prot · GM0990 · 1999-05-04 00:00:00 — har en poäng i såvälsin interpellation som i sitt anförande. Socialstyrel-sens rapport nämner inte de riktlinjer harfastställt. Jag kan förstå att de som har tagit ställningtill det förslag till rapport som är föremål för re-missbehandling kan tro att det skulle innebära ettslags liberalare tolkning än den som fak-tiskt beslutat om.Nu har inte bestämt sig för hurrapporten skall formuleras. Men jag är alldeles över-tygad om att de reaktioner som har kommit på dentext som har presenterat kom-mer att påverka när man fastställerrapporten. Jag tycker att det är ganska viktigt att slåfast att när anger dessa riktlinjer är det desom skall gälla.Det finns ett problem med allmänna råd. Enligtförfattningssamlingsförordningen kan allmänna rådendast ges som rekommendation vid tillämpning avlag, förordning eller föreskrifter. Till de riktlinjer somriksdagen fastställer kan man inte ge allmänna råd.Riktlinjerna som sådana skall egentligen vara till-räckliga. formulerade själv att det bordekomma allmänna råd. Därmed befinner sig Socialsty-relsen i ett formellt dilemma.Det viktigaste är att det är fastställdariktlinjer som skall gälla. Det finns inte något utrym-me för, om jag skall använda det uttrycket, någon merliberalare inställning i den här frågan. Det är riktlin-jerna som gäller.Anf. 66 ():Fru talman! Jag är väldigt glad för det klara be-skedet som socialministern ger. Det är viktigt att vifrån olika positioner kan inse de svåra dilemman somfinns kring dessa utomordentligt svåra och komplice-rade frågor. Jag är inte ute efter att göra det enklare.Jag är mer ute efter att vi i grundläggande värderings-frågor skall våga både följa upp och tala om vad somgäller.Det är viktigt att lagstiftningen går i takt med ut-veckling och tillämpning. Det skapar också trygghetför medborgarna i vårt land så att de vet vad somhänder. Vi har haft olika debatter som harblossat upp. har många människor kanske käntoro. Jag tycker att som lagstiftare och rege-ringen skall vara måna om att se till att frågan följs.Tekniken och utvecklingen går fort framåt. Det ärmest på gott, tror jag. Men det är oerhört viktigt att visom politiker deltar och ser till vilka ramar vi sätter.Det är det ansvar som har som lagstiftandeförsamling. Vi måste se till att utveckling och teknikgår i takt med den etik och den princip om människo-värdet som ett land skall stå för. Det tycker jag ärväldigt viktigt.Det står i kapitel 8 i kunskapsöversikten från So-cialstyrelsen som en sammanfattande vägledning vidgenetisk diagnostik att det "bör ske efter samma prin-ciper som i fosterdiagnostik".Men jag känner mig hoppfull. Jag är glad att soci-alministern har uttalat sig tydligt. Detta är ju också,som jag säger, en demokratifråga. Vi måste ocksåvara måna om att alla de beslut vi fattar följs.Anf. 67 ():Fru talman! Jag riktar mig både till socialminis-tern och till . I den här rådgivandeetiska gruppen har alla både propositionen och detbetänkande som blev följden av riksdagsbehandling-en med sig till varje sammanträde. Jag kan lugna erbåda med att de som ansvarar för den här verksam-heten i har riksdagsbeslutet mycket klart försig.Nästa sammanträde i den här gruppen är den 21maj. Efter den här debatten känner jag att det kanskevore bra om gruppen skrev ned vad man har diskute-rat och vad man har åstadkommit så att det blirlite mera känt. Jag tror att det här är en grupp somman kan bygga vidare på i den fortsatta utvecklingenav verksamheten.Anf. 68 Socialminister ():Fru talman! Jag ser fram emot en sådan redovis-ning från gruppen. Jag tror att det kan bidra till attskärpa vår egen hållning och också göra klart att detär komplicerade frågeställningar, detta såväl somandra frågeställningar i det här ämnet. Det är svårtoch komplicerat, men det är också viktigt att vi mar-kerar mycket restriktiva hållning och attdet är den som gäller. Jag ser fram emot en sådanredovisning.Överläggningen var härmed avslutad.15 § Svar på interpellation 1998/99:251 omskolan och synskadade barn med multipelhandi-kappAnf. 69 Statsrådet ():Fru talman! har bl.a. frågat om jagavser att lägga fram förslag om att lägga nedEkeskolan, landets riksrekryterande specialskola försynskadade barn med multifunktionshinder, och hurjag avser att ge barn med funktionshinder rätt att väljaskola.Jag vill inledningsvis bemöta kritikmot mig för att jag inte deltagit i någon som helstdebatt om förslag rörandespecialskolan. Som mycket riktigtpåpekar pågår alltjämt beredningen av utredningensbetänkande och en proposition är aviserad till den 11maj 1999. Jag vill i sammanhanget påminna om attberedningen av regeringsärenden präglas av att rege-ringsbesluten fattas av regeringen som kollektiv. Attsom statsråd gå ut och debattera en utredning samti-digt som den är under beredning anser jag olämpligt.Inte minst mot bakgrund av frågans karaktär ser jagdet som angeläget att propositionen presenteras i sinhelhet. Många tusentals barn är berörda av dennaproposition. får således avvakta ytterli-gare en liten tid med att få svar på sina frågor. Åandra sidan ges i den aviserade propositionen svar påhur regeringen som helhet ställer sig till olika frågorrörande utbildning för barn och ungdomar med funk-tionshinder.Jag försäkrar om att beredningen avFUNKIS-utredningens förslag, i enlighet med vadsom följer av regeringsformen, sker på precis sammasätt som andra ärenden i . De för-slag som regeringen som kollektiv avser lägga fram ien proposition grundar sig således på övervägandensom gjorts utifrån såväl utredningsförslagen som dedrygt 150 remissvar som inkommit och andra upp-gifter som har relevans för ärendet som sådant.Anf. 70 ():Fru talman! Många politiker söker och ser nästanen skönhet i enhetliga konforma system till vilkamänniskor förväntas anpassa sig och sina liv. Ommänniskor och system inte stämmer överens finns detpolitiker som ser felet i människors beteende. Menmänniskor är varken enhetliga eller konforma. Därförkan inte heller systemen vara det om vi vill ge allamänniskor likvärdiga möjligheter i livet. Olika indi-vider behöver olika lösningar.Få frågor illustrerar problematiken så tydligt somFUNKIS-utredningen där två principer har överord-nats de berörda funktionshindrade barnens väl.Den ena är skolans kommunalisering. Eftersomgrundskolan är skall det inte finnas statli-ga specialskolor för barn med funktionshinder. Går deflesta barn i kommunala skolor skall också barnen påEkeskolan göra det, resonerar FUNKIS.Min invändning är att det rör sig om så få barnmed så speciella behov att också skolministern bordekunna acceptera deras statliga specialskola.Den andra principen FUNKIS driver är att barnenmot sin vilja skall integreras i den vanliga skolan.Därför vill FUNKIS lägga ned . Men fun-dera ett slag på hur de berörda skulle seut i den kommunala enhetsskolan! Ett barn är inteintegrerat för att det vistas i samma lokal som andrabarn om det inte accepteras, inte kan delta i lekar,socialt liv, undervisning eller fritidsaktiviteter. Mångaav barn har tidigare gått integrerade ikommunala skolor, vilket ofta inneburit att de suttitensamma med en assistent i skrubb helt vid sidan avde övriga barnens liv.För svårt funktionshindrade barn, som många aveleverna på , skulle en tvångsintegrering iden kommunala skolan snarare sätta fokus på barnensutanförskap. Alla har rätt att gå integrerade i skolan,men det är inte en skyldighet att integreras. Ellertycker skolministern det?Debatten om skolan för barn med funktionshinderkan inte utgå från systemkonformitet. Den måste utgåfrån barnen det handlar om. Jag är inte intresserad avatt värna system, . Jag är intres-serad av att värna de barn som är beroende av sys-temen.Den här debatten är annorlunda såtillvida attskolministern deklarerade att jaginte skulle få något svar på mina frågor . Mendagens debatt är också annorlunda därför att skolmi-nistern faktiskt är närvarande. Hon har vägrat att deltai all debatt . Hennes skäl ärenligt mig tämligen svagt, nämligen att regeringenfattar beslut kollektivt.Men de flesta av mina frågor kan besvaras ändå.T.ex. antingen har departementet utvärderat andrakommunaliseringar av specialskolor eller så har de-partementet inte gjort det.Jag har också noteraten irritation från skolministerns sida över att mångamänniskor intresserar sig för FUNKIS och Ekeskolanoch helt enkelt inte kan förstå varför någon vill lägganed den. Jag tvärtom gläds åt det engagemang somväckts.När diskuterades och belystes villkoren för barnmed funktionshinder så här mycket senast? Jag menaratt debatten om stärkt förståelsen för bar-nen där, och många känner starkt för dem. Man harsett att det är fel att bara tycka synd om barnen där.Man har sett att det är människor med ett enormt driv,men stor livsglädje och stora möjligheter att utveck-las. är ett mänskligt drivhus där mångaelever är mycket mer motiverade än många barn utanfunktionshinder.Jag träffade på stan i går, skolministern. Detär en kille som går på . Han bad mig hälsa:Lägg inte ned ! Och jag håller med honom.Det krävs ett i verklig mening specialistkunnandeför varje barns situation när man har svåra multihan-dikapp. På finns kompetensen samlad. Därfinns erfarenheten, engagerad personal, pedagogikoch specialistkunnande. De barn som går där får enindividanpassad undervisning därför att de har olikakombinationer av funktionshandikapp. Alla är i sam-ma situation. Barnen känner sig omtyckta och accep-terade. Det är därför som skolan måste vara kvar.Överläggningen var härmed avslutad.16 § Svar på interpellation 1998/99:260 ombeskattning vid rabatterat inköpsprisAnf. 71 Finansminister ():Fru talman! har frågat mig vilkaåtgärder jag är beredd att vidta i syfte att centralarabatter vid köp av bil för privat bruk och rabatteravseende elpriser för privata bostadsändamål inteskall beskattas.Frågan är ställd mot bakgrund av att uppfattat uppgifter från så attcentrala rabatter vid köp av bil för privat bruk nuskall beskattas. anser vidare att dessarabatter företer stora likheter med de rabatter på elpri-ser som, enligt uppgifter i medierna, LO förhandlatfram för sina medlemmar.Gällande lagstiftning innebär att rabatt som läm-nas som ersättning för arbete eller av annat skäl kananses som ett utflöde av tjänsten är skattepliktig. Omarbetsgivaren på något sätt har förmedlat eller för-handlat sig till rabattförmåner för sina anställda börrabatten vara att anse som ersättning för arbete. Närdet gäller anställda som genom sin arbetsgivare fårcentrala rabatter vid köp av bil för privat bruk är dettasåledes att betrakta som en skattepliktig förmån. Ettundantag gäller dock för personalrabatter som undervissa förutsättningar är skattefria. Personalrabattföreligger i princip när en anställd av sin arbetsgivarefår köpa en vara eller tjänst till rabatterat pris. Tidiga-re omfattade skattefriheten också rabatter som enanställd fick vid inköp från arbetsgivaren närståendeföretag, s.k. korsvisa rabatter. årstaxering ändrades skattefriheten för rabatter till attavse företag inom en och samma koncern. Om enskattskyldig får rabatt hos ett fristående företag utan-för den koncern som arbetsgivaren tillhör och rabat-ten utgått på grund av tjänsten skall således dennarabattförmån beskattas.Enligt min mening finns inte tillräckliga motiv fören skattemässigt gynnsam behandling av rabatter närdet inte är fråga om företag inom samma koncern.När det gäller den rabatt som LO förhandlat framför sina medlemmar är situationen annorlunda efter-som rabatten utgår på grund av medlemskap i ochinte på grund av anställning. Detta innebär att derabatter som medlemmarna i LO får inte är skatte-pliktiga.Anf. 72 ():Fru talman! Det här handlar alltså om en situationdär man är anställd i ett företag där arbetsgivarenlyckas förhandla fram billigare elström för sina an-ställda av ett kraftföretag utanför företaget. Då har detbetraktats som en förmån som skall beskattas.Om den anställde däremot är medlem i en fackfö-rening och fackföreningen tecknar exakt samma avtalblir det alltså inte beskattat.Nu skriver statsrådet rätt så mycket i sitt svar omnuvarande lagstiftning. Men vari ligger skillnaden?Varför är det förmånligare att teckna ett sådant avtalfrån en fackförenings sida än från ett företags sida?Det är ju exakt samma situation för den människasom berörs.Jag tycker att statsrådets svar springer förbi dethär. Vari ligger skillnaden mellan ett företag och enfackförening? Varför skall en fackföreningsmedlemha bättre förmåner än en anställd i ett företag när detgäller exakt samma vara, i det här fallet elström?Anf. 73 Finansminister ():Fru talman! Det finns en väsentlig skillnad mellanett anställningsförhållande och de förmåner man kanfå som anställd och exempelvis ett medlemskap. Detär att anställningsförmånerna är en kombination avlöner och andra förmåner. Ersättning i form av lön ärsom bekant en beskattningsbar inkomst. På motsva-rande sätt är naturligtvis också en förmån en beskatt-ningsbar grund. Därför är det naturligtvis en väsentligskillnad mellan att få en förmån om man är medlem ien organisation och att ha det som en del av sin an-ställning. Det skulle i annat fall finnas möjlighet attvia olika system och arrangemang mellan lön ochförmån undandra en del från beskattning.Anf. 74 ():Fru talman! Om det här är ett sätt att populariseraett svikande fackligt intresse vet inte jag. Det skullevara rätt så bra att få reda på hur statsrådet tänkereller hur lagstiftaren tänker i det här fallet.Någon är anställd på ett företag. Hans arbetsgiva-re lyckas förhandla fram ett avtal med ett utomståen-de kraftbolag som inte tillhör företaget eller koncer-nen. Då skall den strömförbrukning som den anställdeskall betala skattebeläggas. Är man däremot med i enfacklig organisation och den lyckas förhandla framexakt samma avtal skall det inte skattebeläggas.Förstår finansministern att detta är rätt så svårt attbegripa inte bara för mig utan också för många män-niskor utanför det här huset?Jag tog upp ett konkret fall. Jag är anställd i ett fö-retag och mitt företag har lyckats förhandla fram encentral rabatt hos, som jag beskrev det, ett bilföretag.Då skall den vinst jag gör, den rabatt jag får, beskat-tas. Men om jag hade varit, som jag var tidigare,medlem i LO och LO hade lyckats få fram en exaktlikadan rabatt hade jag sluppit skatt. Har jag fattatläget korrekt?Anf. 75 Finansminister ():Fru talman! Det är rätt att det är skillnad om dethandlar om ett anställningsförhållande och i det härfallet ett medlemskap. Det spelar ingen roll om det ärett medlemskap i en fackförening, en idrottsföreningeller en kyrklig organisation. Då föreligger det ingetanställningsförhållande. När det föreligger ett anställ-ningsförhållande och jag får lön eller förmåner är detnaturligtvis beskattningsbart. Jag tycker att det är enganska enkel princip.Anf. 76 ():Fru talman! Då kan jag alltså bilda aktiebolagetSten inköpscentral. Människor blir med-lemmar, och jag förhandlar fram ett bra avtal. Manfår köpa bil billigare. Anser finansministern att det ärtolerabelt inom den gällande lagstiftningen? Jag bil-dar en förening. LO är också en förening. LO har ettstörre perspektiv, det vet jag. Mitt enda mål är attskapa lägre priser för människor. Jag får rabatt.Medlemmarna får rabatten. Som jag tolkar statsrådetoch lagstiftningen innebär det att medlemmarna i minförening slipper skatta för den rabatt jag har förhand-lat fram till dem vid bilköp.Anf. 77 ():Fru talman! Det här illustrerar komplexiteten iskattesystemet. Låt oss ta fackföreningen. Det är ju enjuridisk person. Om värdet av rabatten överstiger 100kr , anser finansministern då att fackföreningenskall skicka in kontrolluppgift för detta faktum? Detborde ju rimligen bli konsekvensen, även om det inteutlöser någon beskattningsskyldighet hos fackföre-ningen. Det är ju en tricksig fråga att reda ut, somytterligare illustrerar problemet som tagit upp.Överläggningen var härmed avslutad.17 § Svar på interpellation 1998/99:272 omskattetilläggAnf. 78 Finansminister ():Fru talman! har frågat mig vilkaåtgärder jag är beredd att vidta för att:1. avskaffa skattetilläggen i fall då myndigheternaskulle kunna rätta uppgifter med ledning av till-gängligt kontrollmaterial,2. slopa skattetillägg vid periodiseringsfel,3. avskaffa skattetillägg vid redovisning av EU-moms och4. säkerställa att de svenska reglerna om skatte-tillägg, utan minsta tvekan, skall stå i överens-stämmelse med Europakonventionen.Regeringen har, som är medvet-en om, tillkallat en särskild utredare med uppgift attgöra en förutsättningslös översyn av skattetilläggsin-stitutet. I uppdraget ingår bl.a. att analysera de fråge-ställningar som tar upp. I avvaktanpå att utredningen lägger fram sina förslag är jag inteberedd att vidta några åtgärder.Uttagsnivån vid periodiseringsfel sänktes per den1 januari vad gäller taxering och till5 % vad gäller mervärdesskatt, vilket innebar enhalvering. Om detta är tillräckligt eller om ytterligareåtgärder måste vidtas kommer jag att ta ställning tillnär den särskilde utredaren är klar med sitt arbete.Jag vill också nämna att Skattekontrollutredning-en analyserade skattetilläggets förhållande till artikel6 i i sitt betänkande Artikel 6 iEuropakonventionen och skatteutredningen (SOU1996:116). kom fram tillatt våra bestämmelser om skattetillägg inte stridermot artikel 6. Utredningens ställningstagande möttesav viss kritik. kommer därför attbelysas ytterligare.Anf. 79 ():Fru talman! Finansministern hänvisar till utred-ningen. Men eftersom den skall dröja tills året är slutkan vi ändå ta en debatt kring de här frågorna.Det är nämligen så att skattetillägg drabbar mångamänniskor, över 70 000 . Skattetillägg har ingetmedborgarperspektiv. Skattetillägg är en mycketsträng administrativ sanktion. Skattetillägg användsockså i fall då det inte betyder något negativt förstatens likviditet. Skattetillägg kräver inget uppsåt föratt det skall kunna dömas ut.Jag har här, fru talman, en deklaration från en per-son någonstans i . Den här personen redovisarmomsen i sin årsredovisning. På s. 2 har han tydligtdeklarerat både ingående moms och utgående moms.På s. 1 har han glömt att fylla i summan av detta. Fördetta dömdes den här personen till skattetillägg på17 . Han dömdes inte, men det beslutades omskattetillägg. Det är ju inte någon dom i traditionellmening.Detta tycker jag illustrerar problematiken i detta.Denna person har ju klart och tydligt deklarerat in-och utgående moms men av misstag inte fört över detpå s. 1. frågar varför det är pådetta sätt. Och personen i fråga säger att det har skettav misstag. konstaterar då att maninte kan ta någon hänsyn till detta - fel är fel. Ochdärför blir det skattetillägg.Jag menar att dessa regler är otidsenliga. Det ärnaturligtvis bra att de utreds, men det skulle vara braom finansministern kunde ge lite signaler om vad hansjälv tycker i dessa frågor i avvaktan på utredning.Tycker finansministern att den här typen av regler ärbra för ett gott företagsklimat? Är det exempelvisrimligt att vi har regler där en enskild riskerar sank-tioner för utan att vederböran-de har haft uppsåt eller utan att ett sådant här ärende,när det kommer upp i denna storleksordning, harhamnat i domstol? Den högsta dagsboten som kandömas ut i en tingsrätt för en enskild person lär vara150 . Om man deklarerar fel i dessa samman-hang, då handlar det bara om procent på beloppet. Ärdet då fråga om ett stort belopp - iutgående moms och kanske i ingå-ende moms - och man konstaterar att det står fel ideklarationen så blir det procent på det beloppet. Detär ju väldigt tuffa sanktioner som detta institut fak-tiskt innebär för medborgarna.Jag skulle vilja att finansministern ändå gav enliten fingervisning om vad han tycker om dessa reg-ler. Det är nämligen någonting som har engageratmånga under lång tid.Fru talman! Avslutningsvis är det dessutom så attredovisningen av EU-momsen inte behöver betydanågonting likviditetsmässigt för staten, eftersom detär en in- och utredovisning av en transaktion. Det kanockså leda till skattetillägg med ganska svåra ekono-miska konsekvenser.Anf. 80 Finansminister ():Fru talman! Interpellanten och jag är överens omatt skattetilläggsinstitutet behöver utredas. Då tyckerjag att det är något övermaga att begära att jag innanutredningen är slutförd skall tala om vad utredningenskall komma fram till för slutsatser. Då hade jag juinte behövt tillsätta utredningen.Anf. 81 ():Fru talman! Detta är en mycket vanlig situationsom vi har i detta parlament, dvs. att om en utredningpågår så vill den ansvariga ministern inte göra någrauttalanden med hänvisning till sittande utredning.Sedan blir det en beredning i , ochdå blir det ungefär som i det förra ärendet, dvs. att detansvariga statsrådet inte vill säga någonting på grundav att det bereds i . Och sedankommer det kanske en proposition tillriksdagen. Då har ju finansministern i detta fall sattned foten och sagt att så här vill han ha det. Och ärdet ju egentligen rätt meningslöst att använda enriksdagsdebatt till att övertyga varandra eller att ha enseriös diskussion, utan då blir det att man redogör förvilka ståndpunkter som man har intagit i en fråga.Och sedan är debatten avslutad.Jag hade välkomnat om finansministern lite merfrimodigt hade kunnat diskutera en fråga som är ettproblem bland många företag och enskilda ute i lan-det. Det behöver ju inte innebära att en sådan diskus-sion hade varit direktiv till en utredning,eftersom dessa direktiv finns, och jag tycker att deborde skrivas på ett annat sätt. Men det är en annansak. Men en lite frimodigare debatt kanske hade gettsignaler om att vi har en ny finansminister och att detär ett nytt och bättre företagsklimat i vardande meden positivare attityd till småföretagarnas situation.Men finansministern säger: Nej, jag kommer att hållatyst i den här frågan till efter 1999. Då säger företa-garna: Suck, samma sak av det gamla igen.Nu har finansministern chansen.Överläggningen var härmed avslutad.18 § Hänvisning av ärenden till utskottFöredrogs och hänvisadesProposition1998/99:113 till skatteutskottetMotioner1998/99:Sk32-Sk34 till skatteutskottet1998/99:Fi37-Fi42 till finansutskottet1998/99:Sf15 till socialförsäkringsutskottet1998/99:Fi14-Fi36 till finansutskottet1998/99:N10-N13 till näringsutskottet1998/99:Fi43 till finansutskottet19 § Förnyad bordläggningFöredrogs men bordlades återUtrikesutskottets betänkande 1998/99:UU8Konstitutionsutskottets betänkanden /99:KU26och betänkanden /99:FiU19, FiU21och betänkanden /99:JuU22 ochJuU26Socialutskottets betänkanden /99:SoU10-SoU12Näringsutskottets betänkanden /99:NU9 ochNU1120 § BordläggningAnmäldes och bordladesMotionermed anledning av prop.