som utfört specifikt i de avseenden som jag harfunnit anledning att kritisera. Resultatet har i det enafallet, när det gäller pensionärerna, uteblivit. I detandra fallet tar jag på orden ochinser att det inte är som inom sittparti har legat bakom att partiet på denna punkt all-deles uppenbarligen har utövat inflytande i förhand-lingar med regeringspartiet.Anf. 173 () replik:Fru talman! Jag kan konstatera att mig och mitt parti väldigt stor betydelse. Detfår jag tacka för. borde också veta attdet kräver sitt arbete att förhandla med ett större parti.Jag kan hänvisa till mitt förra svar. Jag jobbar eftermin övertygelse. Så stort som vårt parti är, så stormöjlighet har vi att påverka utformningen av politi-ken.Jag ser inte politiken som någonting statiskt. Jagser det som en process. Man lyfter frågor och kanjobba med dem . Har man lagt en fråga åt sidanvid ett tillfälle behöver inte det betyda att man intekan ta upp den till diskussion igen. Jag tror att RolfKenneryd vet att det är så det går till. Det är så manför förhandlingar.Anf. 174 () replik:Fru talman! Jag har förvisso erfarenhet av attsamarbeta i många olika konstellationer och vet naturligtvis inte alltid får gehör för det manföreträder.När det gäller just reavinstbeskattningen kan jaginte undgå att dra den slutsatsen att endera Vänster-partiet eller eller båda i förening harpåverkat regeringen att dra tillbaka det som man såsent som i vårbudgeten angav som en aviserad åtgärdi höstbudgeten.Om det nu är så att är av denuppfattningen att det borde genomföras åtgärder pådet här området, låt oss då medverka till att bildaopinion för att så kommer att ske relativt snabbt. Jagär alldeles övertygad om att tillämpningen av det somnu kommer att inträda ger varje ansva-rig politiker anledning att försöka rätta till de miss-förhållanden som då kommer att uppstå.Anf. 175 ():Fru talman! prioriteringar och alter-nativ i skattepolitiken är kristallklara. Vår om-världsanalys säger att vi måste sänka de mest skadligaskatterna först. Det är skatterna på arbete, sparandeoch risktagande som måste prioriteras. Det är medandra ord: de höga arbetsgivaravgifterna, förmögen-hetsskatten, värnskatten och dubbelbeskattningen påaktier.Dessa utgör några strukturfel i det svenska skatte-systemet. Den fortsatt oförändrat höga beskattningenpå dessa områden är ett uttryck för vad Socialdemo-kraterna och dess stödpartier vill beskatta, inte vad dei det långa loppet kan beskatta. Man skulle kunnasäga att regeringen och dess stödpartier håller kartanuppochner.Den svenska politiken på skatteområdet formasinte längre endast av den svenska . Underde har trycket från omvärlden på våraolika s.k. skattebaser tilltagit. Internationalisering,informationsteknik och EMU är några faktorer sombidrar till starkt ökad rörlighet för varor, tjänster,kapital och människor, helt enligt planerna och starktönskvärt. Det sätter dock också en stark press pådessa tillika svenska skattebaser. kanSverige sannolikt därför mindre utforma sin skatte-politik med hänsyn till vad vi tycker att vi ska be-skatta utan till det vi faktiskt kan beskatta. Det är denverklighet vi lever i.Vi kan dock alltid glädja oss åt att vi inte är en-samma att ha det svårt som högskatteland. Hela Eu-ropa i allmänhet och i synnerhet står införstora utmaningar. kunde vi läsa om hurde lägre skatterna i övriga EU-länder gör det svårt attupprätthålla välfärden i . har värl-dens näst högsta skattetryck. Den sammanlagt högstamomsen i världen som finns i leder till storaproblem då danskarna i ett allt öppnare köperalltmer utanför , elektroniskt eller fysiskt.De köper bilar i och öl i . Det är tvåvanliga exempel.Utmaningarna i är därför logiskt sett intemindre. Det framtida skattesystemet i och iandra länder kommer, om vi försiktigt lyfter blickenbortom dagens kortsiktiga budgetdebatt, forma sinekvation av globaliseringens effekter på människorsbeteende och integrationen av finans- och kapital-marknaderna.Fru talman! Människor skattemoral kan mantycka vad man vill om här från . Men mo-ralen är den verklighet som i allra högsta grad påver-kar effektiviteten och därmed i praktiken rättvisan idet svenska skattesystemet. Man vill ju hellre anlitavit arbetskraft än svart, så sade en dam i enradiointervju där skatteutskottets ordförande medver-kade. Men kvinnan agerade mot sin vilja och anlitadeändå svart städhjälp hemma.Det är matematikens benhårda lagar som lederfram till det faktum att den här kvinnan agerar på ettoönskat sätt och mot sitt samvete. Skattekilarna påarbete gör att människor ställs inför valet: vitt itimmen, eller svart för samma timme, om manvill ha hjälp med städning. Det spelar sedan ingen rollhur upprörda vi är som utskottsordförande eller poli-tiker i övrigt. Självklart spelar priset en roll för van-ligt folk. Många väljer mellan svart jobb elleringet jobb alls.Låt mig ge några andra exempel på hur omvärlds-förändringar urholkar skattemoralen och skatteeffek-tiviteten genom att skattebaser sipprar ut från vårtland.Det gäller skatten på kapital och sparande. Svens-ka folket flyttar sina pengar utomlands på grundav den i relativt höga kapitalbeskattningen.Enligt socialdemokraternas egen skatterapport uppgårkanske det sammanhållna beloppet utomlands tillmen än . Regeringen föreslåringen åtgärd vare sig vad gäller kaptialskatter ellerförmögenhetsskatt.Det gäller skatten på hantverk och skatten på ar-bete. Polska hantverkare arbetar med F-skattsedel helt lagligt till kanske tredjedelen av kost-naden jämfört med att anlita ett svenskt tjänsteföretagför motsvarande sak. Den svarta tjänstesektorn i hem,som jag berörde, och vid anlitande av hantverka-re har en omfattning som är omöjlig uppskatta.Vår näringsminister vill sänka skat-ten för hushållstjänster för att höja skattemoralen.Riksskatteverkets generaldirektör har pekat på pro-blemet i praktiken och funderat på om det trots alltinte finns ett samband mellan skattenivå och skatte-moral. Jag tycker att både och generaldirektör har rätt. Det är klart attdet finns ett sådant samband.Det gäller skatten på inkomster. Alltfler männi-skor flyttar utomlands från företagen och tillsammansmed huvudkontoren. De långsiktiga effekterna kan bliallvarliga för . Fokus sattes åter påproblemet genom den forskningsrapport som statligaInvest in presenterade. Personbe-skattningen spelar en inte oväsentlig roll för var kva-lificerade människor helst vill arbeta och därmed varhuvudkontoren hamnar. Att sedan den s.k. huvudsak-liga finansiella marknaden finns utom talaregentligen ytterligare för personbeskattningen i vårtland måste vara relativt sett hygglig.Här får regeringens och dess stödpartiers värns-katt stå som en symbol för en politik som sätter etträttviseideal framför en politik för ökad tillväxt avhumankapitalet i vårt land. Det måste löna sig bättreatt utbilda sig och arbeta i även för nyckel-personer i företag av svenskt ursprung. Annars väljerman att etablera sig utomlands.Vad gäller investeringar är den samlade svenskabeskattningen på riskkapital ett problem. Bolagsskatt,aktieägarskatt, reavinstskatt och förmögenhetsskatt ärsammantaget skatter som motverkar investeringar ivårt land i stället för att uppmuntra dessa. Alternativettill en investering i är att inte göra den alls,sätta in pengarna på banken eller framför allt att göraden utomlands.I dag har vi riksdagsmajoritetens analys av om-världen uppe till debatt i . Man använder sigav ett statiskt kompensationstänkande som enda per-spektiv. Regeringen talar egentligen inte om skatte-sänkningar, utan det handlar om kompensation föregenavgifter för inkomsttagarna. I stället för att ana-lysera vilka som är de mest skadliga skatterna - jaghar pekat på några - väljer regeringen att satsa i stortsett allt på ökad köpkraft eller kompensation för ege-navgifter utan att ha några som helst avgörande för-slag om förändringar av företagsamhetens villkor.När det gäller oförmågan att inse företagandetsvillkor kan man ta som exempel det, nästan, endaförslaget på företagsområdet av substans. Det gälleratt man ökar möjligheten till uppsvällda periodise-ringsfonder. Budskapet är klart. Pengar i företag ärokej men inte pengar till den som tar hela risken medprojektet med företaget. Den person som tar riskenska inte kunna få några pengar i fickan.Folkpartiet erkänner verkligheten och dess driv-krafter även om vi inte alltid gillar den. Därför mötervår skattepolitik framtidens utmaningar och inte går-dagens. Det måste således löna sig bättreatt arbeta om man vill ha fler jobb. Det måste såledesockså löna sig mer att ta risker om man vill ha flernya företag.Folkpartiet vill genom en marginalskattereformbåde för högutbildade och för medborgare med mergenomsnittliga inkomster förändra skattestrukturen.När det gäller marginalskatten finns det tre storaproblem i vårt land: värnskatten, den låga brytpunk-ten och den s.k. LO-puckeln. De åtgärdas i vårt för-slag till skattereform i entrestegsraket.