prot · GM09110 · 1999-06-15 00:00:00 — Jag tycker att kan försöka hålla sig lite till det som den härbudgetdebatten egentligen handlar om. Den handlarom inriktningen på den ekonomiska politiken och omutgiftstaken.Anf. 20 () replik:Fru talman! Ni lovar ju skarpa skattesänkningarför . När vi nu skall ha ett system med utgift-stak måste man finansiera detta med riktiga bespa-ringar och inte fantasibesparingar.Det här med trafikförsäkringen som skall spara in4 på ökade avgifter - det är etthelt nytt, oerhört tekniskt komplicerat, system somskall finansiera era skattesänkningar. Det är det somär humbugen i den borgerliga politiken. Man harskarpa löften och skattesänkningar, och så har manluftbesparingar.Väganslagen: Ni lägger på ytterligare någon mil-jard. Och precis som till moderater, till kristdemo-krater och till vill jag säga om högkostnads-skyddet att det fick vi ta. Vi hade ingen annan bespa-ring. Vi har redan sparat på arbetsmarknadspolitiken.Ni daskar sedan till med miljard efter miljard i ökadebesparingar på arbetsmarknadspolitiken, något sominte är möjligt. Vi har redan nått smärtgränsen där. Vikanske rentav har tagit i för mycket. Då lägger ni påytterligare.Det är som arbetsmarknadsutskottet skriver: Deborgerliga partierna använder arbetsmarknadspoliti-ken som en bank för att finansiera förslag som annarsskulle vara ofinansierade. Det handlar om inriktning-en. Det var med den metodiken ni förstörde Sverigesekonomi förra gången. Det var inte bara ert fel. Detvar dåliga konjunkturer också. Men att finansieraskarpa skattesänkningar med vaga löften om tänktabesparingar!Ta bostadspolitiken! Eller att ni skär ned på vä-garna! Ni får en förintande kritik. Jag rekommenderaralla i kammaren att läsa vad som står i betänkandet pås. Det är en förintande kritik av Folkpartietsalternativ. Det hänger inte ihop. Då måste ni backafrån era löften om skattesänkningar. De blir komplettorealistiska. Det är det som min tunga kritik riktar sigmot. Ni måste sansa er.Försök i repliken att förklara - jag koncentrerarmig nu på detta - det här med trafikförsäkringen somskall spara på utgiftssidannästa år. Hur skall det går till? 4 000 miljoner kronorär inte småslantar. Det är så ni klarar att slippa hög-kostnadsskyddet för medicin - med fantasibesparing-ar.Anf. 21 () replik:Fru talman! Jag skall gärna förklara det. Dethandlar ju om en växling mellan försäkringsbolagenoch sjukvårdens huvudmän. Det är alltså inget om-fattande system där man skall blanda in varje enskildperson. Jag tror säkert att den tekniska lösning somfinns föreslagen av olika stora försäkringsbolagkommer att vara fullt genomförbar.Problemet är ju att det förslaget blir nedröstatsamtidigt som våra förslag om skattesänkningar. Jagtror därför inte att behöver oroa sigpå den punkten, eftersom det här nya budgetsystemetär sådant att man måste vara överens om båda sidor-na. Det är ju därför som ni tillsammans med Social-demokraterna får ta ansvaret för helheten och inte kanplocka ut olika lösa delar som man har kun-nat göra och driva.För övrigt refererar till den s.k.förödande kritiken på dessa sidor. Jag skulle viljarekommendera läsning av vår reservation, eftersomjag tycker att denna kritik är ganska befängd. Och omman inte har bättre argument att komma med, dåtycker jag att man borde fundera ett varv till på varförman skall skåpa ut ett förslag.Man påstår att förslagen är ofinansierade, trots attkostnaderna för dem är identiska med majoritetensegna förslag. Men vi försöker redovisa för våra tan-kar. Jag tror att människor uppskattar att få lite in-formation om hur vi tänker jobba. Skattesamtalen ärju som sagt var helt höljda i dunkel från den ena si-dan.Jag tror att människor förväntar sig att politikernaskall ha en vilja och en åsikt, även om man inte vetvad en överläggning kommer att leda fram till. Nisjälva verkar ju tycka det, eftersom ni skriver på DNDebatt precis vad ni tänker föra fram i debatten. Jaghar därför lite svårt att förstå varför det är så klander-värt att vi också gör det.Man påstår att våra förslag är ofinansierade pågrund av att vi inte har gjort den tekniska korrige-ringen mot utgiftsområde 25, kommunerna. De in-vändningar som finns är inte speciellt väl underbygg-da. De är ganska inriktade på speciella tekniker ochinte inriktade på om det finns möjlighet att verkligengenomföra dessa förslag.I höst har vi en riktig budgetdebatt. Då kommeralla våra förslag att redovisas i separata partimotio-ner. Jag tror säkert att kommer attfinna att de är minst lika väl genomarbetade somVänsterpartiets förslag brukar vara.Anf. 22 () replik:Fru talman! besked är mycket bra. Det trorjag, precis som , att väljarna uppskattar.Centerpartiet och har liknande åsikternär det gäller skatterna för företag och när det gällerregler som skall underlätta företagandets villkor.Men det finns, fru talman, fyra branscher som pågrund av särskatter håller på att strypas. Det är bryg-gerinäringen, rederinäringen, åkerinäringen och jord-bruksnäringen. Jag skulle vilja ha klart besked frånFolkpartiet och när det gäller arbetstill-fällen inom dessa branscher och hur man skall göraför att dessa branscher skall få konkurrensvillkor somär likvärdiga med dem som gäller företag på andrasidan gränsen, t.ex. i Danmark.Jag skall också, fru talman, säga att jag självklartstår bakom alla våra reservationer. Men jag yrkarbifall till reservationerna 2, 16, 21 och 31 som hand-lar just om jordbrukets skattevillkor.Anf. 23 () replik:Fru talman! Det är inte bara fyra branscher somhar skilda skattevillkor jämfört med omvärlden. Allabranscher i har det. Det är i själva verket såatt har högst skatt på allt. Alla företag somarbetar med som bas har en ryggsäck att bära.Det är därför som vi vill se till att få generella skatte-sänkningar på jobb och företagande.Det kan också finnas specifika skäl att förbättrakonkurrensvillkoren t.ex. genom olika typer av av-regleringar som verkar generellt men som har störstbetydelse för enskilda branscher. Och vi vill ocksåsatsa på en skattesänkning som gynnar de arbetsin-tensiva sektorerna, där skattekilarna får allra störstbetydelse, därför att det som vi beskattar allra högstär ju vårt eget arbete. I det här landet har vi lyckatsmed konststycket att göra oss själva för dyra för var-andra. Då har man just låtit systemen bli viktigare änmänniskan, och då har man gjort någonting som ärväldigt fel. Vi vill framför allt sänka skatten på arbe-te.När det gäller ett antal miljöskatter finns det sakersom vi vill genomföra. Det handlar om att vi måste semiljöförstöringen som ett gränsöverskridande pro-blem. Vi vill därför i EU se till att driver påfrågan om majoritetsbeslut för att få gemensammaminiminivåer i fråga om beskattning av vissa miljö-förstörande verksamheter. Det är ju någonting somskulle göra att just några av de branscher som LenaEk pekade på skulle få betydligt mer likvärdiga kon-kurrensvillkor. Men vi tycker att vägen att sänkasvenska miljöskatter är fel. Vi vill arbeta i EU för attfå höjda gemensamma miljöskatter, så att vi inteförsämrar miljön i vår jakt på jobben.Anf. 24 () replik:Fru talman! och är väl-digt överens om att de totala skatterna för företagandelångsiktigt måste sänkas. och ärde två borgerliga partier som anser att arbetsgivarav-giften för småföretag faktiskt skall sänkas. Det är viöverens om. Vi är också överens om skatteväxlingoch om vilken väg vi skall gå när det gäller mil-jöskatter inom EU.Men det finns ju, fru talman, särskatter som drab-bar just dessa fyra näringar, utöver de generella reglersom gäller alla andra företag i det här landet. Därförtycker vi att det är viktigt att dessa företag jämställsmed andra företag i och att särskatterna skallbort på dessa områden.Anf. 25 () replik:Fru talman! Just på den punkten skiljer vi oss åt.Jag sade i min inledning att vi måste använda mark-nadsekonomin som ett styrmedel för en bättre miljö,så att utvecklingen mot välstånd och fler jobb intesker på bekostnad av miljön. Vi kan därför inte ac-ceptera ett synsätt där man sänker miljöskatterna föratt få bättre konkurrensvillkor. Vi måste arbeta åtandra hållet och se till att vi får gemensamma regler.När det gäller att tillfälligt lappa och laga och göraundantag är det ju just det som man har gjort, och detär det som är problemet att man aldrig kommer tillskott med de stora övergripande reformerna, t.ex. ifråga om jordbrukspolitiken.Vi har just bedrivit ett arbete inom EU där minis-terrådet skulle ha kommit överens om avregleringarav jordbruket. I stället har man höjt jordbrukssubven-tionerna. Det är ju sådana saker som gör att man intenår det mål man vill, nämligen i lantbrukets fall ettmiljömässigt hållbart lantbruk. De svenska lantbru-karna är ju mycket konkurrenskraftiga. De har jufördubblat sin export sedan EU-inträdet. Jag vet att dei vissa fall inte är likvärdigt behandlade med andraföretag, och det vill vi ändra på. Men det är ju denlilla delen i detta sammanhang. Den stora delenhandlar om miljöskatterna. Och liberaler-na vill alltså inte försämra miljöskatterna.Anf. 26 () replik:Fru talman! Jag tyckte att det var uppfriskande atthöra tala om kristna värderingar ochsina lärospån i söndagsskolan. Jag har också lärt migen del i söndagsskolan, nämligen att man skall värnaom de svagaste i samhället. Vi menar faktiskt attbostadsbidraget är en sådan stödform som i huvudsakskall stå för den behovsprövade delen av vårt social-försäkringssystem och att detta bör finnas kvar. Detsom vi gör är att ta från det generella barnbi-draget och lägga i potten för de barnfamiljer som harbostadsbidrag. Det ger ca i ökning per barn.Det som kritiserade var ju den bris-tande överblickbarheten för den enskilde i bostadsbi-dragssystemet. Och vi kristdemokrater har föreslagiten reform som innebär att man skall stämma av dettakontinuerligt en gång i halvåret.Men, fru talman, jag har inte bara gått i söndags-skolan, utan jag har senare i livet också lärt mig att enhöjning av nivån exempelvis i en stödform som bo-stadsbidraget inte höjer marginaleffekten, samlade familjepolitik ledertill ökad valfrihet med minskade marginaleffekter,eftersom vi sänker inkomstskatten och inför en av-dragsrätt för styrkta barnomsorgskostnader där vård-nadsbidraget räknas som inkomst av tjänst i bostads-bidraget. På den punkten vill jag lugna att säga att familjepolitikinte leder till ökade marginaleffekter. Vi har varitmycket noggranna i vår analys av detta.Anf. 27 () replik:Fru talman! Enligt uppgift från som jag har bett hjälpa mig att räkna utdetta - jag får reservera mig för det - kommer över50 000 familjer att få ökade marginaleffekter medungefär . Det kallar jag för en ganska kraftigökning av de samlade marginaleffekterna, därför med er politik kommer in i ett bostadsbidrags-system som man i stället klarar sig utanför medhjälp av barnbidragen. Ni vill alltså sänka barnbidra-gen och i stället höja inte de behovsprövade men välde inkomstprövade bostadsbidragen. Det får deneffekten. Det är matematikens järnhårda lagar.Jag tycker att den debatt som fördes tydligtvisade behovet av att reformera stödsystemen, fram-för allt just för barnfamiljer med barn upp till de lägreskolåldrarna därför att man i fråga om dessa familjerlägger ihop skatter, bostadsbidrag och avgifter tillbarnomsorg.Detta betyder mest för dem med de lägsta in-komsterna. Det är också dessa familjer som sitter fasti fällan att de inte kan bestämma i sina egna liv. Dekan inte öka sina inkomster, och de kan i princip inteheller minska dem. Hur de än gör får de lika mycketpengar, och de har väldigt ont om pengar.Jag respekterar verkligen fullt ut ert ärliga uppsåtmen min erfarenhet beträffande de förbättringar somni nu föreslår för familjer med barn i åldern ett-tre årsom betalas med försämringar för dem som har äldrebarn är att barn slutar vara och börjar vara fyraår. Sedan blir de fem, sex, sju och ända upp till 18 år.Efter vad jag hört vill familjerna kunna ha mera tidmed sina barn, inte bara när barnen är riktigt små.Framför allt går det åt mera pengar ju större barnenär. Det skall vara nya jeans, leksaker och en förfärligmassa limpsmörgåsar.Er familjepolitik ekonomiskt leder alltså till att detman ger till dem som har de minsta barnen - därtycker jag i och för sig att man kan ha en annan tek-nik men det är inte det relevanta - det tar man fråndem som har äldre barn. Ni är de enda som har ennedskärning på den punkten. Ni förespråkar att flerskall få de här marginaleffekterna men det tycker jagär en dålig metod.Anf. 28 () replik:Fru talman! har rätt i att vi läggeren tyngdpunkt , som är de vikti-gaste och de känsligaste åren. Vi vill öka valfrihetenför småbarnsföräldrarna. Vi tror nämligen att det ären viktig start på en politik för ökad valfrihet att justskapa bättre förutsättningar genom vårdnadsbidraget.Där skiljer vi oss från . Vi tror fortfarandeatt vårdnadsbidraget är ett modernt och bra sätt attskapa valfrihet för småbarnsföräldrar.Jag har respekt för de beräkningar som riksdagensutredningstjänst har gjort. Det är klart att det manstoppar in i systemet får man ut men jag skulle gärnavilja titta på beräkningarna för att se om man verkli-gen har följt hela kedjan - vilka effekter det här får påsluttampen; sett till samladefamiljepolitik. På den punkten är jag mera tveksam.Anf. 29 () replik:Fru talman! Vi vill ju alla ha olika typer av skatte-sänkningar på inkomster - med lite olika teknik, menändå. Det är klart att det skall läggas till men det är jueffekter som blir oavsett om man har barn eller inte.Vad vi talar om här är ju just barnfamiljerna. Mångaav mina kompisar och väninnor upplever det här in påbara skinnet. Hur de än vänder och vrider kan de intepåverka sin egen situation. De kan inte göra någon-ting för att få en bättre ekonomi. Framför allt kännerde att de inte kan bestämma själva.Mats pratar mycket om statligt förmynderinär det gäller själva barnomsorgsformen. Jag tror attmänniskor upplever ännu mycket mer att det är ensorts statligt förmynderi att man inte genom egetarbete kan få mera pengar utan att det hela försvinnertill andra saker. Det finns många utredningar ochexempel här som visar att man har fått långt över100 % marginaleffekt.Vi liberaler tycker att det är väldigt viktigt medvalfrihet i barnomsorgen men vi tycker också att detär otroligt viktigt att det finns ett barnstöd som ärgenerellt utformat så att man inte bara förbättrar fördem som vill göra ett specifikt val, nämligen att varahemma själva, och gör det genom att försämra för alladem som vill välja det som väldigt många kvinnorvill, nämligen kombinera arbete med barn. Framförallt skall man kunna göra det i olika kombinationerunder olika perioder.Det är möjligt att tycker att barns ut-veckling i åldern är det som är det allraviktigaste och det allra mest avgörande. Men allaerfarenheter som jag har genom personer med äldrebarn är att barn även långt upp i tonåren behöver sinaföräldrar. Ett generellt barnstöd i form av barnbidragär något som verkligen underlättar för familjer när detgäller möjligheterna att ägna mera tid åt sina barnäven när dessa är lite större.Anf. 30 ():Fru talman! Trots den sedvanliga svartmålningenfrån gnällbältet i svensk politik, ochKristdemokraterna, har nu en stabil ekono-misk situation. Inflationen är låg. Räntorna är låga. Vihar statens utgifter under kontroll och kommer genomde föreslagna besparingsåtgärderna att klara de bud-getmål som fastställt, vilket bidrar till attförstärka stabiliteten. Därmed får vi goda förutsätt-ningar i arbetet för en minskad arbetslöshet, för ökadkunskap och kompetens, för en bättre skola, vård ochomsorg, för en stärkt rättvisa och för ett långsiktigthållbart Sverige.De närmaste åren kommer det att finnas utrymmebåde för ökade utgifter och för lägre skatter. Miljö-partiet anser att såväl vissa utgiftsökningar, framförallt inom vård, skola och miljö, som vissa skattesänk-ningar, främst för låg och medelinkomsttagare, ärangelägna.Arbetstidsförkortningen är ett tredje angelägetområde. Arbetstidsfrågorna bereds ien arbetsgrupp som kommer att lämna ett underlagför ett politiskt ställningstagande till våren.Grön skatteväxling är en mycket central del avMiljöpartiets ekonomiska politik. I vårbudgeten angesatt en fortsatt miljörelatering beträffande skattesys-temet genom skatteväxling är en viktig uppgift i depågående skatteöverläggningarna. Vi förväntar oss attfinansministern positivt medverkar när det gäller attlösa den uppgiften.Tidigare här i debatten har vi fått höra att denrödgröna riksdagsmajoriteten inte bryr sig om desvaga i samhället, medan och Kristde-mokraterna minsann bryr sig om såväl sjuka ochhandikappade som näringslivsklimat och vanligalöntagare. Det är ingen ände på alla goda gåvor somde vill ge oss.Det trollspö som och är naturligtvis det gamla vanliga: skattesänk-ningar. Bara vi sänker skatter blir allting bättre föralla. Taktiskt nog väljer de att tala mest om skatte-sänkningar för de s.k. vanliga löntagarna men det ärju något som de rödgröna redan har utlovat senast2001. Däremot är de mindre tydliga om att de villlägga åtskilliga miljarder på att sänka eller avskaffaolika typer av kapital- och förmögenhetsskatter.Grundproblemet, fru talman, med den borgerligafinanspolitiken - om man över huvud taget kan talaom en borgerlig sådan, för det är inte många reserva-tioner som är gemensamma - är detsamma som tidi-gare. Förutom att den bidrar till ökade klyftor i sam-hället går den inte ihop. Skattesänkningarna är ofi-nansierade. Man litar till dynamiska effekter men omde uteblir kastas vi in i samma låneberoende somunder den borgerliga regeringsperioden 1991-1994.Vi vill inte ta sådana risker.Allvarligare ändå är det som . Summan av den kristdemokratiska ochmoderata kardemumman är en förlust för den vanligelöntagaren. Det ordades mycket här i kammaren i gårkväll från moderater och kristdemokrater om påståd-da Pomperipossaeffekter i det kommunala skatteut-jämningssystemet men där finns inte de; de liggerdolda i och bud-getalternativ.Fru talman! är budgetsaneringen genomfördoch skördetiden väntar. Svensk ekonomi är god. Enhög och stabil tillväxt förutspås. Då talar och om att detgår dåligt för , att vi måste öka tillväxten ochförbättra företagsklimatet genom att avveckla arbets-rätten och sänka kapitalskatter. Men vi har ett braföretagsklimat i . Om vi vill stärka det är inteavvecklad arbetsrätt och sänkta kapitalskatter sombehövs, utan då behövs det en tillväxt av det socialakapitalet genom en förstärkning av horisontella nät-verk människor emellan, företag emellan samt mellanlokala högskolor, regionala utvecklingscentrum ochlokalt näringsliv.Fru talman! Jag yrkar bifall till hemställan i fi-nansutskottets betänkande i dess helhet, med undan-tag av mom. 3. Där yrkar jag bifall till min reserva-tion, nämligen reservation nr 5, som handlar om sta-bilisering av de internationella valutamarknaderna.Den internationella penningmarknaden är över-drivet effektiv. Det avreglerade spekulativa kapital-flödet skadar ekonomin och de samhällen som eko-nomin skall tjäna.Erfarenheterna från de senaste årens finanskriservisar tydligt att det behövs en internationell regleringav finansmarknaderna. En metod vore att minskaomsättningen genom att införa en omsättningsskatt påalla valutatransaktioner, något som föreslagits av denamerikanske ekonomen och som efterhonom kallas för Tobinskatten.En sådan omsättningsskatt skulle minska det spe-kulativa kapitalflödet, vilket vore en i sig,men också ge betydande intäkter som skulle avlastaansträngda statsbudgetar och dessutom göra det möj-ligt att ekonomiskt stödja de länder i syd som inteförmår hänga med i den globala konkurrensen. Jaganser att regeringen i internationella forum skall drivafrågan om någon form av internationell skatt på va-lutatransaktioner.Anf. 31 BO () replik:Fru talman! När jag hör talablir jag skrämd och beklämd. Det är en verklighets-flykt när han för ett resonemang om internationelltöverenskomna skatter på kapitaltransaktioner. Detkommer inte att bli så. Det kommer inte att gå att fånågon enighet om detta. Men blotta tanken på regle-ringar, skatter och motsvarande, som präglar Miljö-partiet och de andra förenade vänsterpartierna, ärnågot som kommer att skapa problem.Det var ju regleringar och motsvarande felaktig-heter som låste in svensk ekonomi, och när de intelängre höll fick vi spekulationsbubblansom gav både bankkrisen och fallande inhemsk efter-frågan. och bordeverkligen inse att det är helt fel att gå tillbaka till attskapa de förutsättningarna.Matz talar sedan om skördetidensom väntar och att man skall ha lagstadgad arbetstids-förkortning - skall bestämma åt människor,precis som tidigare talade om. Mennär det kommer till kritan vad det egentligen rör sigom för vanliga människor är det, som sade fast han dolde det väl, fråga om höjd ben-sinskatt.Jag skulle vilja ställa en enda fråga: Hur mycketskulle ni vilja övertyga regeringen om att den bordehöja bensinskatten om ni verkligen fick er vilja ige-nom? En andra fråga skulle möjligen vara: Hur är detegentligen? Är ni med eller är ni inte med? Ni sägeribland det ena och ibland det andra.Anf. 32 () re-plik:Fru talman! Jag blir skrämd och beklämd av BoLundgrens politik, så det är väl ömsesidigt.Ett problem som inte vill se är attenligt vissa bedömare görs av alla valu-tatransaktioner i spekulationssyfte. Är det en bratingens ordning?Påståendet att vi vill ha en lagstadgad arbetstids-förkortning är inte riktigt med sanningen överens-stämmande. Vi vill ha en sänkning av normalarbetsti-den. Vi vill ändra definitionen på normalarbetstid såatt den är kortare. Det kommer inte att innebära inte får jobba mer om man vill, men det som ärnormalt skall vara mindre än dagens iveckan.Den höjda bensinskatten anser vi vara viktig föratt göra någonting åt de miljöproblem som privatbi-lismen orsakar. Den enskilda människan kommer attkompenseras i vårt system genom den skatteväxlingsom jag talade om. Höjda energiskatter ger utrymmeför sänkta skatter i form av både arbetsgivaravgifteroch sänkta skatter på arbetsinkomster.Anf. 33 BO () replik:Fru talman! Ett alldeles utmärkt sätt att minskatransaktionskostnaden när det gäller skillnader mellanvalutor och att minska spekulationen är att driva enpolitik som innebär att det finns en stabilitet som göratt man inte utsätts för spekulation. I hade viproblemet att vi hade obalanser sedan 70- och 80-taletinbyggda i ekonomin, och de ledde till att vi hadesvårigheter i det avseendet, liksom andra länder medobalanser. Det bästa sättet att lösa det är att se till attvi deltar i ett stort valutaområde, att se till att vi blirmed i en valutaunion. Jag förstår att nu tycker att borde vara med där - dåslipper vi verkligen alla problem med valutatransak-tioner i detta stora område.Jag ber om ursäkt. vill intelagstadga om arbetstiderna, utan han vill att lagenskall tala om vad som är normalt. villlagstadga om det normala. Det är klart att det måstefinnas maximiregler och motsvarande ramar för enmarknadsekonomi. I ett läge där människor kommeratt arbeta på helt andra sätt än de gjorde i det gamlaindustrisamhället skall man alltså lagstifta om vadsom är normalt. Det är rätt märkligt. Det är ju egent-ligen att lagstadga om arbetstider, som jag sade.Det är ett ärligt besked: ni vill höja bensinskatten,och göra det rejält, om jag förstod det hela rätt. Det isin tur får effekter. De kan inte kompenseras av att desom kör bil mycket får sänkt skatt på arbete, därföratt det kommer att fördelas på så många andra, bådepå dem som har bil och dem som inte har bil och pådem som kör mycket som dem som kör lite. För den som är beroende av bilen blirdet kraftiga höjningar. Och det vill ni ta, säger ni.Återigen frågar jag: Hur mycket skulle du viljahöja bensinskatten? Hur mycket vill du övertygaregeringen om att den skall höja bensinskatten i debudgetöverläggningar ni har?Anf. 34 () re-plik:Fru talman!