prot · GN0943 · 1999-12-09 00:00:00 — Detär väl inte ett särskilt försvarbart sätt att hanteraskattebetalarnas pengar, tycker jag.Anf. 39 () replik:Fru talman! Jag skulle förstå om verkligheten såg ut som och som den vision han har. Okej, det är bramed visioner, men det är också viktigt att vara realis-tisk. Det är inte när han talar omjordbruket, inte minst svenskt jordbruk i förhållandetill konkurrentländerna.Han säger att ekologisk odling ska vara drivkraf-ten. Ekologisk odling är en stimulans, en del av denmångfald som jag också vill bejaka. Men jag tyckeratt det är orimligt att satsa 300-400 miljoner mer påekologisk odling som vi inte har . Låt vara har visionen att den ska öka snabbt, men just nuär det faktiskt mycket av kommersiella skäl, inte avideella skäl eller miljöskäl, som en del lantbrukaregår in i detta system. Då varnar vi för att detta kanleda fel.Vi finansierar REKO-stödet och oljeväxtstödet,som vi menar är miljövänligt, med en del av dessapengar tills vidare. Vi menar nämligen att det är mil-jövänligt att ha oljeväxter i . Inte minst binä-ringen, för att ta ett exempel, är väldigt beroende avjust den här produktionen.Vi menar också att REKO-ersättningen är enmycket stark miljöstimulerande faktor. Detta tar nibort och talar i stället om andra ersättningar, odlings-fria zoner, m.m. De finns ju redan i REKO-systemet.Varför ta bort någonting som fungerar bra, där manverkligen har allra störst behov av det? Inte minstgäller det slättbygderna. Men jag har ju förstått attJonas vill skapa motsättningar mellan slätt-bygd och andra delar av vårt lands jordbruk.Anf. 40 () replik:Fru talman! När jag lyssnar på jag att det låter som om det föreligger någotslags missförstånd om hur mycket pengar vi satsar påekologisk odling i början och i slutet av den här pro-gramperioden.Vi räknar med att satsa 400 miljoner omåret på ekologisk odling. När programperioden är sluträknar vi med 650 miljoner till ekologisktjordbruk. Menar att hans stöd tillREKO och avbrottsgröda ska finansieras genom ensänkning till endast 200 miljoner till ekolo-gisk odling ?När det gäller avvecklingen av vill jag sä-ga att vi behåller vissa delar. Vi utvecklar dem ochförbättrar dem. Vi behåller de bra delarna av REKOnär det gäller vårplöjning, kantzoner, m.m. och ut-formar dem på ett sådant sätt att fler kan söka. Vi troratt det här är ett bättre sätt att rikta stödet till denkonventionella odlingen för att komma åt symtomenpå miljöproblemen i den odlingen.Anf. 41 () replik:Fru talman! Jag missförstår inte ,men jag tycker att det är en onödig omväg att ta bortREKO-stödet , som indirektsäger att man ska göra, och ersätta det på annat sätt.Det är intressant att pröva nya saker och nya lös-ningar, men när man har beprövade lösningar,som vi har inom REKO-stödets ram, tycker jag att detär mycket olyckligt att man säger att man helt ska tabort dem om . De tas inte bort direkt. Desom har gått in i systemet får hålla på i fem år.Jag hoppas att vi inte ska missförstå varandra,men jag säger än en gång att min ambition är att sti-mulera jordbruket i - inte minst det konven-tionella jordbruket, som har den största omfattningen- att vidta miljövänliga åtgärder. Då gör vi också destörsta miljövinsterna. Jag hoppas att dela den uppfattningen.Anf. 42 () replik:Fru talman! Jag tar upp det sista först, stödet tillden konventionella odlingen kontra stödet till denekologiska odlingen. Jag tycker att det är mycketsynd att försöker göra en konflikt avdet.Under slutet av programperioden räknar vi med650 miljoner i stöd till den ekologiska od-lingen. Det är ungefär en femtedel eller en sjättedelav det totala landsbygdsprogrammet. Den övrigadelen, vilken del av jordbruket går den till? Naturligt-vis till det konventionella.Att skapar något slags konfliktsom egentligen inte finns, tycker jag är mycket trå-kigt.REKO-stödet är inte ett särskilt lyckat stöd. Må-luppfyllelsen är att bara en tredjedel av dem som manhade räknat med skulle gå in i REKO-stödet har gjortdet. Är det särskilt lyckat? Möjligtvis är det annor-lunda i , som själv kommerfrån, men om vi ser på hela landet är det ett misslyck-at projekt.Vi har gjort förbättringar som innebär att flerkommer att kunna utnyttja systemet. Vi hoppas på enhögre anslutning och bättre miljöeffekt med det nyasystemet.Anf. 43 ():Fru talman! Enligt min uppfattning sviker Sveri-ges regering såväl konsumenter som desvenska bönderna i och med presentationen av åretsbudgetförslag. Jag kommer att utveckla detta litegrann, men jag vill börja med att konstatera att innanman lade fram budgeten orsakade regeringens passi-vitet det svenska jordbruket en förlust på kanskeinemot , efter regeringensförhandlingar med om det s.k.landsbygdsprogrammet.Regeringen misslyckades i sina förhandlingar iBryssel, eftersom man inte drev en offensiv linje.Målet borde ha varit att vi skulle få bibehålla de ra-mar som förhandlades fram /95 och som förövrigt låg till grund för medborgares ställ-ningstagande när man gick till val i EU-valet.I denna del måste regeringen höja sinaambitioner för att klara kommande förhandlingar iBryssel. Regeringen borde ha lyssnat på Centerparti-et, som länge har drivit rättvisefrågorna för Sverigesbönder.Det är alltså konstaterat att gamla synder straffarsig. skaffade sig ett dåligt förhandlingslägevad gäller landsbygdsprogrammet, och det gjordeman . Då slarvade Socialdemokraternabort möjligheten att få behålla det stöd som vi har förnärvarande i och med att man inte fullt ut utnyttjadedet stöd som förhandlat sig till.Centerpartiet har sagt att det stöd somSverige är berättigat till måste tas hem, precis som ialla andra EU-länder. Om vi i inte håller ossframme är det något annat land som får mer stöd. Detsnedvrider ju den konkurrens som vi nu har på det härområdet än mer till vår nackdel.Nu får bönder och svensk landsbygd lidaför att regeringen inte har lyssnat på Centerpartiet.EU:s stöd till jordbruket är, som det ibland påstås idebatten, inga allmosor. Det är en ersättning för vik-tiga samhällsinsatser som att värna vår miljö ochhålla landskapet öppet.Sedan kan vi konstatera att man också sviker sinaegna löften när man ur regeringsförklaringen kancitera att jordbrukets utveckling som näring är entillgång i den ekologiska omställningen. Hur ska dethär uppnås, när den svenske bonden tvingas arbetamed betydligt högre kostnader i form av skatter ochavgifter än t.ex. den danske och den finske bonden?Svensk jordbruksnäring måste alltså ges ekonomisktlikvärdiga konkurrensvillkor med de man har i jord-bruksnäringen i konkurrentländerna.Jag tänkte i sammanhanget ta upp ett par andrasaker. Först bland dem är att konstatera att regeringenhar valt att skjuta utbetalningen av arealersättningar-na, motsvarande , framåt i tiden.Det är mycket beklagligt med hänsyn till det ekono-miskt ansträngda läge som finns i svenskt jordbruk.Risken är uppenbar att en del jordbruksföretaghamnar i en obeståndssituation. Då tänker jag speci-ellt på dem som driver sin verksamhet i aktiebolags-form och som har att inlämna årsbokslut per den31 december. Varje månads förskjutning av utbetal-ningarna orsakar därtill näringen ett räntebortfall. Jaguppskattar detta till permånad. Det är mycket pengar för en hårt ansträngdnäring.Vi har i vår motion föreslagit att staten ska kom-pensera jordbrukarna för den extra kostnad som nuuppstår och därtill garantera att de som så behöverinte måste lämna in avslut för sin verksamhet. Jagtänker alltså återigen på dem som bedriver sin verk-samhet i aktiebolagsform. Därav har det blivit intetfrån regeringens och utskottsmajoritetens sida.Jag vill också ta upp att vi är kritiska till att ersätt-ningen för produktionsbortfallet vid epizootiutbrottnu reduceras till . Det innebär en ökad risk föratt icke-seriösa lantbrukare försöker dölja sjuklighetbland djuren. anser att det är mer kor-rekt att utforma ersättningsbestämmelserna så att detförebyggande arbetet stimuleras. Det måste alltid varabättre att satsa på förebyggande åtgärder än att kom-ma springande i efterhand.Ersättningsnivåerna bör alltså kopplas till attdjurägare ansluter sig till ett kontrollprogram ellerväljer att avstå från det. Om man gör så bör ersättningutgå och uppgå till för en besättning somdrabbas av ett epizootiutbrott.Så över till konsumentsidan. Jag anser att Sveri-ges konsumenters möjligheter att handla bra livsme-del är i fara. Mat tillverkad i får allt svårareatt konkurrera med produkter som produceras i andraEU-länder. I många fall är kraven på t.ex. djurskydd,kvalitet och miljöhänsyn i de länderna mycket lägreän de krav i har i . Det kan bevisas av en radskandaler som uppdagats vad gäller djurhantering ochdjurfoder under senare tid.Vi är på väg att få in gentekniskt modifieradelivsmedel i våra butikshyllor. Jag är inte säker på attsvenska konsumenter vill ha det. Vi kan konstatera atti delar av vårt land är den lokala livsmedels- ochmatproduktionen hotad. Att de svenska livsmedlen ärpå väg att trängas ut från butikshyllorna av livsmedelfrån andra EU-länder beror främst på den svenskaregeringens agerande, eller brist på detsamma.Trots att jordbruksministern och regeringen i öv-rigt har full vetskap om den mycket pressade situatio-nen för bönder gör man ingenting för attförbättra det läge näringen befinner sig i. Regeringenspassivitet är inte bara ett problem för kon-sumenter och bönder. Det är också ett hotmot det öppna svenska landskapet och kanske inteminst ett hot mot de 300 000 människor som är sys-selsatta inom förädlings- och tillverkningsindustrinkring den primärproduktion som jordbruket har.En förutsättning för bra och säkra livsmedel är attsvenskt jordbruk och svensk livsmedelsindustri tillåtsatt konkurrera på likvärdiga villkor gentemot andra iden europeiska unionen. Så är inte fallet . Stats-ministern talar gärna om att jordbruket är en fram-tidsnäring. Men han och regeringen gör inte särskiltmycket för att det ska ges förutsättningar för en posi-tiv utveckling. Regeringens stödpartier Vänstern ochMiljöpartiet är närmast fientligt inställda till allaförslag som skulle gagna svensk jordbruksnäring.I har lagt fram konkretafinansierade förslag att omgående tillföra jordbruketoch livsmedelsindustrin drygt 1,4 miljarder kronorper år för att förstärka dess internationella konkur-renskraft. Förslagen, som väl är känt, sammanfallermed de åtgärder som har föreslagits i den mångagånger omdebatterade Björkska utredningen.Om vi konsumenter inte ska vara hänvisade till attköpa mat producerad i andra länder med betydligtlägre krav på djurskydd och miljöskydd är det hög tidatt vi ger rättvisa villkor till svensk livsmedelspro-duktion. Rättvisa konkurrensvillkor för Sverigesbönder är dessutom en förutsättning för att bevara detöppna svenska landskapet och 300 000 jobb i livsme-delsindustrin.Avslutningsvis ett par tre saker. bönderhar valt att konkurrera på den europeiska marknadenmed livsmedel som är framställda på ett etiskt ochekologiskt riktigt sätt. De har ett bra djurskydd och enproduktion som är fri från antibiotika och salmonella.Det har visat sig vara en framgångslinje. Det är tid attvi tillsammans hjälps åt att tillvarata och stödja denproduktionen.Det kan också i sammanhanget konstateras, somsäkert väl är känt, att ungefär 210 av landets 289kommuner igen kommer att tappa människor. Dekommer att fortsätta att göra det så länge vi inte får igång motorn på den svenska landsbygden. Den mo-torn är den svenska jordbruksnäringen. Den motornmåste tillföras bränsle. Den måste avlastas det extraskattetryck som den har i förhållande till om-givningen.Det finns nu all anledning att konstruktivt verkaför att hitta en lösning som innebär att de skador somhar orsakats under detta år för framtiden minimeras.Jag vill poängtera att avser att positivtmedverka för att hitta sådana lösningar.Fru talman! Jag vill avslutningsvis yrka bifall tillreservationerna nr 14 och 16. Jag står självklart bak-om alla andra reservationer som bär mitt namn, menför tids vinnande avstår jag från att yrka bifall till fler.Anf. 44 ():Fru talman! I än högre grad än vad som gällerinom miljöpolitiken präglas jordbruksdebatten avkortsiktighet och miljöokänslighet. När jag talar medbönder - och det sker relativt ofta - slås jag av att hosdem finns en klarsyn om vad som krävs på lång sikt.Sveriges bönder blir allt mindre imponerade av depopulistiska inslagen i debatten.Många bönder inser att det är önskvärt att kostna-derna för bidrag till jordbruket minskar. Men mesttalar ändå bönderna om svårigheten att få lönsamhet ijordbruket. Förändringar av el- och oljeeldningsskat-terna är angelägna, och det är bra att de kommer.Miljöskatten på diesel och konstgödsel är en tungbörda. uppfattning är dock att sänkningarav de skatterna inte kan komma i fråga av hänsyn tillmiljön. Men vi måste arbeta ännu hårdare än vi görför närvarande för att andra länder ska belägga die-seloljan och konstgödseln med skatter på samma nivåsom i Sverige.De som talar för att sänka den typen avskatter menar jag är okänsliga för miljöproblemen.Vilka övriga miljöproblem, vilka effekter, och vilkakostnader är kopplade till jordbruket? Därom har vi inte tillräckligt med kunskap. Det bör vi ta redapå. I det arbetet bör vi ha som utgångspunkt EU:smiljömål.EU:s viktigaste uppgift inom den närmaste tidenär att östutvidgningen fortsätter. Men ska den kunnabli möjlig måste den gemensamma jordbrukspolitikenreformeras. Genom detta kan EU ge tydliga signalertill de kommande medlemsländerna. Man kan undvi-ka obalans och snedvridande effekter av konkurren-sen på deras marknader.Många länder i Öst- och är viktigajordbruksproducenter med ett jordbruk som är ellerkan bli konkurrenskraftigt. Den gemensamma jord-brukspolitiken - CAP, som vi förkortar den - har intetagit tillräcklig hänsyn till miljön. En felaktig an-vändning av växtnäring och bekämpningsmedel harskapat problem. Formella miljömål för jordbruketsaknas. Men däremot omfattas jordbruket av EU:sallmänna miljömål.Det är olyckligt, menar vi från sida,att några separata miljömål inte har arbetats fram frånkommissionen. CAP:s åtgärder för att minimera jord-brukets miljöbelastning är inte tillräckliga, och därförbör i EU verka för att separata miljömål förjordbruket skapas.En annan fråga som vi från svensk sida bör arbetamer intensivt med inom EU är alkoholens konsekven-ser. EU fortsätter att blunda för folkhälsan trots attfolkhälsoaspekten numera ska genomsyra utform-ningen och genomförandet av all gemenskapspolitik.EU måste börja betrakta alkoholen som en hälsofrågaoch inte som ett jordbruksproblem.Vidare är kompetensutvecklingen en nödvändigåtgärd för jordbruket, inte bara för att klara omställ-ningen av jordbruket utan också för att klara denframtida konkurrensen, den konkurrens som blir allthårdare i takt med jordbrukets avreglering. Vi tyckerinte att det framgår tillräckligt tydligt i regeringensskrivning hur den nödvändiga kompetensutveckling-en ska kunna åstadkommas.Vi behöver bl.a. - och den frågan har vi tagit upp ibudgetsammanhang - förbättra företagarutbildningenoch få en översyn av företagarutbildningen på gym-nasienivå samt en ökad satsning på entreprenörsut-bildning inom högskolor och universitet. Det härberör också det stora problemet med nyrekryteringentill jordbruket - ett problem som kommer att visa sigbli allt större, och kanske större än vi anar.Den här inriktningen, i korta drag, måste svenskjordbrukspolitik ha. Det måste ha den för att desvenska bönderna ska klara konkurrensen med om-världen, och det måste den ha för miljöns skull.Jag vill också ta upp en fråga som berör veterinär-utbildningen. Det gäller de merkostnader som manvid har för den kliniska utbild-ningen. Enligt vår uppfattning är det rimligt att sam-ma synsätt ska gälla som beträffande läkarutbildning-en.Sammanfattningsvis, fru talman, skulle vi frånFolkpartiets sida gärna ha sett att distriktsveterinäror-ganisationen kunde tillföras ytterligare medel. Ansla-get till djurhälsovård och djurskyddsfrämjande åtgär-der anser vi behöver förstärkas. Vi tycker också attkostnaderna ska kunna finansieras inom detta utgifts-område. Vi anser att man kan reducera kostnadernaför Jordbruksverket.Fru talman! Jag vill yrka bifall till reservationerna9 och 33.Anf. 45 ():Fru talman! De betänkanden som behandlas i dagstår alltså till stor del bakom, eftersom deär resultat av ett samarbete mellan s, v och mp. Jagkommer att beröra dels budgetbetänkandet, dels detlandsbygdsprogram som har överlämnats till Brys-sel för förhandling.Jag vill börja med att yrka bifall till reservation26, som handlar om ekologisk produktion och somjag kommer att uppehålla mig en del vid, och tillreservation 15, som handlar om bekämpningsmedel.Jonas utvecklade reservation 15 rejält, ochden är gemensam för och Miljöpartiet.Det är intressant att se vad som sker inom lant-bruket , inte bara i utan även i EU. Vikan se att det sker en rejäl satsning på ekologisk pro-duktion - faktiskt en satsning som är mycket större iandra länder än i . Det gäller de stora jord-bruksnationerna och Frankrike.I beräknar man att en miljon hektar skavara ekoodlad om - en inte speciellt långtidsperiod. I är man nu inne i fas 2 av sats-ningen.Varför satsar just de här två nationerna? Jo, de harbörjat upptäcka att efterfrågan på ekologiska livsme-del ökar snabbt. I hela EU kan man se att det är enökning . Det här har inneburitatt man både i och i har fått im-port av ekolivsmedel, och det har fört med sig att manhar fått ökad import också av andra livsmedel. Det ärnaturligtvis någonting som de här länderna, där jord-bruket är en modernäring, inte ser med blida ögon.Därför satsar man nu rejält för att dels återta hem-mamarknaden, dels vara de länder som kan börjaexportera när ökningen blir stor i länder som Englandoch . Där menar man att när ekolivsmedlenflyttar ut från hälsokostaffärerna, som har skett i t.ex.Sverige, kommer efterfrågan att öka rejält och dågäller det att ha volymerna.I har man tagit fram steg 2, Aktionsplan2 för ekologi i utveckling, och man vill satsa500 miljoner på forskning. Resultatet av de första 100som man satsade var så bra att manvill följa upp det.Man har också en helt annan strategi än Sverigenär det gäller att öka produktionen. I säger viatt vi ska öka produktionen i takt med efterfrågan.Tyvärr sker inte det, för är efterfrågan av ekolo-giska livsmedel större än vad produktionen är. Desvenska bönderna har tyvärr inte alls gjort som mansade, nämligen ställt om i takt med efterfrågan. ISverige har vi en rejäl import , bl.a. från Dan-mark.I gör man tvärtom. Man ser till att sats-ningen är stor , och man bygger upp volymer föratt ha volymerna framme den dag boomen kommer iEngland och Tyskland.Som jämförelse kan sägas att av mjölkpro-duktionen är ekologisk i mot i Sveri-ge. Av dryckesmjölken är ekologisk i Danmarkoch i . Det finns dock undantag: i Hem-köp är det för mjölken. I är avsyrade mjölkprodukter som fil och yoghurt ekologis-ka ute i handeln och i 1,3 %.Danmark har ingenting emot att man blandar inekoprodukter i den konventionella produktionen; manmenar att det är viktigt att bygga upp produktioneninnan efterfrågan kommer.Man satsar stort på forskning och utveckling ochpå marknadsföring. Man menar att man måste satsaså stort på forskning och utveckling och på marknads-föring för att satsningen verkligen ska bära frukt. Detär nämligen stora ekonomiska värden på spel. Enberäkning som LRF har gjort visar att det finns potential för ekoprodukter som inte alls utnyttjas.Den här marknaden tänker man alltså försöka ta.Som ett exempel kan nämnas att 1997 satsadeSverige på marknadsföring avekologiska produkter, och i satsade man46 miljoner. Det är alltså en helt annan satsning iDanmark.Vi menar från sida att ocksåmåste satsa rejält på forskning och utveckling, för attse till att vara med på tåget. Vi menar att det är bramål som slås fast i skrivelsen En hållbar utveck-ling av landsbygden, där vi är med. Där sägs att framtill ska av den odlade arealen varaekologisk och av animalieproduktion, mjölkkor,slaktdjur, nöt och lamm, vara ekologisk. Vi delarockså ekologiska lantbrukares uppfattning att 30 %av produktionen bör vara ekologisk år 2010.I dag är det tyvärr så att forskning och utvecklinginte riktigt är i harmoni med de ambitiösa målen. Härfinns det all anledning för att satsa rejält ochse som föregångare. Det intressanta - ellerdet sorgliga - är att det är svenska professorer som är med och utvärderar den första fasen av Dan-marks satsning, medan man kan se att tyvärrhamnar på efterkälken. Det har utvecklats i en motionoch följs också upp i reservation 26 i betänkandet.I det här betänkandet behandlas också det förslagsom går ned till , det som ska bli det fram-tida miljöprogrammet bl.a., dvs. har deltagit i samar-betet tillsammans med regeringen och Vänsterpartiet.Jag menar att den produkt som går ned till Brysselär bra.För har det varit väldigt viktigt attinte sänka den svenska nationella finansieringen avstödet till miljöprogrammet utan ligga kvar. Vi hadegärna sett att det hade funnits en möjlighet att ocksåkompensera det bortfall som kom från EU. Men ty-värr har det inte funnits utrymme för det i budgeten.Den här satsningen innebär att det inte kommer attbli några neddragningar av medel i realiteten efter-som det finns så stora anslag inom REKO-stödet sominte har utnyttjats. I realiteten betyder detta alltså attmiljöstöden och stöden för landsbygdsutvecklings-programmet inte minskar, snarare tvärtom. utrymme för nyanslutning , vilketvi tycker är mycket bra och väsentligt.Vi tycker att det är mycket bra med den översynsom ska göras bl.a. på grund av vallstödet,som faktiskt ligger kvar till 2003 med utbetalningar.Här finns det alltså möjligheter att se över detta. Denuppräkning som görs av EU kom-mer att innebära att det finns en möjlighet till en ök-ning i programmen. Det tycker vi också är mycketbra.Det finns också anledning att se över vadsom har hänt med lantbruket. Vi i jordbruksutskottetvar i och kunde höra attde förväntar sig en produktion i där lantbru-ket väljer att stå på flera ben. Förhoppningsvis får vise en utveckling där den stora specialiseringen, bararena djurgårdar eller rena spannmålsgårdar, kommeratt brytas upp och vi får en produktion av bådespannmål och mjölk och nötboskap. Detta är en ut-veckling som jag ser fram emot. Jag tror att den ocksåkommer att innebära att vi måste se över miljöstödenytterligare i framtiden.Det har också varit väldigt viktigt för Miljöpartietatt vi utgår från förslag.Jag är lite förvånad över den kritik som framförts frånbl.a. moderat sida mot detta. I det här programmetväljer man, och man motiverar det mycket tydligt, attta bort REKO-stödet som det är utformat ochersätta det med några väl valda delar ur REKO-stödet. Man ser till att man tar till vara det som fak-tiskt är bra för miljön i REKO-stödet.REKO-stödet har ju varit ett av de stöd som harutnyttjats minst. Av det som kommer att ligga kvarnågra år kommer 93 miljoner att utnyttjas. Det är detsom är sökt . Ramen var hela 400 miljoner. Dettaär alltså ett program som inte alls har utnyttjats. Härhar det funnits luft i systemet. Det har varit ett avskälen till att EU inte ville finansiera så mycket somvi hade önskat. Man har sett den här luften.Det är viktigt att det förslag till program som nugår ned till EU har en klar miljöprofil. Därför tyckervi att det är mycket bra att vi ändrar och sertill att skyddszoner, minskat kväveläckage och ävenvåtmarker finns med och lyfts upp rejält. Det är desom gör miljövinsten. Det fanns vissa inslag i REKO-stödet som inte gjorde det.Vi tycker också att det är bra att åtgärderna förbete och slåtter finns kvar och förstärks. Vi tycker attdet är bra att det finns möjligheter att utnyttja stödenäven och att ansluta sig då. Det finnsmånga som ligger i karens . De måste kunna gåin 2000. Vi hade gärna sett att det hadevarit möjligt att även ha stödet öppet för bete ochslåtter t.ex. Det har inte varit möjligt, men dock förREKO-stödet.Vi anser att det är mycket viktigt att det inte finnsluft i systemet.