prot · GM0962 · 1999-03-03 00:00:00 — Om en köparesjälv organiserar transport av varor, inköpta för en-skilt bruk i annan medlemsstat, gäller ursprungsland-sprincipen.I tre år har befolkningen i östra ge-nom nationell särlagstiftning och myndighetsutövningförhindrats att fritt handla enligt den inre marknadensprincip. Landets främsta experter i EG-rätt hävdarockså att myndighetsutövningen vid gränskontrolleninte håller vid en EG-rättslig prövning. Riksdagensrevisorers skrivelse om införlivandet av gemen-skapslagstiftningen i den nationella lagstiftningenbehandlades här i . Där föreslogman också att regeringen, även om mycket av införli-vandet hade gått bra, skulle gå vidare och utreda,eftersom det inte hade skett fullt ut på alla områdenenligt de åtaganden som vi hade gjort i och med vårtEU-medlemskap.Mot den här bakgrunden är det förvånande att inteutskottsmajoriteten är beredd att ändra den här natio-nella lagstiftningen när det gäller den del som berörprivatpersoners handel.Enligt riksdagsförordningen skall regeringenfortlöpande informera om vad som sker idet europeiska samarbetet. Departementen upprättarfaktapromemorier, bl.a. om gemenskapslagstiftning-en. Ett antal departement har framfört just dessa syn-punkter om införlivandet. Det har bl.a. Närings- ochhandelsdepartementet gjort och1998. Man säger att befintliga regler skall följas. Manskall avskaffa sektoriella hinder för marknadsintegra-tion samt säkerställa den inre marknaden. Det sade också och begär följaktligen att allatidsfrister beaktas samt att alla nödvändiga åtgärdervidtas för att snabbt och effektivt förverkliga de målsom prioriteras i den handlingsplan som framtagitsför fullbordandet av den inre marknaden. Därför ärdet förvånande att man inte vidtar åtgärder för dethär.När det gäller den fria rörligheten för varor ochtjänster, personer och kapital mellan medlemsstaternablev det alltså inte så som det utlovades. Befolkning-en är oerhört besviken i norra och känner sigdiskriminerad. Ett antal personer har överklagatdetta, och det kommer förmodligen också att gå vida-re till . Men jag anser att vi borde ändrapå det här , eftersom ytterligare skade-ståndskrav kan komma in. Det är därför som jag harenvisats med att väcka ett antal motioner. Jag hadehoppats att man , en gång för alla, skulle lösa dethär. Bevisligen hade både departementet och ut-skottsmajoriteten fel förra gången och fick ändralagstiftningen. Det kommer att visa sigatt det här också är fel. Därför hade jag hoppats på enförändring, men jag får återkomma till den fråganytterligare innan det blir ordning på dethela.Jag vill med det här, fru talman, yrka bifall till re-servation nr 1 på samma sätt som jag har gjort tidiga-re. Jag ställer mig givetvis bakom alla våra reserva-tioner, men av praxis yrkar vi från Moderata sam-lingspartiet bifall endast till en reservation.Tack!Anf. 177 ():Fru talman! Jag vill först säga att jag delar mycketav det som har framfört här.Jag tänker uppehålla mig vid min motionSk698 som finns med i skatteutskottets betänkande nr13. Den handlar om glesbygdsbefolkningens problemmed långa pendlingsavstånd och höga drivmedels-skatter.Jag skall direkt, fru talman, yrka bifall till minmotion Sk698 och motiveringarna är som följer:För det första framgår det av en utredning gjord år1998 av nationalekonomen och EU-parlamentarikernprofessor i att bilister i glesbygdenbetalar betydligt mer i bensinskatt än befolk-ningen i storstäderna. Drivmedelsskattelistan toppasav glesbygdslänen i norra . Undersökningenvisar att varje svensk medborgare i genomsnitt betalar4 i drivmedelsskatt . I länbetalar varje medborgare . Om man serpå medborgarna i enskilda kommuner finner man attexempelvis en tvåbarnsfamilj i betalar39 i drivmedelsskatt medan motsva-rande familj i betalar , allt enligtSören Wibes beräkningar.Detta är enligt min mening en orimligt stor skill-nad som måste åtgärdas.För det andra är bilen ett måste på många orter iglesbygden där kollektivtrafik är en helt obekantföreteelse. Många är s.k. långpendlare. Pendlingsav-stånd per dag är inte ovanligt i exem-pelvis inland. För många glesbygdsbor,med långa avstånd till arbetet, är situationen så eko-nomiskt besvärande att man överväger att säga uppsig och i stället gå på a-kassa eller i kunskapslyftet.Såvitt jag känner till har detta också hänt i någraenstaka fall. Man har helt enkelt inte råd att arbeta.Det gäller speciellt låginkomsttagare och deltidsar-betande.Fru talman! Det kan inte vara rimligt att det skallvara mer lönsamt att gå på a-kassa än att gå till ettjobb. Det må sedan vara en deltidstjänst eller ett låg-avlönat arbete.För många glesbygdsbor är bilen det enda alter-nativet också vid besök på olika serviceinrättningar,t.ex. läkar- och tandläkarbesök. Principen att det skallgå att leva på sin lön måste få gälla. De höga drivme-delsskatterna är en orsak till att det är omöjligt förglesbygdsbefolkningen att leva på sin lön. Mångasmåföretagare upplever samma besvärande situation.De har svårt att konkurrera med mer centralt belägnaföretagare på grund av höga energi- och transport-kostnader. Småföretagsamhet är ett av grundvillkorenför glesbygdens framtida existens.Fru talman! Jag tror att en differentiering avdrivmedelsskatten skulle ge mer rättvisa förhållandenmellan glesbygdslänen och övriga landet. En sänk-ning av drivmedelsskatten skulle innebära att med-borgarna i glesbygden skulle få en reell möjlighet attexistera. motororganisationers krav på ensänkning av bensinskatten med per liter ter siginte orimlig.Jag yrkar än en gång bifall till motion Sk698. Iövrigt yrkar jag i likhet med bifall tillreservation 3 och 5.Fru talman! vill jag bara säga till RolfKenneryd, som svar på frågan till , attKristdemokraterna är beredda att lyfta av hela skat-teryggsäcken för bönder. Jag vill erinra RolfKenneryd om att fyra partier, , , i reservation 2till MJU1 var helt överens om atthela ryggsäcken skall lyftas av. Kristdemokraternastår fast vid den här reservationen och vid att hela denhär skatteryggsäcken skall lyftas av för Sverigesbönder.Anf. 178 () replik:Fru talman! Jag får tacka fördetta klargörande som inte tog tillfäl-let att ge tidigare i debatten. Jag måste dock konstate-ra att om det nu förhåller sig på det sätt som ErlingWälivaara anger står beskedet från kvar om att i budge-talternativ har inte fullt hälften av avlyftet finansie-rats. Det är naturligtvis en besvärande omständighetsom starkt minskar trovärdigheten i det som ErlingWälivaara nu upplyser mig och kammaren i övrigtom.Anf. 179 () re-plik:Fru talman! kan vara helt överty-gad om att står bakom den härreservationen. Jag skall läsa innantill för att friskaupp minne. Den lyder på det härsättet: "Den extra konkurrenssnedvridande ryggsäcksom bönder bär på, genom skatter och av-gifter som konkurrentländerna inte har, måste lyftasav. Regeringen bör därför återkomma tillriksdagen med förslag med anledning av utredningenEn livsmedelsstrategi för . "Så står det i reservationen, och Kristdemokraternastår helt och hållet fast vid detta.Anf. 180 () replik:Fru talman! Det är gott och väl, men återigen ärdet ju bara ord. Det är lätt att bli överens om att sänkaskatter. Det har vi upplevt tidigare i den här kamma-ren. Men det saknar trovärdighet om det inte åtföljsav en trovärdig finansiering. På den här punkten gerde olika besked som vi har fått i den här debatten, iform av å ena sidan och å andra sidanErling Wälivaara, starka betänkligheter mot trovär-digheten i det gemensamma budskapet från Kristde-mokraterna på denna punkt.Anf. 181 () re-plik:Fru talman! och bedriverren buskpropaganda i det här fallet. Kristdemokrater-na står fast, . Jag säger det en tredjegång. Hela det kristdemokratiska partiet står bakomdetta. Hela ryggsäcken skall bort.Men jag undrar hur gör i det härfallet. Ni har inte redovisat hur ni skall plocka bortdetta. Står ni fast vid reservationen från den18 december? Det är min fråga till . 182 ():Fru talman! Jag tänkte säga ett par ord om beho-vet av ekonomiska incitament för att främja och på-skynda marknadsintroduktion av miljöfordon. Eftertidigare talares utfall om alla skattesänkningar som kdvill göra utan miljöhänsyn anser jag att vårt önskemålär än mer angeläget.Låt mig först upprepa grundprincipen från tidigareskattedebatt. Det vi inte vill ha skall vara dyrare ändet vi vill ha.Vi i vill att fler skall ha råd att köpamiljöfordon, dvs. fordon som inte belastar framtidenlika mycket som majoriteten av dagens fordon gör,fordon som inte ackumulerar miljöskulden likasnabbt. Vi vill alltså att fordonsskatten sätts lägre förmiljöfordon tills alla bilarär miljöfordon.Vi kan också tänka oss skattebefrielse eller skatte-reduktion på icke-fossila drivmedel och lägre för-månsvärde för miljöfordon.Fru talman! I utskottets betänkande får vi en upp-räkning av olika arbeten som pågår med delvis deninriktning som förespråkar. Vi har , uppdrag ocholika samverkansprojekt, men utskottet tar också uppde pågående skatteöverläggningarna där frågan omdrivmedelsbeskattning kommer att tas upp. Det ärbra.Det är nu synnerligen angeläget att samhälletkraftfullt försöker motverka alla faktorer som förse-nar pågående introduktion av miljöfordon. Intressetför miljöbilar är stort. Marknaden måste i gång i storskala så att priserna kan pressas och vanliga in-komsttagare får en chans ekonomiskt att köpa enmiljöbil.Förutom biogas, el, etanol och hybridbilar är for-don med bränsleceller som ger ström och matas medvätgas på gång. Vi vet alla att små serier, initialautvecklingskostnader och bristande tillgänglighet förde olika bränslena medför en väsentlig fördyringjämfört med konventionella fordon. Låt oss nu hjäl-pas åt att ge de goda utvecklingskrafterna en skjutsframåt!Anf. 183 ():Fru talman! Jag är en av de motionärer som villatt vi skall verka för att taxfreebeslutet skall upp-skjutas . I den beskrivning som utskottet gersäger man sig ha medverkat till de åtgärder som tordeligga i linje med vad som begärs i motion Sk608. Sålångt är det bra.Men i fortsättningen står det att man inte vill ut-tala sig om vilken ställning regeringen skall inta närkommissionens rapport föreligger. Varför inte det?Om det man tycker ligger i linje med vad jag tycker,så tycker man väl så. Men det verkar inte så. Det ärmöjligt att detta kanske beror på att statsministerPersson tycker en sak och finansminister en annan sak. I ett läge säger man att maninstämmer med motionen, och i nästa läge säger manatt man inte vill medverka till detta när kommissionenhar kommit fram till ett beslut. Jag tycker att det ärmycket underligt. Jag tycker att det är viktigt att Sve-rige agerar på ett principfast sätt och har en åsikt.I det här läget tror jag att det är viktigt att Sverigeagerar fast. Vi vet att det finns ett antal länder sominte vill förlänga detta. När det här beslutades varförutsättningarna helt andra. Man utgick från att detskulle vara en harmonisering av skatter. Den härharmoniseringen av skatterna tycker jag, till skillnadfrån , är mycket bra. Framför allttycker jag att det är bra om skatterna blir lägre. Menden här harmoniseringen har inte skett i någon störreomfattning.Man utgick också från att vi skulle ha en lägre ar-betslöshet. Vi vet att det inte har blivit så. I Sverigehar vi en rekordhög arbetslöshet, och arbetslöshetenhar ökat.Vi vet också att enbart i kommer ca 2 700jobb vad gäller färjelinjer att försvinna. Enbart StenaLine har sagt att någonstans mellan 600 och 800arbetstillfällen kommer att försvinna. Även inomsjöfarten är det 2 700 jobb och inom flyg och annat ärdet ytterligare jobb, så man kan beräkna att bortåt3 000 jobb försvinner. Detta sker utan att vi har fåttnågra harmoniserade och lägre skatter. Vi vet attbiljetter till charterresor och annat kommer att blidyrare, och det drabbar låginkomsttagare speciellthårt.Vi bör arbeta för harmoniserade skatter och för atttaxfree försvinner. Men då skall dessa gemen-samma förutsättningar finnas. Det är också viktigt,tycker jag, att den här frågan inför förestående EU-val inte gynnar negativa aspekter på vad EU uträttaroch vad EU skall uträtta. För mig framstår det somsjälvklart att vi skall skjuta upp EU-beslutet om atttaxfree skall upphöra . Detskall vi göra både för jobbens skull och för att vi skallkunna ges den möjlighet till harmonisering som detsades.Jag tycker också att det är viktigt att regeringenarbetar, och framför allt att man arbetar gemensamt.Det är kanske inte så vanligt när det gäller den härregeringen att man arbetar gemensamt. Det verkar jusom om olika ministrar tycker olika saker jämt ochständigt. Men det vore kanske ändå trivsamt om fi-nansministern och statsministern i denna fråga hadesamma åsikt. Det tycker jag är viktigt, från moderathåll, att man åtminstone uttrycker. tyckertydligen att taxfree skall vara kvar och tyckerinte det, och då får vi väl hoppas att det till syvendeoch sist bli statsminister som företräder rege-ringen i förhandlingarna.Anf. 184 ():Fru talman! Jag vill börja med att förklara attFolkpartiet står bakom samtliga sina partimotioneroch kommittémotioner i detta betänkande. Jag yrkarhärmed bifall till motionen U507, yrkande 8, pågrund av att inte hade tillfälle att närvaranär vi justerade utskottets betänkande.Mycket av det som har diskuterats under det härbetänkandet har handlat om skatteväxling. I Folkpar-tiet är vi positiva till skatteväxling. Det var ett viktigtinslag i den tidigare skattereformen . Man höjde skatten på energi och miljöförstörel-se, och man sänkte den på arbetsinkomster. Det varmånga som då var emot detta, men verkar allavara för.Folkpartiet var också det första partiet - ett avdem åtminstone - som föreslog införande av ekono-miska styrmedel för att minska utsläpp och miljöför-störelse. Då var det många som tyckte att det var felatt man skulle kunna köpa sig fri.Under den förra mandatperioden skedde en hel delskattehöjningar på energiområdet. Tyvärr motsvara-des de inte av likadana skattesänkningar vad gällerarbete. Därmed har vi inte haft någon växling.För att en skatteväxling skall vara lyckosam krävsdet dock att det dessutom finns en omvärldsanalysoch att den kommer fram till att det finns hyggligaoch likadana förutsättningar i viktiga konkurrentlän-der till , främst kanske inom EU. Annars finnsdet en risk för att verksamheter och näringar faktiskttvingas ut om man driver upp skatterna för högt utanatt det finns en gemensam nivå. Det är ett ganskaenkelt samband.Jag tycker därför att koldioxiden är ett bra exem-pel på ett viktigt styrmedel. Det är en miljöavgift föratt vi i och i hela övriga skall kunnaklara miljömålen.För att klara de miljömålen måste vi samtidigtdriva upp koldioxidskatten ganska häftigt. Men Sve-rige kan inte avvika för mycket. Därför måste vi inomEU se till att det blir gemensamma regler på dettaområde. Här har vi i Amsterdamfördraget fortfarandeden regeln att det krävs enhällighet. Det är väldigttrist, för det är ju ingen hemlighet att det finns länderinom EU som nästan totalt struntar i miljöproblema-tiken åtminstone vad gäller koldioxidutsläpp ochväxthusgaser.Därför är det ett mysterium för mig att regeringenoch majoriteten i faktiskt inte arbetar för attmöjliggöra majoritetsbeslut inom EU vad gäller mil-jöskatter. Det vore väldigt önskvärt att detta drevs påi EU-arbetet. Det saknar vi.Sedan skulle jag vilja vända mig till dePourbaix-Lundin angående det här med alkoholska-dor. Vi har mycket lägre antalalkoholskador. Antalet är lägre här än i andra länderoch det är väldigt bra. Sedan är det en annan sak atten omvärldsanalys beroende på medlemskapi EU kan leda till att vi kan hamna i en situa-tion där vi faktiskt måste sänka skatterna på alkoholoavsett om man gillar det eller inte.Men att vi skulle vara omyndiga i pågrund av att vi har höga skatter på alkohol tycker jagär ett konstigt argument som förs fram. Vi har jufartgränser och enormt många poliskontroller därföratt vi vet att farten statistiskt påverkar antalet trafik-döda - inte att du och jag inte kan köra bil bra, inte attdu och jag kan hantera alkohol. Men vi vet att statis-tisk finns det ett direkt samband mellan alkoholkon-sumtion och antalet döda och skadade i alkoholrelate-rade sjukdomar, och det måste vi försöka bekämpa.Det tycker jag är väldigt viktigt. En högre konsum-tion på alkoholens område skall vi alltså försökaundvika, och då är prisinstrumentet viktigt. Sedan kanomvärldsanalysen leda till att vi måste sänkaskatterna, inte för att vi vill men för att vi måste.Anf. 185 ():Fru talman! anser att en jämn regi-onal utveckling är ett gemensamt nationellt intresseoch ansvar. Den regionala rättvisan kan befrämjasgenom bl.a. skattepolitiken. säger ivalplattformen bl.a. att beskattningen av bilismenmåste differentieras utifrån regionala skillnader.Vänsterpartiet i menar att differentiering-en kan göras inom ramen för en oförändrad statsfi-nansiell totalnivå. Det är mot denna bakgrund somjag i en enskild motion tillsammans med m.fl. föreslår att en parlamentarisk utredningtillsätts med direktiv att utarbeta förslag på hur diffe-rentierad skatt på fordonsbränsle kan tas ut, samt påhur differentierad beskattning av bilismen utifrånregionala skillnader kan se ut.Sverige är ett stort land med mycket gles- ochlandsbygd. Det pågår en kraftig befolkningsminsk-ning i många kommuner, främst på grund av utflytt-ning till större orter. Arbetslösheten i gles- och lands-bygdskommuner är ofta mycket hög, inte minst blandungdomar. Många tvingas pendla till arbete och ut-bildning på annan ort. På många håll i landet innebärdet resor på tiotals mil . Det är tidskrävande,tröttande och inte minst kostsamt för den enskilde.Det ökar i längden risken för ytterligare utflyttning.Trots att samåkning sker i vissa fall är dock resandemed egen bil mer regel än undantag. Det beror på attkollektivtrafiken i många fall är obefintlig eller attden där den finns inte är något alternativ eftersom denerbjuder få linjer, alltför dålig turtäthet och högabiljettpriser.Skatten på fordonsbränsle är miljöpolitiskt väl-motiverad, men är den ett av de mest bety-dande regionalpolitiska problemen för skogslänenoch glesbygden. Bilister i glesbygden betalar betyd-ligt mer i bensinskatt än befolkningen i stor-städerna. har i en rapport tagit fram jäm-förelsetal som ett sätt att beskriva kostnadsskillnader-na. betalar mest per invånare, ungefär6 . betalar minst per invånare, unge-fär . tar även upp jämförelsetal ibiltäthet per tusen invånare som stöd för att glesbyg-den betalar mer än storstäderna. 1997/98 fanns det476 bilar per tusen invånare i . Motsvaran-de siffra för var 352, för 420 ochför 396.Vi framhåller i motionen att t.ex. ett differentieratreseavdrag i självdeklarationen för bilresor till ochfrån arbetet kan vara en framkomlig väg, varvid hög-re reseavdrag skulle medges i gles- och landsbygd. Vipekar också på att kollektivtrafik i gles- och lands-bygd blir svårare att bedriva på grund av det befintli-ga systemet för fordonsskatt. Denna skatt kompense-ras via det kommunala skatteutjämningssystemet, enordning som får till följd att man får fördyrade kost-nader i glesbygd med många bussar och lågt antalresande. Sämre vägstandard i glesbygd gör det ocksåkostsammare att köra bil där.Ett annat exempel är att bolagens frakttariffer ne-gativt påverkar glesbygden bl.a. genom att höja mat-priserna och att försvåra besöksnäringens utveckling.Drivmedelspriserna är alltså differentieradetill nackdel för glesbygden. Miljöskäl och statsfinan-siella skäl talar för en fortsatt hög skattebelastning avfordonsbränsle. Det är dock fullt möjligt att genomfö-ra ett differentierat bränslepris, som gynnar gles- ochlandsbygd. Minskningen av skatten bör vara så storatt den ger regionalpolitisk effekt.Därför yrkar jag bifall till motion Sk724 av SivHolma, m.fl. om att det skall tillsättasen utredning som kan ge klarhet i hur skatten kandifferentieras för att få regionalpolitisk effekt.Anf. 186 () re-plik:Fru talman! Det är i och för sig väldigt bra att ut-reda, , men ekonomin är redan så an-strängd för många i glesbygden att det blir som iordstävet: Medan gräset gror, dör kon. Det vore braatt arbeta för att helt enkelt införa det här på direkten.Anf. 187 () replik:Fru talman! Orsaken till att vi föreslår en parla-mentarisk utredning är att det förs en diskussion omhur man skall kunna få ett bra system som ger avseddeffekt. Man måste studera detta från flera aspekter.Jag har i mitt anförande pekat på att man kanskekan utreda frågan om reseavdrag i självdeklarationen.Det behöver vidtas en rad åtgärder. Jag tror inte attdet är så enkelt att bara sänka bensinpriset, somKristdemokraterna och även har krävt,utan man måste ha en helhetssyn. Miljöaspekten ärmycket viktig.Anf. 188 () re-plik:Fru talman! Eftersom de höga drivmedelsprisernaär en av orsakerna till att folk i glesbygd inte kan tajobb, innebär de försämrade inkomster för kommu-ner, för staten och för landsting. Enligt uppgifter somjag har fått fram skulle en sänkning av bensinskattenvara självfinansierande, om vi därmed fick fler i ar-bete.Anf. 189 () replik:Fru talman! Det är viktigt att få sådana s.k. dyna-miska effekter som framhöll att hanhade fått uppgift om. Låt oss titta på det i en utred-ning, så att vi inte står där och bara tror! Det finns ettproblem som vi har pekat på. Vi vill göra någontingåt de regionala skillnaderna, och det vore ypperligtom det gjordes en utredning om detta. Jag tycker attäven kunde ställa sig bakom ettsådant förslag.Anf. 190 ():Fru talman! Jag skall väldigt kort kommenterafrågan om jordbrukets miljöskatter och redovisaVänsterpartiets ståndpunkt.Vi har just nu en akut kris i svenskt jordbruk. Dengäller inte hela näringen utan framför allt animalie-produktionen. I andra länder råder ungefär motsva-rande kris, och där görs det också insatser för attstödja jordbruket. I , , ochPortugal genomför man riktade åtgärder för att hante-ra krisen.En sänkning av elskatten för svenska bönderskulle kunna ses som en sådan direkt till animaliepro-duktionen riktad åtgärd för att lösa ett akut problem.De borgerligas vidlyftiga och kanske ofinansiera-de förslag till generella skattesänkningar är inte sär-skilt konstruktiva för jordbruksnäringen. Å andrasidan är inte socialdemokraternas oförmåga till hand-ling och samordning särskilt konstruktiv och bidrarinte heller till att den del av jordbruksnäringen som äri kris får bättre förutsättningar.Vi i vill ha en begränsad och riktadåtgärd till den del av näringen som har en akut kris.Vi förespråkar därför en sänkning av elskatten förjordbruket. Ett beslut härom måste komma snart.Ansvaret för det ligger på regeringen i skattesamtalenoch i andra förhandlingar. Vi förutsätter att regering-en förmår presentera ett förslag som kan lindra denakuta krisen i svenskt jordbruk.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )11 § Radio- och betänkande 1998/99:KrU3Radio- och TV-frågorAnf. 191 ():Fru talman! lever vi i en globaliserad värld,där information och mediebudskap överskrider allagränser och där kommersiella krafter styr i ett snabbtväxande utbud.Då TV:n introducerades i kun-de den köpas för en kostnad av i dagenspenningvärde. skall hushållen in-vestera i en set top-box som kostar mellan 3 000 och5 för att ta emot den nya digitala tekniken.Tiderna förändras, och teknisk utrustning sjunker ipris.I denna medieström och i denna tekniska utveck-ling menar vi i att allmänhetens radiooch TV har en allt viktigare uppgift att fylla. Vänster-partiet ser mycket positivt på den nya tekniken. Vi serden som ett led att värna yttrandefrihet och de demo-kratiska värdena. Public service-företagen bör därförfortsätta att utveckla sin verksamhet med hjälp av dennya tekniken, exempelvis kan man förbättra tillgäng-ligheten, en utbildningskanal kan etableras, man kaninföra många nya tjänster och ge större möjlighet förallmänheten att komma till tals. Detta blir en viktigdel för den nya public service-beredningen att ta tag iså att den inte akterseglas av de privata alternativen.Mediepolitik handlar om makt, det handlar omvad som skall speglas och vad och vem som skallpåverka opinionen.