prot · GM0962 · 1999-03-03 00:00:00 — Därför tillsatteregeringen en särskild utredare som skulle seöver skiljemannalagstiftningen, främst lagen omskiljemän. och avlämnadesdelbetänkanden som sedan har remissbehandlats ochnu resulterat i en proposition.Den nu föreslagna lagen vilar på samma grund-principer som gällande rätt och betonar grundsatsenom parternas rätt till självbestämmande. Förentanationernas handelsrättskommision, Uncitral, harockså fått stå som modell vid utformandet av åtskilli-ga bestämmelser, vilket torde innebära att lagensanvändning i internationella sammanhang underlättas.Lagens bestämmelser är utformade så att hand-läggningen av skiljetvister skall kunna ske ändamåls-enligt, säkert och snabbt. Lagen om skiljeförfarandeföreslås bli tillämplig på tvister som parterna kanträffa förlikning om. I propositionen föreslås reglerom hur en begäran om skiljedom skall gå till och omvad en begäran skall innehålla.När det gäller vilka som skall kunna vara skilje-män ställs inte några formella krav upp, men omparterna träffar avtal om det föreslås att tingsrättenskall få en allmän skyldighet att utse skiljeman. Ifråga om antal skiljemän står det parterna fritt attbestämma, men har man inte kommit överens omannat skall antalet vara tre. Vardera parten utser enskiljeman och dessa två utser sedan en tredje. Skilje-männens uppdrag skall anses slutfört när de meddelatslutlig skiljedom. I den nya lagen ges vidare utförligabestämmelser om parternas skyldighet att utge ersätt-ning till skiljemännen och om hur ersättningen skallfördelas mellan parterna.Flera skäl brukar anföras som förklaring till attparter kan vilja föredra skiljeförfaranden framförrättegång i domstol. Skiljedomen är inte offentlig,vilket kan vara av betydelse i affärsförhållanden. Ochden leder framför allt till ett snabbt avgörande avtvisten. Huvudregeln är att skiljedom skall meddelasinom efter det att skiljeförfarandet på-kallades. Utskottet anser att de regler som finns gerskiljemännen goda möjligheter att hindra parternafrån att obstruera så att skiljeförfarandet skulle dra utpå tiden.Utskottet är enigt om hela betänkandet sånär sompå en enda punkt. Det gäller Kristdemokraternasmotion om handelsrätter. Den har ju uttalat sig om här. Det gäller var de skullevara och vad de skulle handlägga. Men som ocksåRolf sade bereds ju Skiljedomsutredning-ens slutbetänkande i . Detsammagäller den rapport som och Riksåkla-garen lämnade om snabbare handlägg-ning av ekobrottsmål. Utskottet vill därför avvaktaberedningen från och avstyrkerreservationen.Herr talman! Jag yrkar bifall till hemställan i be-tänkandet och avslag på reservationen.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 7 §. )5 § Hovrättsfrågor, m.m.FöredrogsJustitieutskottets betänkande 1998/99:JuU13Hovrättsfrågor m.m. (prop. 1998/99:37)Anf. 48 (m):Herr talman! I det betänkande som vi nu skall de-battera behandlas ett antal förslag från regeringen omändringar i jämte ett antal motionersom förslaget från regeringen har föranlett. Det ärframför allt frågor om rättegångsordningen i hovrättsom berörs.Det bör understrykas att det här inte är någon nyfråga. Kammaren har vid ett antal tillfällen diskuteratde här sakerna. Generellt kan man säga att det finnsbehov av att öka effektiviteten och ändamålsenlighe-ten i hovrättsprocessen i akt och mening att få enstörre effektivitet och ändamålsenlighet så att hov-rätterna skall kunna ägna sig åt väsentliga ting.Moderaterna har förutom de förslag från regering-en som vi bejakar aktualiserat två krav, två önskemål.Vi anser att en lagändring bör komma till stånd så attdet skall bli möjligt att meddela tredskodom även ibrottmål. Vi anser, vilket framgår av den första reser-vationen, att det är en av flera åtgärder som behövsför att komma till rätta med de många problem somständigt aktualiseras då huvudförhandlingar i brott-mål ställs in. Vi anser att om denna möjlighet utnytt-jas och en sådan dom meddelas skall självfallet dentilltalade sedan kunna få målet prövat i sak genom attbegära s.k. återvinning.Vi moderater är, liksom utskottet i stort, medvetnaom att frågan om åtgärder mot inställda huvudför-handlingar alltjämt bereds inom Regeringskansliet.Utskottet har tidigare vid minst ett par tillfällen uttalatbehovet av åtgärder och förslag från regeringen så attutskottet kan behandla frågan och kan fattabeslut. Även pekar utskottsmajoriteten ibetänkandet på att frågan bereds i Regeringskansliet.Där har vi moderater en uppfattning och en frågatill majoriteten. Det finns nämligen också markerat iutskottet att även om vi nu vet att det bereds finns detingen tidsplan för beredningsarbetet. Det finns ingabesked om när eventuella förslag kan komma till.Även om det bara var utskottetjusterade det här betänkandet kunde det finnas skäl attställa frågan till majoritetsföreträdarna om man i daghär i kammaren skulle kunna ge ett närmare beskedom den tidsplan som utskottet för några veckor sedaninte visste något om.Generellt sett anser ju utskottet, oavsett om mantillhör majoriteten eller minoriteten, att det är angelä-get att det kommer förslag från regeringen så att vikan fatta beslut och så att man måhända kan få enannan tingens ordning vad gäller vissa frågor i hov-rätterna. Det är en fråga till Socialdemokraternas ochutskottsmajoritetens talesman. Det är innebörden avreservationen 1.I reservation 3 har vi moderater ifrågasatt den nugällande ordningen att den som döms till fängelse haren obetingad rätt att få tillgodoräkna sig avsuttenhäktningstid. Med nuvarande system har den dömdeegentligen ingenting att förlora, om man uttrycker detså, på att överklaga. Det görs gällande att det finns enhel del av okynnesöverklaganden.Det finns anledning att göra en översyn av omdetta är fallet och av effekterna av detta. Vi tyckerfrån moderat sida att man skall ha en oinskränkt rätt,det är åtminstone en rimlig utgångspunkt, till dennaavräkning i första instans, men man bör enligt våruppfattning ifrågasätta den i andra instans.Det finns anledning till detta . Eftersom det härhar varit i bruk finns det nu25 års erfarenhet av det här. Det borde finnas under-lag för en gedigen och förutsättningslös utvärderingav erfarenheterna av det nuvarande systemet. Efter ensådan utvärdering borde man kunna slå fast om detfinns någonting att vinna i flera avseenden genom eninskränkning av detta system. Det är innebörden avreservation 3.Med det, herr talman, yrkar jag för tids vinnandebifall endast till reservation 1.Anf. 49 (mp):Herr talman! Jag skall uppehålla mig vid fenome-net med inställda domstolsförhandlingar i brottmål. Iövrigt bifaller de förslag som finns ibetänkandet. Domstolsförhandlingar i brottmål ställsalltså in i alldeles för stor utsträckning. Det är etthinder för ett effektivt resursutnyttjande inom dom-stolsväsendet. Speciellt gäller detta när det ställs insamma dag som huvudförhandlingarna skall äga rumför att inte parter eller vittnen infinner sig.Enligt är villkoren för att få enrättegång uppskjuten ganska hårda. I princip räknasendast allvarlig sjukdom och avbrott i samfärdselnsom laga förfall. Men i praktiken händer det alltförofta att ett stort antal personer struntar i att infinnasig.I regeringens nuvarande förslag finns det ändring-ar. Det föreslås att den som anmäler förhinder i efter-hand måste bevisa laga förfall. Annars kan rättenavgöra målet utan att hålla en ny förhandling. Detfinns också ett annat förslag som gäller att överkla-gandet i hovrätten och HD skall kunna avskrivas omden som har överklagat inte kommer till en förhand-ling. Det här är förslag som vi bifaller, som sagt. Mendet behöver göras mycket mer.Vid brottmål kan en åtalad dömas i sin från-varo när det gäller enklare fall, trafikbrott osv. Meneftersom problemet är så stort måste det komma merförslag från regeringen just i fråga om dem som inteinfinner sig.Det är alltså totalt av dessa brottmål i landetsom ställs in, och har i sin utred-ning 1994 räknat ut att det kostar 70 miljoner kronor.Om man kan minska detta till av brottmålenskulle man spara , och det är jumiljoner som vi behöver så väl i rättsväsendet. Debrottmål som ställs in är ju dyrast. Dekostar 50 miljoner kronor.Detta handlar inte bara om kostnaderna. Kvalite-ten i rättsprocessen blir också lidande när rättegångarfår skjutas . En framskjutning innebär tvåmånader. Arbetsinsatsen för alla de inblandade ärstor, och det extra besvär som det orsakar är stort.Sedan den utmärkta utredningen gjordes 1994 haräven en utredning gjorts under 1995-1996 där manhar undersökt 19 tingsrätter. Där finner man att 30 %av målen ställdes in och att det är en spridning mellande olika tingsrätterna på när det gäller in-ställda mål.När man tittade närmare på orsakerna i utredning fann man att det ofta handladeom delgivningsproblem och att det var där som skonklämde. Det nuvarande delgivningssystemet är intesom det borde vara. Bara i är det sex fallav tio som misslyckas, trots att man i storstäderna harsärskilda delgivningscentraler - om inte tingsrättenlyckas delge personerna överlämnas detta till polisenoch delgivningscentraler. Men dessa fungerar inteheller.Det har väckts olika förslag om detta, men riksda-gen har tydligen inte tyckt att detta har varit några braförslag, eftersom man inte har återkommit. I betän-kandet sägs det att frågan om inställda förhandlingar ibrottmål fortfarande bereds men att man inte harnågon tidsplan för förslaget. Nuvarande förslag skallleda till förbättringar. Det sägs också att det varkensaknas analyser eller förslag till åtgärder i ämnet. Detsägs också att det är viktigt att regeringen tar erfor-derliga initiativ i frågan.Miljöpartiet föreslår att regeringen ägnar störrekraft åt problemet, gör en djupare analys, tittar på detingsrätter som ligger i topp - de ligger ofta inomStockholmsområdet, men det finns även andra små-orter som har ett stort antal inställda förhandlingar -och specialgranskar fallen för att se vilka lösningarsom kan finnas. Regeringen bör ta ad notam det somstår om delgivningen. Det kanske skall vara andrakontaktpersoner som skall involveras när det gällerdelgivning och som via advokater och åklagare skallsamverka med myndigheter. Därefter vill vi att rege-ringen återkommer med förslag.Problemet utreddes . Riksrevisionsver-ket gjorde då en översyn som hette Tingsrätternashandläggning av brottmål. Där konstaterades att37 % av brottmålen ställdes in. gjor-de 1988 en utredning som hette Handläggningssvå-righeter. I den konstaterade man att av brott-målen ställdes in.Summa summarum har det alltså gått dåproblemet har identifierats, och stora pengar har run-nit ur rättsväsendet, men fortfarande har inget gjorts.Herr talman! Jag yrkar bifall till reservation 2.Anf. 50 (m) re-plik:Herr talman! Efter att jag har lyssnat på genomgång av problemen kan jag i stort settinstämma i det mesta av hennes beskrivning. Men jagförvånas lite över kläm i detta betän-kande, att man skall fortsätta analysera detta. Upprik-tigt sagt, vilket jag nästan tycker framgick av KiaAndreassons anförande, är problemen klart definiera-de och analysen nog tämligen väl genomförd. Vadsom återstår är egentligen att utifrån den problembe-skrivning och den analys som man gör och har gjortlägga fram ett antal förslag. Och det är framför alltförslagsdelen som Moderata samlingspartiet, ochfaktiskt även utskottet, efterlyser. Jag har lite svårt attse vad man skulle vinna på att ägna ytterligare tid åtfördjupade analyser. Det kommer i och för sig alltidatt dyka upp nya problem framöver som kräver analysoch överväganden. Men det finns ett antal problemoch frågeställningar som jag menar är så väl analyse-rade att de faktiskt borde rendera förslag och beslut,och det är det som vi från Moderata samlingspartietefterlyser.Anf. 51 (mp) replik:Herr talman! Det är precis det som vi också ef-terlyser. Jag har inte sagt att man skall göra ytterliga-re utredningar, eftersom det finns sådana, men atttjänstemän på departementet och ytterst regeringentar ett extra tag och gör en djupare analys av olikafall, att man gör fallbeskrivningar, och koncentrerarsig på delgivningssystemet, som jag också nämnde,och lägger fram förslag. Detta har inte riktigt gjorts ide utredningar som jag har läst. Man har bara påpekatatt det finns hinder men inte gått djupare och talat omprecis hur detta skall åtgärdas. föreslåren åtgärd, men jag tror att det behövs ett helt annatsynsätt på detta, speciellt när det gäller delgivnings-problematiken.Anf. 52 (m) re-plik:Herr talman! När det gäller delgivningen är jagalldeles övertygad om att det finns ytterligare attgöra. Jag tror också att ett antal saker är väl analyse-rade. I stort sett instämmer jag i det som säger, att det vore dags att lägga fram förslag,och det är det som vi efterlyser, och kanske efterlyserModeraterna en något klarare framförhållning på denpunkten från sida.Utskottet är ju i grunden överens om att det finnsett antal problem med dessa inställda förhandlingar.Det finns ett antal orsaker till dem, och rimligtvisborde frågan ha gåtts igenom nu attdet vore dags att lägga fram förslag på riksdagensbord. Det är i alla fall innebörden i vad vi alla tycker.Sedan har vi uttryckt detta på lite olika sätt. Vi frånModerata samlingspartiet är kanske lite otåligare. Viönskar ett snabbare framläggande av förslag. Herrtalman, vi får väl senare höra från Socialdemokrater-nas talesman om det finns någon tidsplan som kanmeddelas kammaren och utskottet, eftersom utskottetbörjar bli lite otåligt och efterlyser dessa förslag.Anf. 53 (mp) replik:Herr talman! Jag kan instämma i otålighet. Det är därför som meddenna reservation har markerat att vi nu vill att rege-ringen lägger fram förslag. Men vi vill inte som Mo-deraterna att det tas fram ett förslag, utan vi vill ge-nom reservationen visa att regeringen nu måste taytterligare tag i alla de analyser och utredningar somhar gjorts och återkomma. Vi kanske kunde ha tillagttidsaspekten, men det har vi inte gjort i denna fas.Men det är en markering.Anf. 54 ():Herr talman! Jag vill inleda med att yrka bifall tillhemställan i betänkandet och avslag på samtliga re-servationer.Betänkandet Hovrättsfrågor, m.m. som vi be-handlar innefattar en del förslag till förändringari som baseras på Hovrättsprocessut-redningens betänkande Ett reformerat hovrättsförfa-rande.Förslagen tar sikte på de delar av utredningensbetänkande som gäller åtgärder för ett mer ändamåls-enligt hovrättsförfarande samt åtgärder för att begrän-sa stödet av mål till hovrätterna. Flera av förslagenhar betydelse också för tingsrätterna och högsta dom-stolen.De förslag som föreligger utökar behovet till för-bättringar och innebär en modernisering av rättsvä-sendet. Såvitt jag förstår är utskottet i stort överensnär det gäller de förslag som föreligger och välkom-nar desamma. Det finns trots all några delar där Mo-deraterna, och harreserverat sig.Moderata samlingspartiet anser att tredskodombör kunna utdömas även i brottmål samt i likhet medKristdemokraterna att den nuvarande ovillkorligarätten för klagande som är häktad att tillgodoräkna sigtiden mellan tingsrättens och hovrättens domar somtid för verkställighet av fängelsestraff bör utredas pånytt i syfte att komma till rätta med s.k. okynnesöver-klaganden.Miljöpartiet anser att de förslag som föreliggerendast innebär marginella förändringar avseendeutevaro m.m. och efterlyser därmed en djupare ana-lys.Herr talman! Vi socialdemokrater anser i likhetmed reservanterna att uppskjutna förhandlingar pågrund av utevaro är ett stort problem och en onödigkostnad för rättsväsendet. Därav följer att det är vik-tigt att utöka förbättringarna.Vidare anser vi att de förslag som föreligger är ettsteg i rätt riktning. Vi vet också att det alltjämt pådepartementet pågår ett arbete med ytterligare förslagtill förändringar som kommer att innebära att utökademöjligheter föreslås för att komma till rätta med deproblem som följer av att behöva ställa in förhand-lingar.Utskottsmajoriteten anser att reser-vation är tillgodosedd genom att underlag finns fördet beredningsarbete som har legat till grund för dettabetänkande samt det arbete som pågår och som syftartill ytterligare förbättringar på det här området.Vad beträffar reservationen om avräkning avhäktningstiden anser utskottsmajoriteten i likhet medregeringen, som i sin tur delar Hovrättsprocessutred-ningens bedömning, att det finns en påtaglig risk atten tilltalad, på grund av att han eller hon befarar attdet totala frihetsberövandet kommer att förlängas,avstår från att överklaga ett avgörande som bordeändras av hovrätten. Enligt utredningen var det ocksåmindre tilltalande att en sådan tänkt ändring skullerikta in sig bara mot den minoritet av tilltalade som ärhäktade, inte också mot dem som är på fri fot.Herr talman! Med detta yrkar jag än en gång bifalltill hemställan i betänkandet och avslag på samtligareservationer.Anf. 55 (m) re-plik:Herr talman! Jag kan förstå om det i inledningsan-förandet kanske inte var inplanerat något besked omen tidsplan. I replikens form skapas dock tidsutrym-me för det. Jag behöver inte upprepa min fråga. Detfinns från utskottet, som ju tillhör, en klar uppfattning om det angelägna attså fort som möjligt få fram någonting här.När det gäller tidsplanen undrar jag om det finnsnågon intention om att få fram någon-ting. Det kan ju vara så att några frågor kan tas frammed lite förtur; man behöver ju inte komma medallting, även om det kan vara bra med en total över-blick. Finns det någon hint om detta eller någon väg-ledning för kammaren och utskottet som kan med-delas här?Anf. 56 ()replik:Herr talman! Jag kan förstå otålighet men jag kan lugnadem med att det kommer fler förslag; det är vi välallesamman medvetna om. Förslagen kommer inomen snar framtid. Jag förmodar att vi alla är lika ange-lägna om att det blir bra förslag som kommer, att detkommer förslag som vi alla kan ställa upp på. Deförslag som kommer, herr talman, innebär en moder-nisering av rättsväsendet - alltså en del av det beslutsom vi fattar. Därför tycker jag att vi måstekunna lugna oss och invänta de förslag som kommer.Anf. 57 (m) re-plik:Herr talman! Det är inte bara ochjag som skall bli lugna. Utskottet har ju, som man kanläsa sig till, uttryckt en vissönskan i riktning mot att få förslag och efterlysernågon form av tidsplan för detta.Jag uppfattar att dessa förslag kommer under vå-ren. Förhoppningsvis är de då noga övervägda så attutskottet och kan ta ställning till dem.Anf. 58 ()replik:Herr talman! Jag har inte framfört någon tidsplanhär men förslagen kommer.Anf. 59 ():Herr talman! Jag hade egentligen tänkt replikerapå men eftersom jag inte varit medmed i debatten får jag i stället tid för anförande.Det som här har framfört är oer-hört viktigt. Det gäller alltså problemen med delgiv-ning. Det är inte första gången som vi talar om densaken här i kammaren. Jag måste säga att det är häp-nadsväckande att det inte har gjorts någonting på dethär området som dramatiskt förändrat förhållandena.Egentligen skulle jag vilja affischera inlägg här över hela stan och fråga om svenskafolket ställer upp på den här dårskapen som vi fårleva med i rättsväsendet - detta är obegripligt. Det ärhårda fakta som redovisar, och det ärpå nämnda vis. Var och varannat mål blir inställt,med allt vad det innebär i kostnader.Jag menar att detta i grunden är en ideologisk frå-ga. hade vi privata stämningsmän somfick i uppdrag att utföra delgivning. Det fungeradeperfekt - det var aldrig några problem. Men sedanskulle det här av någon anledning, av ideologisk art,inte längre vara privat. I stället drogs detta in och blevförstatligat. har det inte fungerat; så ärdet. Man hittar på alla möjliga tricks för att så att sägagå förbi en reell delgivning.Det värsta exemplet handlar om aktiebolagen.Man anses delgiven bara det skickats i väg ett brev påPosten men vi vet ju hur Posten fungerar. Det är alltsåutomordentligt allvarligt att man undviker det realaproblemet, nämligen att få handlingen överlämnadrent fysiskt. Detta är ett rättssäkerhetsproblem och etteffektivitetsproblem.Vi har alltså haft ett system som fungerat. Varförkan vi inte återgå till det? Varför skall det vara såförtvivlat märkvärdigt att man av ideologiska skälskall hålla fast vid ett förstatligande som inte funge-rar? Det fanns heller inga uttalade problem med degamla stämningsmännen, utan det fungerade. Det vari stället en rent teoretisk invändning som man hadehär.Frågan till blir då närmast omhon kan tänka sig att återgå till det gamla systemetmed privata stämningsmän. Tack, herr talman!Anf. 60 (mp):Herr talman! Jag har inte i detalj studerat detgamla systemet. Det fungerade säkert bättre än detnuvarande systemet, som ju inte alls fungerar. Det ärvad jag har med i reservationen. Jag menar att rege-ringen och tjänstemännen på departementet skallanalysera också äldre metoder när det gäller att kom-ma med förslag. Det handlar då om möjligheten attomorganisera hela delgivningssystemet. Detta med attdirekt gå tillbaka till det gamla systemet med de in-tentionerna och att förändra i rätt riktning finns medpå önskelistan.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 7 §. )6 § betänkande 1998/99:JuU14Vapenregister (prop. 1998/99:36)Förste vice talmannen konstaterade att ingen tala-re önskade ordet. (Beslut fattades efter 7 §. )7 § Behandling av personuppgifter i skatte-myndigheternas brottsutredande verksamhet,m.m.FöredrogsSkatteutskottets betänkande 1998/99:SkU9Behandling av personuppgifter i skattemyndigheter-nas brottsutredande verksamhet, m.m. (prop.1998/99:34)Anf. 61 ():Herr talman! Hur höga skatter skall man belastamedborgarna med? En del tycker att det är häftigt attbetala skatt. Andra definierar skatt som stöld. Mankan ha olika uppfattningar om hur stor andel av med-borgarnas tillgångar som skall kunna dras in för atttäcka statens och kommunernas utgifter.Oavsett detta innebär den grannlaga uppgiften attbeskatta ett mycket stort ansvar för att alla medborga-re behandlas på ett objektivt och rättssäkert sätt. Yt-terst är det ledamöter som har ansvaret föratt detta verkligen sker.Skattemyndigheternas främsta uppgift är att uti-från gällande lagar ge staten vad staten tillhör utan attkränka den enskildes integritet eller dennes rättighe-ter. Tilliten till skattemyndigheternas förmåga att slåvakt om medborgarnas rätt är omistlig om det skallvara möjligt att fortsätta att taxera ut skatter.I den svenska historien har vi haft många skatte-revolter där folket har rest sig för att slänga ut orätt-färdiga fogdar som går över gränsen för vad folketansett vara rättvist. Det har inte alltid varit skattensstorlek som utlöst reaktionerna utan en bristande tillittill dåtida skatteindrivare. Dessa tänkte mer, ellerkanske endast, på det fiskala intresset än på medbor-garnas rättigheter. Ju högre skattetrycket är, destostörre krav måste ställas på myndigheternas oväld.Vi moderater anser givetvis att skattebrott, i likhetmed all annan brottslighet, skall bekämpas. Men detär mycket viktigt att detta inte sker genom att grund-läggande krav på rättssäkerhet åsidosätts. Man skallkunna lita på skattemyndigheterna. Därför skall detfinnas en klar gränslinje mellan den fiskala verksam-heten och en brottsutredande verksamhet.I en rättsstat är det viktigt att rättssystemet har or-dentliga resurser. Vi moderater föreslår därför i vårtbudgetalternativ att domstols- och åklagarväsendetskulle få ökade resurser för att bl.a. göra det möjligtatt rekrytera fler åklagare men även för att på kon-sultbasis kunna anlita högt kvalificerad expertis inomdet ekonomiska området. Det är direkt olämpligt ochskadligt att låta viss typ av brottslighet utredas ochbekämpas utanför det ordinarie rättssystemet. Det ärdärför stor risk att tilliten till skattemyndigheternasoväld minskar, vilket i sin tur kommer att öka med-borgarnas benägenhet att försöka smita undan skatte-betalningarna.