prot · GM0995 · 1999-05-18 00:00:00 — Det behövs nog en50-procentig skattereduktion för att folk skall köpadessa tjänster vitt och vilja jobba vitt i den här sek-torn. Men detta är ytterligare en möjlighet som Sveri-ge skulle kunna ta till vara. Kommer att ta tillvara den möjligheten?Överläggningen var härmed avslutad.15 § Svar på interpellation 1998/99:289 omföretagsflytt och dubbelbeskattningAnf. 71 Finansminister ():Fru talman! har frågat mig omjag ämnar vidta några åtgärder för att slopa dubbelbe-skattningen av riskkapital, när det kommer förslag omavskaffande av dubbelbeskattningen av bolagsutdel-ningar, och vilka initiativ jag ämnar vidta för att vän-da flyttströmmen av företag så att tillväxten främjasoch arbetslösheten därmed kan minska.I bakgrunden till sin fråga beskriver bl.a. det förhållandet att svenska hushållplacerar sitt sparande i utlandet och att svenska före-tag köps upp av utländska intressen och att företagenshuvudkontor flyttas från Sverige.Regeringen har i budgetpropositionen för 1999och även ekonomiska vårproposition be-handlat internationaliseringens betydelse för densvenska ekonomin och för de svenska skattebaserna,särskilt det finansiella sparandet. Detta är en av defrågor som behandlas inom ramen för de pågåendeskattesamtalen mellan de politiska partierna.Sambanden mellan den ekonomiska tillväxten,sparandet, investeringar, sysselsättning och arbetslös-het är komplexa. Särskilt gäller detta för en litenöppen ekonomi som den svenska där marknaderna försåväl lånekapital som riskkapital är starkt internatio-naliserade och blir så i allt större utsträckning. FörCarl , däremot, är sambanden enkla ochhandlar enbart om den s.k. dubbelbeskattningen avaktiebolagsinkomster.Vid en diskussion om dubbelbeskattningens bety-delse för olika centrala mål för den ekonomiska poli-tiken är det angeläget att skilja mellan olika frågor.Den form av lättnad i dubbelbeskattningen - avaktiebolagens utdelade vinster - som mest frekventförekommer i vår omvärld innebär en lättnad på ägar-nivå. För den lilla öppna ekonomin innebär detta attsådana åtgärder i första hand kan förväntas påverkadet svenska hushållssparandet, särskilt dess samman-sättning, där andelen aktier i förmögenhetsportföljer-na skulle öka. I den öppna ekonomin råder däremotinget automatiskt samband mellan sparande och re-alinvesteringar - svenska hushåll kan spara i utlandet,och svenska företag kan finansiera sina investeringarpå de internationella marknaderna. För mindre före-tag, som av ett eller annat skäl är avskärmade från deinternationella kapitalmarknaderna eller där den en-skilde entreprenören står för den dominerande delenav den externa kapitalförsörjningen, är situationendelvis annorlunda. Av detta skäl har vi också i Sveri-ge en särskild lättnad i ägarbeskattningen som ärriktad mot de mindre företagen.Även om hushållssparandets storlek är viktig äralltså åtgärder som påverkar sparandet inte av så storbetydelse för tillväxt, investeringar och sysselsättningsom indirekt hävdar i sin fråga.Min fråga till är i stället varför viskall vidta en åtgärd som skapar en olikformig be-skattning av sparandet i , som har små effek-ter på realinvesteringar och sysselsättning och sombegränsar utrymmet för mer angelägna skattesänk-ningar i form av lägre beskattning av arbetsinkomster,där effekterna på sysselsättningen - även om storle-ken inte skall överdrivas och utformningen av olikaåtgärder får betydelse - kan förväntas vara starkare änvid sänkta kapitalskatter.Carl hävdar i sin fråga att det endastär ett mycket litet antal länder som fortfarande hardubbelbeskattning av utdelningar. Här förtjänar detatt påpekas att av EU:s medlemsländer var det förut-om fyra länder som hade ett s.k.klassiskt system för beskattning av bolagsinkomster.Vidare var det enbart fyra av medlemsländerna somgav fullständig avräkning för bolagsskatten. Bl.a.medger avräkning med en fjärdedel avbolagsskatten. är ett annat land som också"dubbelbeskattar" aktieutdelningar. är medandra ord inte ensamt. I detta sammanhang vill jagockså framhålla att de länder som infört ägarlättnader,oftast genom s.k. avräkningssystem, i flertalet fall -och utgör dock två undantag - harskattesystem där kapitalinkomster beskattas tillsam-mans med arbetsinkomster med i många fall högamarginalskatter. I med vårt "duala" inkomst-skattesystem, där kapitalinkomster, inkl. aktieutdel-ningar, beskattas proportionellt med en lägre skatte-sats än vad som gäller för arbetsinkomster, är denallmänna skattemiljön annorlunda. Det visar sig ock-så i att det enbart var fem av EU:s medlems-länder som hade ett lägre sammanlagt skatteuttag änSverige - när hänsyn tas till såväl bolagsskatt somkapitalinkomstskatt - på utdelade vinster för personermed högsta marginalskatt i inkomstskatten.Kapitalbeskattningens framtida utformning be-handlas alltså i de pågående skattesamtalen. För egendel anser jag att åtgärder på förmögenhetsskatteområ-det är mer angelägna, vad gäller effekterna på skatte-basrörligheten, än generella lättnader i ägarbeskatt-ningen.Carl hänvisar i sin fråga till någrauppmärksammande fall där huvudkontoren i tidigaresvenskbaserade företag förlagts till utlandet i sam-band med fusioner med utländska företag. Jag villinte förneka att olikheter i ägarbeskattningen mellande olika länderna kan ha spelat en viss roll för dessabeslut. är det svårt att isolera inverkan avdetta från andra faktorer. Vidare innebär den utform-ning som alla s.k. avräkningssystem för närvarandehar en diskriminering mot utländska ägare. Ett av-skaffande av den svenska beskattningen av utdel-ningsinkomster skulle därmed inte med någon auto-matik garantera fortsatt hemvist av huvudkontor iSverige. Rent allmänt utgör de diskriminerande insla-gen i befintliga avräkningssystem ett problem. I ettEU-perspektiv där allmänt sett söker ga-rantera frånvaron av diskriminering är det för framti-den också en öppen fråga om de befintliga systemenkan bevaras. prövas ett fall i EU-domstolen.Anf. 72 ():Fru talman! Först vill jag tacka finansministernför ett långt och innehållsrikt svar. Det inbjuder till enfördjupad diskussion om skattepolitikens inverkan påsamhällsutvecklingen. Men det finns tyvärr inte tidför den typen av diskussion här eftersom det är eninterpellationsdebatt. Vi får se om vi får möjlighet attkomma tillbaka till det , t.ex. iNationalekonomiska föreningen.Det som förbryllar mig är att finansministern tarså lätt på den utflyttning av företag, företagare ochkapital som pågått . Det verkarsom om finansministern sällat sig till den krets avextremliberaler som anser att det internationella ka-pitalet enbart är av godo. Om sparkvoten höjs i landethar det inget egenvärde. Vi lever, säger finansminis-tern, i en öppen ekonomi, och det finns inget automa-tiskt samband mellan sparande och realinvesteringar.Förvisso är det sant att en svensk kan välja inves-teringsland, och det är något som jag är den första attbejaka. Men om nu lilla agerar på en öppenmarknad är det desto viktigare att villkoren för attinvestera just i blir minst lika gynnsammasom i andra länder. Om land efter land avskaffar olikatyper av beskattning för just riskkapital är det direktfarligt att sitta med armarna i kors och säga att maninte skall överdriva effekterna.Det är inte heller oväsentligt om ett land har ensådan kombination av skatter, arbetsmarknadsregler,utbildning, forskning osv. att i landet genererat kapi-tal också investeras där för att bygga upp de nätverksom är så viktiga för att den ekonomiska utvecklingenskall bli uthållig. Motsatsen är ett internationellt ka-pital som betraktar och andra länder somforna imperiestater betraktade sina kolonier. Det blevförvisso också verksamheter i kolonien. Men det blevingen egen utveckling. för drygt hundra årsedan är ett strålande exempel på motsatsen. Interna-tionellt och svenskt kapital förenades med entrepre-nörskap och arbetskraft i en mycket företagarvänligstat.Finansministern driver ett nationalekonomiskt re-sonemang om sambandet mellan sparande och realin-vesteringar samt om tillgång till internationellt risk-kapital som jag känner igen från en del seminariermed ekonomer i . Vad dessa inte har kunnatvisa eller ens göra troligt är hur man skall förklarabenägenheten att investera i och bygga en verksamheti ett visst land. Varför är det t.ex. populärare att in-vestera och flytta företag till ?Naturligtvis finns det flera förklaringsgrunder.Men att dubbelbeskattning av företagsvinster är en avde viktigaste står klart för de flesta svenska och inter-nationella ekonomer och också bland dem som in-vesterar, vilket kanske är ännu viktigare, nämligenföretagen. Finansministern medger också att det är enbidragande orsak till att t.o.m. statliga företag flyttartill Finland.Finansministern har inte direkt svarat på tre avmina fyra delfrågor. Jag har fått besked om att det blirnågon förändring av dubbelbeskattningen inom över-skådlig framtid, men jag upprepar mina andra frågor.Tillväxt är ett övergripande mål för regeringen. Hurkan tillväxten i ekonomi stimuleras genomdubbelbeskattning av riskkapital?Eftersom finansministern hävdat atthan vill ha rättvisa skatter vill jag fråga om han tyckeratt det är rättvist att riskkapital skall beskattas hårdareän riskfria investeringar. Jag har fått en motfråga omvarför vi skall skapa en olikformig beskattning avsparandet i . Jag förstår inte frågan, eftersomjag är ute efter att skapa en likformig beskattning avsparandet. Men det kanske är i den högre skolan. Jagvore tacksam för ett förtydligande.Sedan finns det ett positivt yttrande av finansmi-nistern att han föredrar en sänkning av förmögenhets-skatten före en reducering av dubbelbeskattningen. Vimåste ha ett helhetsgrepp om alla kapitalskatter.Anf. 73 Finansminister ():Fru talman! Jag vet inte om jag skall uppfatta in-terpellantens benämning av mig som extremliberalsom en beskyllning eller som en komplimang elleringendera. Jag tror att det är få som skulle användadet uttrycket om min person och mitt uttryckssätt.Jag inser som sade på slutet självfallet måste ha en helhetsbild av kapitalbe-skattningen. I skattesamtalen har vi gått igenom ettantal av de inslag som finns i vår kapitalbeskattning.Det handlar i sista hand om att man måste bestämmasig för strategi om vad man vill åstadkomma för re-sultat.Jag har klart redovisat att tillväxtaspekten ochsysselsättningsaspekten är för mig utomordentligtvärdefulla. Det är klart att det hade underlättat - därhåller jag med vad sade i början -om det hade funnits en tillförlitlig redovisning veten-skaplig forskning eller något auktoritativ källa. Dethade gjort att man kunnat säga att det här finns sam-band som är utomordentligt klara. Den och den skat-ten eller den och den typen av beskattning leder till deoch de effekterna när det gäller tillväxt och syssel-sättning.Så är det tyvärr inte. Det är lite mer komplexaförhållanden. Därför handlar det i sista hand om måste göra avvägningar och prioriteringar. Jaghar gjort en sådan prioritering i svaret. Självfallet ärjag också beredd att gå vidare med just helhetspers-pektivet kring kapitalskatterna för att se vilka effekterdet kan ge för sysselsättning och tillväxt i fortsätt-ningen.Anf. 74 ():Fru talman! Jag tror inte att finansministern tillhörextremliberalerna. Det var svaret, där finans-ministern talar om det internationella kapitalet meden viss förtjusning, som föranledde min kommentar.Jag tror över huvud taget inte att det finns så mångaextremliberaler av den art som jag åsyftade i riksda-gen. De flesta har en ganska balanserad syn på detta.Eget kapital är samma sak som riskkapital. Detgenereras på olika sätt. Det uppstår av ett sparande.Man tar av sitt sparande oavsett om inkomsternakommer från löner eller överskott i verksamhet ochsådant. Om det riskkapitalet investeras i gerdet grund för företag som bygger upp och utvecklas.Vi har ett antal sådana små nätverk eller clusters somdet heter på engelska. är ett område. Vi harockså Skellefteåområdet, Piteåområdet, Sjuhärads-bygden och liknande där vi har en företagaranda ochdär man genererar kapital från företagsverksamhetsom kan investeras på nytt.Om man beskattar det kapital som kommer framdubbelt, oavsett om det är investering i eller inågot annat, söker man naturligtvis andra vägar därman får en högre avkastning efter skatt. Det ser viexempel på. Fonder i och på andra stäl-len, som svenska staten inte har någon kontroll över,växer.Vi ser också hur internationella företag kan köpaupp svenska företag. Det kan vara positivt om detingår i en strukturutveckling. Men det är definitivtinte positivt om företag köps upp för att sedan läggasned eller att de inte får den uppskattning, den tillsyneller det mervärde som det innebär att huvudkontoroch andra verksamheter finns runtomkring. Det födertillväxtfaktorer.Därför anser jag och många med mig, framför allti näringslivet, att just dubbelbeskattningen är en av deviktigaste frågorna för att åstadkomma en bättre till-växt. Det är inte den enda faktorn, det vill jag intesäga. Men det är därför land efter land avskaffar dub-belbeskattningen. Eftersom vi är utsatta för en inter-nationell konkurrens om riskkapital borde det varaklokt att vi även i på den här punkten blirinternationella och ställer upp och visar att vi kankonkurrera med andra länder med ett gynnsamt före-tagarklimat.Jag har inte någon ytterligare fråga. Jag har fåttsvar från finansministern, och vi har olika uppfatt-ningar, kanske inte i grunden men om den takt somdetta skall genomföras i. Jag känner att detta ärmycket angeläget. Jag är djupt oroad. Jag hade endiskussion med statsrådet om samma sak närhan var skatteministern. Där varnade jag för denutflyttning av större svenska företag som då kundeanas. Den är nu på gång, och det är inte bra. Det kommer att göraatt det blir än svårare.Anf. 75 ():Fru talman! Jag har bara en kort fråga till finans-ministern. Det är en upprepning av fråga som han inte fick svar på. Jag undrar vadfinansministern menar i sitt svar när han skriver atthan inte förstår varför vill att viskall vidta en åtgärd som skapar en olikformig be-skattning av sparandet i Sverige.Vad menar finansministern med detta?Överläggningen var härmed avslutad.16 § Svar på interpellation 1998/99:290 omskatten på ölAnf. 76 Finansminister ():Fru talman! har frågat mig vil-ka åtgärder jag ämnar vidta för att ge svenska brygge-rier möjligheten att på likartade villkor med t.ex.Danmark möta konkurrensen och därmed kraftigtreducera den illegala och privata införseln av öl frånutlandet.I och med EU-inträdet ökade möjligheterna för re-sande att för privat bruk föra in öl som beskattats i ettannat medlemsland utan att punktskatt skall betalas iSverige. Vid kommersiell införsel av öl till Sverigeskall däremot enligt gällande regler inom EU alltidpunktskatt betalas i det land där ölen säljs för kon-sumtion. Genom lagen om punktskattekontroll avtransporter m.m. av alkoholvaror, tobaksvaror ochmineraloljeprodukter har tullen sedan den 1 juli 1998fått förbättrade möjligheter att kontrollera transporteroch postförsändelser av alkoholvaror från ett annatmedlemsland.Regeringen föreslog i proposition 1996/97:1 ensänkning ölskatten fr.o.m. . Enenhetlig skattesats föreslogs för allt öl över 2,8 vo-lymprocent alkohol. Regeringen ansåg då att gräns-handeln i med framför allt dansktstarköl hade tagit så stora proportioner att det varnödvändigt att vidta motverkande åtgärder.Av Systembolagets försäljningsstatistik framgåratt bolagets detaljhandel av svensktillverkat öl harökat efter . Däremot visar statistik en minskande försälj-ning av öl med en alkoholhalt om högst 2,8 vo-lymprocent samt av lättöl. För dessa öl tas ingenpunktskatt ut.De uppskattningar av den privata införseln av ölsom görs av på uppdrag av visar en minskning av privatinförselnsedan sommaren 1998.Enligt vad jag har erfarit kan man i köpas.k. discount-öl till ett mycket lågt pris. Även vid enkraftig sänkning av den svenska ölskatten skulle detsvenska ölet, med nuvarande prissättning, inte kunnakonkurrera med denna typ av öl.Om svensk bryggerinäring har konkur-rensproblem är detta naturligtvis oroande. Jag hardock svårt att se att dessa problem enbart skulle beropå den svenska ölskatten. Bryggerinäringen har etteget ansvar för att stärka sin konkurrenskraft. Jag ärsåledes inte beredd att utlova någon sänkning avölskatten.Anf. 77 ():Fru talman! Tack för svaret! Den här gången vardet kort, rakt och mycket upplysande. Finansminis-tern säger att det naturligtvis är oroande om svenskbryggerinäring har konkurrensproblem, men hananser inte att detta enbart skulle bero på den svenskaölskatten. Näringen har ett eget ansvar för att stärkasin konkurrenskraft, och finansministern tänker inteföreslå någon sänkning av ölskatten.Det är ett tråkigt besked för bryggarna, för derasanställda och för finansministern själv. Det är ettproblem för bryggerinäringen men också för densvenska staten. Ölskatten ger allt lägre intäkter.Jag har aldrig hävdat att ölskatten ensam skullevara boven i dramat. Det finns därför anledning attgranska vilka andra konkurrensparametrar som bryg-garna förfogar över.Först har vi kvaliteten. Är den för dålig i förhål-lande till utländskt öl? På den frågan kan man tryggtsvara nej efter alla test som har varit i internationellölpress. Finansministern säger ju också att andelensvenskt starköl ökar i Systembolagets statistik.Då kommer vi till marginalerna. Bryggerinäringenhar ju förklarat att man sänker sin marginaler om mangenom försäljningsökningar kan slå ut kostnaderna påstörre volymer. Eftersom Systembolaget har monopolpå detaljistledet ligger det i statens händer att se överdetaljistmarginalen. När ölskatten sänktes 1997 pas-sade Systembolaget på att höja sin marginal till5:10 kr per liter. Det skall jämföras med hur högdetaljhandelsmarginalen är i . Den är under2 kr per liter.Lägger man till momsen på marginal- och ölskat-teskillnaden kommer man upp i mycket stora skillna-der. Den svenska staten drar in i detaljist-marginal, dvs. till Systembolaget, ölskatten samtmoms på dessa två faktorer. Det kan jämföras medmotsvarande kostnad på ca i Danmark.Priset är således helt avgörande för ölkonsumtio-nens utveckling. Med en ökande tillgång på privatin-förd och smugglad öl är bryggerierna och deras an-ställda förlorarna tillsammans med det svenska sam-hället, både staten och allmänheten. Minskande skat-teintäkter och ökad illegal verksamhet tillsammansmed arbetslöshet och nedläggande av bryggerierverkar sannerligen inte vara någon bra affärsidé.Under tioårsperioden före EU-inträdet ökadestarkölsförsäljningen totalt sett i snitt med 6 ½ % perår. Även folkölsförsäljningen ökade under den härperioden . är bilden helt an-norlunda. minskar försäljningen, både av starköloch folköl. finns det SIFO-mätningar somvisar att konsumtionen av öl inte minskar. Däremel-lan finns då privatimporten och smugglingen.För att undanröja dessa negativa förutsättningarför den svenska bryggerinäringen måste vi anpassasåväl ölskatten, detaljhandelsmarginalen som bryg-garnas marginaler. Det vi kan diskutera här är öl-skatten.Vi vet att det finns en organiserad brottslighetsom smugglar in flask- och burköl samt öl på fat. Förnågra veckor sedan blev en person fast som hadeinfört i tank.I socialministerns lagrådsremiss säger han att detkan bli svårare att upprätthålla den relativthöga beskattningen av alkoholdrycker.Herr finansminister! Varför har konsumtionenminskat när antalet restauranger är fler, varumärkenablir fler och tidningarna har öltest ochvarför bröts den uppåtgående trenden så totalt 1994?Finns det någon annan rimlig förklaring än en ökadprivatinförsel och smuggling?Anf. 78 Finansminister ():Fru talman! Jag vill korrigera de uppgifter somCarl nämnde på en punkt. Han bekla-gade att jag och staten skulle få se att det blev mindreskatteinkomster. Så är det faktiskt inte. Under 1998fick staten in mer skatteinkomster på öl än under1997. Det är en viktig upplysning. Det blev inteminskade skatteinkomster i förhållande till1997, utan de blev faktiskt ökade skatteinkomster.Anf. 79 ():Fru talman! Men hur är utvecklingen ? Vibefinner oss nu in på 1999. Enligt den i ochför sig bristfälliga statistiken - det är i alla fall deuppgifter jag har fått - har vi nu sett en minskning avintäkterna på öl.Den fråga jag ställde till finansministern var vadfinansministern har för rimlig förklaring. Först gickförsäljningen stadigt upp med6,. I samband med EU-inträdet och de nya inför-selbestämmelserna både för kommersiell verksamhet,dvs. lastbilar som kommer in, och för privatpersonerhar den kraftiga trenden sedan brutits. I stället har vifått en nedåtgående trend i försäljningen av öl, såvälav starköl som av folköl och lättöl. Det måste ju hahänt någonting. Om man nu skall sätta någon tillit tillde SIFO-mätningar som görs säger en viss del avsvenska folket att man dricker lika mycket eller kan-ske t.o.m. mer. Då får vi alltså en kriminalitet.I föddes denorganiserade brottsligheten. Vi har paralleller tilldetta i både när det gäller öl, alkohol ochtobak. Det är ligor som agerar. Motorcykelgäng be-tingar sig en beskyddaravgift av smugglarna på 10 %av värdet enligt uppgifter från tull och polis. Jag kannaturligtvis inte vidimera att det är riktigt eftersomjag inte har kontakt med det här. Jag får bara refereradet som har angivits för oss i föredragningar.Då är det inte bara ett skatteproblem utan även ettsamhällsproblem. Jag önskar att finansministern sva-rar på om han kan tänka sig någon annan rimlig för-klaring till att vi har fått ett brott på utvecklingskur-van.Personligen tycker jag faktiskt att det känns för-nedrande att stå vid sundet och se det lämmeltåg avsvenskar som åker buss, hyr vagnar och åker översundet för att köpa pilsner, beroende på att man inteanser sig ha råd att köpa det i . Varför skall viexportera arbetstillfällen till andra länder när vi kanbrygga gott öl i vårt land? Av detta får vi ju ingenskatt alls. Det är den danska staten som får de skatte-kronor som blir av detta. Vi ser enligt Systembolagetsegen statistik hur försäljningen går i ,och bryggarna vittnar gemensamt om detta. Det härtycker jag är ett samhällsproblem som vi måste åtgär-da . Vi kan inte vänta när Öresundsbronöppnar och vi får en ännu större trafik.Anf. 80 ():Fru talman! Jag fick ta fram proposition 100, ochjag studerar här vad det står om prognos på alkohol-skatt och utfall. Jag konstaterar att finansministernsjälv i prognosen räknar med lägre inkoms-ter på alkoholskatten än för utfallet , tillskillnad mot vad finansministern anförde.Anf. 81 Finansminister ():Fru talman! Det gäller att hålla sig till korrekt in-formation. Jag sade att 1998 var statens inkomsterfrån ölskatten högre än 1997. Det som sades i detsenaste inlägget var inte det som jag talade om 1998,utan det var en prognos . Lås oss återkommanär vi ser det faktiska resultatet . Det här ärs.k. 82 ():Fru talman! För statistik- och kalenderbitarnatycker jag att vi kan vara överens om att i proposition100 som lämnades till alldeles nyligenräknade finansministern med något lägre intäkter påalkoholskatt än för året innan. Det är vi överens om.Sedan har finansministern också redogjort för hur detligger till . Men progno-sen tyder på en minskning.