prot · GM09111 · 1999-06-16 00:00:00 — vet vi att det inte riktigt blev i enlighetmed dessa löften.Vi från vill genomföraförändringar just för att fokusera på kunskaperna iskolan. Vi vill ha ett program för läs- och skrivfär-digheter och fokusera på vilka kunskaper som ärviktigast. Läs- och skrivförmågan är naturligtvis enavgörande faktor för såväl yrkesliv som aktivt delta-gande i samhället.Nu har goda resultat när det gäller läsför-ståelse internationellt sett - det missar ju regeringensällan att påpeka. Men det finns också en stor gruppelever som lämnar skolan utan att kunna läsa endagstidning. Vi måste alltså ha ett offensivt programför läs- och skrivfärdigheter.Herr talman! Tillsammans med andra partier harvi drivit krav på ett utökat kvalitetsarbete i skolan. Vivill utveckla ett kvalitetssystem som kan tillämpas ivarje kommun , och inte det lilla nedslagetmed ett trettiotal besök som ingår i regeringens upp-drag till en inspektionsnämnd.Det saknas alltså inte goda idéer. Det som saknasär initiativkraft från regeringen, och detta trots attingen fråga är viktigare än våra barns framtid änskolan. Skolan står inför enorma utmaningar. Sällanhar en aktiv skolpolitik behövts mera än nu.På ett annat område fick vi också en förändring isamband med valet. Vi fick en ny socialminister somsvepte in som en stormvind. vill han förbjudaprivatisering av sjukhus. Det återstår en öppen fråga idet här resonemanget och arbetet, och det är, såvittjag förstår, ett ökat öppethållande på Systembolaget -ett socialt risktagande.I övrigt har ju regeringen uppenbarligen på detsociala området mest avstått, avvisat eller avvaktat.Man avstod från att avskaffa 65-årsgränsen för demsom är assistansberättigade. Man slog igen dörren ochavvisade förändringar inom läkemedelsområdet. Manvalde att lasta över kostnaderna på patienterna genomatt höja gränsen för högkostnadsskyddet.Läkemedelskostnaderna rusar i höjden och riske-rar att tränga undan den vanliga hälso- och sjukvår-den. Regeringen, Vänstern och åtgärdadesymtomen, inte orsakerna. Vi vill ge mer makt tillpatienterna, till personalen och till de förtroendevaldaatt utforma vården. Vi vill utveckla den nya teknikeninom telemedicinen för att decentralisera vården ochförstärka hemsjukvården.Nu säger att man ser till att detkommer mer pengar till vården, skolan och omsorgenute i kommunerna, men att det där finns filurer somvill använda pengarna till att sänka skatterna. Omdetta kan vi möjligen tvista, men det finns faktisktandra partier som vill se till att det går mer resursertill kommuner och landsting för vård och omsorg.Möjligen är vi lite klokare än närvi formulerar detta. Vi vill se till att resurser förs övertill vård och omsorg i kommuner och landsting, ochdet skall ske genom avtal med staten på ett sådant sättatt man vet vart pengarna går. Det, , äratt rikta resurser till rätt ändamål i kommuner ochlandsting.Herr talman! De senaste budgetarna har ju heltvilat på förhoppningen att konsumtionen skall ökaoch att arbetslösheten skall halveras, men åtgärder föratt säkra en sådan utveckling har saknats. Effekternaav skattesänkningen blir små, och de ger inte detresultat som behövs. Detta hänger också samman medden nye näringsministern och hans uttalanden underåret. Han har misslyckats kapitalt med att få storka-pitalet med sig. Man har inte gjort vad man lovat förlikvärdiga konkurrensvillkor som andra länder har.Naturligtvis gäller det bl.a. jordbruket.Herr talman! Det är orimligt att regeringen ännuinte har lyckats att lyfta av vare sig en small, medium,large eller extralarge ryggssäck för de svenska bön-derna och därmed för de svenska konsumenterna.Detta har det inte blivit någonting av med.Vi måste med full kraft se till att förändra det po-litiska arbetet i . Det var inte för att skapadagens situation som tidigare var medom smärtsamma förändringar. Det varinte för att befästa gamla, kollektiva strukturer. Sane-ringen av statsfinanserna var det som skulle ge Sveri-ge möjligheter till förändring för att återskapa fram-tidstro. I stället har valt att förspilladen chansen.Göran har valt att bevara det socialdemo-kratiska maktbygget tillsammans med de störstabakåtsträvarna, de socialistiska nostalgikerna Miljö-partiet och . Vi måste med full kraftskapa alternativet till regeringens kraftlöshet. Som ettborgerligt mittenparti vet vi att oppositionen i Sverigekan bli bättre, mycket bättre. Det går att skapa alter-nativ till dagens kraftlösa och vilsna regeringspolitik.Välfärden och skolan skall förnyas - lika chansvar du än bor, var du än kommer ifrån och vart du änär på väg. Alla skall ha lika chans inom den bästaskolan, lika tillgång till den bästa vården och till denbästa omsorgen. Finansieringen skall vara gemensam,men det skall finnas en mångfald av möjligheter.Det skall vara lika chans, men inte likadant. Vivill ha ett samhälle där du skall kunna bo var du villoch skapa det du vill tillsammans med andra. Iblandkänner vi oss lite grann som en ensam ropandes iöknen när vi tar upp dessa frågor i kammaren.Vi i har lyft fram den tudelning avSverige som sker . sker det dessutom ettfolkupprop, Sverigeuppropet, mot den utvecklingen.Jag hoppas att ni åtminstone hör det uppropet.Avfolkning är den ena sidan av utvecklingen,koncentration, höjda hyror och förlorade naturvärdenär den andra. Är det den utvecklingen som ni vill ha?Det är många som har struntat i den alarmerandeomvandlingen av vårt land.Herr talman! : I morgon eftermiddagsamlas vi i för överläggningar om direktivtill en utredning om ändringar i regeringsformen. Vi iCenterpartiet vill ha skilda valdagar för att öka intres-set för respektive val. Den kommunala självstyrelsenmåste stärkas och garanteras även på lång sikt. Syftetmåste vara att finna former för ett större grundlags-reglerat kommunalt självstyre.Herr talman! Med detta vill jag ha sagt att Center-partiet vill ge människor makt. Det är grundtanken idecentralismen. Ett starkt samhälle kan inte bygga påen stark stat. Ett starkt samhälle måste bygga på attmänniskor får växa. vill ge människorekologisk och social trygghet i ett decentraliseratsamhälle.Trevlig sommar!(Applåder)Anf. 29 ():Herr talman! På två sätt var valet vikti-gare för än för andra partier.För det första är vi faktiskt det parti som i vårtprogram mest betonar roll ochvill ge det större befogenheter. För oss ligger deteuropeiska projektet så nära hjärtat att det verkligenkändes viktigt att få skicka fler svenska liberaler tillBryssel och Strasbourg.Det är några avgörande år som ligger framföross, och det är viktigt för oss att vara med och göraEuropa mer öppet - öppet för nya medlemmar, öppetför insyn och debatt, öppet för samarbete och solida-ritet med andra delar av världen. Det har talats omhuruvida kan förvalta Mariteffekten osv.,och det är förvisso en intressant diskussion. Men föross verkligen ett egenvärde att lyckas i Europavalet,och det gjorde vi.För det andra, och trots det jag nu sade, hade vinaturligtvis efter flera förlustval ett behov av att visaatt kan komma igen. Vi bestämde osstidigt för att satsa hårt på Europavalet - börja val-kampanjen tidigt, skrapa ihop så mycket resurser vikunde och hålla fast vid en tydlig Europapolitik. Jagtror att vi hade gått framåt även med en annan topp-kandidat, men med blev framgångentill något av ett jordskred. En tredubbling av vårtvalresultat och tre svenska liberaler i den liberalagruppen i är ett mycket inspire-rande resultat. För vår del blir därför Europavalet ettavstamp för en ny offensiv för den förnyelse av Sve-rige som vi tror på. Det är ett där människor -alla människor - är friare och har större makt översina egna liv.När skickade ned 22 EU-parlamentarikerefter val var dessa, såsom har påpekats här,uppdelade i elva anhängare och elva motståndare. Enannan glädjande del av valutslaget är att den propor-tionen har förskjutits. är det mycket färre i densvenska delegationen som är aktivt emot det här pro-jektet. De rena nej-partiernas mandat har minskat frånsju till fem. Utöver de fem finns en socialdemokrat,, och som det nu verkar tyvärr ocksåen kristdemokrat, vilket jag antar bekymrar AlfSvensson som jag vet är en varm Europavän.Men det faktum att svenska folket sakta men sä-kert tycks vänja sig vid tanken att är en själv-klar del av den europeiska unionen gör att vi nu måstegå vidare i Europapolitiken. Jag håller fullständigtmed om att vi måste få en tidtabellför avgörandet av den nu mest aktuella Europafrågan,nämligen valutasamarbetet. Men till skillnad frånGudrun kan jag tala till som,så att säga, kolleger på den gamla ja-sidan. I denegenskapen vill jag verkligen uppmana att snabbt se till att hans parti får en ståndpunkt idenna avgörande fråga. Det duger inte att vela längre- orden är inte mina utan SSU-ordförandens. Detkommer ju nu sådana rop också från olika håll inomarbetarrörelsen.Jag tror inte att ett parti överlever på 2000-taletom man inte har en tydlig Europapolitik.Göran kom med mycket sura uttalandenpå valnatten. Jag skulle vilja säga till sura! Se till att ditt parti tar en tydlig ståndpunkti EMU-frågan!Det är mycket viktigt att föra vidare den diskus-sion som jag och hade omEU:s folkliga förankring. Därför bekymrar det mig ihögsta grad att låter sin frustrationöver sitt eget partis misslyckande gå ut över väljarna.Göran tycks ju på fullt allvar ha tagit upp endiskussion om att man skall avskaffa detta folkligainflytande, dvs. möjligheten för väljarna att välja sinaegna Europaparlamentariker. Det kommer inte att gå,för det kommer inte den europeiska unionen att ac-ceptera. Men bara tanken tycker jag är ganskaskrämmande.På något sätt hör den ihop med ett par andra de-batter som har engagerat sig i på sis-tone. Det gäller detta med att kommuner inte skall harätt att avveckla kommunala bolag - vilket riksdagenockså tyvärr bestämde - för att på detsättet få loss en räntevinst som kan användas förbättre vård och bättre skola. Detta var en stor fråga ivalrörelsen. Den var uppe i mängder av debatter,också i slutdebatten i TV inför valet. Men om vi libe-raler inte har rätt att driva att kommuner inte skallägna sig åt bolag utan att de skall ha ordentlig insyn isin verksamhet - kommersiella verksamheter drivsmycket bättre på marknaden, och vi måste få lossresurser för att bygga en bättre skola och en bättrevård - vad skall då kommunalvalen vara till?Inte nog med detta: och har också fört diskussionen ytterligare ettsteg, nämligen att vi i kommunalvalen inte skulle harätt att driva att man för att förnya verksamhetenockså skall kunna använda privata entreprenörer.Man kan ju avskaffa kommunalvalen om vi inte fårdriva vår ideologiskt grundade politik!Göran har ibland kallats Han Som Be-stämmer, och det blir mer och mer så. Europaparla-mentet skall tydligen avskaffas i sin nuvarande form,och den kommunala demokratin håller också på attavskaffas om de viktiga frågor som skall ligga därplockas ifrån den nivån. Det är ingen bra utvecklingav svensk demokrati.Vi skall gå i en helt annan riktning. Jag håller medalla som har beskrivit demokratins problem här, menlösningen måste vara att ge demokratin ett så me-ningsfullt innehåll som möjligt. Vi liberaler står föratt människor skall få bestämma mer om sin vardag,men när det gäller det som måste bestämmas i detpolitiska systemet skall människor ha största möjligapåverkansmöjligheter. Med de signaler som kom-mer verkar utvecklingen gå i helt felaktig riktning.Det fördes en diskussion här mellan och om verklighetsbilden. Manbollade statistik, och frågade retoriskt:Om det är så dåligt, varför går det så bra för ?Det är förstås naturligt i en politisk debatt att mandiskuterar hur läget i landet är. Man kan med ungefärsamma retorik ställa frågan till : Omallt är så bra i landet, varför går det så dåligt för Soci-aldemokraterna? Det är klart att det beror på att män-niskor i sin vardag har en annan bild än den somGöran beskriver här.Jag uppskattar att både och LennartDaléus har tagit upp situationen i skolan. Det är ju ettav de områden där de människor som kommer i kon-takt med den verkligen känner att det trots allt tal omvälfärdssamhälle finns oerhörda brister. I går kom detett mycket strategiskt dokument om den svenskaskolans framtida utveckling. Det handlar om hur viskall utbilda morgondagens lärare. Tyvärr är det enmycket stor besvikelse. Den utredningen kommer inteatt innebära den förbättring av lärarnas ämneskunska-per som behövs och den statushöjning av läraryrketsom vi är i så oerhört stort behov av.När det gäller jobben och verklighetsbilden är dethelt korrekt som säger: Det har till-kommit 130 000 nya jobb i det senaste året.Sverige befinner sig nu i en högkonjunktur, och det ärju mycket bra. Men de viktiga frågorna för oss är:Kommer denna utveckling att bli bestående? HarSverige varaktigt kommit in i en annan tillväxtbana såatt vi kan räkna med en uthållig tillväxt? Och är re-sultaten tillräckliga?Jag brukar ha synpunkter på sättatt hantera statistik, men uppgiften om 130 000 nyajobb till maj är korrekt.När säger att vi just nu har denhögsta tillväxten i , skall betoningen läggas på justnu. börjar man komma ned på kvartals- och halv-årsstatistik. Jag har tittat på utvecklingen sedan 1995när tog över som finansminister framtill 1998, och jag har tittat på helårssiffror. Där svenska tillväxten varit , vilket ärklart lägre än EU-genomsnittet.Sedan har jag slagit upp majsiffran för antalet somjobbar. Det är den siffran som använ-der. Jag slog upp majsiffran . Då var nästanexakt 400 000 fler svenskar i arbete. Det är en rättviktig bakgrund till skrytet om att allt går så bra. Vihar oerhört mycket framför oss. Det faktum att detredan efter något år av högkonjunktur börjar talas ominflationsrisker och flaskhalsproblem visar att detfinns ett enormt behov av att ta itu med det vi politi-ker och ekonomer brukar kalla strukturproblem. Här sitter fullständigtfast i den fälla han gillrat mot sig själv genom attinleda ett samarbete med vänsterpartierna.Jag ser egentligen ingen lösning på detta problem.Alf pekar på nyvalsmöjligheten. Vi argu-menterade tillsammans för den. vägrar det alternativet. Jag beklagar detmycket.Det andra alternativet till att fortsätta att snubblasig fram med och är att vända sigtill jobballiansen. Vi har i jobballiansen från börjansagt att detta är ett öppet erbjudande till alla kraftersom vill vara med och som delar vår grundläggandesyn på hur svensk ekonomi skall utvecklas.Riksdagen avslog vår politiska linje.Den borgerliga reservationen i finansutskottet av-slogs. Då var det inte tal om att frysa något samarbeteoch att gräla. Vänsterpartister och miljöpartister rös-tade trofast för regeringens ekonomiska politik.Vi tycker att det naturliga skulle vara att ta den re-servationen som utgångspunkt för ett resonemang omen kursomläggning i . Om regeringen är redoför det kan vi prata om det.Om det är psykologiskt svårt att ta ett sådant do-kument som utgångspunkt finns det nu ett annat - dethar redan citerats här - nämligen det dokument somTony Blair och har skrivit. Det gåratt plocka fram på Labours hemsida. Det är mycketspännande. Det är ett dokument som visar att andrasocialdemokratiska partier i vår världsdel förstår vadsom behöver göras, men har helt av-färdat det dokumentet - vilket är mycket synd förSverige.För oss liberaler var naturligtvis valet envitamininjektion. Vi känner att på tröskeln till har liberaler oerhört mycket att bidra med, ochSverige behöver mer av liberala värderingar. Vikommer att kämpa ännu hårdare för ett liberalareSverige, en förnyelse av , en ny kurs för Sve-rige.(Applåder)Anf. 30 () replik:Fru talman! Jag har inte så mycket talartid kvar,så jag skall bli kortfattad.Vi har varit motpoler i EU-valet. Jag skall därförstrunta i att prata EU-frågor, men i stället diskuteranågra principer. Låt oss bortse från EU och i ställettala om vissa principer, t.ex. frihandel kontra miljöga-ranti som grundläggande princip.Hur ser efter bl.a. hormondebattenkonkret på en generell miljögaranti, där varje enskildstat har den garanterade rätten att kunna förbjuda t.ex.olika kemikalier som man av olika skäl, t.ex. allergi-er, vill plocka bort från samhället?Jag vill dessutom har svar på en annan principfrå-ga. Om det bildas fler unioner i världen, och dessaunioner börjar militariseras - låt oss bortse från EU -vad händer när dessa intressen krockar? Är det bra attmilitarisera stora unioner?Anf. 31 () replik:Fru talman! Det här kan bli kort, för jag gissar attvi faktiskt är rätt överens i dessa frågor.Folkpartiet vill ha en skärpt miljögaranti inomEU, som innebär att bevisbördan för dem som hävdaratt någonting är ofarligt skall läggas på dem somhävdar den inre marknaden än på dem som hävdarmiljöhänsyn. Vi är helt överens om det.Frihandel kan aldrig gå före hälsoskyddet. Det ärjust i fråga om bevis - som debatterades i EU-valrörelsen - som det finns de som hävdar att EUdriver ren protektionism med hjälp av hälsoargument.De har sagt att EU skall bevisa det. EU har åtagit sigatt försöka bevisa det. I den frågan har man ännu intelyckats. Det skall vara en skärpt miljöragaranti, ochbevisbördan skall läggas på dem som vill försämramiljöskyddet.Trots att du inte riktigt vill ta ordet i din mun, an-tar jag att du talar emot en militarisering av EU. Detär någonting vi är helt överens om. tyckerinte att EU skall militariseras. Vi vill inte att EU skallbli en militärallians.Anf. 32 () replik:Fru talman! Jag undrar om vi delar principupp-fattningen att om unioner - EU eller andra unioner,strunta i vilka - bygger upp en militär kapacitet, finnsdet en risk för att när unionernas intressen krockar attett nytt kallt krig kan inledas. Jag vill ha svar på denprincipfrågan.Jag tar vad du sade om miljögaranti som intäkt föratt de liberala folkpartisterna i kom-mer att rösta för detta i . Det har niinte gjort förut. har vi svart på vitt, och vi skallhålla koll på er. Det bryter mot den liberala gruppenssyn i EU-parlamentet.Anf. 33 () replik:Fru talman! Vår inställning till miljögaranti harjag hämtat från vår valplattform, som alla våra kandi-dater står bakom. Där kan ingen tvekan råda.Den första frågan finner jag ointressant, dvs. omunioner med militärkapacitet har skiftande intressenoch om detta innebär en risk. Ja, det är självklart.Men vi arbetar på alla tänkbara sätt för att kommabort från en värld där konflikter löses med militäramedel. Det är ociviliserat. Det är omodernt. Det är just därför vi liberaler, tyvärr till skill-nad från det svenska , är för europeisktsamarbete i form av unionen och inte är emot det.Anf. 34 ():Fru talman! Resonemanget om att unioner inteskall militariseras är utmärkt. Jag har haft åtskilligadebatter med liberala kandidater i EU-parlamentsvalet som har vägrat att inse det stora pro-blemet när unioner militariseras och det uppstår flerablock i världen. Det var trevligt att höra.Vi har just avslutat en valrörelse. Det finns skälatt summera både sakinnehållet och sådant som är avsamarbetsnatur.EU är på väg att växa till en allt mäktigare för-bundsstat. Man har under skaffat sig engemensam valuta, gemensam centralbank, snart engemensam finanspolitik, gemensam asylpolitik, ge-mensam försvars- och säkerhetspolitik, gemensamutrikespolitisk talesman, gemensam polis och enalltmer gemensam lagstiftning. Dessutom har man endomstol som står över nationell lagstiftning.Nu talar man om att gå vidare med en gemensamskattepolitik. Vi fick t.ex. inte ha miljöskatten påflygbränsle. Man talar om en maktreglerande författ-ning för unionen. Då är man i verkligheten vid enstatsbildning.Det är inte ofta ledarsida och Miljö-partiet har samma uppfattning, men i denna fråga harvi det. Vi delar den uppfattningen med stora delar avEuropa i övrigt. EU är på väg att bli en statsbildning.Det kan man gilla eller ogilla - båda linjerna är fullthederliga. Men den som förnekar det, som låtsas somom det är något annat, far fram med något som ärsvindlande nära osanning. Eller också har man drab-bats av den stora förnekelsen.Man kan, som sagt var, gilla utvecklingen mot enreell statsbildning eller ogilla den. Vi ogillar den, ochdet är hederligt. Det är också fullt hederligt att gilladen. Vi ogillar den främst därför att demokratin ero-derar. Alltmer beslut som berör människors vardagfattas allt längre bort. Än så länge har inga beslutflyttats nedåt i den här hierarkin, utan allting flyttastyvärr uppåt. Det är inte så att de nationella parla-menten får överta någonting som EU har haft eller attkommunerna får överta någonting, utan allting barasugs uppåt. Närhetsprincipen existerar bara som enretorisk tes; i själva verket är det tvärtom.Valdeltagandet inom EU är väldigt lågt, inte bara iSverige utan över huvud taget när det gäller val tillEU-parlamentet. Det är bara i de länder där man harupprättat centraldiktat om röstplikt som de flestamänniskor röstar. I övrigt struntar de allra flesta full-ständigt och högtidligt i hela när detgäller att gå och rösta. Valdeltagandet är en fullstän-dig katastrof för EU-konceptet.Göran och andra partiledare talar om attdet är en legitimitetskris för , och detär det förvisso. Men jag tror att det är mycket mer änså. Det är en legitimitetskris för hela EU-idén, helaEU-konceptet.I samband med folkomröstningen hävdade jag ochandra miljöpartister, och andra EU-motståndare, att viriskerar att få en amerikansk utveckling där kanske30 % röstar, eller åtminstone . Det sadejag på många torgmöten och debatter, och detta varhjärnspöken enligt de flesta som jag debatterade med- alltifrån till , Bildt och IngvarCarlsson.Det vi nu borde göra i all ödmjukhet, oavsett omvi gillar EU-konceptet eller inte, är att alla partier ochpartigrupper i funderar över vad somär fel i själva systemet; inte vad som är fel på folkeneller människorna, utan just själva systemet. Det ärinte informationsbrist, och det är inte politiskt oint-resse, utan det är systemet i sig som genererar etttillstånd av maktlöshet och avståndstagande. Det ärinte bara i , utan det är i land efter land efterland. Detta är ett jättestort problem.Jag skulle vilja ställa en fråga till dig, . Om du slutar tala med du hör frågan. Det är bra att du pratar medmiljöpartister, men jag skall ställa en fråga nu: Är duvillig att ta initiativ bland dina regeringschefskollegerför att diskutera de uppenbara systemfel som finnsoch som gör att folk inte engagerar sig i EU-parlamentsvalet? Det är ett gigantiskt underkännande.På något sätt måste man ta i det, oavsett om mangillar EU eller inte. Antingen tar man de här frågornapå allvar, eller också låter man EU-kommissionenstankar om mer propaganda, mer reklam och fler se-rietidningar med hjälten till skolbarnvara det som får engagemanget att växa.De urnor som fylls med folkligt förakt istället för valsedlar är ett varningstecken. De urnordär grundläggande delar av den parlamentariska de-mokratin är på väg att begravas är allvar.Vi flyttar alltmer makt till , ochdet gillar de flesta av er. Men inser ni inte att detmåste finnas någon legitimitet i maktsystemet? Vadhänder annars vid en stor lågkonjunktur? Den politis-ka sfären ligger illa till. Om vi sedan har lågkon-junktur, hög arbetslöshet, ökade klyftor - vad händerdå? Det är ju då demokratin är i fara. Då kommer debruna männen och kvinnorna med enkla lösningar.Det är ju detta som är det livsfarliga i att ett systemväxer så snabbt och så fort att människor inte hängermed. Det kanske vore fullt rimligt att ha EU om 30eller , när det gått saktare, men just nu går detför fort för demokratin. Det är farligt.Hur skall vi sedan ha det med EMU, den gemen-samma valutan? , ochKristdemokraterna duckar i den frågan eller vill ut-värdera och fundera ett tag. En klar insikt finns ändåhos vår statsminister om att ett medlemskap i ärett större steg än medlemskapet i EU. Det är det fak-tiskt; delar den uppfattningen.Det är rimligt att man har en folkomröstning.Även om vi inte nu kan ta ställning till exakt när manskall ha den vore det bra om själva principen åtmins-tone slogs fast. Jag tror att det är viktigt.