prot · GM0969 · 1999-03-16 00:00:00 — Däremot är jag tveksam till att denya arenor för planering och de nya arbetsformer somväxer fram skall formaliseras genom att regleras i lag,utöver vad som redan gäller för översiktsplaneringenenligt plan- och bygglagen.Av vad jag just har sagt framgår att jag ser detsom naturligt och nödvändigt med en förnyelse avsamhällsplaneringen. Framför allt är det viktigt attden sektorisering som kännetecknar denna pla-nering kan brytas till förmån för arbetsformer därolika intressen vägs samman i mer samlade ställ-ningstaganden. Jag är beredd att pröva om den fysis-ka planeringen kan utnyttjas bättre i det lokala ochregionala arbetet för en hållbar utveckling. I en sådanprövning ingår givetvis att analysera förutsättningar-na för ett bättre samspel mellan den fysiska plane-ringen och arbetet med regional utveckling.När det gäller frågan om ökad initiativrätt på lokalnivå utgår jag från att avser lokalautvecklingsgrupper, byalag och liknande. Bakgrundenskulle - om jag förstått saken rätt - vara att dessagrupper har svårt att komma till tals med och påverkakommunens beslutande organ. Jag är den första attbeklaga om så skulle vara fallet. är jagövertygad om att detta inte är något som genomgåen-de kännetecknar kommunerna i . Erfarenhe-terna från det lokala Agenda 21-arbetet pekar i enannan riktning. Vi har en representativ demokrati iSverige. Den behöver vitaliseras, men demokratiskabeslutsformer måste utvecklas genom olika medbor-garengagemang, inom den kommunala verksamhetenoch genom partiorganisationerna.Slutligen strandskyddet. Som vethar strandskyddet kommit till för att trygga allmän-hetens tillgång till platser för bad och friluftsliv vidhavet, insjöar och vattendrag och för att bevara godalivsvillkor för växter och djur. Reglerna om strand-skydd i naturvårdslagen har genom riksdagensbeslut förts över till . I propositionen medförslag till miljöbalk framhålls vikten av att möjlig-heterna till dispens från byggnadsförbudet inomstrandområde liksom skall tillämpas med storrestriktivitet.Fr.o.m. prövas inte längre överklagadestrandskyddsärenden av regeringen utan av de nyin-rättade miljödomstolarna. Jag kommer naturligtvis atthålla mig underrättad om vilken praxis som utvecklashos domstolarna. Regeringen avser dessutom inomkort att tillsätta en parlamentarisk utredning som skallutvärdera tillämpningen av och övervägavilka reformbehov som kan finnas framöver. Utred-ningen kommer att i princip granska alla frågor somregleras i balken. Mot den bakgrunden finns det inteanledning för mig att nu ta ställning till om det be-hövs en översyn av just bestämmelserna om strand-skydd.Anf. 54 ():Fru talman! Tack för svaret, miljöministern. Jag ärglad att miljöministern tagit sig tid och givit ett gans-ka fylligt svar. När jag började att läsa den förstasidan av svaret fann jag att vi delar synpunkterna ochallvaret i att samhällsplaneringen går åt fel håll.Det finns en obalans i vårt land när det gäller utveck-ling och möjligheter. Från har vi i ettantal interpellationer tagit upp detta eftersom vi anseratt det pratas för mycket och görs för lite.Den karta som jag håller i min hand - och som jagönskar att jag kunde ha visat ordentligt - skulle jagönska att man tog sig en titt på. Den visar att denregionala obalansen ökar kraftigt i vårt land. Denröda färgen visar kommuner som minskar och dengröna kommuner som ökar. Jag har ingen politiskfyndighet i det. Men man ser mycket tydligt att det ärden röda färgen som dominerar. Tittar jag på mitteget hemlän län, som är regionalt ganskacentralt, kan jag även konstatera att inte ens där harkommunerna den tillväxt som de så gärna önskar.T.o.m. uttalar sina bekymmer.Det gjorde man när hade sin stämma.Det är problem när kommuner minskar i befolk-ningstal och därmed också i skatteintäkter. Det är judet som skall ligga till grund för hur kommunernakan ombesörja den service som man skall ge sinakommuninvånare.Jag tycker att det är utmärkt att miljöministernupprepar det vi har hört här tidigare, nämligen attregeringen nu har ambitionen att hela skallleva. Det har alltid varit politiska led-stjärna. Vi är många som väntar på att få se resultatetav den ambitionen. Det måste komma snart. Det ärbråttom.Ett tag blev jag allvarligt bekymrad när jag lästesvaret från ministern och fann att miljöministern intetrodde att den lagreglerade fysiska planeringen kundeses som ett instrument i det här sammanhanget. Menjag kan konstatera att säger ministern attnya vägar måste prövas och att den kommunala över-siktsplaneringen finns med som ett instrument. Mi-nistern säger sig också vara beredd att pröva om denfysiska planeringen kan utnyttjas bättre i det lokalaoch regionala arbetet för en hållbar utveckling. Jagser av svaret att ju längre ministern har funderat pådetta, desto mer positiva tongångar dyker det upp. Jaganar en medvetenhet om att visst går det att göramycket mer på det här området.De flesta människor har egentligen samma behovoavsett var de bor i landet. Det handlar om gemen-skap med andra och att det måste finnas tillgång tillkommunikationer. Busslinjer och tåg måste fungera.Det måste finnas möjlighet att handla mat. Barnenmåste ha tillgång till skolor. Det krävs oerhört mycketför att samhället skall fungerar som helhet.Jag tror också, och har också sett, att vissa kom-muner löser detta alldeles utmärkt. Men jag tror attmånga skulle vinna på att sluta sig närmare varandra,dvs. Flera små kommuner kan säkerthjälpas åt och stötta varandra.Jag kan bara ta ett par exempel. En buss som gårtill länsgränsen stannar där och vänder, trots att denborde köra vidare eftersom människorna behöver det.Jättestora affärscentrum konkurrerar på sina hållut den mindre affären som servar landsbygdsbefolk-ningen.Om kommuner som är grannar med varandra hadeplanerat mer tillsammans tänkte man nog till innanman gick vidare i planeringen. Det handlar kanskemer om tolkningen och kunskapen om plan- ochbygglagen än om att det behövs så många nya para-grafer.Anf. 55 Miljöminister ():Jag har gett ett fylligt svar därför att jag, liksomRigmor , tycker att frågan är viktig. Jag be-undrar lite grann enträgenhet att ställade här frågorna till regeringen. Jag är också ganskasäker på att när ni sammanställer de svar ni får frånolika fackdepartement kommer bilden av en ganskakraftfull politik att framträda. Jag hoppas att vi harmöjlighet att samarbeta på olika sätt om detta. Jagtror att vi ser ungefär lika allvarligt på den situationsom har uppstått.Jag är också glad över konstaterandet att ju merjag har funderat, desto större har min medvetenhetblivit. Det är väl jättehärligt att det lönar sig att fun-dera på saker och ting och att man blir mer medvetenom detta. Jag tror att fler kanske skulle pröva denarbetsmetoden.Jag känner väl till den karta som visa. Jag vet ganska väl hur det ser ut i Sverigeoch hur utvecklingstendenserna är. En hel del åtgär-der genomförs ju. På mitt område talar vi omden fysiska planeringen. Jag tror inte att den i sig ärett instrument för att vända de här utvecklingstenden-serna. Men jag tror att det kan finnas möjligheter, ochdet är det jag säger i svaret, att man kan kommaframåt en bit med en bättre samverkan mellan denfysiska och den ekonomiska planeringen. Det är jagberedd att pröva. Det ligger redan i arbetsprogrammetför när vi nu även sysslar medden fysiska planeringen.Anf. 56 ():Fru talman! Jag är också övertygad om att detgäller att vara envis i den här frågan. Jag lovar att vi iCenterpartiet kommer att återkomma med interpella-tioner, frågor, motioner och förslag om hur vi skall fåen verklig regional balans i vårt land eftersom det ärså angeläget.Jag är också övertygad om att vi i måsteta till vara den lokala utvecklingskraft som finns. Vimåste ha ett positivt beslutsfattande i all samhällspla-nering. På det området vet jag av erfaren-het att det finns oerhört mycket att göra. Trots att vihar lagar som ger möjlighet till det finns det sakersom bromsar.Jag behöver bara nämna fiskaren som ville byggaom för att göra en affär där han kunde sälja sin fisk.Han ville även komplettera sitt företag med uthyr-ningsstugor till sommargäster. Han fick vänta längeinnan han fick bygglov. Ett tag var han nära att geupp, och familjen var beredd att flytta därifrån.Många gånger känns det faktiskt nästan som omdet finns människor som utnyttjar sin maktställningnegativt i stället för att hjälpa och lotsa människorvidare.Då kommer vi in på den biten som har medstrandskyddsbestämmelserna att göra. Det är en an-nan fråga som faktiskt behöver luckras upp. Om vitittar på kartan över igen kan vi se att vi harmånga stränder i vårt land. Kuststräckan är oerhörtlång från , ned mot och ända upp tillNorrland. Det behövs en flexibilitet på det här områ-det. Vi har många sjöar i landet där vi inte behöver haden här oerhört restriktiva inställningen bara för attmänniskor skall ha tillgång till stranden. Vi harmycket att dela på här.Min lista över åtgärder som behövs i syfte att un-derlätta samhällsutvecklingen i alla våra kommunerskulle kunna göras väldigt lång. Jag vädjar faktiskttill ministern att inte bara ha som mål att hela Sverigeskall leva utan också noga se över var hindren finnspå samhällsplaneringsområdet och på det här områdetoch jobba för att de skall försvinna.Jag tror att det skulle vara väldigt bra om mansamlade ihop folk till seminarier och diskuterade ochvisade att , som den är , germöjligheter. Man kan köra i gång . Det ärviktigt att man sprider kunskap om det och talar omför folk som sitter och beslutar och verkställer att vinu vill se att de hjälper människor och ser till att vihar samma mål.Anf. 57 Miljöminister ():Jag skall verkligen fungera på om en sådan infor-mationsverksamhet som nämner påslutet är önskvärd och om den kan ta bort en del av defyrkantiga tillämpningar som kanske finns av den härlagstiftningen. Jag lovar att fundera mycket allvarligtpå det.När det gäller strandskyddet har jag förklarat var-för jag inte just nu är beredd att se över detta. Detfinns ju ytterligare ett skäl att vara väldigt varsammed hur vi hanterar strandskyddet. När vi öppnar förbebyggelse vid stränderna är det någonting somkommer att få effekter . Vikan aldrig återställa en strandremsa eller en strand å eller älv som vi en gång har släppt till bebyggel-se. Det måste man vara oerhört aktsam om. Jag prö-var beslut som gäller strandskyddet nästan dagligen.När det gäller glesbygdens möjligheter att skapaarbetstillfällen och att utvecklas positivttror jag att turismen spelar en väldigt viktig roll påmånga håll. Vi skall inte heller underskatta den bety-delse som det svenska strandskyddet har haft för atterbjuda människor från andra länder en för dem heltunik natur och unika naturupplevelser. Jag noteradehäromsistens att när man hade frågat turister vilketland som har den bästa miljön var det somplacerade sig längst upp på listan. Det är också enresurs som vi kanske borde använda mer även i gles-bygdspolitiken.Den lokala utvecklingskraften är självfallet viktig.För min del handlar det väldigt mycket om Agen-da 21-arbetet i kommunerna. Jag tror att jag utan attskryta på ett felaktigt sätt kan säga att det inte finnsnågot land där Agenda 21-arbetet är så livligt ochutvecklat som i Sverige.Jag har fått vissa rapporterom att det kanske håller på att mattas av. Men samti-digt finns det undersökningar som visar att det noginte är på det sättet. Det fortsätter påen ganska hög och intensiv nivå.Det roliga med det arbetet är inte bara att det ärinriktat mot ekologisk hållbarhet. Det roliga är ocksåatt det har inneburit att många olika grupper, intres-senter, byalag och även kommunpolitiker och kom-munala tjänstemän har kommit ihop i grupper och iett gemensamt arbete. Det har också en positiv effekt,tror jag, på olika kommuners möjlighet att ta tag isina problem och få en skjuts även när det gällerbefolkningsutveckling och sysselsättning.Anf. 58 ():Fru talman! Jag tycker också skall vara varsam om miljön. Och det är klart attdet är en tillgång för människor att kunna komma nedtill stranden och att man bevarar detta där det behöverbevaras. Men jag vill att man skall ha en flexibilitetså att man inte hindrar t.ex. skärgårdsbor att bygga utpå sin egen mark. Sådant förekommer också. Vimåste ha en flexibilitet på den punkten.Jag tycker också att det är viktigt med ett underi-frånperspektiv, och då har vi de här utvecklingsgrup-perna att lyssna till. Jag tror att det är oerhört viktigtatt vi även har ett underifrånperspektiv när vi skallfatta beslut här i riksdagen.Det finns många frågor som man skulle viljasnubbla in på i den här debatten. Jag skulle bara viljanämna en sak och det handlar om nationalstadsparker.Miljön är ju viktig även i städerna. Om vi skall fåsådana nationalstadsparker tror jag att det är oerhörtviktigt när man börjar diskutera någon stad som skallfå en park att man har alla med sig. Annars får mandem emot sig. Så blev det nämligen i , ochdet tycker jag var synd.Jag tycker också att det är viktigt att ta till varaden landsbygdsriksdag som anordnaroch som bl.a. statsministern har varit på. Och man harlovat mycket. Man har faktiskt lovat att ta till varaderas synpunkter. En av synpunkterna handlar omfastighetsreglering, nämligen att man skall bo, brukaoch bygga marken. Det är en viktig bit som jag skullevilja sända med miljöministern.Med det tackar jag också för svaret.Anf. 59 Miljöminister ():Mycket kort: Jag skulle välkomna fler national-stadsparker än dem vi har. Jag tänkerockså ta kontakt med de två städer som jag känner tillhar haft sådana planer. Det är utöver ocksåTrollhättan. Jag vill höra hur de ser på sina möjlighe-ter att inrätta nationalstadsparker. Jag tycker också attdet var ett bra initiativ som togs när man inrättadenationalstadsparker och jag vill gärna fullfölja detarbetet.Rigmor talade om möjligheten att erbju-da kombinationssysselsättning. Det påminde mig omatt jag 1974 ledde en arbetsgrupp i Regeringskanslietsom skulle titta på skärgården. En av de viktiga frå-gorna var just att skapa möjligheter för kombinations-sysselsättning. Jag tror att vi då, för så sedan,lade fram förslag som är aktuella , såjag har full förståelse för de synpunkterna också.Tack för en bra debatt!Överläggningen var härmed avslutad.14 § Svar på interpellation 1998/99:147 omgrodorAnf. 60 Miljöminister ():har frågat vilka åtgärder jagkommer föreslå för att öka kunskaperna om groddju-rens utbredning och status samt hur jag kommer attagera för att skydda befintliga dammar och våtmarkersom håller hotade grodarter. Vidare frågar vilka åtgärder jag kommer att föreslå för attslå vakt om de hotade groddjuren i syfte att stärkapopulationerna inom respektive art.Jag delar analys att groddjurenframför allt minskat i numerär och utbredning pågrund av den strukturomvandling som skett i od-lingslandskapet . Den enskiltviktigaste faktorn till groddjurens tillbakagång lärvara den omfattande utdikningen av våtmarker i södraSverige.För att stärka groddjurens bevarandestatus har re-geringen vidtagit en rad konkreta åtgärder som nuhåller på att genomföras.I dag råder ett generellt dikningsförbud i södraSverige. bestämmelser är ytterligare ettverktyg för att skydda viktiga groddjursmiljöer.Mindre mark- eller vattenområden som utgörlivsmiljö för hotade djur- eller växtarter kan förklarassom biotopskyddsområden. Inom sådana områden fårinte verksamhet bedrivas eller åtgärder vidtas somkan skada naturmiljön.För att stimulera nyanläggning och för att åter-ställa våtmarker och småvatten på platser där dessaförsvunnit har regeringen inrättat en särskild ersätt-ning. Den utgör en del av det svenska miljöprogram-met för jordbruket. Markägare i och Svea-land kan erhålla ersättning föratt etablera och sköta våtmarker och småvatten pååker- och betesmark.Förhoppningen är att ersättningarna skall bidra tillatt snabbt öka våtmarksarealen i odlingslandskapet.Detta kan också långsiktigt bidra till groddjurensbevarande.I regeringens proposition om skydd av hotade ar-ter samt aktionsplaner för biologisk mångfald sägs attNaturvårdsverket skall göra kompletterande invente-ringar av lokaler för s.k. rödlistade arter. Denna in-ventering omfattar nio av landets tretton groddjursar-ter. Verket skall också analysera och utreda de hotadearternas krav på livsmiljö och vilka åtgärder som kanbehövas.I regleringsbrevet till för 1999anger regeringen att skall användasför åtgärdsprogram för hotade arter och miljöer. En-ligt vad jag erfarit kommer verket attanslå ca för riktade insatser i syfte attstärka bevarandet av rödlistade svenska groddjur.Medlen kommer bl.a. att användas för inventeringarsom skall förbättra kunskapsläget. Medlen skall ocksåanvändas för att restaurera gamla lokaler och anlägganya.Naturvårdsverket har tagit fram artspecifika ak-tionsplaner för sex av landets rödlistade grodarter.Dessa behandlar grönfläckig padda, gölgroda, klock-groda, lökgroda, lövgroda och stinkpadda. Aktions-planerna har varit ute på remiss. Det är verkets ambi-tion att anta aktionsprogrammen ochdärefter genomföra dem.Naturvårdsverket har även påbörjat en översyn avbehovet av fridlysning av ytterligare svenska grodar-ter. Verket avser också att ge ut allmänna råd föranläggning och återställande av våtmarker och små-vatten där även groddjurens behov kommer att bely-sas.Sammanfattningsvis kan jag alltså konstatera attdet finns både legala instrument och stödåtgärder föråter- och nyskapande av våtmarker. Jag tycker ocksåatt kunskapsläget är relativt gott på området och detkommer att förbättras ytterligare. De aktionsplanersom nu tas fram bör kunna leda till en positiv utveck-ling för flertalet rödlistade groddjur. Det är därför inteaktuellt att föreslå några nya specifika åtgärder.Arbetet med att stärka den biologiska mångfalden ilandet kommer förstås att vara fortsatt högt priorite-rat.Det här, fru talman, har varit ett ganska långt svar,men jag tycker att grodan faktiskt förtjänar ett långtinterpellationssvar.Anf. 61 ():Fru talman! Tack för svaret. Jag kan hålla med omatt det här kanske är en något udda debatt i riksdagenskammare. Men den är faktiskt mycket viktig. När vitalar om biologisk mångfald måste vi ned på artnivåför att det skall bli konkret vad vi faktiskt talar om.Det finns inte så många groddjur i landet. De ärlite grann på gränsen av sitt utbredningsområde här inorr. Vi har bara tretton arter, och av dem är nio röd-listade. Det visar att det är svårt för dem att klara sighär. Skall de kunna klara sig måste förhållandenavara bra.Av de rödlistade groddjuren finns den större vat-tensalamandern framför allt i och ,och gölgrodan finns i . Resten finns faktiskt iSkåne. Skall vi räkna upp arterna är de grönfläckigpadda, lökgroda, klockgroda, strandpadda, lövgroda,långbensgroda och ätlig groda.Sedan har vi några stycken som är vadvi kan kalla vanliga. De är egentligen inte vanliga.Men de är vanliga om man tittar på de andra groddju-ren. Jag tycker att det är mycket bra att man nu seröver om även någon av dessa groddjur behöver klas-sas som hotad. Det är mindre vattensalamander, van-lig padda, åkergroda och vanlig groda.Jag kan se vad som har skett under min livstid.Förr om vårarna gick man ut och lyssnade på grods-ången. Det gör man inte längre. Det tydligaste ex-emplet var när jag var med min make i . Han är uppfödd där, och han mindes sinamajnätter som sjöd av grod- och paddsång. När viåkte dit var det tyst.Det har alltså skett en successiv förändring. Fak-tum är att vi nu är i en situation när vi har en litenspillra kvar av vad det har varit. Det är det här som ärså sorgligt med biologisk mångfald när det ändrar sig.Det är svårt att se förändringarna år . Heltplötsligt upptäcker man förändringarna och då har dethänt mycket.Därför är jag mycket glad för svaret, för jag tyck-er ändå att det andas en viss vilja att försöka hitta ettsätt att komma till rätta med situationen. Man hardiskuterat mycket vad förändringarna beror på. Detfaktum att av alla våtmarker i harutdikats under betyder naturligtvis mycket. Detberor säkert också på att många andra odlingshinderhar tagits bort i landskapet, en större giftspridningoch mer konstgödsel. Många hävdar också att denökade UV-strålningen påverkar. Groddjuren försvin-ner inte bara i utan faktiskt globalt. Vi kanockså se att t.ex. vit stork och svart stork inte finnslängre i landet. De lever framför allt på groddjur.Just gifter påverkar grodor. I samband med mil-jöskandalen i Coto de Donana i kunde vi seatt en grupp djur som verkligen for illa var groddju-ren. Den tunna huden klarar inte gifter.Det landskap som har skapats med den ke-mikalieanvändning som finns gör att det måste skapasreserverat där groddjuren kan finnas.Det finns en mängd förslag. Tittar man i Artdata-bankens listor över hotade arter kan man se att därfinns aktionsplaner. De är ofta mycket detaljerade ochbra. Jag är glad över att svaret andades att fråganskall ses över. Jag är också glad att vi tillsammans,Socialdemokraterna, , harkunnat få en liten post, , för justbiologisk mångfald. Jag hoppas att vi gemensamt kanförsöka använda de pengarna på bästa sätt. Det ärnaturligtvis lite pengar, och tyvärr är budgeten ganskatajt. Jag hoppas att vi har gemensamma ambitioner.Jag ser fram emot den kompletterande invente-ringen från . Jag hoppas att vi kanfortsätta att jobba tillsammans i detta ärende. Jag trorinte att miljöstödet kommer att räcka. Jag avser attåterkomma i frågan, och jag är glad över att fråganom groddjur har väckts i kammaren. Helst skulle jagha haft med mig en bandspelare med lite ljud i bak-grunden. Det tar vi nästa gång!Anf. 62 Miljöminister ():Fru talman! Jag skall inte säga så mycket i dettainlägg, eftersom det verkar som att vi är överens idenna fråga. Jag är också glad över den positiva ef-fekt detta samarbete kan ha på miljön.Jag hade inte tänkt att ta med mig något ljud, menjag hade tänkt att ta med bilder på groddjuren. Jaglekte ett tag med tanken att liksom kammarherrenDickson halade fram en snok ur ka-vajen kunde jag hala fram en groda ur kavajen. Sålångt kom jag inte riktigt.Jag hoppas att kunna lägga fram ettförslag om ett lokalt investeringsprogram för rege-ringen. Det skall också innehålla ett grodprojekt.Anf. 63 ():Fru talman! Det finns möjligheter att utnyttja denlagstiftning som vi i s, v och mp har arbetat fram imiljöbalken för att komma till rätta med situationen.Det gäller framför allt möjligheten att ta fram åtgär-der för vissa områden. Jag tror att vi med lagens hjälpkan ge groddjuren en skjuts framåt och uppåt, så attförhoppningsvis även kommande generationer skallkunna uppleva grodsången under varma vår- ochförsommarnätter.Överläggningen var härmed avslutad.15 § Svar på interpellation 1998/99:163 omkalkning av sjöar och vattendragAnf. 64 Miljöminister ():Fru talman! har frågat mig vil-ka åtgärder jag avser att vidta för att förhindra attpågående kalkningsprojekt avbryts samt om jag ärberedd att satsa mer resurser för kalkning av sjöar ochvattendrag.Naturvårdsverket har i enlighet med sitt myndig-hetsansvar fördelat medel till kalkningsverksamhetenfrån det anslag i statsbudgeten som skall användas tillåtgärder för att bevara den biologiska mångfalden.Verket har i omgångar fördelat medel till kalknings-verksamheten för . Senast den 5 mars 1999fattade verket beslut om fördelning av 22,3 miljonerkronor. Totalt har verket därmed avsatt 185 miljonerkronor för verksamheten . Detta ärsamma summa som användes . Verketanser att man därigenom kan behålla kalkningsverk-samheten på en sådan nivå att värdefull biologiskmångfald inte skadas.Naturvårdsverket har dessutom tillsammans medlänsstyrelserna regeringens uppdrag att arbeta fram ennationell plan för kalkningsverksamheten för dennärmaste tioårsperioden. Planen skall lämnas tillregeringen i år.Anf. 65 ():Fru talman! Först får jag tacka miljöministern försvaret. Den ökning som aviserades ärpositiv, men tyvärr räcker den inte.Kalkning är ett av de områden som staten har ettstort ansvar för. Den försurning som har skett ochsom alltjämt sker i svenska sjöar, vattendrag ochmarker är ett stort hot mot miljön.