prot · GM0974 · 1999-03-24 00:00:00 — Det måste finnas en frihet att väljamellan olika former som hyresrätt, kooperativ hyres-rätt, ägarlägenheter, bostadsrätt, radhus, kedjehus ochvillaboende. Regeringens ickebostadspolitik har fak-tiskt lett till att vi har blivit tvungna att inrättasåväl en "bostadskreditakut" som en"bostadsbidragsakut". Därför är det för rege-ringen att ta ett helhetsgrepp över bostadspolitiken, såatt medborgarna kan bo bra till ett rimligt pris. Därförtycker jag att det är idé att än en gång lyfta fram dis-kussionen om ägarlägenheter.Till bostadspolitiken hör rättvisa, men inte denmillimeterrättvisan att alla skall ha lika stor yta, likastor hyra eller lika god standard. Det måste få bero påhur den enskilde vill prioritera och kan prioriteraanvändandet av sina resurser. har Europashögsta boendekostnader. De tar i snitt avfamiljens disponibla inkomster.Vi sade senast i den här debatten att ägarlägenhe-ter diskuterades . Sådana finns i stora delar av . Inte minstEwa tog upp frågorna om , , ,, , osv. Jag skall inte räknaupp dem igen. Men i går demonstrerade ungdomarutanför med krav på bostäder. De villju ha någorlunda billiga bostäder, eftersom mångaungdomar är i skriande behov av att kunna få en egenbostad. Det kunde vara enkla bostäder. De hade t.o.m.förslag om att bygga om ålderdomshem som blivitomoderna inom särskilda boendeformer, för att ung-domar skulle kunna ta över dem.De här ungdomarna är mycket beroende av attbyggmarknaden tar fart igen. Jag tror att det för attkunna möta också ungdomars behov måste bli fart påbyggandet igen, så att det blir billigare lägenheter atttillgå för ungdomarna. En stimulans kan vara att geen ny upplåtelseform, nämligen ägarlägenheter.Nu tappar väl någon hakan och tror att jag sägeratt det är ungdomarna som skall ha råd att bo i ägar-lägenheter. Det tror jag inte. Men jag tror att detskulle kunna leda till en ny byggrusch, att man skullekunna motverka den stiltje som byggandet har. Sta-tistiken har inte kunnat visa någon lägre siffra än denför . Efterfrågan måste tydligt mötas av byggan-de, såväl ombyggnad som nybyggnad av lägenheteroch villor.Då har ägarlägenheter en fördel. Man kan bo bil-ligare. Hyresgästen kan ta egna lån för sin lägenhetoch därmed göra avdrag i deklarationen. Samhälls-ekonomin kan uppmuntras med ett personligt sparan-de. Ägarlägenheter stärker också pantvärdet för lä-genheten. Ägarlägenheter ökar brukarinflytandet ochminskar riskerna för kreditförluster.I tätorternas centrum saknas bostäder förägande. Man har insett för sent att bidrag och sub-ventioner är långsiktigt negativt för bostadspolitiken.Det är många bostadsrättsföreningar som går i kon-kurs eller måste rekonstrueras. Flera kommunalabostadsbolag har det ekonomiskt svårt. Bostadsut-skottet var på besök i . Vi besökte t.ex.Statens bostadskreditnämnd. De påvisade att de hadeökat sina åtaganden. hade de 1 445 000 åta-ganden, 1998 hade de 2 262 952 åtaganden, därför attstaten har tagit riskerna, och investeringsbe-sluten har inte behövt kosta så mycket. Det har bok-stavligt talat bara varit att sätta spaden i jorden. Bo-stadsbyggandet måste alltså styras av marknadensefterfrågan också, inte enbart av regleringar och gene-rella subventioner.Fru talman! Det är faktiskt också så att 65 %av hyreskostnaden kan bestå av skatter och avgifter.Tittar vi närmare på det genomsnittliga skattetrycket ihela ekonomin finner vi att det är 54 %.Vi kristdemokrater tycker att det är bättre att desom så önskar får ansvara för sin del av hyresrättenseller bostadsrättsföreningens belåning. Då kan famil-jen dra av räntan i deklarationen, på samma sätt somen villaägare kan göra. Jag har exempel som visar har flyttat från bostadsrätt till villa och på sättfått en billigare hyra. Ett personligt låneansvar gerockså större flexibilitet på det sättet att den enskildebostadsrättshavaren eller hyresrättsinnehavaren självkan bestämma storleken på det egna kapital som hanvill skall vara nedlagt i själva bostadsrätten, hyres-rätten eller ägarlägenheten. På så sätt tycker jag ocksåatt samhällsekonomiskt sparande uppmuntras.Slutligen, fru talman, måste bostadspolitiken byg-ga på behov. Människors behov är en god boende-miljö med sunda hus, trygghet, inflytande, gröna ochsköna bostadsområden, som är välplanerade, välfun-gerande och har trivsamma bostäder. Därför måstehyresgästernas roll förstärkas. Vi måste öka konsu-menternas påverkan med större flexibilitet i byggan-det och därmed konsumenternas möjligheter till val.Jag yrkar bifall till majoritetsförslaget. Jag ställermig helt bakom det sade tidigare isitt anförande. Jag brukar inte instämma direkt i detmoderaterna säger, men kan jag faktiskt göradet i Ewas tal.Anf. 180 ():Fru talman! I den debatt som fördes när det härärendet behandlades förra gången uttryckte jag mintillfredsställelse över att utskottets majoritet kundeenas om att begära att regeringen skall lägga framförslag om upplåtelseformen ägarlägenheter. Jaganser inte att det finns något skäl för att jag skallupprepa de argument som jag framförde då. Jag villnöja mig med att yrka bifall till utskottets hemställani det här betänkandet.Jag kan, liksom , instämmahelt i det har anfört om skälen tillutskottets initiativ. Det var faktiskt s.k. schabbel vidvoteringen som gjorde att utskottets hemställan intebifölls den gången.Anf. 181 ():Fru talman! Ni behöver inte vara rädda, jag tänkerinte använda för att framföra min åsiktutan snarare en minut.För klarhetens skull tänker jag yrka bifall till ut-skottets förslag till utredning om ägarlägenheter. Vitar inte ställning till upplåtelseformen som sådan iden här omgången. Det kan vi inte göra förrän vi harsett hur förslaget kan komma att se ut och det harvarit ute på remiss.Vi avvaktar utredningen och hoppas att vi får ensådan till stånd vid morgondagens votering.Anf. 182 ():Fru talman! Jag anmälde mig först inte till debat-ten i tron om att vi inte skulle ha någon debatt. Menjag kan inte låta bli att kommentera ett par saker somhar sagts i debatten.Ewa sade: "Släpp era ideologiskabindningar." Jag skulle kunna travestera henne ochsäga: "Släpp era ideologiska bindningar och rösta fören social bostadspolitik." Jag antar att , precis som jag, vilket är rimligt, har en ideolo-gisk bindning med utgångspunkt i hennes politiskaståndpunkter. Jag har en ideologisk bindning, precissom hon. Hon framför sin ideologiska bindning, ochjag framför min. Jag tänker inte släppa den.Det finns en aspekt som över huvud taget intekom upp i den förra debatten, och det är förvånande.Ägarlägenheterna kommer att bli en bra skattebas förstaten. De kommer naturligtvis att pressa upp prisernaoch taxeringsvärdena av bostäderna. Det kommer attbli en effektiv skattebas, ungefär den skattebas somman från moderat håll normalt sett alltid kritiserar.Detta är egentligen det enda positiva. Det är en möj-lighet för oss att plocka ut lite grann av förmögen-hetsbeskattningen.Det är lite svårare att hänga med i kd:s resone-mang. I ena stunden säger man att det stora problemeti dag är att ingenting byggs. I nästa stund pratar manom hur illa det var när alla subventioner försvann ochbyggandet upphörde, men det skulle inte vara någrasubventioner för då blev det fel i byggandet. Jag hadelite svårt att hänga med i det resonemanget.Det är helt klart att kd har rätt. När subventioner-na försvann och det blev en marknadsanpassning avbyggandet, avbröts i stort sett allt byggande. Någon-stans måste man bestämma sig för vad man vill. Jagtror att man gör en missbedömning om man tror attdet kommer att byggas fastigheter med ägarlägenhe-ter som upplåtelseform. Ägarlägenheter kommerhuvudsakligen att finnas i det gamla beståndet - närdet är lönt att köpa - men knappast i någon störreutsträckning i det nya beståndet. Jag tror inte att dettakommer att leda fram till vad villuppnå, nämligen ett ökat byggande.Jag ber om ursäkt för att jag har dragit i gång nå-gon form av debatt. Jag ser att jag har fått ett parrepliker.Jag yrkar bifall till reservationen av socialdemo-krater och vänsterpartister.Anf. 183 () re-plik:Fru talman! Jag vill göra en liten reflexion överSten inlägg. Den gäller frågan om denökade skattebasen, med andra ord fastighetsskatten.Vi står inte bakom fastighetsskatten. Vi vill inteha någon fastighetsskatt. Vi tycker att den skall slo-pas. Det är inte något problem för oss. Med en slopadfastighetsskatt får man billigare boendekostnader.Ni skall fundera över fastighetsskatten: Slopa den!Anf. 184 () replik:Fru talman! Det handlar inte bara om fastighets-skatten. Det handlar även om en förmögenhetsbe-skattning, som i med automatikkommer att bli följden av priserna.Anf. 185 () re-plik:Fru talman! Vi vill även slopa fastighetsskatten.För oss blir det ingen förmögenhetsskatt.Anf. 186 () replik:Fru talman! De partier som fortfarande värnar omden generella välfärden - vården, omsorgen och annat- kan hälsa en ökad skattebas med tillfredsställelse.Anf. 187 ()replik:Fru talman! skall jag förenkla, likaväl somSten förenklar.Om jag säger till att köpa en egenbil, kommer bilskatten att öka. Tror det också? Vi vill inte heller ha fastighetsskatt.Kristdemokraterna vill få bort fastighetsskat-ten.Det är helt klart att ägarlägenheter - en ny formav boende - sätter fart på byggandet. Om inte annatflyttar folk vidare till äldre lägenheter. Det blir enrotation. Det kan vi aldrig komma ifrån.Jag undrar verkligen om tyckeratt subventionerna har varit bra, när det hela landat iatt hade 2 262 952 åta-ganden . Det kan inte har varit något ex-emplariskt subventionssystem.Anf. 188 () replik:Fru talman! Det är mycket möjligt att det systemvi hade inte var exemplariskt, men i varje fall till-fredsställde det behov av ettökat byggande. Enligt hennes eget sätt att uttrycka detvar det bara att sätta spaden i marken. Det var egent-ligen det jag kritiserade.Det som kommer att vara eftertraktat som ägarlä-genheter kommer inte i någon större omfattning attskapa en rotation och nybyggande. Det kommer ihuvudsak att handla om att omvandla befintlig bygg-nation. Det kommer inte med automatik att innebäraatt det byggs nytt.Anf. 189 ()replik:Fru talman! säger att detta till-fredsställer byggandet och att det är bara att sättaspaden i marken. Visst är det så. Men detta ledde tillatt det blev en krasch. byggdes det knap-past något alls, 10 000-12 000 lägenheter. Jag har settolika siffror. Det har varit så lite att statistiken intehar kunna påvisa mindre. Detta ledde till en negativspiral.Om vi inför en ny boendeform, ägarlägenheter,med en ny rörelse på bostadsmarknaden, är jag över-tygad om att bostadsbyggandet kommer att öka.Anf. 190 () replik:Fru talman! Jag tar det sista först. Vi får väl se.Visserligen tror jag att den utredning en tillfälligmajoritet i skall beställa kommer att visa påde svårigheter som finns. Ni kanske inser, precis somi förra debatten, att ni som är för ägarlägenheter harolika syn på vad som är en ägarlägenhet. Det gälldehuruvida man skall bo eller inte bo och huruvida detskall vara kooperativ form i den totala hanteringen.Jag har en känsla av att när utredningen väl läggsfram kommer denna majoritet inte att finnas i kam-maren längre.Jag delar inte uppfattning.Det kommer inte att bli rotation.Ulla tog upp en sak till, men jagtappade den i en hast. När man står i talarstolen harman ingen möjlighet att anteckna.Det var när subventionerna försvann som proble-met uppstod. Det var efter den heliga natten när soci-aldemokrater och folkpartister bestämde sig för att nuförändra hela systemet för bostadssubventionering.Det är när sådant händer och bostadsbidragen sänksfrån 9 miljarder till 5,6 miljarder som efterfrågan dör.Det en historieförfalskning. En marknadsanpassningav byggandet har gjort att byggandet har sjunkit. Detberor inte på tidigare subventioner.Anf. 191 ():Fru talman! Jag har begärt ordet, inte för att dis-kutera frågan om ägarlägenheter eller ej. Det har påett förtjänstfullt sätt argumenterats kring den fråganutifrån mina värderingar av . Honhar också på ett förtjänstfullt sätt berört den meraprincipiella fråga som ligger bakom att kammaren harett ärende här , nämligen det utskottsinitiativsom majoriteten - en mycket knapp majoritet - hartagit för att uppenbarligen enbart korrigera ett somman uppfattar felaktigt riksdagsbeslut.Jag vill utifrån den utgångspunkten slå fast att detfinns all anledning för oss - alla riksdagsledamöter,inte bara ledamöter - att iolika sammanhang tillsammans slå vakt om de prin-ciper och de spelregler som eller kammarenhar satt upp för sin verksamhet. Som framgår av detsärskilda yttrande som finns i betänkandet och somCarina har berört var ju avsikten när initi-ativrätten infördes för alla utskott i samband medförfattningsreformen 1970 att denna initiativrätt,enligt KU:s yttrande och med kammarens instäm-mande , skulle begagnas med ytterstaförsiktighet. Man hade också tanken att man skullesamlas gemensamt kring initiativ och att det skullehandla om väsentliga och viktiga frågor, som man pådet sättet gav en möjlighet att ta upp utanatt få en proposition eller att ha motioner från all-männa motionstiden att bygga upp ett förslag kring.Jag tycker att det är bra att den möjligheten finns,men jag tycker att man, precis som KU då sade, skallbegagna den med stor försiktighet och också efter-sträva så stor enighet som möjligt.I samband med att behandlade den härfrågan 1970 fanns det också en motion där man villeatt det skulle finnas ett minoritetsskydd på det sättetatt en minoritet i utskottet skulle kunna åstadkommaett initiativ. Mot bakgrund av den principiella upp-fattningen kring enighet och försiktighet ansåg interiksdagen att det fanns någon anledning att bifalla ensådan motion, utan de principer och regler som dåbestämdes utformades så som vi har klargjort här.Fru talman! Jag vill återigen säga att anledningentill att vi har ärendet på bord är uppfattar ett beslut i denna riksdag som felaktigtoch vill korrigera det på det här sättet. Och jag tyckeratt det visar lite bristande respekt för be-slut. Man kan också fundera över på vilket sätt all-mänheten skall reagera i det här sammanhanget. Visträvar ju i många andra sammanhang efter att försö-ka öka respekten för både politiken och för politiker-na, men inger det verkligen respekt utåt om kamma-ren raskt kan ändra ett beslut som man uppfattar varafelaktigt? Jag skulle gärna, bl.a. från utskottets ordfö-rande och andra, få några principiellakommentarer kring den frågeställning som jag här harberört.Anf. 192 ():Fru talman! Jag ger GöranMagnusson i princip helt rätt: Det här är ingentingsom skall missbrukas. Han säger att vi skall ha re-spekt för de beslut som fattas i kammaren. Jag hållerhelt med. Men vi har i den här kammaren enöverenskommelse mellan våra partier om ett kvitt-ningssystem. På något sätt känner jag att om vi allaskall ha respekt för det kvittningssystemet är detockså väldigt viktigt att det inte missbrukas, och detvar ju faktiskt bl.a. det som hände här. Men jag tyckerinte att vi skall gå närmare in på detaljer egentligen.Om man inte kan ha respekt för kvittningssystem-et så tycker jag att det leder till slutsatsen att vi intekan ha något kvittningssystem, utan att vi måste haobligatorisk närvaro av alla. Jag tycker att det är rim-ligt att en felaktighet, som det var i det här fallet,också skall kunna rättas till.Sedan tycker jag inte att vi skall väcka utskottsi-nitiativ i frågor som faller i kammaren på andra grun-der, och där ger jag helt rätt; dettaskall inte missbrukas. Men jag tycker att det är rimligtatt man faktiskt kan rätta till ett sjabbel som begicks ikvittningssystemet.Anf. 193 ():Fru talman! Jo, det här med respekten är ju väldigtviktigt, men det är väl just hänvisningen till fel ikvittningssystemet som ger mig anledning att begäraordet också. Kvittningssystemet finns ju inte i kon-stitutionen. Det är ju faktiskt de röster som avges vidkammarens debatt och omröstning som är de somgäller. Och jag tror att det vore bra för att något fundera över vad detta med kvitt-ningsmaskineriet egentligen betyder.Om vi vet i förhand hur det skall gå, varför skallvi då besvära riksdagsledamöter med att gå hit ochtrycka på knappar egentligen? Vi kan ju på något sättändå meddela då att det är det här beslutet som gäller.Det tycker jag att man på allvar skall fundera över,om det verkligen är den utveckling vi vill ha. Jag äranhängare av att partierna informellt sköter ett kvitt-ningssystem, men jag vill understryka ordet sköter,därför att det kan inte få vara så att man beter sig -jag höll på att säga lite hur som helst inom ramen förkvittningssystemet, därför att det i alla fall går atträtta till besluten genom att man tarom en repris här. Det kan inte vara ägnat att stärkarespekten för det politiska arbetet eller för i allmänhetens ögon.Därför har jag funnit anledning att begära ordet idenna relativt sena timma i , för att någotunderstryka det principiella problemet kring det ut-skottsinitiativ som har tagits enbart för att rätta till ettsom man uppfattar det felaktigt beslut i kammaren,och i en fråga som inte har någon som helst betydelseför nationens fortbestånd under de närmaste kvarta-len.Anf. 194 ():Fru talman! Det är ju just det som är vitsen medkvittningssystemet, att det inte har någon legal grund.Det är ju därför det är så viktigt att vi också har denhär respekten oss emellan för att få kanske en drägli-gare arbetstillvaro.Sedan kom vi in på det här med att besluten varfärdiga när frågorna kommer hit, och att vi kanskeinte skulle behöva komma hit och besväras och tryckapå knappar, som saken uttrycktes. På sätt och vis är jubesluten färdiga. Det är väl inte så många, tycker jagnär jag sitter här, som ändå avviker från utskottensmajoritetsförslag, även om det händer. Så jag tyckeratt man skall vara lite försiktig i den kommentaren,även om en och annan emellanåt avviker - det vetjag.Anf. 195 ():Fru talman! Den principiella uppfattningen manskall ha kring ledamotsskapet i är ju faktiskt sitter som en individ och röstar som enindivid. Jag har alldeles gått igenom voterings-listan från en tidigare votering i denna kammare , och med det vanliga språkbruk som vi brukaranvända oss av kan jag identifiera ett tiotal s.k. fel-röstare. Men hur vet jag egentligen att de har röstatfel? Och från vems synpunkt har de röstat fel? Dethär rymmer ju en stor principiell fråga, nämligen attvi måste ha respekt för att det är den i kammarenavgivna rösten som skall räknas. Blir det enligtgruppledares och andras uppfattning på något sätt felkan det inte korrigeras genom att man kör en repris.Jag tror att och jag har en ge-mensam uppfattning om inställning tillfolkomröstningar. älskar alla folkom-röstningar som de vinner. De som de förlorar är detoftast något fel på och bör göras om. Det är sammabrist på respekt för dem som då har röstat, alltså detsvenska folket som har röstat i en folkomröstning.Anf. 196 ():Fru talman! Jag har förstått att det här räknas somett nytt anförande, men jag föredrar ändå att stå här ibänken och tala. Jag har inget emot att står kvar uppe i talarstolen.Jag kan nöja mig med att konstatera att EvaThalén Finné har klarat av debatten om varför det varnödvändigt att ta ett initiativ. Jag har dock anledningatt ta upp några synpunkter på det som sade. Han sade att man skall använda det härmed yttersta försiktighet. Det är rätt. Det skall mangöra. Det menar jag att vi har visat prov på i det härfallet. Vi har skött det här ärendet med försiktighet.Det var, som sade, ett ärende somvar väsentligt. Det var en viktig fråga där det hadebegåtts ett formellt fel, något som faktiskt också er-kändes av de berörda. Då ansåg jag som ordförandeatt det var rimligt att ta detta initiativ och lägga framför bostadsutskottet att vi skulle ta upp ärendet engång till.Göran säger att det var en knapp ma-joritet. Får jag fråga : Har det någotsom helst med saken att göra? Är det inte så att vifattar beslut med majoritet i denna kammare? Detbetyder att det är ointressant om det är en röst eller tioröster. Det räcker med en majoritet. Är det inte på detsättet?Och är det inte på det sättet att en respekt för be-slut också innebär att får finna sigi att respektera de beslut som fattas av ett annat ut-skott? Han kan naturligtvis som vice ordförande ikonstitutionsutskottet komma och försöka läxa upposs andra för att vi inte följer den ordning som hantycker att man skall följa. Men jag måste säga att jagtar det som en merit. Att kritiserarmig och majoriteten i bostadsutskottet tar jag i det härfallet som en merit, som ett tecken på att vigjorde rätt när vi såg till att ärendet åter blev föremålför möjlighet att påverka och besluta.Anf. 197 ():Fru talman! Vi behöver säkert inte hålla på så för-färligt mycket längre, men jag har inte sagt att självasakfrågan, alltså den som gäller ägarlägenheter, är avväsentlig betydelse. Vad jag har sagt och menat är attom man skall väcka ett initiativ skall det vara en frågaav väsentlig betydelse. Ingen kan ju hävda, annat änmöjligen de mest trogna partiideologerna, att det förfrågan om ägarlägenheter och ett uttalande i riksda-gen om hur regeringen bör hantera frågan skulle varaavgörande om det sker nu eller exempelvis efter denallmänna motionstiden - eller om det finnsnågot annat tillfälle att lägga fram en motion i den härfrågan. Den tidsutsträckningen kan ju inte ha någonsom helst betydelse annat än för dem med de mestfundamentalistiska åsikterna inom bostadspolitiken.När det gäller knapp majoritet har jag inte talatom vilken majoritet man har haft här i kammaren. Jagtalar om den knappa majoritet med vilken lyckades genomföra sitt initiativ i bostadsutskot-tet. Där ligger det inbyggt i systemet och i tankarnaatt eftersträva en mycket bredare enighet. När riksda-gens största parti inte deltar, inte vill delta, i initiati-vet tycker jag faktiskt att de traditionella demokratis-ka principerna i bjuder att man avstår från attutmanande använda regelsystemet. Det är det jagförsöker säga.Sedan är jag inte här för att läxa upp någon överhuvud taget. Det är liksom inte min stil. Men jagtänker på alla de diskussioner vi för i konstitutionsut-skottet. Inte minst partikamrater till-håller oss ofta att vi måste vakta konstitutionen ochvärna principer och annat. Det gör att det finns anled-ning att diskutera det här också i kvällens stund.Anf. 198 ():Fru talman! Vad jag avsåg var också den majoritetsom kan bildas i ett utskott. Det normala är faktiskt iriksdagens utskott - såsom valet har givit utslag - attett beslut fattas med en rösts majoritet. Det lär varasvårt att ifrågasätta. säger ingen-ting annat än att initiativ är något som man kan ta omsocialdemokraterna ställer upp på det. Det är ett högstanmärkningsvärt uttalande. Det är väl ändå inte soci-aldemokraterna som styr riksdag utan majo-riteten av rösterna?Anf. 199 ():Fru talman! skall inte vrida de härorden alltför mycket . vet mycket välvilka principer som råder när det gäller spelreglernakring demokratin och i . Det är dem vi nutalar om. Att de politiska besluten måste fattas medde majoriteter som är möjliga tycker jag inte att vibehöver diskutera. Det är inte ifrågasatt. Vad jag harvelat peka på är att man använder initiativmöjligheteni utskottet till att vända en fråga och korrigera beslu-tet för att man anser att det blev felaktigt. Det är detsom är kärnan i den här debatten.Om tycker att det när han är i majo-ritet är korrekt och riktigt att i regelfrågor och regel-tolkningar köra över nästan hälften av riks-dag så är det naturligtvis värdering.Men utifrån min politiska gärning, framför allt när detgäller regeltolkning, principerna för hur vi skall ar-beta och annat, måste man eftersträva betydligt störremajoriteter om man skall kunna samarbetamellan partierna kring regelfrågorna.Jag tycker alltså att bostadsutskottets knappa ma-joritet inte har hanterat initiativfrågan på ett korrektsätt i det här sammanhanget.Anf. 200 ():Fru talman! må gärna ha denuppfattningen. Men han kan inte på något sätt beläg-ga att jag eller den majoritet som har bildats inte harföljt spelreglerna.