prot · GN0912 · 1999-10-13 00:00:00 — Det är deras surt förvärvade pengarsom vi inte ska göra gällande att det är vi som haråstadkommit.Göran perspektiv är ett politikerns per-spektiv som bestämmer åt människan. Man kändekyliga vindar - vinstintresse ärnågot negativt. Tanken på lönsamhet i företag, tankenpå att det ska löna sig att arbeta, löna sig att varaföretagare är något som i vissa fall är negativt förGöran Persson.Bosse tänkte i går fritt och han tänktehögt, och det blev nästan lika illa som när gjorde det. Han skulle ju inte sälja ut Nord-banken, men ska han det uppenbarligen, så detkan ju skifta. Tankarna på banksocialiseringen ärockså ett minne från det som inte gick så bra.Priset för att det inte blir någon omprövning be-talas av människorna, medborgarna. Det förkunnadesav i går att fastighetsskatten inte skahöjas extremt mycket, men höjas ska den. Skatternakommer att höjas, även om man nu gör en liten rabattpå de kraftiga höjningar som har genomförts under desenaste åren.Priset betalas också av de människor som får stå ivårdköerna och de som inte får välja skola. Det är juskandal att ni ens funderar på att stänga ,som ni faktiskt gör. Var ligger individens, elevernasoch föräldrarnas val i den politiken?Muren finns kvar, , i ert tänkande,när det viktigaste för er inte är hur man ändrar vår-dens förutsättningar för att ge vård utan att hindraförändringar som är till det bättre, som ger mångfald,nya arbetsgivare, mer tillfredsställd personal ochbättre vård.Det är inte så att vården styrs av behovet.Tro inte det. Vården styrs av hur politiker i landstingoch i viss mån i staten fördelar pengar. Det är det somstyr vården. En hälso- och sjukvårdsförsäkring - somvi skulle vilja ha - som är allmän och obligatoriskskulle innebära att sjukvården följde behovet.Ni vill inte ha privata sjukhus men däremot pri-vata tandläkare. City Akuten, ska den stängas? Är detnågon skillnad om det är små eller stora hus somvården bedrivs i? Är inte patienterna, mångfalden ochrätten att välja det viktigaste? Det tycker vi i alla fall.De socialdemokratiska idéerna, som jag upplevdedem när talade om det gångna seklet,var att frigöra människorna. Jagförstår inte att ni har kommit så snett att ni nu villstyra åt människorna, ta deras pengar i anspråk ochsäga att det är vi som gör det. Hur kan och försvara en ordning som gör att vanligamänniskor är bundna till de politiska lösningar somhan erbjuder, medan de som är rika och välbärgadealltid kan välja fritt?(Applåder)Anf. 47 Statsminister ()replik:Herr talman! Det var lite av varje det där, BoLundgren. Men skulle vi inte kunna koncentrera osspå denna stora ideologiska fråga om den kritik som nihar riktat mot den svenska välfärdsmodellen - högaskatter, långt driven ambition till omfördelning ochdärmed tron och förvissningen om att människor somär fattiga och som får det lite bättre ställt konsumeraroch driver på ekonomin, och på så sätt skapas nyaförutsättningar. Det var ju det som inte skulle funge-ra. Varför har vi nu då en så kraftig ekonomisk ut-veckling i vårt land? Varför har vi flera hundra tusennya i sysselsättning? Varför pressar vi tillbaka ar-betslösheten? Varför har vi en låg ränta, så att vanligamänniskor kan köpa ett hem? Varför har vi låg infla-tion, så att man ser att pensionerna räcker till? Varförerkänner omvärlden vår förmåga att hantera ekono-min och vår modell? Det skulle ju inte fungera. Nihar ju ägnat ett helt 90-tal åt att tala om att detta varfel tänkt. stod juBo Lundgren själv här i talarstolen, då som en avflera ekonomiska talesmän i och hävda-de detta. Varför har vi så kraftig tillväxt i ? Varför går det så bra för , ,när vi har så höga skatter? Det vore intressant om BoLundgren kunde reflektera över detta.För min del är det så att jag inte tror att det är därsom problemet sitter, utan problemet uppstår i detögonblick som man inte orkar ta ansvar för den ge-mensamma kassan. kan vara alldeleslugn. Jag kommer inte att medverka till att man intetar det försiktigt. Jag har städat en gång, och jag tän-ker inte göra om det. gäller det att hålla alla lugnasom å ena sidan står i talarstolen och kräver mer ut-gifter för att i kräva stora skattesänk-ningar. Det kanske var det, , som gjordeatt jobben försvann - er oförmåga att ta ansvar förSverige, er vilja att låna till utgifter, er förmåga attdriva upp räntan och er häpnadsväckande okänslighetinför 50 000 konkurser i småföretag. Det är detta somdet handlar om. Varför går det så bra för , BoLundgren, när vi har så höga skatter? Tänkt högtomkring detta i talarstolen, så får vi ta ytterligare enreplik sedan och fördjupa oss i samtalet.(Applåder)Anf. 48 BO () replik:Herr talman! Jag ser att sitter ikammaren. Han skrev, apropå det som upp sist i sitt anförande, om Socialdemokraterna:Hade vi fört en stramare politik ha-de vi inte gått in i efterkrigstidens svåraste lågkon-junktur med efterkrigstidens sämsta finanser.Thomas hade då alldeles rätt. Visst, vi varnågra stycken som fick städa - jag i banksektorn.Sedan är det fråga om hur vi ska hantera den ide-ologiska debatten. , ett tillfälligt åreller när ekonomin går bra, gärna så mångasom möjligt - självklart. Men människorna då? Varttog människorna vägen i replik? Komtillbaka till detta. Det var den fråga jag ställde. Varoch en känner igen sig. Det är ju så att vanliga männi-skor när det gäller vård, skola och omsorg är hänvisa-de till det som ni och andra politiker bestämmer åtdem. Där det finns valfrihet vill ni inskränka den.Ekeskolan är ett sådant exempel. Det finns mångaandra. Privata sjukhus ska inte få finnas, säger . Det är ett annat exempel. Men det är vanli-ga människor, som ni säger er företräda men egentli-gen inte gör, som måste rätta sig efter det som politi-ken bestämmer åt dem. De som tjänar mycket ellerhar stora tillgångar klarar sig alltid. De kan välja fritt,och de kan gå förbi köerna. För mig är det väsentligtatt alla får samma rätt att välja, får samma rätt att fåkvalitet och får samma möjligheter.I t.ex. jobbar man nuhårt för att faktiskt se till att göra de förändringarinom sjukvården som gör att personalen trivs ochfungerar och som gör att patienterna får vård och kanvälja. Ni gör allt ni kan för att hindra detta, på sammasätt som ni försöker undvika att ge friskolorna denmöjlighet att utvecklas som inte bara är bra för demsom går i friskolorna utan också ger hela skolsystem-et någonting av en pånyttfödelse, mer kreativitet ochfler alternativ.Om vi bortser från denna fråga och tittar på denekonomiska frågan igen så säger de flesta bedömareutanför kammaren - här finns ju en hel del som för-nekar verkligheten - att det krävs omfattande refor-mer för att svensk ekonomi långsiktigt ska fungerabra. Det är Valutafonden, och många andrasvenska och utländska ekonomer som säger det. Det krävs reformer och förändringar. Vi ska intestraffbeskatta företagen. Det gör vi . Vi har extrahög skatt i på vinstrika och snabbväxandeföretag. Det är därför som vi har ett dåligt nyföreta-gande. Trots att det går bra i det stora, så går det intebra i det lilla, och det är det lilla som bygger det storapå lång sikt.Göran , varför vägrar ni, nu när tiderna ärgoda, genomföra de reformer som gör att vi kan fort-sätta att ha goda tider långsiktigt och stabilt i framti-den? Men framför allt, och jag kommer tillbaka tilldet: Kan utveckla sin syn på hur detblir bättre för människorna när ni ser till att förvägraalternativen, när ni vill behålla politiskt inflytande,när ni vill behålla vårdköerna och när ni vill behålladen situation där vanliga människor inte kan väljafritt utan det bara förbehålls dem som är rika?(Applåder)Anf. 49 Statsminister ()replik:Herr talman! Vi vill visst ha alternativ, Bo Lund-gren. Vi har öppnat för alternativ i skolsektorn och ivårdsektorn. Vad jag vänder mig emot och vad vireagerar emot är att sjukhusen ska till börsen och attdet ska bli vinst i vården. Var lönsam du som är pati-ent, det är det som det handlar om. är det säkertinga problem, och inte eller året därefter.Men om man drar ut perspektivet till , vilketSverige får vi? Ett samhälle som är ett marknadssam-hälle, ett samhälle där penningvärdet är större änmänniskovärdet. Det är ju det som vi reagerar mot.Det finns ingen analys hos folkpartister, hos kristde-mokrater eller hos moderater om vad detta ger för ettSverige.Sedan säger - detta blir så falskt - attdet bara är de som tjänar mycket som kan välja isocialdemokratins . Men så tittar man på deförslag som lägger fram. Vad är det förförslag? Ja, den som tjänar mycket ska få en väldigtkraftig skattesänkning i värld - en skatte-sänkning på aktier, en skattesänkning på höga in-komster, en skattesänkning på stora fastigheter och enskattesänkning på pigor. Det är ju visionen. Ökar deträttvisan i ? Ger det bättre möjligheter för demänniskor som är arbetslösa, för de människor somär sjuka eller för de människor som är i behov att fåen bra undervisning i skolan? Det är judessa resurser som man tar bort för att ge till de bästställda. Och där finns ju den andra huvudlinjen ekonomiska debatt som och modera-terna är ett uttryck för, att ekonomin fungerar bättreom de som redan har mycket pengar får mer och omde som redan har lite pengar får mindre. Hur ska manannars kunna se tråden i förslag - skat-tesänkningar för de bäst ställda och försämringar avsjukförsäkring, a-kassa och kommunernas ekonomi?Här står två synsätt mot varandra. Vi kommer en-vist att hävda att har man en stark regering och an-svarsfulla riksdagsmajoriteter går det att bedriva enpolitik som förenar ett högt skatteuttag med en kraftigtillväxt. Och en kraftig tillväxt är förutsättningen förett rättvist , ett där människor sominte är förmögna också känner att de kan tro på fram-tiden, ett som är bättre också för deras barn.Det är detta som den ideologiska striden handlarom och har handlat om. Trots en lite förskönad mode-rat retorik är vi tillbaka där skiljelinjen finns i svenskpolitik. Det tragiska är att och Kristdemo-kraterna har bytt sida.(Applåder)Anf. 50 () replik:Herr talman! Jag tycker att det är intressant, braoch klargörande att vi får lite av en ideologisk debattdär skillnaderna faktiskt blir tydliga. Det är ju justdessa grundläggande värderingar som skiljer oss åt -den borgerliga sidan med som störstadrivkraft, åtminstone , och den sida som nufinns i samarbetet omkring regeringspolitiken. Det ärsynen på individen, synen på hur människan skahävda sin rätt.Bo Lundgren talar väl för att det ska ske genomvalfrihet som konsument och genom privat ägande.Det är den ena sidan. Den andra sidan är att hävda sinrätt utifrån just den rätt man har som människa, oav-sett hur mycket man äger. Den rätten kan man hävdagenom politiken, och det är den som är redskapet föratt göra sin stämma hörd.Jag tycker att den dagordning som upp är bra. Jag tycker att den tar upp de viktigafrågorna, t.ex. att bryta klassamhället. Jag vill läggatill: att bryta också de manliga maktstrukturer somgör att kvinnor inte får tillträde i den omfattning somvi skulle behöva för att kunna berika demokratin.När det gäller arbetsmarknadsfrågorna vill jaggärna stryka under detta med hetsen i arbetslivet. Jagvill gärna passa på att ställa frågan till inte det moderna svaret på den allt hetsigare ochstressigare arbetsmarknaden en modern arbetsmark-nadsreform, vilket en arbetstidsförkortning skulleinnebära? Vi vet av alla goda försök och permanenta-de sextimmarsgenomföranden som finns att det inne-bär stora lättnader. Det innebär livskvalitetshöjningar.Det innebär demokratiutveckling. Det innebär höjdkvalitet i arbetet osv.Vi sitter ju i ett gemensamt samarbete om de härfrågorna. Jag skulle naturligtvis vilja se att det händernågonting i den här frågan under den mandatperiodsom vi nu har framför oss. Jag skulle gärna vilja få enkommentar från statsministern i den frågan.Anf. 51 Statsminister ()replik:Herr talman! Vi sitter i en gemensam arbetsgruppi den här frågan, och den jobbar med sikte på att pre-sentera en politik i arbetstidsfrågan. Sedan har vi detandra spår som också är aktuellt, nämligen att låtaarbetsmarknadens parter hantera det här i förhand-lingar mot ett tänkt löneutrymme. Jag tror dock atthetsen i arbetslivet är en större fråga än bara en frågaom arbetstid. Jag tror att det handlar väldigt mycketom hur man ser på sin arbetskraft, att människor påjobbet känner sig behövda och sedda.Vi har en period bakom oss med en dyster ut-veckling, till följd av hög arbetslöshet, som gjort attmånga har drivits väldigt hårt. Vi kan se det i upp-gången av sjuktalen. Vi kan se det i uppgången avarbetsskadorna. Vi kan se det i alla de psykosocialabekymmer som dyker upp.Arbetstiderna är viktiga - ja, men frågan är störreän så. Här vill jag ha ett nära samarbete med arbetar-nas och tjänstemännens fackliga organisationer ochockså, naturligtvis, med moderna företagare sombegriper att den viktigaste resursen för att utvecklaSverige och företagandet är motiverade medarbetare.Låt oss gemensamt göra det här till ett stort refor-mområde de kommande åren.Anf. 52 () replik:Herr talman! Jag tycker att det var utomordentligtbra att statsministern erinrade om den korta periodsom gått sedan järnridån hackades ned. Jag tror att detär väldigt viktigt att vi så här på tröskeln till ett nyttmillennium erinrar oss hur beroende vi är, har varitoch kommer att bli av . Jag tror egentligen attvi är lite för dåliga - jag vågar nog säga allihop - påatt lyfta fram detta inför medborgare.Jag vågar t.o.m. påstå att sedan järnridån hackatsned kan vi skönja något som kanske kan kallas enfattigdomsgräns öster om och ned över Euro-pa. När det dok lyfts undan ser vi ocksåkonflikt efter konflikt pyra. Därför tror jag att justEuropaarbetet och inriktningen på att vara med ochsäkra fred och frihet för vår kontinent, som vi talat såmycket om här, behöver bli mer centralt i vårt politis-ka arbete.Jag vill hoppas att statsministern nu verkligen in-viterar oppositionen inför ordförandeskapsperioden iEU. Inte för att vi på något sätt ska nagelfara utan föratt vi gemensamt, som ett litet, alliansfritt land, säkertunder den perioden - internationellt, europeiskt menockså i vårt eget land - kan visa på hur gränslöst, iordets egentliga bemärkelse, beroende vi är av våromvärld.Vi talar mycket här , och det blir väldigt myck-et retorik. Det är inte alls konstigt att så blir fallet. Vihar talat om ekonomisk tillväxt, och rätt vad det ärslinter vi tillbaka i detta med beskyllningar för vemsom stod för vad och åstadkom vad i det förgångna.Jag tyckte att det som lyfte framvar väldigt viktigt, nämligen att vi får läsa och höraatt nazism, fascism och främlingsfientlighet breder utsig och rotar sig i vårt land. Jag är fullständigt över-tygad om att vi alla vill ta itu med detta. Personligentror jag att skolans roll här knappast kan övervärde-ras. Jag är övertygad om att resurser spelar en roll idet sammanhanget, men jag tror inte att det enbarthandlar om resurser. Vi löser inte ut det här eller göross kvitt det enbart genom tal om ekonomisk tillväxt,utan det krävs en medvetenhet om demokratins värde.Vi har tidigare här talat om, och det är också ut-omordentligt, hur våld breder ut sig och hur framförallt kvinnor drabbas. Jag vågar påstå att i många fallsås de här fröna till förakt och okänslighet redan iskolan - på skolgårdarna och i korridorerna, där språ-ket har tillåtits bli enormt förgrovat. Man kan häpnaöver vad som tillåts i svenskt skolväsende närdet gäller att uttrycka sig gentemot unga flickor. Jagtror att det inte bara krävs retorik om detta, utan detkrävs rejäla tag för att återställa ordning, reda, hyfsoch sans! Och det ska börja utomordentligt . Detkrävs något slags restaurering av civilkuraget hosskolpersonal, hos skolpolitiker och hos oss alla.Anf. 53 Statsminister ()replik:Herr talman! Jag förstår att skullesvara på frågan om människovärde och penningvärde.Det är nog många som vill att just skautveckla hur han ser på att ta sjukhusen till börsen.Går det inte i den här debatten får vi komma tillbaka.Här finns nu en vattendelare i svensk politik. Vi villveta på vilken sida finns.Vi har ett ordförandeskap i EU framför oss. Brettsamarbete kommer naturligtvis att dominera denpolitiska bilden under , både under det halv-år vi är ordförandeland och det halvår som föregår.Det är en enorm kraftansträngning. Det är naturligtvisså att vi, som traditionen bjuder inom unionen, underden perioden håller ihop och tar på oss det gemen-samma ansvaret för . Självklart ska hela oppo-sitionen engageras i detta.Jag är glad att vi är överens om vikten av att be-kämpa rasism och antisemitism. Det är viktigt attlägga till det sista, därför att där, i antisemitismen,startar ofta väldigt mycket av sådant som sedan ut-vecklas till förföljelse och historiens värsta illdåd.En miljon svenska hem har beställt boken må du berätta. 230 000 ungdomar har sett påfilm omkring just Förintelsen, tiotusentals besök påvår hemsida, lärarfortbildning. Det är ett uttryck, detfinns fler. Låt oss hjälpas åt.En sak vill jag vädja om till : Drainte alla unga över en kam. Jag hade en sam-ling av ungdomsorganisationer. Det är så lätt gjort attvi vuxna grips av just den frustration och ilska somAlf gett uttryck för. Plötsligt talar han omde unga som ett problem. Det är tvärtom. I dagensungdomsgrupp finns starka värderingar för allas likarätt och värde. I dagens ungdomsgrupp finns de somvi lugnt kan anförtro ansvaret för samhället i framti-den. Men det finns några i den gruppen, precis somdet alltid har funnits, som är utanför och som kommersnett, bara med den skillnaden att dessa ungdomar lever i en värld som vi vuxna har skapat och somär så ohyggligt mycket hårdare, fräckare, fränare,fulare, fattigare än den vi fick växa upp i.Ungdomarna kommer att vara de som står på bar-rikaden för kampen för demokrati och mänskligarättigheter. Det vet jag. Låt oss ge dem allt det stöd dehar rätt att fordra av oss som är äldre.Anf. 54 () replik:Herr talman! Det är ett lite enkelt trick, GöranPersson, i retoriska sammanhang att försöka tillvitamig att jag inte vet att det finns ungdomar som ärskötsamma. handlade det alltså om att ta itu medavarterna. Det är inte ovanligt här i kammaren att viriktar in oss på det som ska ändras i stället för attstryka det medhårs som är bra. Det kan jag ocksågöra en god stund.Det är ganska famöst att tala om det privata somnågonting som kränker människovärdet, som om detgår en skarp gräns mellan det som det privata står föroch det som samhället står för. Även det samhälleligahar av och till hållit penningvärdet högre än männi-skovärdet.Anf. 55 () replik:Herr talman! Om statsministern inte har någontaletid kvar blir det inte så mycket att fråga utan meraatt berätta. Det är bra att han har insikten om denregionala obalansen. Det har många människor ute ilandet också. Det vet om att den finns. De märker attdetta att bo utanför de stora städerna förhånas i såporpå TV, det skrivs ned i statliga rapporter, i kolumner ivåra tidningar. De vet om det. De vet om att 210 avlandets 289 kommuner tappar i befolkningoch att detta sker av något skäl, att det är någontingsom inte fungerar. Det är någonting som bör görasannorlunda.Då finns det saker som regeringen kan, bör ochmåste ta itu med för att åtminstone försöka åstad-komma en förändring. En sådan sak är att störta utnär det kommer fram rapporter som säger att postser-vicen ska läggas ned i landet, kassaservicen försvin-ner, ni som driver småföretag har ingenstans att vän-da er med i postangelägenheter. Då skulle regeringenstörta ut och säga att det inte blir så. Det kommer attbli annorlunda. Vi ska säga nej till den utvecklingen.Framför allt för framtiden skulle statsministern hakunnat upprepa, om han hade haft tid, det han sadeförra året vid när jag talade om att endigital allemansrätt, inte ute i varje kommunkontorsom regeringen nu föreslår, utan i varje hushåll, ivarje företag runt om i landet är någonting som gag-nar tillväxten i hela landet, inte i delar av landet.Det har jag berättat för statsministern igen.Anf. 56 () replik:Herr talman! Först: Det var mycket bra att GöranPersson gjorde ett statsministerbesök i . Sedan:Vi vet en del genom dem som lämnat regeringsarbetet- jag höll på att säga sluppit ut - t.ex. , och , hur det är i regeringsarbetet medLO-bindning, handlingsförlamning och idéfattigdom.Lyssnade man noga på vad sade omhandlingsplan framgick det där väldigt tydligt. Ingetska hända med arbetsrätten, inget ställningstagandeom lärarlönerna, stopp för nya aktörer i vården, ingetbesked om EMU, osv.Listan fick godkännande. Detär väl i ett nötskal problem. Det är inte somNew skriver, ett trolleri att det har gått braför . Det beror på ett antal tuffa strukturbeslutsom vi har fattat . är frågan: Är viredo att fatta ytterligare sådana för att befästa den härutvecklingen. Efter att ha hört hand-lingsplan, står det för mig alldeles klart att den hand-lingskraften inte finns hos regeringen.Anf. 57 () replik:Herr talman! Jag har läst barnkonsekvensanalysenom maxtaxa. Läs den, . Den förskräck-er!Partiledardebatten var härmed avslutad.3 § Anmälan om val av vice ordförande i skatteut-skottetFörste vice talmannen anmälde att () valts till vice ordförande i skatteutskottet.4 § Meddelande om information från regering-enFörste vice talmannen meddelade att tisdagen den19 oktober skulle statsminister lämna information om i Tammer-fors 15-16 oktober 1999.5 § Hänvisning av ärenden till utskottFöredrogs och hänvisadesPropositioner1999/2000:11 till konstitutionsutskottet1999/2000:15 till skatteutskottetFörslag1999/2000:RR2 till trafikutskottet6 § Införande av schablonberäkning på el-marknaden, m.m.Föredrogsnäringsutskottets betänkande 1999/2000:NU4Införande av schablonberäkning på elmarknaden,m.m. 1998/99:137)Anf. 58 ():Herr talman! Från de stora orden och partiledar-debatt till den lite tråkiga rubriken: Införande avschablonberäkning på elmarknaden, m.m.Det är inte alla beslut som vi fattar här i riksdagensom ger en riktigt stor synlig effekt. Men detta är ettav de beslut som faktiskt märks ute i stugorna. Det ärett av de beslut som redan har gett som resultat attbrev skickas till miljoner elkonsumenter med erbju-danden om lägre priser. Det här är det slutliga beslu-tet som gör att elmarknaden blir tillgänglig också förvanliga konsumenter.Den avreglering som påbörjades av Per Wester-berg under den borgerliga regeringsperioden, ochsom sedan sköts upp av Socialdemokraterna , föratt till slut klubbas här i öppnade förstelmarknaden för de större konsumenterna. Tyvärrinfördes ett system med timvis mätning för att få bytaelleverantör. Det kravet på timmätare avskaffas i ochmed det beslut som fattas i dag.Effekterna av avregleringen är dramatiska. Självhar jag som mest fått betala ,plus moms, mätkostnad, energiskatt och andra skat-ter. Men priset för den rena energin var . I dagerbjuds jag på den fria marknaden priser på 14, 15, 16öre . Det är i stort sett en halveringav elkostnaden som vi ser till följd av avreglering,slopade monopol och att det inte bara är en kommu-nala självkostnadsprincipen som reglerar taxesätt-ningen på el.Tidigare har vi haft ett system med lokala mono-pol. Det har ofta varit kommunala elverk eller kom-munala elbolag som har drivit verksamhet. De hardrivit verksamheten under den lagstadgade självkost-nadsprincipen, och effekten har varit höga priser. Dethar varit möjligt för elhandelsbolagen, de kommunalaelbolagen och andra, att ta ut precis så mycket som dehaft kostnader för, och lite till.Jag minns själv hur vi i kommun dis-kuterade elpriserna. Kommunalrådet redovisade glattatt vi hade bra elpriser eftersom de var 1 eller 2 örelägre än grannkommunernas. Men det visar sig nu näravregleringen slår igenom att från de ungefär 10 öresom elhandelsbolagen har tagit för sin verksamhet attstoppa in elen i ena änden av nätet för att sedan lever-era den till slutkund i andra änden av nätet får man nuungefär 1 à för samma tjänst på den avregleradeelmarknaden.Det är klart att detta ger dramatiska effekter förelhandelsbolagen.