prot · GN0945 · 1999-12-13 00:00:00 — 150 () replik:Fru talman! Nej, det är nog ingen missuppfatt-ning, men när det gäller fribeloppet måste man ändåkomma ihåg dels, som jag sade tidigare, att det kostaroerhört mycket att avskaffa det, dels att man meddagens fribelopp eller t.o.m. med det nya som vi nufår kan tjäna innan det ärfullt avräknat. Vi måste ställa oss frågan: Hur passmycket ska man kunna tjäna vid sidan av innan det ärrimligt att man påbörjar en ordentlig avtrappning?Det här är viktigt inte minst om vi måste se till attfå resurser till dem som inte finns inom utbildnings-systemet och att förbättra för dem som finns inomdet. Vi har i det fallet vitt skilda uppfattningar mellanmoderater och socialdemokrater. Ni har en uppbygg-nad med en väsentligt mindre volym.Jag delar inte uppfattningen att de andra partiernahade tjänat på att välja den moderata strategin att intekonkretisera sig alls. Det är uppenbarligen så att detförslag som kammaren nu har att ta ställning till heltoch hållet följer grunderna i Studiestödsutredningensförslag. Jag märker också när jag hör företrädarna förFolkpartiet, och att man ihuvuddragen ansluter sig till principerna i systemetmen vill utreda vidare och få kompletterande förslag,något som jag väljer att attackera, eftersom jag självhar varit angelägen om att vi får ett nytt studiestöds-system.Anf. 151 () replik:Fru talman! sade att vi rakt av yr-kade avslag på propositionen. Jag ska för tydlighetensskull än en gång säga att vi för del inteyrkar avslag rakt av på hela propositionen. Vi tyckerfaktiskt att det är bättre att det blir en förändring änatt det inte blir någon förändring alls, men vi tycker,som jag också sade, att förbättringarna är otillräckli-ga.Det är synd att inte socialdemokraterna och To-mas har varit beredda till en dialog om en delav dessa förändringar. Jag tycker t.ex. att ni under-skattar betydelsen av även en blygsam höjning avtotalbeloppet. Senast för någon vecka sedan var deten ganska stor artikel i där man hade frågat olikamänniskor som var tveksamma till studier hur storbetydelse totalbeloppet hade i jämförelse med bi-dragsbeloppet. Det var ganska många som ansåg attdet var viktigare med ett högre totalbelopp än enhögre bidragsdel. Det var viktigt i den akuta situatio-nen. Sedan kan det finnas andra skäl att göra avväg-ningar. Men jag tycker ändå att det är synd att ni intehar varit intresserade av att diskutera en höjning avtotalbeloppet.Den andra frågan är kalkylerna och finansiering-en. Det är inte särskilt tydliga kalkyler i propositionenför hur de 4 miljarder som är avsatta ska räcka. Det ärheller inte särskilt tydliga kalkyler för hur den enskil-des ekonomi kan påverkas. Sådant kan man räkna ut.Jag har själv med hjälp av utredningstjänstlite snabbt fått en fram en del siffror för olika yrkes-grupper och inkomstutvecklingar och hur låneåterbe-talningen kommer att slå för dem. Det hade mankunnat förvänta sig betydlig mer av.Min första fråga gällde totalbeloppet. Den andrafrågan är om också tycker att rege-ringen när den återkommer med frågan inför nästabudget bör ha betydligt bättre kalkyler både för finan-sieringen och för hur det kommer att påverka privat-personer.Anf. 152 () replik:Fru talman! För det första vill jag tacka för att han gjorde det förtydligandet. Jag hoppasatt också Per lyssnade. Ni avstyrker inte proposi-tionen, utan ni finner att delar i den är bra, men ni villutveckla det vidare på ert sätt och utifrån er ideologi.Det kan man ha respekt för.När det gäller totalbeloppet visade remissopinio-nen väldigt tydligt att det fanns ett väsentligt störretryck att minska skuldsättningen och öka bidragsde-len än att öka totalbeloppet. I någon mening ökar viändå totalbeloppet genom det tilläggslån som vi öpp-nar för inom det nya studiestödssystemet. Där sker enökning av totalbeloppet, men inte för samtliga grup-per. Där har vi valt en annan prioritering.När det sedan gäller kalkyler och förtydligandenligger det i sakens natur att allt inte syns i det under-lag och den proposition som ligger här på riksdagensbord. Saker ska förtydligas i förordningar och iCSN:s regleringar. Där kommer vi nog allihop att fåse de konkreta effekterna av alla förslag fullt ut.I jämförelse med de konkretioner som lyser medsin frånvaro i oppositionens alternativ måste jag nogändå säga att propositionen är oerhört tydlig. Så passtydlig så att man faktiskt själv, enligt vad , kan sätta sig och räkna ut ungefär vad återbe-talningen blir. En motsvarande uträkning blir i principomöjlig med något av de andra partiernas förslag.Anf. 153 () replik:Fru talman! Jag efterlyser en större tydlighet närregeringen återkommer nästa gång inför nästa budget,vilket den säger att den ska göra.När det gäller totalbeloppet och det högretilläggslånet är det en väldigt begränsad grupp, To-mas , som kan få tilläggslånet.Faktum är att man inte bara kan räkna priset pågrundval av basbelopp när det gäller studenter. Kost-naderna för studenter har uppenbarligen ökat mer desenaste åren än för andra grupper på grund av bl.a.behovet att köpa dator m.m.Anf. 154 () replik:Fru talman! Det stämmer som säger.Det är klart att kostnaderna ökat också för studenter-na. Någonting som oroat mig, och som jag kan delgekammaren, är de ökade boendekostnaderna på mångaställen i landet.Vi har tyckt att det varit angeläget att ha ett bo-stadsbidrag som finns tillgängligt för flertalet stu-denter. Utan det skulle det vara oerhört svårt förmånga studenter att kunna studera på studieorternaruntomkring i landet.Jag hoppas att det innebär att ochhans partikamrater visar samma stöd och entusiasmför att vi bl.a. har ett fungerande ungdomsbostadsbi-drag.Anf. 155 () replik:Fru talman! talar varmt om detnya studiemedelssystemet som regeringen och social-demokraterna föreslår. Han menar också att det är ettstort steg framåt för studenterna.Jag sade inledningsvis i mitt anförande att vi varmånga som väntade. Det är klart att ,utbildningsministern och andra verkligen hade byggtupp förväntningarna. Det var många som väntade påförslaget ett bra tag innan propositionen kom.Man sade: äntligen kommer vi att lägga framett riktigt bra förslag som kommer att se till att densociala snedrekryteringen förändras och studenternafår det mycket bättre. Men när propositionen komblev det ett pladask. Många frågade sig: Varför togdet så , och varför blev det så lite av det?Jag tycker att det är synd. Studenterna har väldigtlänge varit en oprioriterad grupp, som vi har diskute-rat här. Man har inte tagit dem på allvar och intelyssnat tillräckligt mycket på dem.Om man ska diskutera social snedrekrytering ärdet inte enbart ett nytt studiemedelssystem som äravgörande. Det finns många andra saker, som TomasEneroth också var inne på. Det gäller t.ex. studentin-flytande och studentbostäder.Vi i har föreslagit en studiesocial ut-redning, något som tyvärr socialdemokraterna haravstyrkt, för att vi ska få en bra helhet i den högreutbildningen för studenternas skull.Tror att socialdemokraternas för-slag till studiemedel med ett par hundralappar i höj-ning och med skärpning av återbetalningen verkligenkommer att attrahera fler att studera inom den högreutbildningen?Anf. 156 () replik:Fru talman! Ja, det tror jag. Jag tror att förslagetkommer att locka fler att studera. Det nya studi-estödssystemet kommer inte minst genom sin tydlig-het att vara väsentligt mycket bättre när det gäller attrekrytera nya grupper till högskolan än det gamla.Det gäller särskilt om man ska jämföra det medCenterns förslag. Jag har väldigt svårt att se hur sänkttotalbelopp, en kraftig begränsning av antalet termi-ner, dvs. rätten att studera på högskolan, skärpta kravpå studieresultat och en minskad utbyggnadstakt avden högre utbildningen skulle kunna rekrytera nyagrupper till högskolan.Det må vara en sak att ha den vällovliga ambitio-nen att höja bidragsdelen och göra ett rimligt försöktill finansiering. Men att delvis lösa det genom att tabort ambitionen att bygga ut den högre utbildningen -vilket faktiskt och före-slår - och i stället minska den i jämförelse med rege-ringens förslag tror jag inte kommer att rekrytera nyagrupper.Jag tror att det nya förslaget kommer att rekryteranya grupper till högskolan. Men jag tror inte att Cen-terns förslag, om det hade haft förutsättningar attgenomföras, skulle göra det. Det är det alldeles förkargt och snävt för att kunna göra.Anf. 157 () replik:Fru talman! Jag tror inte riktigt att läst förslag helt och hållet. Vi före-slår att det nuvarande totalbeloppet ska vara delat 50-50, dvs. vi vill höja bidragsdelen till av 7 098kr. Det är ett finansierat förslag som Centerpartietlägger fram.Det förslag vi lägger fram om höjd bidragsdel ochhöjt fribelopp till två basbelopp innebär att en stu-dent, om den tjänar två basbelopp, kan få lite drygt6 netto under ett år.Det är en bra höjning. Det är ett förslag som ger flerstudenter möjlighet att studera vidare i högre utbild-ning, något som inte socialdemokraternas förslag ger.Tomas säger att det är jättebra att alla skabetala tillbaka, vilket det är. Det är jättebra att manhöjer med de hundralappar som socialdemokraternaföreslår. Men det räcker inte. Med den lilla margi-nella höjningen och med den strama återbetalningenblir systemet svårare att överblicka och också hanteraframöver.Anf. 158 () replik:Fru talman! Det är onekligen inte så att vi skullevara ensamma om att föreslå ett nytt återbetalnings-system eller att göra det stramare. Snarare är det så,om jag har förstått återbetalningssystem, attdet t.o.m. är något mer stramare, om det nu har en såoerhörd betydelse i detta sammanhang. Det är ettlägre fribelopp än det regeringen föreslår. Det ärskärpta krav på studieresultat, och det är åtta termineri stället för tolv terminer, som vi tycker att man skaha generell rätt till.Det är synd att jag inte hann ta detta i första repli-ken, eftersom då hade kunnat svara pådet. Genom att föreslå en avskärmning av vuxenstu-diedelen från studiestödet och förespråka ett systemdär man i huvudsak gör ett inkomstrelaterat vuxen-studiestöd grundat på a-kassa missar ni möjlighetenatt kunna rekrytera och öka rekryteringen av de grup-per som har en låg dagpenning.Det är dem som annars traditionellt harsagt sig värna när det gäller möjligheten och rätten tillutbildning. De som inte kan nås av det särskilda ut-bildningsbidraget eller andra inkomstrelaterade stöd -dem kan vi nå med 82-procentaren. Vi kan nå dem, såatt de får ett generöst studiestöd med möjlighet attläsa in gymnasiet. Den möjligheten avsäger sig Cen-tern genom att dra ett streck och tala om att det nyastudiestödssystemet i huvudsak är till för dem somläser på högre utbildning.Anf. 159 () re-plik:Fru talman! Jag måste säga att det är väldigtglädjande att höra när han inte heltavvisar tanken på att man ska kunna höja bidragsde-len i studiestödet med i framtiden.Men när det gäller fribeloppet blir jag lite skrämdnär jag lyssnar på . På något sätt är det som misstänkliggör studenterna och menar att deskulle missbruka systemet. Är det inte bättre att låtade studenter som verkligen vill ta ansvar för sin eko-nomi också få göra det utan att blistraffade?Jag vill också göra ett klarläggande. Jag tycktemig höra att skar alla över en kamoch sade att alla vill avslå propositionen. Jag tror attjag poängterade ett flertal gånger att vi inte vill avslåden. Vi säger att detta är ett steg i rätt riktning, ävenom det är ett mycket litet steg.Jag vill fråga om åldersgränsen på25 år för att få det s.k. extralån på som rege-ringen föreslår. Hur ser på detta? En24-åring kan inte få lånet så länge han eller hon stu-derar i . Men om jag inte missminner mig kanhan eller hon få det extra lånet på om studi-erna bedrivs utomlands.Anf. 160 () replik:Fru talman! Det stämmer som - ni yrkar inte avslag på hela propositionen ochförslaget, och det tackar jag för.Å andra sidan säger ni att ni vill ha en bred poli-tisk förankring och därför vill utreda frågan ytterliga-re. Detta gör alltså i ett läge närjust de själva valde att så sent som förra riksmötetreservera sig. Jag tror att de skrev så här: Den sedanlänge aviserade propositionen är en absolut nödvän-dighet för att ska kunna - - -. Att i detsammanhanget kräva ytterligare utredningar tyckerjag är något förvånande. Men det är sant - det är ingetavslag. Det tackar jag för.Jag får många frågor här. När det gäller fribelop-pet kanske det är viktigt att påpeka att det inte finnsnågot förbud för studenter att tjäna pengar vid sidanav. När man däremot kommer över en viss gräns -den vi stipulerar ligger på - kommer det attske en avräkning gentemot de bidrag och lån man har.Internationellt sett är detta ett av de mest generösasystem som finns. Jag tror att det är angeläget att vihar kvar den här typen av restriktioner för att maninte ska få alltför stora grupper som tar för stora lånoch för stort studiemedel utan att för den skull kunnaprestera ordentligt ute på högskolorna.Inom kd talar ni däremot om höjd bidragsnivå -vilket är förvånande - och säger er vilja ha en 50-procentig bidragsnivå, vilket kostar uppåt 4 miljarderkronor. Detta finansierar ni själva med 200 miljoner.Ni vill avskaffa fribeloppet. Det kostar 1,3 miljarder,men ni har ingen finansiering för det. Ni vill slopaavskrivningen , men talar inte om hurlänge man egentligen ska betala av på sina skulder.Är det till 80- eller 90-årsåldern, eller är det intilldödsboet?Det finns en hel del kvar att klargöra, och jaghoppas att kan klargöra någon avdessa frågor i sin replik.Anf. 161 () re-plik:Fru talman! fastnar vid att vi före-slår att man ska förbättra den nuvarande propositio-nen. Det innebär inte att vi säger nej. Många stycken ipropositionen är väldigt bra. Vi behöver inte ta tillba-ka hela proppen. I så fall skulle vi ha yrkat avslag påden.Men jag vill fråga : Har vi nuverkligen nått det absoluta, fullkomliga, studiestödet?Tomas säger ju att man inte ens ska kunnautreda en ytterligare förbättring av stödet. Jag trorinte att vi har hittat sanningen och det absolut maxi-mala med detta förslag, utan det finns säkert anled-ning att förbättra det ytterligare. Som jag har fram-hållit i mitt anförande kan man exempelvis höja bi-dragsdelen och helst avskaffa hela fribeloppsgränsen.Anf. 162 () replik:Fru talman! Nej, det är nog sant. Detta är kanskeinte det ultimata förslaget, den slutgiltiga lösningeneller någonting annat. Samhället förändras, och där-med måste alla reformsystem förändras. Möjligtviskan man säga att vi ska låta detta träda i kraft först, år2001, och låta det finnas ett litet tag innan vi genastsätter i gång att utreda det kommande förslaget. Detkanske kan vara en poäng.Jag har som sagt inget principiellt mot vare sigökad bidragsdel eller andra justeringar framöver, menjag tror att helt avgörande för tilltron till studiestöds-systemet är att man kan visa att det är långsiktigtfinansierat och hållbart.I dag finns, vilket några talare nämnde tidigare, enviss oro över detta. Kandet klara sig framöver med den växande skuldstocksom finns? Vad kommer det att innebära för kom-mande generationer? Därför är denna reformeringoerhört viktig. Den innebär nämligen att vi tar ansvarför att vi inte fortsätter att låna . Vi tarockså ansvar för att vi får ett studiestödssystem somär fullt finansierat. Varje förändring framöver av dettastudiestödssystem måste vila på de grunderna. Därhoppades jag att vi skulle vara eniga.Anf. 163 Utbildningsminister ():Fru talman! Ursäkta min försening.Detta är en viktig debatt. Den handlar om ett av deviktiga verktygen i utbildningspolitiken. Studiestöds-systemet påverkar intresset för studier, det påverkarstudiesituationen under utbildningen och i högstagrad påverkar det ens liv efter studierna.Vi har i ett av världens mest moderna ut-bildningspolitiska system. I många länder diskuterarman behovet av en utbyggnad av högre utbildning.Samtidigt inför man avgifter i den högre utbildningeneftersom man bedömer att det inte finns resurser avgemensamma medel att bidra till en sådan utbyggnad.Det avskräcker naturligtvis folk från att studera.Många länder har förstås också studiemedelssystem,men knappast något land har ett studiemedelssystemsom i sin omfattning och sin generositet kan liknasvid det svenska eller de nordiska.När vi står mitt inne i en sådan omvandling somvi nu gör av hela vår utbildningspolitik - med sats-ningar på vuxna och på barn, från förskola, övergymnasiet, via vuxenutbildningen till högskolan -blir naturligtvis också en reformering av studiestöds-systemet väldigt viktig.Många länder har ett system som gör att studiefi-nansieringen och den ekonomiska situationen blirberoende av finansiering hemifrån. Storleken på stu-diestödet kan vara beroende av föräldrars eller sam-manboendes ekonomi. I många länder kan man inteanvända sina studiemedel till att studera utomlands. meningen har vi ett mycket generöststudiemedelssystem som ger möjlighet till oberoendeför studenter, som ger möjlighet till en egen ekonomioch som i praktiken också ger stora möjligheter attstudera både hemma och utomlands.Det har förts en lång debatt om att reformera stu-diestödssystemet. En utredning tillsattes 1994. Detkom ett betänkande 1996. När jag blev utbildnings-minister fick jag frågan: Varför hän-der det ingenting? Varför har det inte blivit någonstudiemedelsreform? Orsaken var naturligtvis alldelessjälvklar. Med gigantiska underskott fanns det idéer,visioner och planer, men det var inte möjligt att prak-tiskt genomföra dem.Nu har vi kommit i det läget att det är möjligt attgenomföra en studiestödsreform. Jag tycker att detkänns väldigt bra att vi nu lägger en reform på riks-dagens bord. har möjlighet att fatta beslutom en studiestödsreform där vi tillskjuter mer än 4miljarder kronor för att stärka studenternas situationoch för att få ett studiestödssystem som verkar rekry-terande och lockande till vidareutbildning.Grundidén i det studiestödsförslag som liggerpå bordet är den parlamentariskt sammansatta förslag som kom 1996. Deras för-slag var att ge ett sammanhållet och merlättöverskådligt studiestödssystem som omfattar såvälhögskolan som vuxenutbildningen. Det är också detförslag som vi har lagt fram. Därför känns det iblandväldigt förvånande att höra frågan om det inte bordeha skett ett resonemang i en bredare krets.Här lägger vi ett förslag som i förväg är förankrathos och . Jag tackar för ettgott samarbete. Men glöm inte att grunden för försla-get är en parlamentarisk kommitté som vänt och vri-dit på problemet och arbetat med det för att i bredsamstämmighet komma överens om ett studiestöds-system som är basen för det förslag som ligger i dag.Det var egentligen bara som skilde utsig ordentligt, ungefär som i dag.Moderaterna skiljer verkligen ut sig ordentligt.Man har lyckats åstadkomma några löst sammanhåll-na principer för ett förslag. Det är samma principersom man presenterade 1996. År har gått ochModeraterna har inte kommit närmare ett förslag ännågra löst sammanhållna principer. Det tycker jag ärsvagt. Det är lite genant för ett ledande parti i opposi-tionen. Det visar väl tydligare än något annat förslagdet problem som finns i riksdag med att fåen stark samlad opposition mot regeringens politik.Vi lägger fram ett förslag där totalbeloppet äroförändrat, nämligen under nor-malt . Men det beräknas framöver påveckor. Därför går det också att kombinera medsommarstudier om man så önskar. Där ligger vi allaganska nära varandra. Det finns inga större skillnader.Det är naturligtvis en avvägning. Många studenterkänner att de skulle behöva lite mer , menman vill inte heller bygga upp en skuld som blir förstor. Det är en rimlig avvägning.Stödet ska naturligtvis bestå av en bidragsdel ochen lånedel. höjer vi bidragsdelen med närmare500 kr . Precis som sade,kostar varje procentenhet i höjning av bidraget cirkaen kvarts miljard, eller kanske t.o.m. lite mer än så.Det är ganska stora summor vi talar om. När vi nu gårfrån 27,8 miljarder till 34 ½ miljarder avsätter virejäla summor av de gemensamma resurserna för attfå en höjning av bidragsdelen.Vi inför dessutom - det är viktigt, och det ger ettredskap för framtiden när det gäller det livslångalärandet - ett särskilt prioriterat studiemedel till demsom framför allt har grund- och gymnasiestudierframför sig. De kan få ett bidrag på , dvs. ettmycket litet lån jämfört med det andra systemet. Detgör att vi också kan locka människor som har enväldigt dålig utbildningsbakgrund i förhållande till dekrav som finns på arbetsmarknaden att ta stegetvidare till studier. Det betyder väldigt mycket, inteminst för dem som har en låg dagpenning från a-kassan. Vi vet att vi har väldigt många kvinnor somhar jobbat deltid på grund av att de har barn. Med denhär reformen, med ett bidrag på , 7 098 i stödoch dessutom möjligheten att låna ytterliga-re, kommer det att finnas mycket goda möjligheterför inte minst dessa kvinnor att rejält förbättra sinekonomiska situation.En viktig del av reformen är att fribeloppet höjs.Jag tycker att det är en viktig del i en strategi för attöka studenternas valfrihet och möjlighet att självplanera sin ekonomi. Att gå från upp till91 kommer i praktiken att innebära attnästan ingen student kommer att uppleva detta somett problem. Det är klart att om man har ett hel-tidsjobb når man upp i de summorna, men det är juinte aktuellt för de allra flesta studenter.Ett särskilt inslag i det svenska studiestödssys-temet blir att studiestödet också blir pensionsgrun-dande framöver. Jag tror att det är få länder i världensom kan visa upp en sådan koppling till det långsikti-ga trygghetssystemet och pensionen. Det blir ocksåen viktig del i att skapa ett system som upplevs somtryggt och förutsägbart för dem som ska gå vidare tillstudier.En naturlig del av ett förslag är också att stramaupp på återbetalningssidan. Det system vi lever mednu har många upplevt som en ren akademikerskatt,och det har ju många sagt i debatten också. Det inne-bär att man alltid ska betala in av inkomsten. Detspelar ingen roll hur stor skulden är. Många har ocksåinsett att med dagens system kommer man att betalasina hela yrkeslivet fram tills man blir pensionär.Då avskrivs lånet. Det är inget sunt och balanseratsystem. Det ger en väldigt konstig signal till dagensstudenter. Det är antagligen så att den sista termineneller en extra termin, om man så vill, hinner manaldrig betala tillbaka. Men de första viktiga terminer-na av en utbildning får man betala av under hela sittyrkesliv. Det blir också så att många lockas att betalasina hela yrkeslivet fram till pensionen när man istället skulle kunna betala av snabbare och faktiskt bliav med sin skuld i ett tidigare skede. Därmed skulleman i slutändan betala mindre på skulden än vad mangör i dag.Det normala blir nu ett annuitetssystem uträknatpå eller upp till dess man fyller . Det ger enbra och sund signal om att studielånet är ett lån somska betalas tillbaka. Men det är klart att det krävstrygghetsregler till det också. Det går inte ha en sys-tem med ren annuitet oberoende av vad man har förinkomst - det som föreslår. Om maninte har en löneutveckling som gör att man klarar avannuiteten, om man hamnar i arbetslöshet eller påobestånd på annat sätt, måste det finnas ett trygghets-nät som skyddar en.Nu säger vi max av inkomsten, och det gälleralla. Det handlar inte om en prövning, utan det gälleralla. Man ska inte betala av inkomsten.Det gäller många personer . Det är ingendramatisk skärpning.Om en del av lånet är uttaget och en delefter 1990 har man en återbetalning på . Det är iprincip samma sak. Är man höjs återbetal-ningstakten. Det är också rimligt när många har läm-nat småbarnsåren bakom sig och har möjlighet attbetala lite mer på sina studieskulder.Jag har träffat väldigt många stu-denter och diskuterat studiemedelssystem. De allraflesta skulle naturligtvis vilja ha lite mer. Det är ennaturlig reaktion. Vilken studentorganisation skulleinte passa på att begära ytterligare stöd när det ändåär dags att reformera studiemedelssystemet?