prot · GM09105 · 1999-06-02 00:00:00 — Jag kan se skillnad, Ma-rianne , på diktaturer som Sovjetunionenoch demokratier som EU och EU:s medlemsstater.Du kan det inte, och det visade du i ditt inledningsan-förande.Så konkretisera nu för oss, !Vad skall göra? Ni kritiserar det som sker föratt stoppa etniska rensningar och folkmord i Kosovo.Ni har inget alternativ. Hela pratar om hurman skall stärka förmågan att förebygga kriser ochkonflikter och hur man skall kunna agera för att stop-pa dem om de ändå bryter ut. Ni försöker ta inrikes-politiska poäng, och ni vill fälla en regering för attden vill ge EU förmågan att stoppa folkmord ochetnisk rensning. Mer naket kan inte ett parti stå änefter ditt inledningsanförande.Konkretisera nu för oss! Ni är emot den gemen-samma utrikes- och säkerhetspolitiken. Hur skallEuropa agera i stället? Ni är emot Petersbergsuppgif-terna och krishanteringen. Vem skall ta hand omkriserna i om inte EU? Ni är emot att EUskall kunna utföra uppdrag, t.ex. givna av FN, för attstoppa folkmord och etnisk rensning. Vem skall utfö-ra dem då?Svara också på den här frågan: Ni hävdar att detär en militarisering av EU att man skall kunna hållapå med fredsskapande uppdrag. Varför har ni interopat och skriat om FN:s militarisering? Man harkunnat göra det här . Orsaken är att erpolitik inte går ihop. står du där naken, MarianneSamuelsson. Ge svar om fredsarbetet!Anf. 65 ()replik:Fru talman! Det där var ju ändå en lång drapa somjag inte ens tycker att har belägg för.Jag förstår inte var han över huvud taget har kunnatse att vi är emot Petersbergsuppgifterna. Vi har interöstat emot att skall delta i de aktioner där vihar varit med och där FN har varit uppdragsgivare. Vihar varit aktiva för att skall vara med när FNhar gått in och velat att skall delta.Så det där var ju lögn. Det var bara ett löjligt på-hopp från . Det tycker jag faktiskt att dufår ta tillbaka - likväl som du bör ta tillbaka det därmed isolationismen. Vad är det för skitsnack? Det ärju faktiskt så att är ett parti som jobbarför global solidaritet, för att vi skall ha en internatio-nell global solidaritet där vi arbetar tillsammans medandra länder.Det innebär inte att vi tycker att vi skall ge upp allvår självständighet, all vår möjlighet att besluta övervåra egna angelägenheter. Vi skall delta i det som vitycker att vi kan och vill delta i utifrån vår ideologioch våra förutsättningar.Jag vet inte vari freden består i Kosovo . Jagtror inte att människor som bor där tycker att det ärsärskilt mycket fred . Jag vet inte om jag tyckeratt det sätt som man har försökt att lösa det på - ge-nom att gå in och bomba ett land sönder och sammansamtidigt som Miloseviç fördriver ett folk därifrån -är lösningen. Lösningen hade varit att sätta sig vidförhandlingsbordet och driva fram en förhandling. Dåhade man ställt sig på folkets sida och gjort något. Nutycker jag att det är en katastrof som vi ser framförvåra ögon, och lösningen har vi faktiskt inte sett medden moderata politikens modell för detta.Anf. 66 () re-plik:Fru talman! diskuterade vi säker-hetspolitik här i kammaren. Det handlade till mycketstor del om konflikthantering, krishantering, konflikt-förebyggande och fredsfrämjande i , alltså des.k. Vi anser att vi skall deltafullt ut i allt det här arbetet, som vi har gjort bl.a. iBosnien och som vi kommer att göra i Kosovo. Det ärprecis som vi har gjort förut. Det är ingenting nytt.Vi tycker att det är viktigt att EU stärker sin för-måga när det gäller just de uppgifter som jag nämnde.Vi kan väl inte förlita oss på ? Skalldet vara och Nato som skall åstadkomma sådanasaker?Det som jag sade var att detta är förenligt med våralliansfrihet. Vi har aldrig sagt någonting annat. Jagvet inte vad har fått det ifrån.Vi skall behålla alliansfriheten.Marianne resonerade lite grann uti-från en utopi som inte existerar just , men vi kanallihop arbeta tillsammans för att åstadkomma detta.Och det tror jag att vi är helt överens om. Men harvi den situation som vi har. Och kritise-rar på något sätt alla sorters samarbete utom möjligensamarbete i FN. Då undrar jag: Hur vill ni att vi skallklara de situationer som vi har , när det ser utsom det gör nere på ? Vi måste kunna hanteradet på något sätt. Jag är den första att beklaga att EUoch inte kan klara av att lösa sina konfliktersjälva. Jag tycker att vi borde vara bättre. Det är gene-rande att vi inte kan klara av det. Men ni kritiserarUSA, ni kritiserar Nato, och ni kritiserar EU:s samar-bete. Och jag undrar också: Vad är det ni vill egentli-gen?Anf. 67 ()replik:Fru talman! När det gäller tyckte jagatt i sitt inlägg inte längre taladeom vikten av att skulle vara alliansfritt utansnarare pläderade för att skulle gå med i dengemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken, GUSP,med möjligheter att också använda sig av militäraresurser. Jag uppfattar att det i så fall är en ganskakraftig förflyttning från tidigare ställ-ningstagande i dessa frågor. Det var det som jagtyckte var lite underligt. Men är ju käntför att ha lika många uppfattningar i detta samman-hang som det finns frågor, så det kanske stämmeröverens med detta.Sedan säger att vi inte kanvara beroende av Nato och . Men i alliansfrihe-ten ligger väl att vi inte skall vara beroende av någotmilitärt block utan att vi skall stå för vår politik? Ochdå är vi inte heller villiga att gå med i något militärtblock. Det trodde jag var alliansfrihet. Men uppen-barligen tror att man både kanvara alliansfri och vara med i ett militärt block. Förmig är det minst sagt förvånande.Anf. 68 () re-plik:Fru talman! Det är ganska uppseendeväckandekommentarer som jag får från har aldrig sagt att vi skall vara med i något mili-tärt block. Men vi ser hur det ser ut i i dag.Nu är det faktiskt Nato som agerar. Vi i ärnaturligtvis inte beroende av det, och vår alliansfrihetbestår. Men är beroende, och det är det somdet handlar om. Vi har sagt att vi skall behålla våralliansfrihet och att vi inte skall gå med i Nato. Det ärju helt klart att det är på det sättet. Men i harman inte förmågan att lösa interna konflikter, och detär mycket allvarligt som jag ser det.Fortfarande har över huvudtaget inte svarat på frågan hur vi skall lösa sådanakonflikter som vi har på . Hur vill ni attsådana frågor skall lösas?Jag hörde att sade att manskulle sätta sig ned och förhandla. Men det var juprecis det som man gjorde mycket länge för att klaradenna situation, men det ledde inte fram till någotresultat. Det är ju det som är det tragiska. försökerman att förhandla igen, och vi hoppas verkligen attdet blir ett resultat så fort som möjligt. Men situatio-nen är ju katastrofal. Det är vi helt överens om. Menhur vill ni att vi skall lösa konflikter när förhandlingarinte lyckas?Anf. 69 ()replik:Fru talman! Jag talade tidigare om att jag tyckeratt man skall ägna mycket mer energi och tid åt kon-fliktförebyggande arbete. Därför bör FN:s regelsys-tem till viss del förändras, så att man faktiskt i ettbetydligt tidigare skede kan gå in och jobba konflikt-förebyggande. Jag tror att det inom FN-systemet finnsoerhört mycket som vi kan göra om vi vill förändra såatt det kan bli ett bättre och kraftfullare agerande närdet gäller konfliktlösningar som behövs.Visst är samarbete okej, men överstatligheten,dvs. att försvarspolitiken blir en överstatlig fråga, ärnågot helt annat. När säger att vii dag är beroende av Nato så är det ju inte vi som harvalt Nato, utan det är faktiskt de EU-länder som i dagär medlemmar i som har valt att vara med iNato. är inte medlem i Nato. Vad MarianneAndersson förespråkar är ju att Europeiska unionenskall bilda en egen organisation för detta och därmedmilitärisera EU. Då blir det automatiskt så att Sverigesom medlem i EU också ingår i denna militära orga-nisation och i det militära samarbetet, därför att närdetta sker inom EU:s ram så är vi automatiskt med.Då kan vi inte stå utanför. Men utanför Nato kan vistå, och jag tycker att vi skall jobba för att vi skallgöra det även i fortsättningen. tycker jag attvi skall jobba för att EU inte blir en militär samar-betsorganisation, så att vi som har möjligheter attvara alliansfria och stå utanför.Anf. 70 ():Fru talman! Det märks att den här debatten förs iskuggan av den partiledardebatt som fördes underförmiddagen. Åtskilliga av de argument som vi dåhörde har upprepats.Denna debatt skall ju handla om utrikesutskottetsbetänkande om regeringens skrivelse om verksamhe-ten i Europeiska unionen under 1998.Som bekant har det hänt osedvanligt mycket inomEuropeiska unionen under föregående år, och framförallt har det hänt väldigt mycket . Låtmig peka på några frågor.EMU i sitt tredje steg genomfördes vid årsskiftet.Elva länder deltar nu i det gemensamma valuta-samarbetet. har som alla känner till valt att idetta skede stå utanför valutaunionen. Men det fram-går också av utskottets betänkande att utskottet anseratt det är viktigt att EMU blir en framgång. Det ärviktigt för de länder som deltar, och det är viktigt förhela Europa.Agenda 2000-förhandlingarna har genomförts. Amsterdamfördragetträdde i kraft och ger unionen nya möj-ligheter. Kommissionen har tvingats avgå, och viskall ha ett Europaparlamentsval . Ko-sovokrisen som utvecklades har ty-värr lett fram till en tragedi.Inte minst med tanke på händelserna på ärdet också naturligt att utrikesutskottet i betänkandetså starkt understryker att EU:s främsta uppgift är atttrygga freden, friheten, demokratin och välfärden ihela . För att komma dit krävs det såväl enfördjupning som en utvidgning av unionen. Underhela har vi i från regeringens sidaoch från sida arbetat för att de länder somansökt om medlemskap skall kunna komma närmaredetta mål. Det är faktiskt ett viktigt steg mot en alleu-ropeisk freds- och säkerhetsordning. Jag vill betonadet.Jag kommer ihåg hur det var när jag själv blevpolitiskt engagerad . Då såg heltannorlunda ut. Vi hade järnridån och vi hade en stordel av levande i ofrihet och utan demokrati. Isödra satt diktaturer vid makten. Det var baranågra få länder i som var genuint demo-kratiska.När militärdiktaturerna föll i , Portugaloch föränd-rades plötsligt . Dåtidens statsmän medWilly i spetsen insåg det viktiga då och arbe-tade intensivt för att se till att , ochGrekland kom med i dåvarande Europeiska gemen-skapen för att man på det sättet en gång för alla skulleväva in dem i ett demokratiskt mönster och se till attde blev "vaccinerade" mot en återgång till diktatur.Det var ett viktigt fredsprojekt, ett demokratiprojekt,att då utvidga den europeiska gemenskapen.På samma sätt är det nu när vi skall se till att län-derna i Öst- och kan komma med idetta demokratiska projekt. Som kandidatland måsteman nämligen underordna sig regelverket. Man måstese till att man löser tvister på ett fredligt och demo-kratiskt sätt, att man utvecklar det civila samhället, blir en genuin rättsstat och att man fördjupar ochbefäster demokratin.Därför var det ganska intressant, och även märk-ligt, att några av oss som finns här i kammaren ibörjan av veckan kunde delta på ett s.k. i där vi tillsammans med EU-nämndensmotsvarigheter i de andra medlemsländerna kundediskutera gemensamma frågor inte bara mellan osssom tillhör unionen utan också tillsammans med detio ansökarländerna. Vi kunde diskutera gemensam-ma frågor på lika villkor. Det är en bra form för attutveckla demokratin och föra medlemsstater ochansökarstater närmare varandra.Amsterdamfördraget ger nu möjligheter att få tillstånd ett mer effektivt och samordnat samarbete närdet gäller den gemensamma utrikes- och säkerhets-politiken. Det bör betonas att tillsammansmed drivit igenom att EU skall kunna ageragenom humanitära räddningsinsatser och räddnings-ingripanden samt genom fredsfrämjande insatser därman också kan använda militära medel. Det handlarinte om att EU skall bygga upp egna militära styrkor.När militära insatser skall ske skall det ske på mandatfrån FN eller . Det är ett ovillkorligt krav.Jag går vidare i betänkandet och vill då framhållaatt sju utskott har yttrat sig över de motioner och denregeringsskrivelse som har avlämnats. Det har ocksåEU-nämnden gjort. Vidare har utrikesutskottet följtvad fackutskotten tyckt här. Det innebär att det är ettväl underbyggt betänkande som så små-ningom skall ta ställning till.I betänkandet behandlas ordförandeskaputförligt. blir ju ordförandeland våren 2001.Regeringen har presenterat sina prioriteringar införordförandeskapet. Det är välkända svenska profilfrå-gor. Det gäller då öppenheten och detta med en unionsom tar upp vardagsnära frågor och frågor som ärangelägna för medborgarna - miljöfrågor, konsu-mentfrågor och jämställdhetsfrågor. Det handlar ock-så om sysselsättningsfrågorna, utvidgningen och,framför allt, samarbetet mellan EU och omvärlden.Det är alltså viktiga profilfrågor som också ut-skottet ställer sig bakom. Utskottet anser också att detfinns former för ett nära samarbete mellan riksdagenoch regeringen då det gäller att utveckla de här frå-gorna ju närmare ordförandeskapshalvåret vi kom-mer. Dessutom noteras att ordförandeskapet kommeratt ställa stora krav på oss här i . Det ärnågot som man kanske ibland glömmer bort men somvi nog kommer att bli medvetna om ju närmare 2001vi kommer.Utskottet behandlar ingående skrivelsens karaktäroch innehåll. Regeringens skrivelse är ju ett viktigtdokument för och dess enskilda ledamöteroch blir en återrapportering av hur samrådet har fun-gerat och av vad regeringen har sagt och gjort. Skri-velsen innehåller också väldigt många faktauppgifter.Den är en viktig uppslagsbok för den som närmarevill ta del av vad som händer i EU-samarbetet.I det sammanhanget gör utskottet ett tillkännagi-vande faktiskt också med anledning av en motion frånMiljöpartiet. Vi vill att man närmare redovisar de s.k.rättsöverträdelseärendena. Dessutom förutsätter ut-skottet att regeringen i kommande årsskrivelser när-mare redovisar dels hur svenska företrädare i minis-terrådet har röstat, dels vem som har representeratSverige. Dessutom handlar det om att domar i blir bättre redovisade. Vi vill med andraord se till att den här boken kan bli bättre och att denskall fylla sin funktion som ett kvitto på att samrådethar fungerat på ett tillfredsställande sätt mellan riks-dagen och regeringen.Det finns ett märkligt särskilt yttrande i betänkan-det. Det kommer från . harhär redan pratat om det. Det särskilda yttrandet ärmärkligt såtillvida att anklagar regering-en för att inte ha något inflytande i EU-samarbetet.Man pekar på att det finns andra länder som är meraframgångsrika. Yttrandet är alltså märkligt genom säger detta, upprepar det och odlar en myt omdet men väljer att inte ta upp de frågor därSverige har rönt stora framgångar.Jag kan nämna Petersbergsuppgifterna som harkommit in i Amsterdamfördraget, sysselsättningska-pitlet i Amsterdamfördraget, öppenheten, jämställd-heten och principen om den hållbara utvecklingensom skall genomsyra EU:s alla politikområden somkommit in i detta fördrag - frågor som drevtillsammans med andra länder. Vi blev då hånade fördetta av men det har genomförts och äralltså stora svenska framgångar.När det gäller Agenda 2000 kan vi, om vi så attsäga lägger partiböckerna åt sidan, utan tvekan kon-statera att Agenda 2000-förhandlingen blev en fram-gång för . Det blev en begränsad utvecklingav kostnaderna. Vi fick en särskild rabatt och vi fickmöjligheter att få mera pengar för att bedriva en ef-fektivare regionalpolitik.Då kan man fråga sig: Varför gör såhär? Ja, man vill naturligtvis inte att Europeiskaunionen skall ägna sig åt den typen av frågor som rörmedborgarna. EU-samarbetet var bra då det baragällde marknaden. Men det har blivit uppenbart,vilket underströks av statsministern, attdet politiska landskapet ser annorlunda ut. Jagavser då de socialdemokratiska regeringarna. Social-demokratiska partier påverkar ju väldigt många avmedlemsstaternas regeringar.Det leder till att EU faktiskt blivit en motkraft tillmarknaden. trodde i början att EU skullevara en väg bort från den socialdemokratiska väl-färdsmodellen. När man nu inser att så inte är falletägnar man sig åt att odla myter. Därför är det viktigtatt understryka det som statsministern sade förut, attdet är viktigt att man deltar i Europaparlamentsvaletoch ser till att de goda förslagen också kan genomfö-ras och få stöd av en majoritet i Europaparlamentet.Slutligen, fru talman, kan jag konstatera att betän-kandet innehåller många reservationer. Det kanske ären återspegling av att det är val till Europaparlamen-tet. Många partier har känt ett behov av att markerasina ståndpunkter. Tittar man på reservationerna ochutskottets text finner man att det i många fall är baraär nyansskillnader det handlar om. Man har alltså haftett behov av att ta fram egna reservationer som ettinslag i en pågående valrörelse. Vid sidan av det finnsdet naturligtvis de rent partiskiljande frågor som manför fram. Men jag kan ändå konstatera att det faktisktfinns en stor enighet kring Europafrågorna. Det finnsen bred samsyn. Det tror jag är bra för . Detgör att vi kan få ut mycket av samarbetet inom deneuropeiska unionen.Jag yrkar bifall till utskottets hemställan.Anf. 71 () replik:Fru talman! Varför prioriterar inte regeringen ellersocialdemokraterna i utvidgning högstbland alla de uppgifter som måste lösas under detsvenska ordförandeskapet? I stället sätter man uppjämställt med utvidgningen vardagsfrågor som jäm-ställdhet och konsumentskydd, t.o.m. före utvidg-ningen. Det är alldeles säkert viktiga frågor, men deär ändå i en helt annan division än utvidgningen, sompå många sätt styr framtid.Det är alldeles särskilt viktigt. Om man skall klaraen utvidgning av EU till 2003 måste förhandlingarnaverkligen komma i slutskedet under det svenska ord-förandeskapet. Varför ser man inte skillnad? Varförsätter man utvidgning som fyra och jämställdhet ochkonsumentfrågor som nummer ett? Det är inte destörsta frågor söker svar på.Varför bryter socialdemokraterna löpande motsysselsättningsrekommendationerna, som utfärdas iEU? Jag citerade tidigare ur rekommendationerna.Det talas om att vända på den långvariga tendensentill allt högre skattetryck och allt högre obligatoriskaavgifter för arbete. Man skriver om en gradvisminskning av den totala skattebördan och särskilt påarbete och lönebikostnader. Men regeringen brytermot det. Man talar vitt och brett om vikten av sam-ordnade åtgärder, och sedan bryter man mot dem påhemmaplan t.o.m. där man själv har varit med attfatta beslut.Slutligen i den här omgången: Ser inte SörenLekberg någon som helst risk att dessa vardagsfrågorsom man vill lyfta upp på EU-nivå kommer i konfliktmed subsidiaritetsprincipen? Om man säger att det ärvardagsfrågor är det rimligen också frågor som skallhanteras så nära medborgarna som möjligt. Allt somär viktigt skall och bör inte lösas på EU-nivå. Mycketlöses bäst på hemmaplan. Många saker löses bäst ikommunerna och ännu fler av människorna själva.Anf. 72 () replik:Fru talman! Jag vill börja med prioriteringarna in-för ordförandeskapet. Det är alltid en liten spik somSten Tolgfors hänger upp sin argumentering på.Det är ingen inbördes rangordning som har gjorts.Regeringen har presenterat fem frågeområden somman anser vara viktiga utan att man för den skull gören inbördes prioritering av dem. Man sätter upp öp-penheten, effektivare union som en punkt, utvidg-ningen som en annan punkt. Man talar också omjämställdhet och vardagsnära frågor. Det handlar inteom att man skall gå in och detaljstyra i det, utan dethandlar om de frågor där det är viktigt att vi tillsam-mans med andra länder kan bedriva en politik somfolk anser vara väsentlig. Det är alltså att ta upp defrågor som rör de vanliga människorna. Det är alltsåingen inbördes prioriteringsordning. Det går inte attgöra någon stor fråga av det, det gäller sysselsättningsfrågorna har Sverigetillsammans med andra länder lyckats få igenom ettsysselsättningskapitel i Amsterdamfördraget. Det ärett viktigt steg som tagits. Det ges rekommendationer.Men , som borde känna till hur det fun-gerar inom den europeiska unionen, vet att när kom-missionen lägger fram förslag är det ganska bredaförslag där man ger en allmän rekommendation tillländerna att följa detta. Det visar sig också att Sverigeföljer rekommendationerna. Man plockar de bitarsom vi tycker är väsentliga. Vi kan också konstateraatt sysselsättningen förbättras i . Det skapasmånga jobb, men framför allt skapas de i vårt land.Anf. 73 () replik:Fru talman! Det är inte ord på Europanivå utanhandling på nationell nivå som och Sverigebehöver. Det blir närmast tragikomiskt när socialde-mokraterna först under buller och bång skall drivafram ett sysselsättningskapitel, gemensamma rekom-mendationer för att lösa problemen, och sedan görman som och talar om: Nej, det där ärett smörgåsbord där vi plockar vad vi vill. Vad är dåpoängen med rekommendationer? Vad är då poängenmed samordningen i när alla i alla fall för desjälva vill?Dessutom är det inte alls så som att det här är ganska vida eller allmänna saker.Här talas i mycket konkreta ordalag om t.ex. lö-neskatterna. Här talas det i mycket konkreta ordalagom beskattningen av tjänster. Men socialdemokrater-na gör på hemmaplan tvärtemot vad man är med ochfattar beslut om i EU.Sedan ytterligare: Regeringen saknar en strategiför att skilja på stort och smått. Det är därför mananvänder begreppet vardagsfrågor för att ändå hävdaatt man är relevant någonstans.Man saknar uppfattning i den största frågan,EMU. Man har inte kunnat säga någonting om vadman tycker från regeringens sida. Processen är oklarframöver.Man saknar uppfattning om hur beslutssystemenskall se ut, om vetorätten skall vara kvar. Någontingsom vi vet är en förutsättning för utvidgningen är tar restposterna från Amsterdamförhandlingarnaoch gör klart innan utvidgningen kan genomföras. Sålänge saknar en rimlig position kommer manatt vara en bromskloss för utvidgningen i praktiken.Därför tycker jag att det är så viktigt att verkligenmarkera i vår reservation att det är utvidgningen somär den alldeles centrala uppgiften för EU framöveroch därmed för att hantera och driva underordförandeskapet. Jämställdhet och konsumentskyddmå vara viktiga frågor, men utvidgningen är i enannan division. Jag hoppas att jag kan få instämmande i att den centrala uppgiften förSverige är att driva på för en utvidgning av EU, iförsta hand till våra grannländer och sedan vidareöver till Öst- och Centraleuropa.Anf. 74 () replik:Fru talman! Jag nämnde att utvidgningen är ettprioriterat område. Jag uppehöll mig i mitt huvudan-förande väldigt mycket vid den frågan. Det är ingentvekan om att det är en prioriterad uppgift. När vi vari och talade om de institu-tionella reformerna framgick det ganska klart ochtydligt att vår uppfattning delas av många medlems-stater. Vi är inte isolerade eller ensamma på någotsätt, som försöker påstå.Vi vann en stor framgång i sysselsättningsfrågan.Väldigt mycket av den arbetsmarknadspolitik ochsysselsättningspolitik som vi har fört i det här landetvill man ta över och rekommendera andra medlems-länder att föra. Sedan har hittat någrasmå bitar om differentierade löneskatter osv. och tarupp dem och sätter ett förstoringsglas på dem ochsäger: Titta, här följer inte detta till punkt ochpricka. Låt mig bara peka på att vi i vissa lägen följersådana rekommendationer. Att vi inför ett återanställ-ningsstöd är ett exempel, men vi plockar dem medförnuft. Vi tittar på dem som kan vara bra för vårtland. Det är också utan tvivel så att sysselsättningen iSverige ökar. Det går bra för Sverige.Vad slutligen gäller EMU-frågan tycker jag attSten Tolgfors skall vara lite försiktig. Den frågan ärju inte aktuell inför parlamentsvalet. Den kommerupp , och vi skall då ha en bred diskus-sion om EMU-frågan, så att hela svenska folket hin-ner sätta sig in i den. skulle vara liteförsiktig. När hans parti var med om att leda landetvar över huvud inte kvalificerat för att delta iEMU.Anf. 75 ()replik:Fru talman! gjorde en mycket in-tressant historiebeskrivning.