prot · GM0986 · 1999-04-27 00:00:00 — Jag kanhålla med om att den första skrivelsen som var date-rad var ett problem även för mig.Men den har ju åtgärdats. Man har gjort det. Man harsagt att om vederbörande har mer än ett fåtal upp-dragsgivare - jag tolkar det som mer än två tre upp-dragsgivare - skall han få F-skattsedel. Alla de somär seriösa avbytare skall utan några som helstproblem, med de direktiv och med den skrivelse somär författad av RSV, få denna F-skattsedel. Det skallinte vara några problem, så den debatten hoppas jagatt vi kan avföra från bordet.Jag undrar, : Vilket är bäst - att för-söka påpeka problemen, att påpeka för myndighetenatt lagstiftaren har menat något annat och få en för-ändring? Vilket går snabbast? Det var inte meningenatt raljera. Jag gör bara den tolkningen att är man förresultatpolitik försöker man nå resultat för dem somär drabbade. Är man för en pamflettpolitik, dvs. attstå i kammaren och ta upp frågor inför medierna - dåväljer man den väg som väljer. Denhade inte varit särskilt framkomlig i detta läge. Ochsom sagt, när debatten förs här är frågan redan löst.Det tycker jag är det viktigaste för avbytarna. Deskall ha sin F-skatt, och det får de.Anf. 81 ():Fru talman! Jag tycker att Per gör detlite lätt för sig när han säger att problemet redan ärlöst därför att lagstiftaren nu har uttalat vad som skallgälla. Men det som avbytaren mötte isin kontakt med skattemyndigheten, när hon referera-de interpellationsdebatt här i kamma-ren då han sade att det inte skulle vara några problematt få F-skattsedel för avbytarverksamhet, var attskattemyndigheten konstaterade att det bara var ettuttalande som man inte behöver bry sig om. Resulta-tet blev ingen F-skattsedel för avbytarverksamhetendå. Det var efter uttalandet här i av detansvariga statsrådet. Jag tycker att det då finns anled-ning att gå vidare.Jag tror att vi gör det väldigt lätt för oss som poli-tiker om vi säger att bara därför att vi har fattat beslutom betänkanden och gjort våra uttalanden i riksdagenså är frågorna redan lösta. Jag tror att om vi skallkomma till rätta med problem måste vi påpunkt efter punkt jaga rätt på och lösa alla de problemsom småföretagarna möter. Vi kommer inte att kunnaförutse alla problem härifrån, utan vi måste vara vak-samma och uppmärksamma allt det som dyker upp.Och måste vi som politiker våga säga att vi skalländra och att vi skall lösa problem. Det är nämligenfler företagare som behöver. Det är faktisktdem som vi alla lever av.Överläggningen var härmed avslutad.15 § Svar på interpellation 1998/99:268 ombeskattning av fossilt bränsleAnf. 82 Finansminister ():Fru talman! har frågat mig omjag avser föreslå koldioxidskatt på fossilt avfall somanvänds som bränsle i fjärrvärmeverk.Koldioxidskatt infördes i . Syftetmed skatten är att minska koldioxidutsläppen vidförbränning av fossila bränslen. Koldioxidskatt tas utpå i princip alla fossila bränslen enligt lagen om skattpå energi. Koldioxidskatten är enhetlig för alla be-skattade bränslen och baseras på det genomsnittligakolinnehållet i respektive bränsle. Skatten motsvararungefär per kilogram utsläppt koldioxid.Förutom koldioxidskatt tas också energiskatt ut påbränslen som används för uppvärmning. Undantaggörs dock för biobränslen och torv. De fossila bräns-lena eldningsolja, gasol, naturgas och kol är såledesbeskattade. Alla bränslen som används för elproduk-tion är dock helt undantagna från skatt. Inom EU ärbeskattningen av mineraloljor harmoniserad. Detdirektiv som finns reglerar bl.a. att alla mineraloljorsom används för uppvärmning skall beskattas. Detinnebär att inte endast traditionella bränslen berörsutan också andra mer ovanliga bränslen som definie-ras som mineraloljor. Ett exempel på sådana minera-loljor är stenkols-, brunkols- och torvtjäror samt and-ra mineraltjäror. Den tjärolja från brunkol och stenkolsom är aktuell bör såvitt kan bedömas omfattas avdefinitionen på mineraloljor och därmed komma attbeskattas. Det kan också nämnas att även spilloljor ärskattepliktiga.Mineraloljedirektivet omfattar inte kolbränslen,men i beskattas kol, även när det föreligger iform av briketter. De briketter som beskrivs bör där-för bli beskattade om de används som bränsle i Sveri-ge.Någon skatt tas däremot inte ut för begagnadedäck eller kreosotbehandlade sliprar. Enligt gällandeoljedirektiv får någon skatt inte tas ut för mineraloljorsom används som råvara vid tillverkning av olikaprodukter, t.ex. tillverkning av däck eller impregne-ring av sliprar. kan det från miljösynpunktvara bättre att förbränna ett farligt avfall än att depo-nera det. T.ex. kan kreosot destrueras genom förbrän-ning under kontrollerade former. Det är dock väsent-ligt att förbränningen sker i anläggningar som harerforderliga tillstånd enligt så att verk-samheten inte leder till oacceptabla miljökonsekven-ser.För att få importera farligt avfall till Sverigemåste det för den mottagande anläggningen finnas ettsärskilt tillstånd från . Verket kon-trollerar då bl.a. huruvida det finns ett konces-sionstillstånd enligt 9 kap. för att för-bränna det aktuella avfallet. Därutöver kontrollerasatt anläggningen har ett särskilt tillstånd att återvinnaeller bortskaffa farligt avfall enligt förordningen omfarligt avfall. har därigenom en restriktivhållning till import av farligt avfall.Sammanfattningsvis anser jag att bestämmelsernai lagen om skatt på energi och i har ensådan räckvidd att en stor del av det fossila avfall somGudrun nämner i sin interpellation redanomfattas av energi- och koldioxidskatt. Det finnsdärför inte anledning att lägga fram något förslag omen koldioxidskatt på fossilt avfall.Anf. 83 ():Fru talman! Jag vill tacka så mycket för svaret.Bakgrunden till detta är något som sker i min hem-kommun, nämligen , där vi har ett stortvärmeverk som försörjer inte bara min kommun utanäven och och som är kopplat tillfjärrvärme i via . Dettaär ett verk som från början byggts för koleldning mensom har gått över till torv men också mycketbiobränslen. I kommunens Agenda 21-plan anges detatt man från kommunen helst ser att detta verk eldasmed biobränslen. Det finns också ambitiösa mål. Menden som eldar vill elda billigt. Och i detta fall börjardetta värmeverk snegla på tyskt avfall. Det handlarom uttjänta bildäck och tjäroljor från brun- och sten-kol, vilket är klassat som miljöfarligt avfall och finnspå den gula eller den röda listan, jag minns inte vil-ken. Det handlar om tjäroljor blandade med kasseradoch mald brunkol, som också klassas som miljöfarligtavfall, och kreosotimpregnerade sliprar. Och vi vet attkreosot är mycket giftigt. Detta är några exempel påde avfallsslag som man vill elda.Varför vill man göra detta? Det handlar naturligt-vis om pengar. Detta är billigt. I finns deten stark opinion som inte vill att detta eldas på hem-maplan. Därför försöker man lösa ett miljöproblemsom man har i östra har tillsammans med regeringen ochVänsterpartiet lagt fram en skrivelse till riksda-gen som heter En nationell strategi för avfallshante-ringen. Det är regeringens skrivelse 1998/99:63. Idenna skrivelse slås det fast, vilket jag tycker ärmycket bra och som vi har verkat för att få in: "- - -att avfall från gula respektive röda listan bör omhän-dertas i det land där det uppstår och att teknik i störstamöjliga mån skall finnas för detta i varje land." Detstår också om närhets- och självförsörjandeprinciper-na: "- - - självförsörjandeprincipen innebär att varjemedlemsstat bör sträva efter att bli självförsörjandemed avseende på anläggningar för bortskaffande avavfall. En medlemsstat kan med hänvisning till dessabåda principer motsätta sig en transport av avfall förbortskaffande till eller från medlemsstaten. "Den har alltså satt ned fotenhär och sagt att det faktum att avfall inbegrips av denfria rörligheten i EU kan bli problem men att mangärna ser att varje land tar hand om detta hammavid.Och på en marknad kan vilket land som helst skaffasig den bästa reningstekniken. Och faktum är attTyskland har varit duktigt på det. sedanåkte svenska företag och tittade på reningsteknikendär.Hur skall vi då hantera detta? Hur skall vi göra föratt inte skall riskera att bli en avfallsförbrän-ningsanläggning för bl.a. ? Ett sätt är ju attse till att vi har en beskattning i som gör attdet helt enkelt inte lönar sig för de företag som nuinte kanske har så höga miljöambitioner att ta hit ochelda detta bränsle.Jag tycker att det svar som jag har fått är mycketbra, att många av dessa avfallsslag faktiskt skall be-skattas med både energi- och koldioxidskatt. Det trorjag är ett bra svar som jag naturligtvis kommer attdela med mig av till de politiker från mitt parti ikommunen som driver att detta inte skall importeras.Det finns dock några problem med detta. Om manomvandlar en fossil produkt, t.ex. olja till gummidäckoch sedan eldar gummidäcket ger det samma netto-tillförsel till atmosfären som om man eldat oljan di-rekt. Skulle inte det i så fall innebära, om vi villminska koldioxidutsläppen, att även däcken och kreo-soten borde beskattas med både energi- och koldiox-idskatt? Det är en fråga som jag gärna skulle vilja haett svar på.Anf. 84 Finansminister ():Fru talman! I regeringens överlämnadeskrivelse Nationell aktionsplan mot avfall anges attde besvärligaste avfallsslagen bör omhändertas i detland där de uppstår och att teknik i största möjligautsträckning skall finnas för det i varje land. Sedankan det naturligtvis skifta under olika tidsperiodermellan olika länder och olika förutsättningar.En förutsättning för import av avfall till Sverigebör vara att importen inte hindrar återvinning ellerbortskaffande av inhemskt avfall. När det gäller dis-kussionen om återvinning av däck är det sant att så-dan återvinning sker i allt större utsträckning. Menom det inte går att genomföra återvinning fullt uttycker jag att det är lämpligare att förbränna däckenän att deponera dem. Också från miljösynpunkt är detmer lämpligt att förbränna exempelvis kreosotimp-regnerade sliprar.Enligt regeringens bedömning finns det , somjag sade i mitt svar, inte skäl att låta avfall som gårtill förbränning omfattas av en avfallsskatt. Den frå-gan kan dock komma att behöva analyseras på nytt iframtiden.Anf. 85 ():Fru talman! Finansministern läste ur just den skri-velse som jag läste ur, och t.o.m. samma stycke. Vi iMiljöpartiet var mycket aktiva för att få med just demeningarna, så jag är glad att det finns företrädare förregeringen som uppskattar att de finns med där.Den här interpellationen ställde jag egentligenförst till miljöminister . Detta är ju enmiljöfråga: Vad vill vi med närmiljön? Hur vill Sve-rige leva upp till Kyotoprotokollet? Hur vill Sverigese till att vi långsiktigt går in i ett ekologiskt hållbartsamhälle ?En av de största miljöfrågorna är dock att vi ökartillförseln av koldioxid till atmosfären. Att det sker,framför allt genom att vi eldar fossila bränslen, kän-ner alla till, liksom att det kommer att påverkaklimatet.Detta är ett faktum som jag tror att varje land skriver under på. Vi kan ju se att temperaturenhöjs på jorden. Vi kan se att avsmältningen av isarpåskyndas. Vi kan se att det blir extremare väder. Ivissa länder kan man inte ens försäkra sig längre motnaturkatastrofer som har med vädret att göra därföratt det anses vara sådant som sker, att det är sådantsom vi får se som något "naturligt". Men det är intenaturligt, utan det är något som är av människan ska-pat.Skall vi kunna komma till rätta med det här pro-blemet är naturligtvis det första vi måste göra att setill att vi inte eldar fossila produkter. Därför är detgivetvis viktigt att vi har skatt på kol och olja. Sedankan man diskutera om det skall vara skatt på torv ellerinte. Naturligtvis borde vi ha skatt på kol och oljaäven om man framställer el av kolet/oljan. Atmosfä-ren blir ju inte mindre känslig därför att man råkargöra el av kolet/oljan. Vill man se till att det blir enmindre nettotillförsel av koldioxid till atmosfärenhandlar det om att inte elda fossilt bränsle, oavsettvad det så att säga eldas till. Därför tycker jag att manmåste vara lite konsekvent.Okej, i EU har det bestämts att man inte får hanågon sorts skatt på mineraler som skall användassom råvara vid tillverkningen av gummi, plast osv.Plasten är faktiskt också ett problem i sammanhanget.Okej, det är ingen skatt när vi gör plast eller däck.Men skall man vara konsekvent och försöka skapa enframtid där inte nettotillförseln av koldioxid till at-mosfären är så stor måste vi också se till att de av-fallsslagen hanteras som vad de är, nämligen somfossila. Det tycker jag att vi kunde vara överens om.I logikens namn borde därför däck och plast be-skattas när de eldas; detta för att få ned förbränningenoch därmed minska koldioxidutsläppen till atmosfä-ren. Det är liksom lite ologiskt här. Man verkar interiktigt ha kläm på varför koldioxidskatten faktisktfinns - att det är ett miljöproblem som vi försökerlösa.Naturligtvis kan man diskutera om förbränning ärdet bästa. Vi kan se att vi använder så pass mycketgifter att vi håller på att förgifta vår värld. En av deindustrier som använder mycket gift är den industrisom tillverkar gummidäck. Där finns det kemikalier!Många av de kemikalierna kan säkert oskadliggörasvid förbränning men många oskadliggöras inte.Många tas inte alls om hand vid den förbränning somsker eller vid rökgasrening, utan de går faktiskt ut.En passus som också finns i det här betänkandetär en skrivning om att man vid förbränning måste geakt på vilka föroreningar i luft och vatten som det kanresultera i. Just att det kan ge upphov till problem iluften tycker jag är viktigt. Vi får inte återigen hamnai diskussionen att förbränns det, så försvinner det. Detgör det inte. Bör vi inte därför, i konsekvensensnamn, ha energi- och koldioxidskatt när det gällerplaster och gummi?Överläggningen var härmed avslutad.16 § Hänvisning av ärenden till utskottFöredrogs och hänvisadesSkrivelse1998/99:104 till finansutskottet17 § Förnyad bordläggningFöredrogs men bordlades återMiljö- och jordbruksutskottets betänkande1998/99:MJU6Skatteutskottets betänkande 1998/99:SkU16Lagutskottets betänkanden /99:LU18-LU20Kulturutskottets betänkanden /99:KrU6 ochKrU8-KrU10Utbildningsutskottets betänkande 1998/99:UbU8Trafikutskottets betänkanden /99:TU8 och TU918 § BordläggningAnmäldes och bordladesBostadsutskottets betänkande1998/99:BoU9 Eftergift vid återbetalning av bostads-bidrag m.m.19 § Anmälan om interpellationerAnmäldes att följande interpellationer framställtsden 26 april1998/99:281 av () till finansmi-nisternFastighetsskatten1998/99:282 av () till miljöminis-ternUngdomsinflytande på miljöpolitiken1998/99:283 av () till jordbruksmi-nisternDjurskydd och livsmedelskvalitet1998/99:284 av () till fi-nansministernReklamskatten1998/99:285 av () till näringsminis-ternPosten AB1998/99:286 av de () tillfinansministernHushållsnära tjänster1998/99:287 av () till statsrådetLars-Erik LövdénBilens roll ur ett konsumentperspektiv1998/99:288 av () till statsrådet till kvinnoorganisationernas centrala verk-samhetden 27 april1998/99:289 av () till finansmi-nisternFöretagsflytt och dubbelbeskattning1998/99:290 av () till finansmi-nisternSkatten på öl1998/99:291 av () till näringsminis-ternEnergipolitiken1998/99:292 av () tillnäringsministernKravet på nya taxametrar1998/99:293 av () till socialmi-nisternStamning som funktionshinder1998/99:294 av () till näringsmi-nisternUpphandling av trafik1998/99:295 av () till statsrådetMona SahlinÅkerinäringenInterpellationerna redovisas i bilaga som fogas tillriksdagens snabbprotokoll tisdagen den 4 maj.20 § Anmälan om frågor för skriftliga svarAnmäldes att följande frågor för skriftliga svarframställtsden 23 april1998/99:574 av () till statsrådet från Kosovo1998/99:575 av () till näringsmi-nisternBehörighetsregler för EU-moped1998/99:576 av () till jordbruks-ministernKravmärkta skolorden 27 april1998/99:577 av () till utbildningsmi-nisternUtbytesprogram med vid universitetFrågorna redovisas i bilaga som fogas till riksda-gens snabbprotokoll tisdagen den 4 maj.21 § Kammaren åtskildes kl. 19.15Förhandlingarna leddesav talmannen från sammanträdets början till ajourne-ringen ochav tredje vice talmannen därefter till sammanträdetsslut.