prot · GN0912 · 1999-10-13 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1999/2000:12Onsdagen den 13 oktoberKl. 09.00 - 17.5819.00 - 22.21Det justerade protokollet beräknas utkomma om 3 veckorProtokoll1999/2000:12--------------------------------------------------------------------------------1 § Val av två ombudsmänFöretogs omval av chefsjustitieombudsmannenoch val av ny justitieombudsman.Anf. 1 PER ():Fru talman! är en del avden svenska demokratiska rättsstaten. Han verkar tillförsvar för den rättrådiga förvaltningen och till skyddför enskilda människors rätt.Justitieombudsmannen har funnits i den svenskaregeringsformen . Han behövdes då, ochhan behövs alltjämt.Den svenske justitieombudsmannen har blivit ettföredöme för liknande institutioner världen över.Den svenske justitieombudsmannen är numerainte en utan fyra, och dessutom inte heller nödvän-digtvis man. Hans främsta medel är inte de starkajuridiska maktbefogenheterna utan skarpsinnet i hansiakttagelser och tyngden i hans argument.Därför, fru talman, är det en grannlaga uppgift förriksdagen när man har att utse sina justitieombuds-män.Konstitutionsutskottet föreslår till ny justitieom-budsman efter hovrättslagmannen från . Det är vår övertygelseatt han väl kommer att tjäna land och folk i dettaämbete.Vi föreslår att omväljerchefsjustitieombudsmannen för en nyfyraårsperiod.Konstitutionsutskottet hade enhälligt föreslagit attClaes omvaldes till chefsjustitieombudsman.Valet skulle avse tiden från valet till dess nytt valgenomförts under fjärde året därefter.Kammaren biföll förslagoch utsåg därmed - för tiden från valet till dess nyttval genomförts under fjärde året därefter - tillchefsjustitieombudsmanClaes hade enhälligt föreslagit atthovrättslagmannen skulle väljastill justitieombudsman. Valet skulle avse tiden fr.o.m.den 1 december 1999 till dess nytt val genomförtsunder fjärde året därefter.Kammaren biföll förslagoch utsåg därmed - för tiden fr.o.m. den 1 december1999 till dess nytt val genomförts under fjärde åretdärefter - tilljustitieombudsmanNils-Olof Berggren2 § PartiledardebattAnf. 2 BO ():Fru talman! "Bryt upp, bryt upp! Den nya dagengryr. Oändligt är vårt stora äventyr. "Dessa rader skrevs av för drygt 70 årsedan. De präglas av nyfikenhet, frihetslängtan ochutvecklingsoptimism och passar väl för att inleda1900-talets sista partiledardebatt. Den borde handlaom uppbrott från ett samhälle där skaparkraft ochföretagsamhet hålls tillbaka, där maktlöshet och soci-al desperation sprider sig och där den allomfattandepolitiken inte förmår fullfölja de grundläggande ge-mensamma åtagandena.Det sekel som vi snart lämnar blev mer än någotannat ett politikens århundrade. För miljoner männi-skor kom politikens makt och anspråk att betydaförtryck och ofrihet. Den enskilda människan ochhennes värdighet sattes på undantag av totalitära idealsom saknade respekt för människan både som individoch som medborgare. När demokrati och marknadse-konomi nu etableras i land efter land är det ett långtbättre arv från detta århundrade än vad någon för baraett drygt decennium sedan hade kunnat drömma om.I vårt land tvingades friheten och demokratin ald-rig att ge vika för de totalitära idéerna som i så mångaandra länder. Men kom mer än andra länderatt präglas av politikens anspråk på att styra och läggatill rätta. Den otrygghet som ligger i att vara beroendeav politiska lösningar och den nyfattigdom som följerav att inte kunna försörja sig på sin egen arbetsin-komst kom att omfatta alltfler. När skrevsin dikt var strävan att frigöra de människor somfjättrades av beroendet till den tidens överhet. ärdet politikens patroner som fjättrar medborgarna.I denna debatt kommer säkert attförkunna att vi lever i den bästa av världar, att eko-nomin går bra och att i stort sett alla problem är lösta.Men hundratusentals människor står utan arbete.Hundratusentals människor behöver socialbidrag.Och vad händer när konjunkturen viker och konsum-tionen inte längre drar ekonomin med expressfart?Var finns den stabila grunden för långsiktigt högtillväxt, nya företag och nya jobb?Regeringsförklaringen och budgetpropositionenger bilden av en regering som gläds åt den politiskamakten men som står vilsen inför det långsiktigavägvalet och saknar förmåga att genomföra det kort-siktigt nödvändiga.När företagen flyttar och nyföretagandet står ochstampar har tillväxtministrarna abdikerat. Efter mid-dagssamtal och hurtfriska uttalanden har det inte ensblivit en tumme. Trots att hälften av eleverna pågymnasieskolans teoretiska linjer är beredda att flyttautomlands åtminstone och en fjärdedel kantänka sig att flytta för gott händer ingenting.Fru talman! står på tröskeln till det nyaseklet inför tre stora och avgörande politiska utma-ningar.Den första är skapa de bästa förutsättningar förden kreativitet och den företagsamhet som kan gelångsiktigt stabil tillväxt. Det kräver en arbetsmark-nad med moderna regler och normer, det kräver enskola med ambition och förmåga att ge kunskaper ivärldsklass, det kräver att det är lönt att utbilda sigoch det kräver slopad överbeskattning av företagandeoch investeringar.Den andra utmaningen är att skapa trygghet i denframtid som kommer att präglas av allt snabbare och igrunden positiva förändringar. Grundläggande är denpersonliga trygghet som ligger i att kunna leva på sinlön och sätta av för oförutsedda händelser. Det ge-mensamma ansvaret för att finansiera en bra sjukvårdför alla och en äldreomsorg med kvalitet och värdig-het är lika viktigt.Förtroendet för det allmännas förmåga att skötasina mest grundläggande uppgifter måste också åter-upprättas. Varje statsbildning syftar till att skyddasina invånare mot yttre och inre våld. En stat som intepå ett tillfredsställande sätt klarar att upprätthålla ettväl fungerande rättsväsende och en försvars- ochpolismakt som inger förtroende kommer att förloralegitimitet, inte bara på dessa utan också på andraområden.Den tredje utmaningen är att bygga ett föralla. Ska det lyckas duger inte stora politiska projekt.Då duger bara en politik som utgår från varje männi-skas egna förutsättningar och vars inriktning är att geverktygen för att hon av egen kraft ska bli delaktigoch få makt över sin vardag.Möjligheten att möta dessa tre utmaningar avgörsav om politiken tar sin utgångspunkt i individen elleri kollektivet. Här finns en klar, tydlig och avgörandeskillnad mellan socialdemokrater och moderater. Denfinns också mellan regeringen och dess stödpartier åena sidan och borgerliga partier å denandra.När socialdemokraterna säger att det går bra förSverige, säger vi moderater att det visst går bra förSverige men att det går dåligt för alldeles för mångasvenskar och bra för alldeles för få.När socialdemokraterna talar om företagande me-nar de företaget och maskinerna. När vi moderatertalar om företagande menar vi företagarens idéer ochskaparkraft.När socialdemokraterna talar om skolan tänker depå kommuner och skolstyrelser. När vi moderatertalar om skolan menar vi elevernas rätt att välja ochatt få goda kunskaper.I går diskuterade kammaren i en interpellations-debatt framtiden för de två statliga skolorna Ekesko-lan och . Där fanns den för elevernasom är beroende av sin skola så förödande frontlinjenmellan å ena sidan borgerliga partier, som inser attockså gravt funktionshindrade barn ska ha rätt till enbra utbildning och rätt att kunna välja på ett sätt somgör att deras framtid också kan bli ljus, och å andrasidan Socialdemokraterna som driver nedläggnings-kravet, som ser det uppifrån och som inte tänker påden enskilde individen. Det gör sannolikt ocksåVänsterpartiet och . Skiljelinjen är klar:Individen eller kollektivet, politiken eller valfriheten.Denna grundläggande skillnad i perspektiv får ge-nomgripande konsekvenser för hur politiken formas.Oavsett hur skickliga konsulter på den fria marknaden, kommer de aldrig ifrånatt deras politik sätter systemen framför människan.Det får långtgående konsekvenser för synen påekonomins funktionssätt och tillväxtens drivkraft. ISocialdemokraternas värld är en låg bolagsskatt det-samma som ett bra företagsklimat. Företagaren ochentreprenören kan man dubbelbeskatta. Men utanföretagare blir det inga företag. Det är de människorsom driver dagens företag och som funderar på attstarta morgondagens som avgör om de nya jobbenska växa fram.Sveriges företagandeklimat är inte bra. Men detkan bli bra. Med en borgerlig politik kan återbli ett land där kreativitet och företagsamhet inte baraär honnörsord utan också präglar arbetet i Regerings-kansliet.Det är ju , i den goda konjunkturen, som grun-den ska läggas för framtidens tillväxt och framtidensjobb. Det är nu de ekonomiska reformer borde ge-nomföras som det råder så stor enighet om utanfördenna kammare. Och det är nu besluten borde tas omen skola för kunskap med kunniga och engageradelärare.Det gäller företagandet i dess vidaste bemärkelse,att ska vara ett land där företagen stannar,växer och utvecklas, att fler och nya företag ska kun-na lägga en större och starkare grund för välstånd ochtrygghet, för någon annan grund finns inte.Men det gäller mycket mer: att varje barn somsliter med alfabetet ska veta att här finns en framtid,att tonåringen som jobbar hårt i gymnasietska känna att hon inte behöver flytta utomlands för attskapa sig en framtid - inte för att vi alltid ska stannaeller för att vi aldrig ska flytta, utan för att vi ska vetaatt det finns en morgondag här för oss alla.Ekonomiskt välstånd förutsätter marknadsekono-mi, som tillsammans med demokrati ger förutsätt-ningarna för ett civiliserat samhälle, rösträtt och tole-rans mot oliktänkande, möjligheten att få utdelning påinvesteringar så att nya jobb kan skapas, friheten attpröva nya vägar, rätten att ta risker, rätten att miss-lyckas och rätten att lyckas.Demokrati och marknadsekonomi, fri handel ochfri rörlighet är också det bästa sättet att säkra freden.Den ekonomiska samverkan som är grunden för denEuropeiska unionen har fört närmare en be-ständig fred . måste nu deltaaktivt i utformningen av unionens framtid. Inför ord-förandeskapet om är det nödvändigt att vitar vårt fulla ansvar.För oss moderater är det självklart att skadelta fullt ut i valutasamarbetet. Inom en inre gemen-sam marknad bör det finnas en gemensam valuta. Detunderlättar handel och annat internationellt utbyte.Det ökar konkurrensen och pressar priserna.Fru talman! Det är hög tid att föra den politiskadiskussionen med nya begrepp och utifrån den en-skilde medborgarens perspektiv. Principer, värdenoch idéer måste i högre grad prägla debatten ochersätta dagens statiska sifferexercis.Det är dags att bryta upp från det samhälle därpolitiken varit viktigare än människorna, där företa-gandet har satts på undantag, där avundsjukan varitett politiskt vapen, där framstegen hotats av teknikfi-entlighet, där de flesta varit beroende av de politiskalösningarna medan de välbärgade kunnat slippa köeroch kunnat välja fritt.Låt oss i stället skapa ett möjligheternas -ett som i och i världen kompromiss-löst står för samma idéer och ideal som ska prägla våregen nation, där frihet och öppenhet är ett uttryck fören respekt och tolerans som alla civiliserade samhäl-len präglas av, där alla kan välja skola och sjukvård,där skaparkraften och företagsamheten blommar, däringen lämnas utanför och där var och en kan kännaverklig trygghet genom egen försörjning och egna,fria val. Då behövs den förnyelsens politik som vimoderater presenterat under de senaste veckorna.(Applåder)Anf. 3 Statsminister ()replik:Fru talman! Jag ska börja med att hälsa Bo Lund-gren välkommen i partiledarkretsen och uttryckaförhoppningen att vi får en närvarande moderatledaresom kan vara med och driva svensk debatt. Jag serfram emot det.Jag har bara en enkel fråga.Jag hörde i anförande inte uttrycketsystemskifte. Jag tror att det är första gången som vihar lyssnat till en moderatledare i denna kammareunder 90-talet då uttrycket inte har använts. Det är braom det är en politisk omorientering. Dock upplever juvi det som ett systemskifte det som sker i ,där man säljer ut sjukhusen och låter marknadssam-hället kliva in, där penningvärdet blir viktigare änmänniskovärdet.Jag har några mycket enkla frågor till Bo Lund-gren: Är det som händer i en bra politik?Tycker att det skulle vara en modell förhela ? Är det ett sådant systemskifte vi kan seframför oss?Anf. 4 BO () replik:Fru talman! Tack för välkomsthälsningen, GöranPersson.Jag tror att det är väldigt bra med partiledare somär närvarande i den politiska debatten, och jag tror attdet är mycket bra med partiledare som tar sitt inter-nationella ansvar och bidrar till fred, att människoröverlever, att människor inte lemlästas. Det finnsbehov av alla former av politiker, man ägnar sig åt i nu är att man,efter en period när man inte kunde fullfölja de åta-ganden som egentligen låg på kommunen, försökerbygga en för hela länet bra sjukvård där man utnyttjarde resurser som finns. Jag tycker att det är en alldelesutmärkt och bra ambition att ta till vara de initiativ,den kompetens och den vilja som finns hos personalatt arbeta både inom och utom och inomoch utom kommunen. Den förändringen ska natur-ligtvis fortsätta för att människorna ska få det bättre.Men, , låt mig fråga en sak apropåsystemskifte. Hur kommer det sig att och försvarar en ordning där vanliga männi-skor är de som hänvisas till de politiska lösningarna,som vi alla vet inte alltid fungerar, medan de som ärvälbärgade och har det bra alltid kan välja och gåförbi köer?(Applåder)Anf. 5 Statsminister ()replik:Fru talman! Det är just här striden står, om hur viska fördela de resurser som ska användas för vårtgemensamma bästa. Antingen styr marknaden, och dåär det plånboken som avgör, eller också styr behovet,och då tar vi ansvar för det gemensamt. Där går enklar skiljelinje i svensk politik.Min fråga till har ju en allvarligbakgrund. som vi säljer ut sjukhusen,som gör i med kristdemo-kraternas stöd, så för vi in ett vinstintresse i sjukvår-den. ska ju bevars till börsenså småningom. Därmed blir det ju genast en bedöm-ning av vad som är lönsamt. Det ska aldrig vara så attden som behöver vård behöver utsättas för en bedöm-ning om han eller hon är lönsam. Där ligger kärn-punkten i denna ideologiska debatt. Jag kan konstate-ra att uppenbarligen tycker att detta ären bra politik och att han vill fortsätta med utförsälj-ningen av sjukhus över landet. Vi kommer att mot-sätta oss det. Vi kommer att söka möjligheterna atthävda en lagstiftning mot detta.(Applåder)Anf. 6 BO () replik:Fru talman! läser man i tidningarna att dengamle socialiseringsivraren nu intevill sälja Nordbanken, symbolen för 80-talets miss-lyckade politik, det statliga ägandet. hör vistatsministern nästan föraktfullt tala om begreppetvinst. Var finns den där känslan för företagande ochföretagsamhet? Lön och vinst, ersättning för arbete,är något i grunden positivt som har drivit detta sam-hälle framåt. Att utnyttja olika driftsformer, att låtapersonalen ha olika arbetsgivare så att den mår bättre,trivs bättre och ger en bättre vård, det är det somborgerliga partier ägnar sig åt. Det som ni socialde-mokrater ägnar er åt är faktiskt att inte låta behovetstyra. Ni vill låta politikerna styra, och det är därförsom det har gått snett, och det är därför som vi harvårdköer och problem för de enskilda människorna.(Applåder)Anf. 7 () replik:Fru talman! Också jag vill hälsa Bo Lundgrenvälkommen i partiledarkretsen. Jag tyckte att BoLundgrens ansats var väldigt bra på temat att detgäller att bryta upp, att vi ska tänka om och tänkanytt. Jag tror att det behövs. Men jag tycker också attdet vore bra om vi höjde blicken och tittade på denekonomiska politik som vi ju använder som verktygför att försöka öppna för en framtid som förhopp-ningsvis blir mer gynnsam än den som har varit. Hurser den ekonomiska politiken ut i och i våromvärld, den ekonomiska politik som ändå domine-rar? På vilket sätt kan den bygga väg för att vi kom-mer till rätta med de stora orättvisor som finns?Jag håller med om att vi ska severkligheten. Och verkligheten säger ju oss att både iSverige och i vår omvärld har vi en ekonomisk ut-veckling där det går bra för en del, men där storagrupper faktiskt kommer på efterkälken, där storagrupper marginaliseras. Vi har i och i våromvärld den situationen att klyftan mellan dem somhar och dem som inte har ökar. Stora grupper kom-mer aldrig in i de sociala systemen utan lämnas utan-för. Vi har ungdomar, vi har kvinnor, och vi har män-niskor som kommer från andra länder. Det finns enbrutalisering i samhället som tar sig uttryck i våld iolika former. Detta är ju en utveckling som pågår,och detta är en utveckling som skrämmer många. Ochdet finns ett ifrågasättande av den traditionella eko-nomiska politiken, som ju till stora delar framförs justav och andra borgerliga partier, nämli-gen att avregleringar och privatiseringar ska varalösningen och skattesänkningar som en följd av detta.Jag tyckte att det var intressant att titta på en opi-nionsundersökning som fanns i förett par veckor sedan. hade frågat 1 000svenskar hur man skulle fördela de överskott somman nu förväntas få i den svenska statsbudgeten. Dåvisar det sig att tyckte att de pengarna skulle gåtill vård, skola och omsorg, ville ha sänktaskatter, och ville amortera mer på statsskulden.Detta är alltså ett uttryck för en uppfattning somfinns i väldigt breda lager i , att vi ska ta ettgemensamt ansvar för tryggheten och välfärden, att vigemensamt ska finansiera och organisera den välfärdsom vi ju vill ska omfatta alla. Detta står ju i bjärtkontrast till den ekonomiska politik som moderaternaför fram också i de budgetar som de har lagt framunder med kraftiga sänkningarav skatter och inom välfärdssystemen.Jag skulle därför vilja höra kom-mentera detta.(Applåder)Anf. 8 BO () replik:Fru talman! Den ekonomiska politik som vi mo-derater och de andra borgerliga partierna i riksdagenstår för innebär högre tillväxt, större förutsättningarför välståndsökning, att man genom olika åtgärdersläpper loss företagsamhet och skaparkraft. Det inne-bär att vi får en ökad personlig trygghet genom attfler kan försörja sig på sin egen arbetsinkomst, ochdet innebär att vi koncentrerar oss på att finansiera degemensamma uppgifter som är viktiga men också attutnyttja det som behövs i form av resurser så bra sommöjligt genom exempelvis fler arbetsgivare för demsom arbetar i vården, för patienternas skull, därför attbra och tillfredsställd personal ger bättre vård. Det ärden politik som vi står för. Effekterna av den politiksom står för ser vi ju i köer ochannat.Låt mig ställa en fråga som är lika viktig i dettaperspektiv till . Hur kommer Väns-terpartiet att ställa sig när det gäller ochHällsboskolan? Kommer ni att låta de gravt funk-tionshindrade barnen ha kvar sin möjlighet till skol-gång i dessa skolor?(Applåder)Anf. 9 () replik:Fru talman! Om det vore så att den politik sommoderaterna förespråkar och som ju bedrivs i mångaländer verkligen ledde till allt detta goda som BoLundgren talar om - allt gott till alla genast. Det blirökad tillväxt, minskad arbetslöshet, osv. Men det serju inte ut så , när vi ser oss omkring. Detser ju faktiskt ut precis tvärtom, att vi har ökandeklyftor mellan rik och fattig, att vi har ett ökandeutanförskap där väldigt många människor inte om-fattas av denna tillväxt. Ökad tillväxt är i sig intenågon garant för att denna tillväxt och dessa frukterfördelas på ett rättvis sätt eller fördelas på ett sådantsätt att det tar hänsyn till t.ex. miljön och andramänskliga värden, till skillnaden mellan män ochkvinnor, som jag ska återkomma till . Det finnsingen sådan automatik. Det finns inte heller en sådanautomatik att om man etablerar McDonald s-kedjor ivartenda land, så blir det automatiskt demokrati ochmänskliga rättigheter. Den automatik som Bo Lund-gren talar om existerar inte, utan det måste också tillpolitik för att styra en utveckling, en politik somgrundar sig på vad människor som också finns utan-för systemen faktiskt vill ha.Det finns en väldigt stor majoritet i den svenskabefolkningen som vill värna om ett trygghetssystem,ett välfärdssystem som bygger på ett gemensamtansvar och där det känns naturligt att de som har merockså tillför mer än de som har mindre. Det finns enstarkt rotad solidaritetskänsla i den svenska befolk-ningen. Och det visar sig bl.a. i denna opinionsunder-sökning som jag refererade till. Jag tror inte att vi skabortse från det. Jag tror att vi måste ta till oss insiktenom att solidaritetskänslan finns väl utvecklad. Denhär diskussionen om ständiga skattesänkningar ochprivatiseringar rör sig, i en politisk elitsom inte har särskilt mycket förankring i de samtalsom förs vid köksborden.När det gäller pågår ju diskussionen.Utbildningsutskottet har bordlagt ärendet. Och jagtror att vi kommer fram till ett bra beslut, framför alltett beslut som innebär att de barn som går iskolan också kommer att kunna gå kvar där.(Applåder)Anf. 10 BO () replik:Fru talman! Vi får väl se om Vänstern är bereddatt stödja de borgerliga partierna. Jag hoppas det, förelevernas skull. Det vore bra. Men det är synd att detär den allmänna opinionen och debatten som skatvinga fram det. Det visar var känslorna egentligenfinns hos har hon alldeles rätt: Det är klart att det inteblir stor tillväxt och allting blir jättebra bara för attMcDonald s etablerar i alla länder. Men i mångaländer där McDonald s inte fick etablera är det myck-et bättre om McDonald s får etablera. Denekonomiska politik som står förinnebär regleringar och stelheter. Den innebär att vifaktiskt hamnar i den situation vi har hamnat i - medhundratusentals arbetslösa, med resurser som interäcker till och med system som inte kan ge den vårdsom behövs.Det var under den borgerliga regeringen somvårdköerna bantades bort genom vårdgarantin. Det ärnu som , och slåss med frenesi för att inget sjukhus ska fåvara privat. Ingen människa som vill driva sjukhusska få göra det om det inte är i den politiska sfären.Men det viktiga är ju vården. Det viktiga är mångfal-den, valfriheten och rätten. Vi ska ha en bra och fun-gerande sjukförsäkring där den som inga inkomsterhar heller inget betalar och den som har stora in-komster betalar mycket. Man ska ha lika rätt till vård,men man ska ha rätten att välja utan köer.(Applåder)Anf. 11 () replik:Fru talman! Alla ni som lyssnar! Om man får trodet senaste replikskiftet handlar det antingen omkommunism eller om McDonald s-ekonomi, och dettycker jag vore jäkligt tråkigt båda två.När jag åkte tunnelbana till för drygt envecka sedan - det var i samband med - stod det påtunnelbanedörren: blir sossars död. Dåtänkte jag: Hur ska det nu gå för ? Vi har jutvå . Efter att ha hört hans första anförandesom partiledare blir jag lite nyfiken - halvt för-skräckt, men också nyfiken.Stora politiska projekt duger inte, säger han. Ettav de större politiska projekt som bedrivs i bedrivs av - i , i och försig. Där kan jag hålla med: Det duger inte. Men jagtror att det behövs stora politiska projekt. Det behövsett stort, rejält politiskt projekt som ser till att vi kanfå ett ekologiskt hållbart samhälle med ett nytt skatte-system som gynnar teknisk utveckling, energihus-hållning och energieffektivitet - en grön skatteväx-ling. Det är kanske det största politiska och mänskligaprojekt vi någonsin har ställts inför: att bygga ettekologiskt hållbart samhälle.Det kan vi göra inte genom att politiker går in ochdetaljstyr, , utan genom att lägga upp braoch justa ekonomiska spelregler och styrmedel somgör att det som är ekologiskt hållbart blir lönsamt. är det tyvärr tvärtom: Det som inte är ekologiskthållbart är ofta lönsamt kortsiktigt.Jag saknade fullständigt den internationella as-pekten. Jag skulle vilja ställa en väldigt konkret fråga:Varför vill sänka biståndet? Det är vältillräckligt ynkligt som det är. Jag tycker att vi måstehöja det. Varför vill sänka biståndet?Anf. 12 BO () replik:Fru talman! Både i nationell och i internationellpolitik finns det två sätt att se på saker: kvalitet ellerkvantitet.