prot · GM0956 · 1999-02-16 00:00:00 — Risken finnsannars att denna satsning bara rinner ut i sanden.Alldeles för många kommuner har ännu inte kommit igång med denna verksamhet på det sätt som vi hadeönskat.ALMI Företagspartner är en viktig aktör, somfinns i hela landet. Hur många ALMI-bolag har ensärskild person med ansvar för kvinnligt företagande?Enligt flera källor och rapporter som jag har fått fun-gerar det olika hos olika ALMI-företag och inte likabra i hela landet. Det är viktigt att alla som sökerhjälp hos ALMI-bolagen får den stöttning och denhjälp som efterfrågas.På fråga 5 är jag verkligen nöjd med svaret. Vi vetatt kvinnor lånar mindre, och som regel betalar deockså tillbaka lånen snabbare.På fråga 6 tror jag att det är för tidigt att minskastimulansen till de kvinnliga resurscentrumen pålänsnivå. I de regionala tillväxtavtal som tas fram ihela landet måste kvinnors syn på tillväxt beaktas,och kvinnor måste få vara med i det arbetet.När det gäller den sista frågan känner jag en stororo för att det nationella resurscentrumet skall tasbort. Jag vet att det framfördes av hans tid som arbetsmarknadsminister, och dethar karaktären av ett projekt. Projekt är tidsbegränsa-de, men det är viktigt att inte avsluta ett projekt liktdetta förrän det verkligen kommit så långt att vi vetatt vi har en väl fungerande verksamhet inom justkvinnors företagande.Anf. 24 Statsrådet ():Fru talman! Vi är rörande överens om samtliga dehär frågorna. Det som det handlar om är delvis enbedömning av när också kvinnor blir betraktade somhela människor, nämligen ingår i det ordinarie arbetetruntom i . Fram till dess behövs det olikariktade insatser. Det är vi rörande överens om.Vikten av kvinnors företagande för hela till-växtarbetet kan inte nog understrykas. Om jag såg rätti den senaste statistiken är det nu fler kvinnor än mänsom startar nya företag. Det är alltså redan nu en avde allra viktigaste faktorerna. Om alla såg det på detsättet skulle vi inte behöva ha många av de diskussio-ner som vi har nu.Jag vill bara beröra några punkter som BirgittaCarlsson tog upp. En stor majoritet av kooperativenär det kvinnor som startar, som vi vet. Det är en fö-retagsform som ofta passar kvinnor och som är ettförsta steg. Den informationssatsning som bedrivshåller jag verkligen ett vakande öga på, och jag sermed stort intresse på den. Jag skall se vidare på dettaatt nyföretagarkurser och starta-eget-kurser inte finnstill fullo, som pekar på. Jag skall tadetta med mig.När det gäller affärsrådgivarna vill jag betona attdet gäller att visa samtliga kommuner att dessa be-hövs och är viktiga. Någonstans går ändå gränsen förvad staten kan och bör göra och vad som borde vara ivarje kommuns eget intresse att göra. Låt oss hjälpasåt att hitta former för att trycka på kommunerna ochbeskriva hur viktigt det här arbetsområdet är.ALMI fungerar säkert mer eller mindre bra närdet gäller de kvinnliga företagarna och stödet tilldem. Men min bedömning är ändå i stort att jobbar mycket medvetet med att sprida dettaarbetssätt i samtliga områden. Det är också något somjag ständigt tar upp vid de träffar som jag har medALMI.När det gäller kvinnors lån finns det ett uttrycksom heter att kvinnor lånar mindre, växer snabbareoch lever . Det är så också när det gäller företa-gandet i Sverige.Tillväxtavtalen tog jag själv upp vid den rikskon-ferens som ägde rum, och jag poängteradevikten av att medvetet söka kvinnor till alla tillväx-tavtalsområden. Om man bara sitter i de gamla vanli-ga nätverken med de gamla vanliga, ofta männen,som alltid har träffats ute i regionerna, så når maninte det nya som växer. Om man däremot medvetetsöker sig till t.ex. kvinnor och andra grupper somvåra invandrare, som växer väldigt starkt när detgäller nyföretagande, är det en större garanti för verkligen får nya infallsvinklar. Detta bevakarjag mycket noga.På den sista punkten vill jag säga att vi självfalletinte skall avsluta arbetet när det gäller nationellt re-surscentrum, om vi inte är fullständigt klara över attdet sker en uppföljning ute i det ordinarie arbetet. Sålångt vill jag gå. Det blir alltså inget avslut på dettaförrän vi är säkra på att det sker en uppföljning. Viåterkommer till denna fråga när har avrap-porterat sitt uppdrag i mars.Anf. 25 ():Fru talman! Tack för tydliggörandena i de frågorsom jag fyllde på med.Det råder ingen tvekan om att det ser lite olika utför kvinnor och män inom olika områden. Jag är gladatt få jobba i världens mest jämställda parlament.Men det känns fortfarande som att det i finnsoerhört mycket att göra inom många olika områden.Vi behöver alla arbeta med förenade krafter för att fåen större jämställdhet. Det är också oerhört viktigt attkvinnor vågar starta eget, att de vågar satsa på attvara egna företagare. Det är då viktigt att de känneratt vi har ett förtroende för dem, att vi litar på democh att de får den stöttning och hjälp som de behöver.Jag lyssnade på debatten här tidigare. nämnde hur besvärligt det kan vara behöver ta kontakt med så många olika.I valrörelsen jobbade vi mycket med detta medenklare regler. Det är en byråkrati som är krånglig förmånga, och det har en hämmande effekt när det gälleratt våga och vilja starta och driva eget företag, sominnebär ett medarbete i förhållande till att vara an-ställd. Jag skulle önska att vi verkligen kom någonvart med enklare regler för dem som vill starta före-tag och för de mindre företagarna. De borde intebehöva söka så många olika kontakter för att få denhjälp de behöver. De skall kunna ta en kontakt ochdärifrån få den hjälp och den rådgivning som de be-höver.Sedan detta med kommunerna: Jag tycker inteheller att vi skall ta ifrån kommunerna självstyret. Detär oerhört viktigt att de får ha mycket att säga till om iolika sammanhang, men jag känner ändå en oro. Vivet om den knappa ekonomi som många kommunerhar. Det är svårt för dem när man kommer utifrån ochtalar om att det här och det här skall de också göraoch att de skall få pengarna att räcka till detta. Tyvärrblir det ibland så att den verksamhet som inte måstegenomföras prioriteras bort. Detta är naturligtvis enuppgift som är viktig för kommunerna . Varjearbetstillfälle i en kommun genererar ju skatteintäk-ter. Man skulle ju önska att de såg det mer långsiktigtän så, men tyvärr har vi inte kommit så långt.Min förhoppning är att statsrådet att jobba med dessa frågor och att hon intelyfter bort möjligheterna att stötta på alla nivåer föratt fortsätta att öka kvinnligt företagande. Även omdet ser bra ut , får vi inte slå oss till ro med detta.Frågan måste fortfarande hållas verkligt aktuell ochdrivas vidare.Överläggningen var härmed avslutad.7 § Svar på interpellation 1998/99:106 om re-formerat trygghetssystemAnf. 26 Statsrådet ():Fru talman! har frågat socialmi-nister vilka åtgärder regeringen avseratt vidta för att fler människor än skall omfattasav våra sociala trygghetssystem samt om regeringenär beredd att vidta åtgärder för att barnfamiljer medinkomster under socialbidragsnorm skall kunna till-godoräkna sig en höjning av barnbidraget. Eftersomfrågan till stora delar handlar om socialförsäkrings-systemens regelverk och barnfamiljernas ekonomi fårMarie ett svar från mig, då dessa frågorligger under mitt ansvarsområde.Målet för den socialdemokratiska familjepolitikenär att barnens behov och rättigheter sätts i främstarummet. Den viktigaste förutsättningen för en godvälfärd är statsfinanser i balans. Regeringens arbeteför att sanera statens finanser har varit framgångsrikt.En stabil grund har lagts för ekonomisk tillväxt denärmaste åren och därmed ökade förutsättningar fören bra familjepolitik.Av största betydelse för barnfamiljernas ekonomiär att situationen på arbetsmarknaden förbättras. Attförbättra villkoren på arbetsmarknaden är därför rege-ringens viktigaste uppgift.Av stor betydelse är självklart också de ekono-miska familjestöden. De olika familjepolitiska stöd-systemen är utformade så att de tillgodoser ett antalspecifika behov. När barnbidraget infördes var en avde viktigaste målsättningarna med systemet att mins-ka andelen barn som lever i familjer med inkomsterunder en nivå som definierades som fattigdom. konstaterar efter en granskning avbarnbidragssystemet att detta mål uppfylls i hög grad.År 1996 innebar barnbidraget att 93 000 barnfamiljerkunde undvika att bli beroende av socialbidrag.Marie visar i sin interpellation bl.a. påundersökningar där det framgår att andelen barn somlever i familjer med inkomster under socialbi-dragsnormen har ökat kraftigt . Vidare pekar på denalarmerande ökningen av antalet människor somblivit långtidsberoende av socialbidrag. Jag delarhennes oro för dessa förhållanden.Det är ett viktigt mål i sig att färre blir beroendeav socialbidrag. Socialbidraget utgör det ytterstaskyddsnätet för enskilda eller familjer som av olikaskäl inte kan klara sin försörjning. Bidraget skall sessom en sista utväg i den mån familjen inte kan för-sörja sig på annat sätt eller då inkomsten - lön ochbidrag av olika slag - inte räcker till för att familjenskall kunna nå upp till en skälig levnadsstandard. Detär därför rimligt att även barnbidrag räknas med dåsocialbidraget fastställs.Jag kan dock förstå att enskilda föräldrar som le-ver på socialbidrag kan uppleva det som orättvist attde inte få någon förbättring av sin ekonomi trots attbarnbidraget höjs. Lösningen på deras problem ärdock inte att ändra på socialbidragsreglerna, eftersomsocialbidraget är det yttersta försörjningsstödet ochhelst skall vara tillfälligt.När det gäller de familjeekonomiska stöden har nunivån för barnbidragen återställts till den nivå somgällde innan saneringen av statens finanser påbörja-des. Ersättningsnivån inom föräldraförsäkringen harockså förbättrats. Förstärkningar av det ekonomiskafamiljestödet planeras också genom ytterligare höj-ningar av barnbidrag och flerbarnstillägg och, inteminst, genom att införa en "maxtaxa" inom barnom-sorgen.Jag delar oro för de barnfamiljersom har låga inkomster. Som jag har infor-merat om har jag för avsikt att göra en genomgripan-de analys av barnfamiljernas ekonomiska situation.En redovisning av detta arbete kommer att föreläggasriksdagen i en särskild skrivelse under hösten.Marie undrar också vad regeringen av-ser att vidta för åtgärder för att fler skall omfattas avvåra sociala trygghetssystem.I dag tvingas alltför många som står till arbets-marknadens förfogande att söka socialbidrag efter-som de inte kan få ersättning från a-kassa. Det gällerunga, invandrare eller andra grupper som har svårt attfå fotfäste på arbetsmarknaden. Socialtjänstutred-ningen arbetar med att göra en ge-nomgripande översyn och analys av socialbidrags-systemet. Utredningen kommer att redovisa sitt upp-drag till regeringen under våren.En särskild utredare har lämnat ett förslag tillenklare och tydligare regler när det gäller förutsätt-ningarna för att omfattas av socialförsäkringens re-gelsystem (SOU 1997:72).Regeringen avser att tillsätta en fors-karkommitté för att utreda hur de förändringar somskett påverkar människors välfärd.Anf. 27 ():Fru talman! Jag vill tacka statsrådet för svaret på min interpellation. Jag villockså säga några ord om bakgrunden till att jag skrevinterpellationen.Som kanske har påpekats här är det väldigtmånga människor som står utanför våra socialatrygghetssystem. Det beror på att många av dagenssystem kom till i med mycket lägre arbetslöshetän . Vi har också en annan situation på arbets-marknaden med fler korttidsanställningar. För mångamänniskor finns inte samma trygghet nu som förnågra år sedan. Det gör att det kan varasvårt att kvalificera sig för sjukersättning vid sjuk-dom.De höga kostnaderna för socialbidrag är också enmätare på att vi har en väldigt hög arbetslöshet. Detär dessutom en mätare på att vi har fått ökade in-komstklyftor på grund av den ökade arbetslösheten.Vidare är det ett resultat av försämringar inom social-försäkringarna under , även om ersätt-ningsnivån har höjts . Mensamtidigt har vi infört en karensdag, och det har slagithårt mot många, framför allt mot barnfamiljer.Jag hänvisar i min interpellation till en folkhälso-rapport från som visar att vart fjärdebarn lever i en familj som har lägre in-komst än vad som är norm för socialbidrag, vilket äralarmerande. Även om det har blivit något bättreunder finns det ändå en trend somvisar att vi måste ta detta på allvar.Vi har en viss uppbyggnad av våra socialasystem med inkomstprövade bidrag, generella bidragoch behovsprövade bidrag. De har väl i mångt ochmycket fyllt sin funktion, men det finns all anledningatt se över detta.Som ett litet svar på min interpellation kom det enDN-artikel undertecknad av och för någon veckan sedan, där man tarupp många av dessa tankegångar. Jag kan ge er rätt imånga av de analyser som ni gör i tidningen. Detgäller t.ex. att dagens system är skapat för en annansysselsättningsnivå och att arbetslösheten har bidragittill de ökade klassklyftorna.Ni anger också i tio punkter i inrikt-ningen på den kommande socialpolitiken. Det finnsväldigt mycket där som man kan diskutera. Jag trorinte att vi hinner göra det under denna interpella-tionsdebatt, men jag tror säkert att vi får all anledningatt återkomma.Ni ställer också tre krav på välfärdspolitiken. Dettycker jag låter intressant. Den skall omfatta helabefolkningen. Välfärdspolitiken skall inte vara be-hovsprövad. Jag vill ställa en fråga utifrån detta.Ni skriver att en behovsprövad välfärdspolitik inteskulle omfatta hela befolkningen. Jag ser det inte pådet sättet. Jag skulle vilja att detta lite grann.Vi kan gå till ett problemområde som diskuteras - bostadsbidragen. Det är ett typiskt behovsprö-vat bidrag. Skulle ett mer generellt bidrag betyda attvi skulle komma ifrån den problematik som så mångamänniskor står inför när de skall betala tillbakstidigare utbetalade bostadsbidrag? Det är en fråga jaghar till statsrådet vill också ta upp en annan fråga, som jag vetatt jag och statsrådet har diskuterat tidigare. Det gäl-ler situationen för barnfamiljer med socialbidrag viden höjning av barnbidraget. Vi har ett regelsystemsom gör att man inte kan ta del av detta. Skulle denöversyn som ni nu skriver om också innebära att vikommer till rätta med den problematiken?Anf. 28 Statsrådet ():Fru talman! Jag har några kommentarer om detsom har tagit upp.Frågan om att bereda fler människor möjlighet attkomma in i våra socialförsäkringssystem är en frågasom jag har arbetat och arbetar mycket med. En sådanfråga är frågan om sjukpenninggrundande inkomst.Regeringen avser att komma med förslag på det om-rådet . Inledningen på det blir en depar-tementspromemoria om sjukpenninggrundande in-komst , som kommer att remitteras.Det handlar väldigt mycket om att se vilka krav enförändrad arbetsmarknad ställer på våra socialförsäk-ringssystem, så att vi kan tillgodose kravet att såmånga som möjligt skall omfattas.Marie tar upp förbättringarna av sjuk-försäkringen. Jag tycker att det är viktigt att säga attdet inte bara handlar om att vi har höjt nivån. Dethandlar också om några andra som jag tycker avgö-rande förbättringar, inte minst att vi tog bort den s.k.väggen, nämligen möjligheten att via avtal avtala sigtill ersättning efter dag 90. Väldigtmånga avtalsområden har , också tack vare denförkortade sjuklöneperioden, ersättning från dag15 till dag 360. Det är en väldigt kraftig förbättring avsjukförsäkringen som jag tycker har kommit bort litegrann i diskussionen.Jag är naturligtvis också oerhört bekymrad överde ökade socialbidragskostnaderna och att mångatvingas leva på socialbidrag . Det ärklart att man utifrån detta måste fundera på vad mankan göra. Kan man göra någonting annat och bättre?Därför har vi lagt fram det förslag som finns med iden artikel som refererade till. Manmåste se om man kan hitta något annat stöd.Då handlar det framför allt om unga människor,men också om sådana som kommer från andra länderoch som har haft väldigt svårt att komma ut på ar-betsmarknaden och kvalificera sig för a-kassa. Ettsådant tänkt stöd skulle förstås vara kopplat till olikaformer av aktiviteter. Det kan vara praktik, ar-betsprövning och utbildning eller annat som manskulle kunna använda för att förkovra sig och ökasina möjligheter att komma ut på arbetsmarknaden.Samtidigt är det väldigt viktigt att inte på någotsätt ge upp kravet på att få ned arbetslösheten och ökasysselsättningen. Inga bidragssystem eller stödsystemkan någonsin ersätta en egen inkomst grundad på egetarbete. Därför är huvudstrategin i vad vi gör frånregeringens sida förstås att öka sysselsättningen ochfå ned arbetslösheten.Marie tog upp ytterligare några frågor,t.ex. frågan om behovsprövade bidrag kontra gene-rella stöd. Det är klart att bostadsbidraget är ett sådantbidrag. Även på det området finns det en skrivning iden artikel som refererar till. Dethandlar om att vi skall börja diskutera om vi kan görapå något annat sätt, så att vi kommer undan de ickeönskvärda effekter som vi kan se av behovsprövning.Anf. 29 ():Fru talman! Tiden är knapp. Jag märkte att stats-rådet inte hann svara på alla mina frågor.Jag tror att vi tycker att detta är lika intressant bådatvå.Jag vill först kommentera sysselsättningsmålen.Vi har en gemensam skrivning i budgetpropositionenom att vi skall uppnå klara och tydliga sysselsätt-ningsmål. Det är naturligtvis den absolut viktigastefrågan. Det tror jag är självklart.När det gäller förbättringen i sjukförsäkringendelar jag naturligtvis uppfatt-ning. Jag har fört en tidigare interpellationsdebatt omsjukförsäkring och sjuklöneperiod, så jag tror inte attvi skall gå in på det mer.Det ökade socialbidragsberoendet är det storaproblemet. Det största problemet är egentligen attbidragstagarna är beroende av socialbidrag allt längretid. Socialbidrag skall finnas, för de fyller en mycketviktig funktion. De är räddningsplankan när manbehöver ett tillfälligt ekonomiskt stöd. Vi är på vägbort ifrån den funktionen när det gäller socialbidrag.Jag vill ändå stoppa in en fråga till Maj-IngerKlingvall. Ni skriver, och nämn-de, att människor som lever på socialbidrag ochsom står till arbetsmarknadens förfogande skall kunnafå någon annan typ av bidrag. Jag måste fråga vad detär för någonting. Är det ett nytt socialbidrag somskall inrättas för vissa människor som harhaft socialbidrag? Jag kan inte riktigt utläsa vad dettaär. Skall det vara kopplat till någon typ av krav påarbete eller motprestation? Jag tycker att det är liteoklart beskrivet.Jag vill ändå ta upp bostadsbidragen igen. Jagställde en fråga till . Skulle vi, omvi gör om stöden till mer generella stöd, få bort denproblematik som vi står inför - precis just nu -som diskuteras väldigt mycket i kammaren och även i bostadsutskottet. Det gäller just de problem sommänniskor som skall återbetala sitt bostadsbidrag stårinför. Jag skulle gärna vilja att detta.Jag hade tänkt att ta upp en fråga till. Det blir kan-ske för mycket, men jag skall i varje fall ge lite bak-grund. Det gäller de ändringar i socialtjänstlagen somgjordes beträffande socialbidrags-tagares möjlighet att få hjälp med tandvård.Nu har ju kommunerna mycket större möjligheteratt själva avgöra vilka kostnader man kan täcka närdet gäller socialbidragstagare. Det har visat sig attjust hjälp till tandvård har minskat sedan vi sjösatteden nya socialtjänstlagen . som har påtalat detta. Är detockså någonting som ligger inom ramen för den över-syn av trygghetssystemen som görs? Jag tror attmöjligheten att också kunna få basal tandvård, alltsåinte bara akut, är väldigt viktig.Jag hoppas att har möjlighetatt svara på i alla fall de första av mina frågor.Anf. 30 Statsrådet ():Fru talman! Först till det som vi har med i den ar-tikel som refererar till, det somhandlar om ett stöd som skulle kunna minska social-bidragsberoendet. Det var ju lite det som jag berätta-de om i mitt förra anförande.Vi håller alltså på och förbereder ett gemensamtarbete mellan , , och Socialdepar-tementet för att se vad vi kan göra för framför alltgrupperna unga och invandrare. Vi är lite inspireradeav den ungdomsgaranti som ju finns . Kan manvidareutveckla den på något sätt? Men vi står alltsåprecis i början av det här arbetet. Därför får vi åter-komma till diskussionerna om det här stödet. Vi vetännu inte hur det ser ut. Men vi ser att det finnsett behov av att hitta lösningar som skulle göra män-niskor mindre beroende av socialbidrag.Jag vill ändå ånyo upprepa att huvudinriktningennaturligtvis är att se till att det här också är gruppersom verkligen skall ha möjligheter att komma ut påarbetsmarknaden och den vägen klara sin försörjning.Sedan var det frågan om huruvida man skullekunna undvika de olägenheter med det behovspröva-de bostadsbidrag som vi ser med ett mer gene-rellt stöd. Ja, det är väl lite av en sådan förutsätt-ningslös diskussion som vi också har inbjudit tillgenom den här skrivningen. Vi behöver själva nufundera vidare. Finns det andra och bättre sätt att nåmålet om att människor skall ha tillgång till en godbostad till en rimlig kostnad än dagens behovspröva-de bostadsbidrag?Där står vi verkligen precis i början. Det finns intepå något sätt några förslag. Vi tycker ändå att det ärviktigt att fundera på om vi kan göra det här på ettbättre sätt med ett mer generellt stöd för att försökakomma undan en del av problemen med behovspröv-ningen. Där är ju inte minst marginaleffekterna ocksåett stort problem.Till slut var det frågan om tandvård. Där vill jag idagsläget bara hänvisa till socialtjänstutredningen,som ju har att ta ställning till en rad av de frågor somhar väckts efter att vi ändrade socialtjänstlagen. Somdenna ser ut har ju ett antal frågor väckts bl.a.om detta med tandvård. Så det är en fråga som vi harmöjlighet att återkomma till.Anf. 31 ():Fru talman! Jag börjar med den sista frågan, denom tandvården. Jag sade tidigare att jag instämmer iden analys som och har gjort när det gäller det här med att vi harfått ökade klassklyftor och att dessa på något sätt harblivit synliga. Det exempel som jag tog upp medtandvården och människors minskade möjlighet att fåhjälp med denna tycker jag - kanske idubbel bemärkelse - blir ett synligt bevis för att vi ärpå väg mot ökade klassklyftor. Jag tror att det här ären fråga som vi inte får glömma bort. Jag tror att denär väldigt viktig.När vi pratar om det här med behovsprövadekontra generella bidrag är det ju som jag ser det ocksåen finansieringsfråga. Behovsprövade bidrag har juändå den fördelen att de täcker kostnader; alltså att dekanske träffar mer fördelningspolitiskt rätt än vadgenerella bidrag gör.Generella bidrag kanske också fyller sina syftenmånga gånger, t.ex. barnbidraget. Men jag undrar omni har haft någon typ av diskussion där också. Skallman införa mer generella bidrag så inbillar jag migockså att det medför ökade kostnader. Och vi har juändå ett system med utgiftstak och annat som så attsäga lägger lock på alltför yviga kostnadsökningar.Det är också något att ta med sig.Jag har bara en liten fråga till Maj-IngerKlingvall, som hänvisar till ett generellt bostadsbi-drag. Betyder det att man från regeringens sida inomramen för det system vi har när det gäller bo-stadsbidrag inte är beredd att hjälpa de människorsom måste betala tillbaka de delar av bostadsbi-draget som de har fått utbetalda för mycket?Anf. 32 Statsrådet ():Fru talman! Jag vill börja med att säga att jaghåller med om att tandvården är enväldigt viktig fråga. Den får vi som sagt återkommatill när vi ser hur socialtjänstutredningen behandlarden delen.När det sedan gäller frågan om behovsprövade bi-drag och generellt stöd är det nog väldigt viktigt att vinu ser det här i ett tidsperspektiv. Det här är ju sakersom ligger väldigt långt fram i tiden, och längst frami tiden ligger frågan om huruvida man kan göra någotannat med det behovsprövade bostadsbidraget. Somläget är behöver vi det för att klara hyreskostna-derna för de barnfamiljer som har de lägsta inkoms-terna.Det vi har sagt är att vi behöver ha en or-dentlig utvärdering från för attse till hela systemets funktionssätt.