prot · GM09103 · 1999-05-31 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1998/99:103Måndagen den 31 majKl. 9.00 - 19.01Det justerade protokollet beräknas utkomma -----------------------------------------------------------------1 § Justering av protokollJusterades protokollet för den 25 maj.2 § Meddelande om frågestundAndre vice talmannen meddelade att vid fråge-stunden skulle följandestatsråd närvara:Vice statsminister , justitiemi-nister , jordbruksminister , statsrådet , statsrådet , utbildningsminister , soci-alminister och miljöminister § Svar på interpellation 1998/99:303 om nor-disk sameradioAnf. 1 Kulturminister ():Fru talman! har frågat mig vilka åt-gärder jag ämnar vidta för att förbättra samernasmöjligheter att höra nyheter och andra program frånhela på sitt eget språk.Public service-radion och televisionen har ett stortansvar för att tillgodose olika minoriteters krav ochbehov. I sändningstillstånden förSveriges , ochSveriges stadgas att företagen ärskyldiga att beakta språkliga och etniska minoritetersbehov. Samiska, finska och tornedalsfinska (meän-kieli) skall inta en särställning. Av anslagsvillkorenför framgår dessutom att programföretagensinsemellan får fördela ansvaret för olika slags insat-ser i fråga om verksamheten på invandrar- och mino-ritetsspråk. Företagens samlade resurser för dettaområde skall vara minst oförändrade i jämförelse medår 1996.Regeringen föreskriver inte närmare i detalj hurföretagen skall uppfylla skyldigheten att beaktaspråkliga och etniska minoriteters behov. Det är såle-des programföretagen, som inom ramen för radio-och TV-lagen och sändningstillståndet, beslutar omvilka program som skall sändas och om andra nöd-vändiga åtgärder för att beakta samernas behov.Vid införandet av digital sändningsteknik för ljud-radio blir en av fördelarna att fler röster kankomma till tals; det får helt enkelt plats fler kanalerpå det givna frekvensutrymmet. Det är dock ännu förtidigt att säga hur detta framtida utrymme kommer attfördelas.Som mycket riktigt påpekar pågår ettsamnordiskt projekt mellan den svenska, finska ochnorska public service-radion. Enligt uppgift i Sveri-ges Radios public service-redovisning för ärdet tänkt att utbudet för den samiska målgrup-pen i , och skall samlas i en nysamnordisk digital ljudradiokanal. De nordiska bola-gen beräknar att starten av kanalen bör kunna skesenast år 2005.Andre vice talmannen konstaterade att interpel-lanten inte var närvarande i kammaren och förklaradeöverläggningen avslutad.4 § Svar på interpellation 1998/99:314 om star-ta-eget-bidrag och begreppet vilande företagAnf. 2 Statsrådet ():Fru talman! har frågat vilka åt-gärder jag är beredd att vidta för att minska skillna-derna mellan att driva ett företag med stöd av starta-eget-bidrag och att driva företaget dåpersonen får arbetslöshetsersättning.Åke konstaterar att en företagare i vis-sa fall kan få arbetslöshetsersättning. Kravet är attföretaget är vilande. Företagaren kan alltså inte bådedriva verksamhet i företaget och uppbäraarbetslöshetsersättning. anser att detär fel. Han tycker att en sådan företagare inte skallbehandlas annorlunda än en person som får starta-eget-bidrag.Först vill jag säga att gäller att en fö-retagare inte betraktades som arbetslös om han inteupphört med sin verksamhet. infördes enmöjlighet för företagare att inte behöva realisera allaföretagets tillgångar för att kunna få arbetslöshetser-sättning när han söker annat arbete. Ett krav är dockatt företaget är vilande. Avsikten med reformen haralltså inte varit att arbetslöshetsersättning skulle utgö-ra ett tillskott till företagarens ekonomi vid minskadorderingång eller då företaget inte lönar sig. Arbets-löshetsersättningen skall vara ett ekonomiskt skydd iomställningen till ett nytt arbete.Starta-eget-bidraget har tillkommit som ett stödtill den som är arbetslös. Avsikten med åtgärden ochbidraget är att den sökande skall kunna koncentrerasig på att bygga upp sitt företag. Självklart skall fö-retagaren göra marknadsundersökningar, ta framtrycksaker och göra prototyper. Det finns ingenting ireglerna om starta-eget-bidraget som säger att perso-nen inte också får ha inkomster av sitt företagande.Det förhållandet att nivån i starta-eget-bidraget ärdensamma som personen skulle ha fått i a-kassan göratt de ibland upplevs som utbytbara. Arbetslöshetser-sättning lämnas dock till den som är öppet arbetslösoch ägnar sig åt att söka nytt arbete. Utbildningsbi-drag lämnas till den som deltar i en arbetsmarknads-politisk åtgärd, t.ex. arbetsmarknadsutbildning, ar-betspraktik eller att starta eget.Mot bakgrund av vad jag har anfört har jag ingenavsikt att gå ifrån kravet för arbetslöshetsersättning,nämligen att företaget skall vara vilande. Under star-ta-eget-tiden är det däremot utomordentligt angelägetatt företagaren är aktiv i sitt företag även om det intejust då ger så stor ekonomisk utdelning.Anf. 3 ():Fru talman! Först och främst tack för svaret!Jag måste dock konstatera att min fråga har tol-kats på ett sätt som gör att svaret tenderar att missaproblemet i frågeställningen. Min utgångspunkt varinte att någon arbetslös skall ha möjlighet att drivaföretag. Jag har heller aldrig ifrågasatt den generellaregeln för detta.Min huvudpunkt i frågan är just den strikta tolk-ningen av begreppet vilande företag i relation till vadsom är möjligt att göra som den arbets-löse står till arbetsmarknadens förfogande. Som jäm-förelse nämnde jag då starta-eget-verksamheten, somjag har god kännedom om i kommun-ledning. En företagare som har drivit företaghar i många fall idéer och insikter om nya produkter,men han har formellt sett inte ens rätt att tänka på desakerna under arbetslöshetstiden.Det är det som är min fundering: Anser statsrådetatt denna väldigt strikta tolkning gör det lättare ellersvårare att få en arbetslös med vilande företag tillbakatill verksamhet och till arbete igen? Det är just dennastrikta tolkning som jag har upplevt som besvärandeefter ute i fält. En person som är korrekt ochformellt håller sig till reglerna får ändå inte ens tänkapå ett företag, som jag skrivit i interpellationen. Hanfår möjligen, enligt ett av fackförbunden, betala utfakturor.Det är min fråga. Det kunde vara lättare att få igång människor i ny verksamhet om de hade rätt atttänka på verksamheten.Anf. 4 Statsrådet ():Fru talman! Det är självfallet inte förbjudet atttänka på sitt företag, på nya idéer och på om manmöjligen har förutsättningar att dra i gång ett annatföretag. Men man måste ha i minne vad arbetslöshet-sersättning faktiskt är. Och det var det som jag villeutveckla i svaret.Arbetslöshetsersättning får man när man skall sö-ka ett annat arbete. Inte minst i den konjunktur som vinu befinner oss i är det viktigt att vi bevakar ochförsvarar arbetslöshetsersättningen som ett medel närdet gäller att man skall kunna vara aktiv och gå frånett arbete till ett annat. Därför är jag inte beredd attöverväga några förändringar i det avseende som ÅkeSandström talar om.Man skall också minnas att det förr krävdes att fö-retaget var helt avvecklat. var medoch drev igenom den förändring som vi nu diskuterar,nämligen att företaget i stället skulle kunna vara vi-lande. Och vilande är vilande: Det finns inga tolk-ningsmöjligheter i det avseendet.Mot den här bakgrunden vill jag inte föreslå någraförändringar i det här systemet.Anf. 5 ():Fru talman! Jag har förstått svaret. Men det härmed relationen mellan dem som försöker starta egetoch som inte har alltför goda möjligheter och insikteroch de företagare som av olika skäl måste ha sittföretag vilande upplevs ändå som knepigt. Den härreformen har jag ingenting emot. Jag tycker att det ären riktig ordning. Jag har också förståelse för pro-blemen med den, och med det här ville jag belysadem. Dessa frågeställningar förekommer i många län.Jag är klar över de formella reglerna.Jag får tacka för svaret.Överläggningen var härmed avslutad.5 § Svar på interpellation 1998/99:273 och 285om Posten ABAnf. 6 Statsrådet ():Fru talman! och ställt liknande frågor till näringsministern avseen-de Posten AB:s agerande när det gäller att följa reg-lerna i konkurrenslagen och postlagen. Frågorna harställts dels mot bakgrund av att Posten har varit part iflera konkurrensrättsliga ärenden , delsmot bakgrund av att tidigare iår anmodade Posten att upphöra att tillämpa ettkundavtal angående rabatterade priser för enstakaförsändelser.Arbetet i regeringen är så fördelat att det är jagsom skall besvara interpellationerna.Jag vill inledningsvis framhålla att det är en själv-klarhet att statliga bolag liksom andra företag skallfölja gällande lagar. Jag står naturligtvis också bakomde uttalanden som tidigare gjorts av regeringen närdet gäller de högt ställda krav som staten måste ha påsina bolag inte minst i konkurrenshänseende. Omman ser på postmarknaden i ett historiskt perspektivså finner man att det totalt sett bara är under en korttid som marknaden har varit konkurrensutsatt. Statenhar vidare ålagt Posten vissa skyldigheter som inteåligger övriga postoperatörer. Lagstiftningen är där-med en sammanvägning av olika intressen. Det kandärför vara svårt för aktörerna på marknaden att frånbörjan och utan närmare prövning ha full klarhet i hurlagen skall tillämpas i konkreta fall. Detta gäller sär-skilt i en övergångsfas på en marknad som går frånmonopol till konkurrens. Det är naturligtvis viktigt attden här fasen blir så kort som möjligt.Statens ansvar som ensam ägare av Posten utövasgenom att man tillser att bolagets koncernstyrelse haren sådan sammansättning att den har förmåga att fattabeslut som skapar förutsättningar för Posten att agerai moderna och effektiva former. Genom de föränd-ringar som beslutades på den ordinarie bolagsstäm-man anser jag att styrelsen fått ensammansättning som ytterligare förbättrar förutsätt-ningarna.I övrigt är det regering och riksdag som genomlagstiftning ansvarar för att ange vilka spelregler somskall gälla på postmarknaden. Det ansvaret är uppfylltbl.a. genom konkurrenslagen och postlagen. När detgäller postlagen vill jag påminna om att regeringenöverlämnade en proposition (1998/99:95) om postalinfrastruktur till . I propositio-nen föreslås vissa ändringar i postlagen som syftarjust till att skapa bättre förutsättningar för ett merkonkurrensneutralt och bättre samutnyttjande av denpostala infrastrukturen när det gäller postnummer-och postboxsystem.Det ankommer på respektivePost- och att bedöma om Postens age-rande står i strid med konkurrenslagen och postlagen.Så har också skett t.ex. genom Post- och telestyrel-sens anmodan mot Posten . har vidare, precis som , bedömt Postens agerande vid flera tillfäl-len. Enligt vad jag har inhämtat hos Konkurrensver-ket finns tillbaka inga klagomålsärendenriktade mot Posten.Anf. 7 ():Fru talman! Inledningsvis vill jag naturligtvistacka för svaret på min interpellation.Jag hade fyra frågor. Den första var i korthet: In-stämmer statsrådet i att särskilt höga krav bör ställaspå Posten, som ett tidigare väldigt stort monopolfö-retag, när det gäller konkurrensfrågor? Jag uppfattadedet som att statsrådet svarar ja på den frågan.Min andra fråga gällde när vi kan förvänta oss attPosten anpassar sig till gällande lagstiftning, så att deupprepade överträdelserna upphör. Svaret på denfrågan blir något mer svävande. Men det kan kansketolkas som att Posten kommer att följalagen.Fråga nummer tre var: Vilket ansvar har staten,som ägare av Posten, för att företaget håller sig tillgivet regelverk? Svaret på den frågan blir att statentillsätter en styrelse och ansvarar för lagstiftningen.Det är också svaret på fråga fyra om hur staten verk-ligen skall kunna ta sitt ansvar som ägare.Fru talman! Min interpellation är föranledd av detfaktum att Posten, som är helägt av staten och somhar en dominerande ställning på marknaden, närmastkroniskt har varit under prövning hos Konkurrensver-ket sedan avregleringen ägde rum. Man har fällts förbrott mot konkurrenslagen mer än 25 gånger. Postenförefaller sätta i system att ligga på lagstiftningensyttersta gräns. Och ibland - alltför ofta - går manöver den. Jag har också i min interpellation beskrivitett fall som jag tycker är särskilt upprörande i detavseendet. Men, som sagt, systematiken är ocksåpåfallande.Jag är bekymrad över det här och skulle gärnavilja höra statsrådet uttala att det som sker och harskett är oacceptabelt och att Postens koncernledningoch styrelse måste anstränga sig för atthålla sig inom konkurrenslagens råmärken. Detta kantyckas vara en självklarhet, men om vi tittar ibackspegeln ser vi att det uppenbarligen inte är det.Jag skulle också vilja höra statsrådet säga att hontänker ta ett allvarligt samtal med Postens ledning föratt klargöra allvaret i situationen och säga att någraytterligare kränkningar av lagstiftningen inte kommeratt tolereras av staten. Jo, det här är enmarknad som har öppnats för nya aktörer.Nya aktörer har självfallet svårt att slå sig in på denhär marknaden där det har varit monopol . Och staten är , förstås, ensam ägare tillPosten. Det här handlar naturligtvis om att man skallfölja lagen, men jag tycker också att det är en frågaom etik och moral. Vi bör inte skilja mellan statligaoch privata företag, men eftersom staten är ensamägare till Posten har staten inte bara ett allmänt ansvarutan också ett särskilt ansvar för att lagstiftningenskall följas.Statsrådet säger i slutet av svaret att det för närva-rande inte ligger några klagomålsärenden riktade motPosten hos . Det är säkert sant, mendet är också sant att - trots storresursbrist, bl.a. till följd av att man tvingas lägga nedmycket stora resurser på att följa Postens turer på dethär området - har gjort Posten till ett initiativärende.Det betyder att man har funnit särskilda skäl att påegen hand granska Postens verksamhet och prissätt-ning mot bakgrund av vad som har förevarit. Det ärungefär som när polisen ibland tvingas punktmarkerasärskilt brottsbelastade personer för att helst hindramen i alla fall snabbt åtgärda nya lagöverträdelser.Jag skulle alltså vilja höra statsrådet med allvar irösten säga att Postens ledning skall hålla sig tilllagen . Man skall hålla en marginal när detgäller lagstiftningen, så som tidigare statsråd haruttalat. Jag skulle vilja höra henne säga att hon tänkertala med Postens ledning för att klargöra allvaret isituationen. Kan statsrådet lova det?Anf. 8 ():Fru talman! Jag får börja med att tacka för svaret,som tyvärr inte berörde min huvudfråga: vilka åtgär-der ministern kommer att vidta för att Posten skalluppfylla regeringens krav vad gäller moral och etikvid bemötande av konkurrensen på postmarknaden.Låt mig som komplement till konstatera att regeringen var förvarnad ombetydelsen av selektiva lokalporton. Enligt Post- ochtelestyrelsens instruktion skall myndigheten i sam-band med årsredovisningen också redovisa konkur-renssituationen på olika delmarknader inom postom-rådet. I den första rapporten, Service och konkurrens,som lades fram för lite , konstate-ras hur skör konkurrensen egentligen är på markna-den för enstaka försändelser:"I kravet på enhetsporto ligger emellertid ocksådet största potentiella hotet mot lokalpostföretagen.Om Posten, helt eller delvis, skulle befrias från kravetpå enhetliga porton på enstaka brev och därmed bere-das möjlighet till ovan beskrivna selektiva prissätt-ning, skulle detta medföra att marknadsförutsättning-arna för lokalpostföretagen helt skulle styras av dendominerande aktören och på så sätt bli oacceptabeltoförutsägbara. Även om konkurrenslagens regler omunderprissättning gäller också i en sådan situationskulle ändå, enligt PTS bedömning, osäkerheten iförhållandet i praktiken utgöra ett marknadshinder förde företag som vill etablera sig på marknaden förenstaka försändelser. "Så säger man i Post- och rapportService och konkurrens, s. 7-8.Regeringen fick således varning från Post- ochtelestyrelsen . Regeringen varsåledes också medveten om betydelsen av att Posteninte fick tillämpa en geografisk prissättning för ensta-ka försändelser när postlagen reviderades. Posten harändå från fram 1999 genom sin selektiva prissättning agerat påett sätt som enligt inneburit ettmarknadshinder för de företag som vill etablera sig påmarknaden för enstaka försändelser. Marknadsförut-sättningarna för lokala postföretag har styrts av dendominerande aktören på ett sådant sätt att förutsätt-ningarna för deras verksamhet har blivit oacceptabeltoförutsägbara.Regeringen har alltså sedan den 27 februari 1998känt till konsekvenserna av en sådan selektiv prissätt-ning. Min första fråga är då: Har regeringen utövattillräcklig kontroll över ?Vi får också i den här debatten ofta höra att ex-empelvis lantbrevbäringen hotas om den lokala pos-toperatören skulle få ta över exempelvis kommunenspost. Så har det varit i min hemkommun, och vi harhört liknande exempel från andra delar av . Pånationell nivå, menar förutvarande vd , skulle rikstäckningen vara hotad om maninte fick konkurrera med geografiskt differentieradepriser mot City-Mail. Detta är min andra fråga.Den tredje frågan ber jag att få återkomma till inästa inlägg.Anf. 9 Statsrådet ():Fru talman! Jag vill börja med att upprepa vad jagsade - ville höra statsrådet säga detmed allvar i rösten, så jag får väl försöka låta allvar-lig: Jag förutsätter att lagarna följs också av Posten.Detta säger jag med mycket stort allvar, och jag hop-pas att det syns också i den utskrift som jag utgår frånatt olika aktörer sedan läser. Jag hoppas att ingenmisstror den avsikten. Jag tycker också att det syntesmycket tydligt i svaret vilken syn jag och regeringenhar. Den som skall föra samtal med Posten i de härärendena är i första hand PTS, vilket man också hargjort i en del av de fall som det har redogjorts för.Jag kan också understryka det som båda fråge-ställarna sade: Det som har skett är oacceptabelt. Detär ingen tvekan om det. Men det är också så, precissom har påpekat, att det har skettförändringar. Jag tror att båda frågeställarna och jagär överens om att i det gränsland som uppstått närman gått från en total monopolsituation in i en kon-kurrensutsatt verksamhet har det uppstått friktionersom inte har varit bra. gäller det för regeringen,både via styrelsen och via lagarna och reglerna, att setill att övergången till konkurrens på detta områdesker helt och fullt och också blir accepterad av allaparter på marknaden.Jag följer alltså det här mycket noga, för att ut-trycka det milt. Enligt regeringen är också konkur-rensutsättningen på de tidigare monopolmarknaderna,dit post och tele hör, väldigt väsentlig för tillväxtpo-litiken och även för konsumenternas möjligheter attfå låga priser och bra service.Jag upprepar det gärna igen: Jag följer dettamycket noga. Det har skett förändringar, och vikommer att bevaka att de verkligen fullföljs. Jagupprepar också detta gärna: Posten skall ha mycketgod marginal till de gränser som lagstiftningen sätterut.Anf. 10 ():Fru talman! Jag vill tacka statsrådet för de ytterli-gare klargöranden som kom i det senare inlägget. Jagtycker att det för aktörerna på marknaden bör varaalldeles uppenbart vad som gäller framöver, i denmån det inte har varit det tidigare.Vi har en konkurrenslagstiftning som säger att detinte är fel att ha en dominerande ställning - självfallet- men att det är fel att missbruka en sådan domine-rande ställning. Min uppfattning är att Posten hargjort det som ligger bakom. haft särskilda prislistor just inom de områden därkonkurrens råder eller varit på väg att uppstå. Detförefaller uppenbart att syftet enbart har varit att slåut uppstickande företag som velat etablera sig.Jag tror liksom statsrådet självfallet att konkurrensär av godo, eftersom den gör att aktörer tvingas skär-pa sig lite extra, att priserna kan hållas lägre än an-nars och att servicen blir bättre. Därför är konkurrensav godo, och därför är det också väldigt viktigt attkonkurrenslagstiftningen följs upp på ett bra sätt.Avregleringen har bakom sig,och det bör nu finnas en möjlighet att alla företag påmarknaden följer lagstiftningen, och detta med mar-ginal - annars leder det inte till den goda service ochde låga priser som vi skulle kunna ha på det här om-rådet.Jag har i interpellationen beskrivit ett agerande avPosten, eller kanske flera, som jag tycker hade varitalldeles oacceptabelt oavsett vem som ägt företaget.Det är dock alldeles särskilt bekymmersamt när det ärett statligt företag som agerar på det här sättet. Vi harall anledning att se till att de företag som staten ägerföljer lagen och gör det med god marginal, så att denlagstiftning som har fastställt också kanfullföljas.Jag vill tacka för de kompletterande svaren ochhoppas att det här skall fungera klargörande för fram-tiden.Anf. 11 ():Fru talman! Jag får också börja med att tacka fördet klarläggande vi frågeställare har fått här. Det ärett ovanligt klarläggande för att riktas till ett statligtmonopolföretag, och jag hoppas verkligen att dettanya begrepp - med god marginal till lagstiftningen -skall leda till en positiv utveckling.Låt mig med anledning av svaret ställa en komp-letterande fråga. Det gäller möjligheten att vidgarollen för . Konkurrensverkethar ju tidigare till regeringen framfört synpunkten attdet vore angeläget att utvidga rollen för Post- ochtelestyrelsen vad gäller konkurrensfrågorna på post-marknaden, att skulle få iuppdrag att aktivt främja konkurrensen på postmark-naden. Detta vore inte särskilt märkligt med tanke påatt sektorsmyndigheten i många andra länder har ettsådant uppdrag på avregleringsmarknader. Motsva-rande uppdrag finns för påtelesidan. Om hade haft ettsådant uppdrag tror jag att de problem och spe-ciella fall som jag har redovisat i interpellationenhade kunnat undvikas.Post- och övervakar framförallt postlagens efterlevnad. Denna är i mycket höggrad inriktad på regler för postbefordran och motta-garnas rättigheter men mindre på relationen mellanföretagen på marknaden. Min kompletterande frågablir: Är ministern beredd att vidta några åtgärder föratt vidga Post- och uppdrag i en sådanriktning som här har beskrivits? Jag är medveten omatt frågan är kompletterande i förhållande till huvud-frågan i interpellationen.Jag får i övrigt tacka för det klarläggande svaret.Anf. 12 Statsrådet ():Fru talman! Jag är inte beredd att svara så tydligt . Jag tycker att den frågeställning som tar upp är komplicerad och inte helt enkel. Dethandlar om huruvida det verkligen är bra att ge PTSde dubbla roller som det skulle innebära.Det jag däremot är beredd att säga är att vi införnästa år jobbar med en proposition om konkurrens-frågor, där vi skall gå igenom alla olika verksamhetersom vårt näringsdepartement ansvarar för. Där kom-mer vi förstås också att titta närmare på PTS roll ochansvar. Men om det skall gå i den riktning som ÅkeSandström säger är jag inte beredd att svara jakandepå i dag.Överläggningen var härmed avslutad.6 § Svar på interpellation 1998/99:271 omGotlandstrafikenAnf. 13 Näringsminister ():Fru talman! har frågat vilka åtgärderjag avser vidta för att resor till och från skallkunna ske med den nya, moderna snabbfärjan åretom.Inledningsvis vill jag säga att regeringen delaruppfattningen att det är viktigt med väl fungerandetransporter till och från . gjorderegeringen bedömningen att vissa förändringar i tra-fikprogrammet var nödvändiga för att säkerställa entillfredsställande trafikförsörjning. Därför föreslogregeringen i budgetpropositionen för att manskulle anslå ytterligare , totalt 190miljoner kronor, för Gotlandstrafiken.En utökning av trafiken med två dagliga dubbeltu-rer med höghastighetsfärjan har kost-nadsberäknats till . Det har dockhittills inte funnits möjlighet att inrymma denna ut-ökning av trafikprogrammet inom de angivna kost-nadsramarna.En åretrunttrafik med höghastighetsfärjan skulleockså innebära en betydande överkapacitet underlågsäsong, förutsatt att ingen annan förändring avtrafikprogrammet görs. Om en sådan överkapacitetskall upprätthållas menar jag att det är rimligt attregionen tar sin del av det ekonomiska ansvaret.Den 1 juli startar den nya myndigheten sin verksamhet.