prot · GN0924 · 1999-11-03 00:00:00 — Det nordiska samarbetet är mycketbrett och mycket mångfasetterat och sker på mångaolika plan, som ganska kortfattat beskrivs i skrivel-sen. Den är omfattande ändå, men det är kortfattat närman vet hur mycket det egentligen är som sker. Un-der har det skett oerhört stora förändringari det nordiska samarbetet. Förut var det tabu att överhuvud taget diskutera utrikespolitik. finns det somen stor punkt på agendan.Den utrikes- och säkerhetspolitiska debatten ärmycket intressant. Det handlar om våra närområden,, och vad och det nordiskasamarbetet betytt för de länderna när de öppnadesmot väst och blev självständiga. Innan de blev själv-ständiga var egentligen informationskontoren deförsta fönstren mot omvärlden för dem. Det har haftstor betydelse.Det handlar också om t.ex. Barentssamarbetet.Det är också något som fått otroligt stor betydelseunder 90-talet. Det gäller också EU-medlemskapetför några länder och de konsekvenser det har fått. Dethar gjort att vi arbetar samman med olika former avrelationer till övriga , och det kan fungeraväldigt bra. Det är en mycket intressant utvecklingsom varit, vilket många också har sagt.Jag ska göra en liten kommentar till det som Gö-ran Lennmarker sade om att bredda det nordiskaarbetet till de nordiska nationella parlamenten ochockså kommentera det särskilda yttrandet. Det är enfråga som återkommande diskuteras och där allahåller med. Det är klart att vi behöver bli mycketbättre på att förankra det nordiska samarbetet i våranordiska parlament. Alla tycker det, men det sker inteså mycket. Mest beror det väl på tidsbrist, men kan-ske också lite på bristande vilja. Jag håller i hög gradmed om att alla som jobbar med det nordiska bör blibättre på att föra med sig nordiska frågor hem och taupp dem nationellt. Vi behöver nog alla bli mycketbättre på det. De nationella utskotten bör även finnafler möjligheter till samarbete. Vi säger det ofta, ochjag hoppas att vi också kan finna rent praktiska for-mer för hur detta ska ske.Det finns en reservation som gäller EU-parlamentarikernas möjlighet att bli medlemmar. Vihar inte närmare funderat i de banorna. Det berorkanske på att man som ett litet parti ser de praktiskaomöjligheterna att över huvud taget klara av detta.Därför tänker man kanske inte så mycket på det. Vitänker fundera vidare på detta. Jag säger inte att viinte någonsin kommer att tycka att man kan öppnadenna möjlighet. Precis som harsagt handlar det ju om att öppna en möjlighet, sominte alla behöver utnyttja. Självfallet är det på detsättet. Jag är inte alls låst i frågan, utan vi kan disku-tera den vidare.Jag kan bara nämna att Europaut-skott arbetar just med de frågor som efterlyser. Det handlar om information och tanke-utbyte om och om EU. senast i höstasi i hade vi en ganska bred informa-tion om arbete i . Detkommer en liten bit på väg i alla fall. Vi diskuteradeäven WTO och den typen av frågor. Jag är med på endel av de här sammanträdena ibland.Jag tänkte också säga något om samerna. Den ut-tömmande beskrivning av samernas historia somfinns i betänkandet är mycket bra och intressant. Jagkan bara instämma, och rekommendera detta till läs-ning för alla riksdagsledamöter. Samerna är ett ur-sprungsfolk - det råder det ingen tvekan om när manhar läst detta.Frågan om samernas möjlighet till medlemskap avfärdas ganska summariskt i betän-kandet. Vi har inte någon reservation , eftersomfrågan behandlades ganska . Men fråganmåste leva och gå vidare. Min rent personliga inställ-ning, som partiet också delar och ställer upp på, för-utsätter förändringar i . Jag menaratt processen måste gå fram. Det är naturligtvis möj-ligt att göra sådana här förändringar, men ska mankunna åstadkomma det förutsätter det att det finns enförankring bland de nordiska länderna. Det är viktigtatt vi arbetar mer för att samerna ska bli integrerade idet nordiska samarbetet. De skulle gott också kunnabli medlemmar i rådet.Till slut, herr talman, vill jag bara uttrycka en för-hoppning om en intressant och givande session härnästa vecka som ytterligare ska stärka den nordiskatanken hos det svenska folket.Anf. 17 () re-plik:Herr talman! Jag vill bara kort säga att jag upp-skattade mycket det som sadeom tankarna i reservationen och i det särskilda ytt-randet. Jag noterar att arbetet säkert kommer att förasframåt i takt med att alltfler sluter upp bakom grund-tanken - att vi måste vidareutveckla det nordiskasamarbetet för att göra det än mer relevant.Anf. 18 MARIANNESAMUELSSON (mp):Herr talman! Det som vi diskuterar och de-batterar är frågor om det nordiska samarbetet. Debygger delvis på utskottets betänkande, där vi hartagit ställning och diskuterat kring den rapport somfinns om den svenska delegationens berättelse angå-ende verksamhet.Jag tycker att det är glädjande att läsa berättelsenden här omgången. andas den nämligen betydligtmer politik och mycket mer av idéer kring vad manskulle kunna behöva göra och åstadkomma i det nor-diska samarbetet. Jag har varit med under den perioddå det mest var organisations- och stadgediskussion . Det kändes inte alltid så konstruktivt.Som tur var kom vi över den biten och har kommitin i en ny fas där det ges nya möjligheter till ett reelltnordiskt samarbete som bygger på den nordiska tra-ditionen och på mycket av det nätverk som finns i denordiska länderna. Det gäller organisationer, före-ningar och en bra demokrati. Detta tycker jag måsteutvecklas och ges förutsättningar inom det nordiskasamarbetet.Tidigare hade man kommit en bit på vägen meden del frågor. Det som ofta talas om och sätts i sam-band med är ju passfriheten och denrörliga arbetsmarknaden, och därmed också en dellagstiftningsfrågor som berör detta. En annan del somjag också tror förknippas mycket med Nordiska rå-dets arbete är kultursamarbetet, som har varit oerhörtviktigt för det nordiska samarbetet. Jag tycker att vihar kommit väldigt långt med gemensamma möjlig-heter att utveckla det kulturella samarbetet de nordis-ka länderna emellan.Jag tänkte inrikta mig lite grann på de rekommen-dationer som antogs på förra sessionen. En hel del avdem är intressanta att titta på. Man kan fundera övervad som egentligen har hänt kring dem. Det är juviktigt att rekommendationerna följs upp.Det finns en oerhört aktuell rekommendation somtar upp frågan om insatser mot rasism och främlings-fientlighet. Det står att samarbetsministrarna innanjuni 1999 ska presentera en sektorsövergripande lång-siktig handlingsplan inklusive tidtabell för motver-kandet av segregation, rasism och främlingsfientlig-het där följande områden ingår: opinionsbildning ochförändring av attityder, forskningssamarbete förkartläggning av rasistiska nätverk i , samar-bete med stöd till frivilliga organisationer, insatserriktade till barn och unga samt samverkan inom lag-stiftning och rättsarbete.Jag har inte sett och upplevt att det har kommitnågot riktigt konkret på detta område, men jag hoppasverkligen att det finns något som man arbetar med.Det skulle vara intressant att få en rapport av er somär mer involverade i arbete om vadsom egentligen har hänt på detta område och när ettuppfyllande av rekommendationen från ministerrådetväntas komma. Inte minst händelserna i densenaste tiden visar att detta är oerhört brådskande ochangeläget.Andra delar som jag också tycker är viktiga attfölja upp är naturligtvis miljöfrågorna. Där har dethänt en del - frågorna har i alla fall lyfts upp somviktiga samarbetsfrågor. När jag satt med i satt jag i närområdets energigrupp, som jobbademed energifrågorna och inte minst tittade på hur viskulle kunna minska koldioxidutsläppen. Gruppenlade fram rekommendationer som vi förväntade ossskulle följas och vi skapade också en politisk majori-tet i för detta. Vi förväntade oss att detskulle komma något från ministerrådets sida. Inteheller där har jag sett att det kommit något ännu, menjag hoppas att det är på gång.Jag hoppas att vi kan se att de rekommendationervi gör och som vi som parlamentariker jobbar med och skapar tillräckligt breda majorite-ter för också verkställs av ministerrådet. Annars blirju vårt jobb lite av ett spel för gallerierna. Vi gör ettjättejobb för att komma fram till ställningstagandendär vi kan nå breda majoriteter - det är ju ofta detsom är förutsättningen inom - ochsedan händer det alldeles för lite på ministerrådssi-dan.Från dagens debatt vill jag skicka med att det ärdags att ministerrådet tar gedignaparlamentariska arbete på allvar och ser till att ocksåverkställa de beslut och de rekommendationer manhar tagit fram. Gör man inte det faller naturligtvisintresset för det nordiska samarbetet. Det liggermycket jobb bakom, och då förutsätts det naturligtvisatt det också sker en del på den sidan.Det som också har varit viktigt under den senasteperioden har varit det samarbete på miljöområdet somhar riktats utanför . Jag var med när närområ-desutskottet var på resa till . Där fick vi påplats uppleva den enorma miljöförstörelse som finns.Detta innebär faktiskt också ett miljöhot mot vår egennärmiljö. Jag förväntar mig också att det kommersnabba åtgärder för att förbättra detta. Annars riskerarvi att det radioaktiva avfall som ligger förvarat därsprids till vår nordiska miljö. Därmed skulle ytterliga-re miljöer förstöras. Vi vet alla hur farligt det är.En annan del som jag också tycker har varit liteintressant att följa i det nordiska samarbetet är hurman går vidare, hur man diskuterar frågor och vadsom egentligen händer. Jag har läst i betänkandet vadsom har hänt med en gammal fråga som bl.a. vi grönamotionerade om . Det gällde enkärnvapenfri zon i Norden.Då sade man att det var en utrikes- och säkerhets-politisk fråga. Därför kunde man inte debattera denfrågan, men nog tyckte man att det var väldigt ange-läget. Det fanns också ett starkt folkligt tryck för attNorden skulle bli en kärnvapenfri zon. Men manskyllde helt enkelt på att det inte gick, eftersom dethade med utrikes- och säkerhetspolitik att göra. Där-med kunde vi inte fatta några beslut på det området.Nu har frågan varit uppe igen. Vad gör man nu?Nu är det inte längre så att man inte får debatterafrågan. Men måste man ta den i ett bredare euro-peisk sammanhang och kan alltså inte heller nu fattabeslut i . En del av länderna tillhör EU,och detta är utrikes- och säkerhetspolitik som dettydligen inte kan fattas beslut om på nordisk nivå.Jag tycker att det finns ett litet bekymmer i dethela. Vi har ökat möjligheterna i sam-tidigt som vi har begränsat dem på ett område där dethade varit väldigt angeläget att ha en beslutsmöjlig-het. Kärnan i det hela är att vi inom inte begränsas av våra egna stadgar utan av detsamarbete som finns inom Europeiska unionen. Detinnebär att inte kan fatta beslut omvissa frågor, eftersom de måste manglas inom EUförst.Det utesluter dock inte att jag tycker att arbete är oerhört angeläget och att vi måstestärka det på de områden där vi har möjligheter. Vikan kanske också tillsammans inom EU lyfta fram denordiska frågorna så att vi kan få stöd och hjälp för deåtgärder som vi tycker är angelägna att vidta för dennordiska miljön, kulturen och annat som berör ossalla.Anf. 19 ():Herr talman! överlämnade rege-ring en skrivelse om det nordiskasamarbetet att behandlas med den berättelsesom svenska delegation avger om sinverksamhet. I skrivelsen anfördes:"Det nordiska samarbetet bygger på en genuinvärdegemenskap mellan fem länder och tre självsty-rande områden i . Nordiskt samarbete bedrivspå många nivåer mellan parlament, regeringar, myn-digheter, organisationer och företag. Den djupa folk-liga förankringen ger detta samarbete en unik legiti-mitet, och är en tradition att bygga på. "Jag vågar påstå att det råder politisk enighet omdetta. Som ordförande för svenskadelegation vill jag framföra ett tack till regeringensom även detta år framlagt en skrivelse om det nor-diska samarbetet. Det är emellertid beklagligt attSveriges samarbetsminister inte hartillfälle att delta i dagens debatt och därmed inte hel-ler kan ge svar på de ställdafrågorna.I årets regeringsskrivelse sägs att liksom i andrainternationella sammanslutningar har ordförandelan-det i det nordiska samarbetet ett begränsat utrymmeatt sätta sin prägel på arbetet. Till stora delar är upp-giften att förvalta föregående ordförandelands initia-tiv och att föra redan igångsatta processer till beslutoch genomförande. Detta är också något som gällerför parlamentarikersidan. Jag har under snart ett århaft förmånen att vara president ochinstämmer i att är en för att gesynliga resultat av vad som uppnås under ordförande-året.På en punkt tror jag ändå att vi flyttat fram posi-tionerna i under detta år. Som presi-dent har jag i olika sammanhang framfört behovet avett gemensamt mål för vår verksamhet, och dettahåller nu på att växa fram i i form avgemensamma riktlinjer för rådets framtida verksam-het. Det är viktigt att hela organisationen drar åtsamma håll. Detta förutsätter ett nära samarbete mel-lan rådets tre utskott och dess presidium samt attpresidiet tar sitt ledningsansvar. måsteha en klar genomtänkt linje för sin verksamhet ochvisa realism i förhållande till tillgängliga resurser föratt uppnå trovärdighet.Vid mitt tillträde som president framförde jag atten vision i det nordiska samarbetet borde vara detutvidgade säkerhetsbegreppet. Det nordiska samar-betet kring säkerhetsbegreppet är kopplat till stabili-teten i vårt närområde. I detta ligger den ekonomiskaoch sociala utvecklingen, bekämpningen av krimina-liteten, barnens villkor och miljösituationen i våragrannländer som i hög grad påverkar utvecklingen ihela Nordeuropa.Ett grundläggande mål för verk-samhet måste vara att bidra till fred, säkerhet ochstabilitet i hela . Efter det slut harhotet om en militär storkonflikt i minskat. Istället ägnas uppmärksamhet åt icke-militära aspekterpå säkerheten och på att identifiera och undanröjastrukturella konfliktorsaker. De nordiska länderna harlänge lagt stor vikt vid att bidra till konfliktförebyg-gande och fredsbevarande insatser i olika formerliksom vid humanitär hjälp till dem som drabbats avkrig och konflikter. Det nordiska samarbetet på dettaområde bör utvecklas ytterligare.Utvecklingen till ett bredare säkerhetsbegrepp harlett till nya möjligheter och nytt intresse för regionaltoch subregionalt samarbete. kan idessa diskussioner bidra med erfarenheter från detnordiska samarbetet som en framgångsrik modell föratt skapa goda och fördjupade relationer mellangrannländer.Det kan vara intressant att notera att utrikes- ochsäkerhetspolitik, som förut varit tabu vid rådets ses-sioner, nu intar en framträdande plats på den nordiskadagordningen, precis som varinne på.Så sent som för några veckor sedan möttes Nor-diska rådets presidium och de nordiska utrikesminist-rarna i i samband med invigningen av vårgemensamma nordiska ambassadbyggnad. Mötet vardet andra i sitt slag. På agendan fanns viktiga frågorsom utvecklingen av den nordliga dimensionen underde nordiska ländernas EU-ordförandeskap och säker-hetspolitik och fredsbevarande verksamhet. Det sist-nämnda är en diskussion som inletts redan vid detförsta mötet mellan rådet och utrikesministrarna iOslo tidigare i år.Med tanke på den vikt som tillmäts det utrikes-och säkerhetspolitiska området är det också värt attnotera att alla ministerkategorier utom utrikes- ochförsvarsministrarna sammanträder som ministerråd.Avslutningsvis, herr talman, vill jag understrykavårt samarbete med våra närområden. Utvecklingen idet nya integrerade efter Sovjetunionensupplösning går mot ett alltmer utvecklat regionaltsamarbete där det nordiska samarbetet och verkat som en förebild. Ett exempel på detta ärde tre baltiska ländernas samarbete inom Baltiskaförsamlingens ram. Vi vill skapa ett nära samarbetemed parlamentariker från de baltiska länderna ochinbjuder därför dessa att delta i såväl Nordiska rådetssessioner som utskottsmöten som kan vara av intres-se. har också möten ägt rummellan de två organisationerna. Som och efter honom flera ytterligare talare harnämnt håller sin 51:a session i Sveri-ges riksdag , och också denna gånghar vi gäster från . Även de treländernas statsministrar planerar att närvara.I likhet med vad som sägs i rapporten i en ny tid anser jag att det nordiska sam-arbetet även kommer att fylla en viktigfunktion. Det officiella nordiska samarbetet mellanregeringar och parlament bör vidareföras och fördju-pas på ett sätt som bäst tjänar de nordiska folkensintressen. Samarbetet måste emellertid koncentreras,prioriteras och följas upp.Anf. 20 ():Herr talman! Jag hade glädjen att närvara vid in-vigningen av vår nya gemensamma nordiska ambas-sadbyggnad i . När jag första gången hördetalas om detta projekt tyckte jag att det var en spän-nande idé och ett utmärkt sätt att marknadsföra dennordiska samhörigheten. Vad jag däremot inte visstevar hur stort intresset var bland tyskarna för dettaprojekt. Flera som vi mötte under besöket uttrycktesin förvåning över att fem suveräna stater kunde sam-sas inom en och samma byggnad. Det framgick gans-ka klart att man var mycket imponerad av denna nor-diska samverkan.Herr talman! Vi kanske har blivit blinda för detunika i det nordiska samarbetet och tar det för givet.Mycket av det som genomförs i genomEU genomfördes i . Vi tardet nordiska samarbetet för självklart, men om vi villatt det ska stärkas och fortsätta att växa måste vi nogvårda det. Vikten av det nordiska samarbetet, inteminst som en modell för det regionala samarbetet iövriga , är mycket stor.Av den svenska delegationens berättelse framgåratt arbetet under verksamhetsåret präglats av koncent-ration, prioritering, uppföljning och diskussion omvisioner inför 2000-talet.Arbetet i behöver en högre grad avkoncentration. Därför är vi nu i full färd med att utar-beta en för hela rådet gemensam verksamhetsplan.Budgeten för det nordiska samarbetet har underflera år varit oförändrad, ca 700 miljoner danskakronor. Detta ställer stora krav på förmågan att prio-ritera och att våga förändra till förmån för nya projektoch idéer.När resurserna är små är det också viktigt meduppföljning av fattade beslut så att största möjliganordiska nytta uppnås.En självklar utgångspunkt såväl för Nordiska rå-dets arbete med inomnordiska frågor som för dessinternationella kontakter är att vi samarbetar när vikan nå bättre resultat genom ett gemensamt agerande.Behovet av förankring av det nordiska samarbetet ivåra nationella parlament har många varit inne på idebatten , och det kan inte nog understrykas. Härhar vi alla ett ansvar. Kanske måste vi skärpa oss lite,var och en av oss som jobbar med de nordiska frågor-na.Herr talman! Vad vill vi då inför ?Visionerna är många och rör sig på flera nivåer - dennordiska, närområdesnivån, den europeiska och denglobala - och dessa går ofta in i och samverkar medvarandra. Fri rörlighet i är en vision. En an-nan rör det utvidgade säkerhetsbegreppet, som GunHellsvik var inne på, dvs. den ekonomiska och soci-ala utvecklingen i vår omvärld. Ytterligare en visionär god miljö och bärkraftig utveckling. Som synes ärvisionerna många, och gränserna mellan de olikanivåerna är flytande. Det övergripande målet förNordiska rådets verksamhet bör dock fortsatt vara attstärka det interna nordiska samarbetet, att utifrånnordiska värderingar söka lösningar på olika problemoch att ta till vara de möjligheter som utvecklingenerbjuder.Under det svenska ordförandeskapet var ambitio-nen att koncentrera ordförandeprogrammet till någrafå profilfrågor: samverkan för ökad sysselsättning ochuppgiften att göra och dess närområden till enekologiskt hållbar region. Men i tillägg till detta komockså inomnordisk rörlighet och avveckling avgränshinder att bli viktiga profilfrågor. Dessa frågorhar också haft och kommer fortsatt att ha hög prioriteti arbete. kommerstrax att utveckla detta vidare för kammaren.Avslutningsvis, herr talman, vill jag ta upp någrafrågor som var aktuella , nämli-gen Arena och Hallå Norden.Sedan slutet av 1995 har informationsverksamhetmed den stöd bedrivits vid ArenaNorden som ett särskilt projekt i Föreningen . har också uttalat sitt stöd för verk-samheten vid arenan och utgått från att regeringenmöjliggör en fortsatt verksamhet i avvaktan på besluti avseende en långsiktig lös-ning av den nordiska informationsverksamheten.Enligt den information som vi har fått har medelställts till förfogande så att Arena kan fort-sätta året ut.Det är också, herr talman, mycket glädjande attministerrådet nu fattat beslut om att vi ska få ett ge-mensamt nordiskt informationsfönster här i Stock-holm i syfte att få till stånd en långsiktig exponeringav det nordiska samarbetet. Låt oss nu också hoppasatt denna verksamhet kan komma i gång den1 januari. Här vill jag säga, herr talman, att det ärmånga partier som har medverkat i detta projekt.Den nordiska servicetelefonen Hallå är engratistjänst för medborgare i de nordiska länderna.Dit kan man vända sig om man på grund av flyttningeller pendling mellan de nordiska länderna hamnatmellan olika regelverk. Det kan handla om flyttgodsoch tullar, om skatter och avgifter, om betygsvärde-ring och examensgiltighet, om arbetslöshetsersätt-ning, pensioner, sjukvård och andra sociala rättighe-ter. Syftet är att stödja den som råkat illa ut och för-söka hitta vägar att lösa problemen. Syftet är också attdokumentera och rapportera till ministerrådet de fallsom visar att det finns luckor i systemen för medbor-garnas fria rörlighet i . Hallå är enförsöksverksamhet som jag hoppas kommer att fåfortsätta också efter detta år.Herr talman! var tvungen att lämnakammaren, men jag vill ändå passa på att tacka henneför hennes presidentskap under det år som har gått.Som har sagts kommer vi att ha session här iStockholm under , vilket jag sermycket fram emot.Anf. 21 ():Herr talman! Utvecklingen både i och ivår omvärld går snabbt. De nordiska samhällenakommer att förändras i samspel med vad som händeri vår omvärld. Tillsammans tror jag faktiskt att vibättre kan ta till vara möjligheterna, se begränsning-arna och göra vår stämma hörd. Vi kan utnyttja dessaframtidsmöjligheter bättre ju mer vi lyckas avskaffade hinder för kontakter och samarbete inom Nordensom fortfarande återstår.Att riva gränshinder var också bakgrunden till attNordenutskottet i gav mig i uppdragatt vara rapportör, att försöka göra en kartläggningoch komma med förslag. Den rapporten kommer nuatt behandlas på session i ,här i , om . Den heter Ett gränslöstNorden.Förslaget, som efter behandlingligger hos , är att uppdra åt ministerrå-det att lägga fram en samlad handlingsplan förhur störande gränshinder kan avvecklas inom Norden.En hel del av de frågor som bl.a. upp i sitt anförande behandlas i den här rapporten,och jag hoppas nu att den ska medverka till att skyndapå arbetet. Den är faktiskt på ett antal punkter ganskakonkret. Det kan gälla teletaxor, de geografiskagränsområdena och en del annat.Det är viktigt att understryka att strävan inte alltidär att utplåna skillnaderna mellan de nordiska länder-na när det gäller exempelvis arbetsmarknads-, social-eller skattepolitik. Men det är viktigt att informeramedborgarna om gällande lagar och bestämmelseroch se till att den som flyttar till ett annat nordisktland inte hamnar mellan två stolar och går miste omt.ex. pensionsrättigheter.Utbildningsområdet är centralt för nordiskt sam-arbete. Det är rimligt och viktigt att de studerande fårfler och bättre valmöjligheter. De nordiska ländernaska kunna behålla sin position i det internationellakunskaps- och forskarsamhället, och då är det ocksåviktigt att vi underlättar ett utbyte mellan studenterna.I dag finns ett antal problem, som jag pekar på i denhär rapporten.Men det handlar också om att ta till vara möjlig-heter.