prot · GM09100 · 1999-05-26 00:00:00 — Om viskall vara riktigt konsekventa och bara satsa på JAS,skall vi väl gå med i Nato, men inte ens då är detsäkert att vi får sälja planet, eftersom där kanlägga in veto mot det.Jag tror faktiskt att vi har kommit fram till enbrytpunkt där hela det här projektet behöver ses över.Det blir för dyrt för ett litet land att tävla med stor-makterna.Vi får också se hur läget är efter ,där vapenindustrin har fått göra massiva testningar,och vart utvecklingen av planen då kommer att gå. Vikan vara väldigt glada över att JAS inte har kommitmed i de sammanhangen, och jag tycker att det skallfortsätta att vara så.Men låt oss gärna exportera JAS som skolflyg-plan. Vi kan även låta norrmännen få köpa det.Anf. 84 () re-plik:Fru talman! tog i sitt inledandeanförande upp frågan vad svenska staten tjänar på attsälja JAS Gripen. Den kanske viktigaste vinsten är attvi kan dra ut på takten i våra egna leveranser och pådet sättet minska den momentana ansträngningen påförsvarsbudgeten. Det vore en välgärning.När det gäller interoperabiliteten lämnar planen idelserie 3 inget övrigt att önska. Tvärtom marknads-förs planet nu inom ramen för samarbetet mellanSaab och BAe. Det senare företaget både ägs ochdrivs i ett Natoland. Jag bedömer att flygplanet harstora möjligheter på exportmarknaderna, eftersomkombinationen av pris och prestanda är mycket för-delaktig. Många, framför allt mindre, länder har interåd att satsa på flygplan av den storlek, dignitet ochkostnad som bl.a. prövas just nu i Kosovo.Anf. 85 () replik:Fru talman! Ja, det är viktigt att vara stark i tron.Jag konstaterar bara att själv harsagt att vi egentligen behöver bara 60-80 flygplan förvårt behov. Vi har alltså beställt alldeles för många.Att bara hoppas på att det skall kunna bli några oana-de exportframgångar framöver tycker jag är mindreväl betänkt.Jag har dessutom i senaste numret av att man redan håller på att satsa på en efterträdaretill JAS - ett pilotlöst plan, som i harjobbat länge med. Också detta är ett tecken på att JASinte ligger helt i framkanten. Framtidens plan blir nogförarlösa plan med samma kapacitet som den somJAS har i dag.Jag vidhåller alltså min kritik av JAS. Jag tyckeratt det är bra att jag har fått framföra den här. Jag ärinte heller förvånad över att jag har fått mothugg,men vår inställning är den att detta är en gökunge iförsvarsboet.Anf. 86 ():Fru talman! De flesta bedömare anser att ett inva-sionshot mot inte är över-hängande. Regeringen anser inte heller att ett inva-sionshot skulle kunna utvecklas , förutsatt att vi har kvar en grundläggande för-svarsförmåga, som vi alldeles hörde försvarsmi-nistern säga. Men någon förklaring av vad en grund-läggande försvarsförmåga är har jag varken hört ellersett. Här kommer väl ett av problemen i den här de-batten, nämligen att det saknas en grundläggandeanalys av hoten och möjligheterna och behoven av attmöta dem, så att angripare verkligen blir bemötta ochavväpnade. Den hotbild som har tagits fram beskri-ver, som jag ser det, inte som en del i ettstörre internationellt sammanhang.Fru talman! Det skulle vara intresssant att få vetavad som egentligen menas med en grundläggandeförsvarsförmåga. Var ligger gränsen för den uppåtoch nedåt? Kan möjligen socialdemokraterna ge ettsvar på den frågan? Som lekman men ändå ansvarigpolitiker anser jag att det fordras en mycket god ana-lys av situation, hotbild och möjligheter attförsvara sig om det skulle behövas, dvs. om det sommånga anser obefintliga hotet blir ett befintligt hot.Den säkerhetspolitiska bedömningen måste sättas in iett större internationellt perspektiv med utblick intebara mot . måste ses som en del avdet som vi säger oss vilja ha gemenskap medoch delaktighet i.Fru talman! Jag är beredd att hålla med generalin-spektören för armén när han i ett yttrande säger: "Deförändringar som avses att genomföras inom För-svarsmakten får ej medföra att vår nationella för-svarsförmåga på kort, medellång eller lång siktäventyras." Men risken är enligt samme talesman storför att så blir fallet.I motion med anledning av re-geringens proposition 1998/99:74 Förändrad om-värld - omdanat försvar framhåller vi bl.a.: "I sinbedömning av det säkerhetspolitiska läget tar rege-ringen dock inte tillräcklig hänsyn till den spändasituation som uppkommit i och med krigen på Balkanunder 90-talet, eller situationen i Turkiet.Det spända läget mellan olika länder i forna Sovjet-unionen och situationen i måsteockså påverka den säkerhetspolitiska omvärldsbe-dömningen.Även om en jämförelse av det säkerhetspolitiskaläget före och efter det utfaller till fördel ien framtidsprognos, går det inte att slå sig till ro.Makt- och styrkeambitioner kan ta sig andra uttryckoch ge andra hotbilder än de traditionella. För att gelandet ett fullgott försvarspolitiskt skydd måste därförde traditionella säkerhets- och försvarspolitiska ställ-ningstagandena även inkludera annorlunda, oväntadeoch komplexa hot. Det kan exempelvis vara miljöför-störelse av dumpat kärnavfall, läckande atomdrivnau-båtar och kärnkraftverk, kärnvapen och missiler iorätta händer, terrorverksamhet, sabotage etc. Sveri-ges allt större militära internationella engagemangkan också komma att innebära konfrontationer medandra länder och grupper. För ett gott försvarspoli-tiskt skydd måste även dessa faktorer medräknas ihotbilden. "Fru talman! Vi kristdemokrater har med stort in-tresse - något som jag nämnt men gärnavill upprepa - tagit del av överbefälhavare hemställan till regeringen om att regering-en skall ompröva den gällande säkerhetspolitiskabedömningen och därmed sammanhängande plane-ringsförutsättningar och att det görs före beslut omförsvarets inriktning. Detta med tanke på bl.a. situa-tionen på , vilken enligt ÖB måste ges en för-nyad säkerhetspolitisk bedömning.Såvitt jag kan förstå är försvarsministern inte heltavvisande till denna hemställan, som också fleraandra militära ledare förespråkar.Det går inte att bortse från alltmer ökan-de europeiska engagemang, vilket naturligtvis ocksåpåverkar den säkerhetspolitiska hotbilden.Fru talman! Självklart skall ha ett försvari tiden, anpassat till den eller de hotbilder som finnsoch med beredskap att internationellt tjänstgörafredsbevarande och fredsskapande.Jag ser fredsfrågan och försvarsfrågan som oer-hört viktiga. Det får inte bli så att långa år får pliktaför stunder av oförstånd och kortsiktighet.Fru talman! I propositionen nämner regeringenhot som är direkt riktade till det civila samhället.Regeringen drar dock inte andra konsekvenser avdetta konstaterande än att föreslå att en särskild utre-dare skall tillsättas. Vi kristdemokrater anser att enförutsättning för en planering av totalförsvaret, inklu-sive civilförsvaret, är att en sådan utredning, som börvara parlamentarisk och ha klart angivna mål ochtidsramar, skyndsamt igångsätts.När det gäller att forma ett civilt fungerande för-svar finns mycket kunskap att hämta från exempelvisSarajevo. Där levde människor belägrade, omringadeoch beskjutna . Det som bl.a. räddadedem var att det civila samhället organiserade sig,enligt min tolkning, med målsättningen Sarajevosöverlevnad. När situationen var som svårast och detoffentliga systemet mer eller mindre rasade ihop,växte det snabbt upp ett frivilligt nätverk eller systemsom tog tag i olika verksamhetsområden. Det gälldebarnomsorg, äldrevård, sjukvård, social omvårdnad,kulturliv m.m. Många frivilliga anmälde sig.Vad jag menar med detta är att det civila samhäl-let i sig har en inneboende dynamik som måste kunnatas till vara då alla telekommunikationer har upphört,det elektriska systemet slagits sönder, vatten ochavlopp slutat att fungera, värmeledningarna slagits utosv.Fru talman! Hotbilden för det civila samhället ärganska dyster. Men det är svårt att avgöra varifrånhoten kan komma och vilka konsekvenserna kan bliom de verkställs.Infrastrukturen med elförsörjning, telekommuni-kationer och informationsteknik är sårbara och utsattaområden. Eftersom hoten är oförutsägbara kommerockså civilbefolkningen att vara mycket utsatt ochsårbar. Det civila försvaret måste ha en nyckelroll idet framtida försvaret.Fru talman! Regeringen har mycket knapphändigtbelyst specificering av och förslag om hur in-frastrukturen kan skyddas. Visserligen talas det omatt säkerheten måste utvecklas och systemen ses över,men några direkta förslag om hur detta skall ske finnsinte. Det talas om att enskilda enheter och verksam-heter själva måste ordna sitt försvar, somregeringen helt konkret pekar på behovet av exem-pelvis reservaggregat för elförsörjningen. Men ävendessa aggregat föreslås att olika verksamheter självaskall anskaffa, eventuellt i samarbete med kommu-nerna.Vi kristdemokrater anser att skyddet för telekom-munikationerna måste bli i sådant skick att dekan fungera vid ett väpnat angrepp. Den av regering-en planerade inriktningen på åtgärder för att garanterasäkerheten i telenäten måste således påbörjas.Fru talman! Vi anser inte att den bristande till-gången på personella bevakningsresurser, som rege-ringen anger, skall vara ett skäl för att inte skyddaviktiga anläggningar inom elförsörjningen. En sådanbrist måste också med det snaraste kunna avhjälpas.Bevakningen av den sårbara elförsörjningen måsteintensifieras, så att den skyddas från såväl angreppfrån nära håll som från precisionsbekämpning medluftburna vapen med lång räckvidd.Fru talman! Sammanfattningsvis så här långt krä-ver en grundläggande analys av denya hotens konsekvenser för civilbefolkningen, dvs.hur civilbefolkningen kan skyddas och användas föratt samhället skall fungera i krissituationer. I dettasammanhang bör också försörjningsberedskapen ochbehoven av skyddsrum utredas. Den offentliga sek-torns plats måste belysas i detta arbete, dvs. sjukvård,barnomsorg och äldreomsorg. Polis- och brandväsen-de ingår också i den bilden liksom integrering avräddningstjänsten i civilförsvaret. De frivilliga orga-nisationernas plats i detta arbete måste vara en viktigutgångspunkt.Fru talman! anser dessutom attden nya hotbilden för det civila samhället och enförändrad organisation kräver en samlad översyn avledningssystemet. Det vidgade säkerhetsbegreppetoch avsikten att använda totalförsvarsresurser inomett brett spektrum av extraordinära händelser gör attdet civila och det militära ledningssystemet måste sesi ett sammanhang. Utgångspunkten skall vara atttotalförsvarskonceptet skall utvecklas genom en sålångt möjligt samordnad civil och militär ledning ihela skalan från fred till krig. Hänsyn bör tas till var-dagsförhållandena, förmågan till anpassning ochkravet på snabbhet i beslutsfattandet. Dessutom börrisken för informationskrigföring beaktas. Länsstyrel-sernas kompetens i totalförsvarsfrågor måste säker-ställas, liksom god förankring hos de frivilliga för-svarsorganisationerna.Den översyn med parlamentarisk insyn som avise-ras när det gäller ledningssystemet bör genomförassnabbt, så att beslut kan fattas samordnat och i taktmed den övriga omstruktureringen av grund- ochkrigsorganisationen. Några större förändringar när detgäller ledningsfrågan bör därför inte genomföras inärtid.Fru talman! Jag yrkar bifall till reservation 13 un-der mom. 13 gällande mål för det civila försvaretm.m.Anf. 87 ():Fru talman! Som tidigare nämnts delar vi mode-rater uppfattningen att det finns goda skäl för enöversyn och förnyelse av försvaret. Men vi kan underinga omständigheter godta de orimliga konsekvenser-na av regeringens budgetförslag.Vill man vara förstående och vänlig, vilket i deflesta fall är en god egenskap, kan man förklara rege-ringens förslag med att regeringen inte insåg vilkaallvarliga följder förslaget skulle få. Är man merrealistisk, vilket även det är en egenskap att föredra,inser man att den framlagda ramen för Försvarsmak-ten inte har med kloka bedömningar och sund för-svarspolitik att göra, utan är en eftergift till försvars-fienderna för att säkerställa fortsatt maktinnehav.ÖB har som första punkt i sin hemställan föresla-git att en omprövning görs av den gällande säkerhets-politiska bedömningen och den därmed samman-hängande planeringsförutsättningen. ÖB, liksom deflesta seriösa analytiker, inser nämligen att den säker-hetspolitiska bedömning som regeringen presenteratinte stämmer med nuvarande faktiska situation. Sägerregeringen nej till en omprövning eller bortser frånkonsekvenserna av en annan bedömning, innebär detatt det svenska försvaret planeras utifrån felaktigaförutsättningar.Fru talman! En av de viktigaste utgångspunkternaför att över huvud taget genomföra en bantning ochomstrukturering av försvaret är möjligheterna tillanpassning och tillväxt, om hotet ökar eller riskernaförändras.Regeringen skriver själv i propositionen att för-ändringar av hot och risker bedöms kunna ske snab-bare nu än under det . Enligt vår bedöm-ning kommer försvaret inte att ha kompetens ochstyrka att möta dessa hot och risker, om nu föreslagenram blir verklighet.Om vi under en tidshorisont är säkrapå en stabil och positiv utveckling i vår omvärld, kanman till nöds acceptera neddragningarna. Men vem ärhär beredd att garantera en sådan utveckling?Återkommande har vi moderater kritiserat debristfälliga förberedelser som gjorts för att ge anpass-ningsteorin ett reellt innehåll. Man kan på goda grun-der misstänka att denna filosofi endast är en ursäktför att kunna genomföra stora nedskärningar.Varken myndigheterna eller regeringen har givitanpassningsfilosofin ett så konkret innehåll att plane-ringen utgjort en trovärdig grund för tillväxt respekti-ve ändrad inriktning.Enligt vår mening skall varje försvarsorganisationinnehålla komponenter som gör att försvaret snabbtoch effektivt kan anpassas till förändrade förutsätt-ningar i omvärlden.Fru talman! Möjligheterna till anpassning blirmycket begränsade om detta förslag blir verklighet.I propositionen beskrivs de svårigheter som finnsinför beslut om successiva anpassningsåtgärder. Detkrävs en stor mängd underrättelseinformation för attupptäcka svaga signaler. Förändringar i små steg ärsvåra att tolka innan det blir alltför sent. Det finnsbetydande svårigheter att förutspå händelseutveck-lingar som avviker ifrån senare års mönster.Precis som regeringen själv säger i propositionenär det ofrånkomligt att beslut om anpassningsåtgärderkommer att fattas under betydande osäkerhet. Omanpassningsåtgärder skall hinna vidtas måste beslutoch andra ställningstaganden grundas på då befintligtunderlag, vilket i efterhand kan komma att ifrågasät-tas.I beslutskedjan måste också finnas beslut och åt-gärder för tillförsel av resurser, materielanskaffning,utbildning, övning och insats. Enligt vår bedömningär denna kedja alltför bräcklig och kommer, om dennågonsin fungerar, alltid att medföra att vi är för sentute.Tänk tanken, fru talman, den otäcka tanken, attdet förhåller sig så att vi skulleha nedrustat och att det faktiskt är nu vi skall ha på-börjat eller t.o.m. genomfört anpassningen!Jag yrkar bifall till reservation 1 under hemstäl-lanspunkt 2.Anf. 88 () replik:Fru talman! Det är ju lämpligt att upp just detta ämne när det PM somhandlar om fortsatt uppdrag för Försvarsberedningenligger i våra postfack inför utskottets sammanträde . Där står det ordagrant: Försvarsberedningenskall följa den säkerhetspolitiska utvecklingen i om-världen och inför regeringens förslag till iviktiga långsiktiga försvars- och säkerhetspolitiskafrågor redovisa sin syn på dessa.Jag förstår inte varför står här ikammaren och uttrycker att det angeläget att rege-ringen gör en ny säkerhetspolitisk bedömning samti-digt som han avstår från att själv medverka i densäkerhetspolitiska bedömning som skall göras avsamtliga riksdagspartier.Anf. 89 () replik:Fru talman! Juholt har säker läst denna också,nämligen Förändrad omvärld - omdanat försvar,rapport från Försvarsberedningen års kon-trollstation. Där är man mycket tydlig när det gälleranpassningen. Man skriver: Tanken bakom anpass-ningsfilosofin för försvaret är att tidiga signaler rö-rande förändringar i vår säkerhetspolitiska situationskall kunna upptäckas i så god tid att vi står väl rusta-de när förändringarna har inträffat. Det torde inte varalätt att få denna filosofi att fungera i det praktiskaarbetet. Det finns internationellt många exempel påatt förvarningssignalerna inte har uppfattats eller inte har tagit hänsyn till dem.Anf. 90 () replik:Fru talman! I betänkandet på s. 32 och 33 skissasden här modellen väldigt detaljerat. Bl.a. står det attanpassningsförmågan skall förbättras genom utveck-lad underrättelsetjänst och utvecklat kunnande omolika typer av hot och hur de skall mötas. Man skallutarbeta femåriga planer för anpassningsåtgärder,vidta åtgärder för att reducera bindningar i materieloch personal, främja materielförsörjningen interna-tionellt osv. Hela den här modellen beskrivs, menpoängen i modellen är att det konkreta arbetet sedanskall utföras i Försvarsberedningen.Vi har alltså fått direktivet i brevlådan tillutskottet. Där står det uttryckligen att allt detta skallomsättas i arbete i Försvarsberedningen, och där villinte vara med. De säger att det är viktigtatt det görs, men det är viktigt att någon annan gördet. Jag tycker att det är en konstig hållning. Är detinte viktigt att vara med där frågorna behandlas ochavgörs?Anf. 91 () replik:Fru talman! Det krävs en mycket svår bedömningför att man skall kunna hantera anpassningen ochvara ute inför ett verkligt hot. Detta har be-skrivits. Jag hoppas att beredningen nu kommer attarbeta mycket noggrant med de här frågorna. Jagförstår att man naturligtvis kommer att göra det. Omvi sedan kommer att delta får framtiden utvisa.Anf. 92 ():Fru talman! Regeringens hantering av försvarethotar nu stora delar av en hel näringsgren. De kraftiganeddragningar i försvarsekonomin som drivits ige-nom av Socialdemokraterna och kopplat medregeringen oförmåga att ge besked om viktiga materi-elprojekt riskerar en stor del av den svenska för-svarsindustrin. Därmed hotas också en av hörnpelarnaför vår säkerhetspolitik. Stora och viktiga kompeten-sområden riskeras, samarbete med den utländskaförsvarsindustrin försvåras och tusentals arbetstillfäl-len är i fara. Det är regeringen och somär ansvariga för den oro och den osäkerhet som nufinns vid några av högteknologiska centrum.Den svenska försvarsindustrin har en mycket högoch bred teknisk kompetens. Inom en rad teknikom-råden är den svenska försvarsindustrin i världsklass.Stridsflygplanet , missilkunnande och fartygs-byggande inom och elektronikkompetensinom och är några av exemplen.Detta har skapat spin-off-effekter och gett godaförutsättningar också för annan industri. Mobiltelefo-nin är kanske det främsta exemplet på hur teknik frånförsvarsindustrin genererar verksamheter medmångmiljardomsättningar. Det är också en verksam-het som bär en stor del av de totala svenskaforskningsanslagen.Det kommer att finnas ett stort behov av samar-bete och omstruktureringar av försvarsindustrin i helaEuropa. Jag vill att den svenska försvarsindustrinskall kunna ta aktiv del av och bli en intressant part-ner i ett sådant samarbete. Om det skall bli möjligtfordras det svenska utvecklingsprojekt, materielbe-ställningar, goda möjligheter till export och, inteminst viktigt, politiskt stöd för detta.För att behålla en fortsatt stark svensk försvarsin-dustri måste samverkan med den europeiska för-svarsindustrin prioriteras. När regeringen nu skjuterpå och ifrågasätter beslut om viktiga utvecklingspro-jekt förhindras detta samarbete.Det krävs ett antal förutsättningar för ett fram-gångsrikt samarbete. Den svenska industrin måstetillföra samarbetet viktig kompetens. För det fordrasfortsatta utvecklingssatsningar samt att kompeten-sområden inte avvecklas. Vidare behövs likartadeexportregler. Det krävs också långsiktiga åtagande avbeställningar och utvecklingsprojekt. Allt detta riske-rar nu att raseras av regeringens hantering av försvar-sekonomin. Det vore förödande att, när vi nu sermöjligheterna till ett utvidgat samarbete med deneuropeiska industrin ta form, ta bort möjligheterna förden svenska industrin att delta.Exporten kommer att vara viktig för möjligheter-na att upprätthålla kompetensen inom försvarsindust-rins olika delar. Det kräver samsyn mellan ländernavad gäller tillåtna exportområden. Ett svenskt delta-gande i samarbetsprojekt kommer inte att vara intres-sant om det innebär att viktiga exportmarknader inteblir tillgängliga.Om försvarsindustrin inte får besked och beställ-ningar kan stora och viktiga kompetensområden heltförsvinna. Vi har tidigare i näringsutskottet fått in-formation om de mycket drastiska konsekvensernasom kan bli resultatet för försvarsverksamhet.Merparten av koncernens teknologi och utvecklings-kompetens förloras. Samtliga internationella samar-bets- och samgåendeinitiativ hotas. Merparten avkompetensen för vidmakthållande av försvarets hu-vudsystem riskeras. Ett flertal av pågående projektkan sannolikt inte slutföras enligt planerna. Mer än3 000 arbetstillfällen, främst i , ochMalmö, hotas.Även andra delar av den svenska försvarsindustrindrabbas hårt av regeringens politik. Risken är att densvenska industrin reduceras till underhållsverkstädermedan ny materiel måste köpas utifrån.Näringsminister och försvarsmi-nister har gått ut med löften omstatliga sysselsättningsgarantier för drabbade orter.Jag menar att det är fel att ersätta spetskompetensjobbi Bamsesystemet med sysselsättning i AMS-systemet.Jag vill slå fast att den svenska försvarsindustrin är enviktig del av det svenska näringslivet. Från närings-politiska utgångspunkter är det viktigt att ge densvenska högkvalificerade industrin med spetskompe-tens möjlighet att utvecklas i samarbete med deneuropeiska industrin. Den möjligheten raserar nuregeringen.I reservation nr 12 från oss moderater, kristdemo-kraterna och , liksom i det särskilda ytt-randet av samma partier i näringsutskottets yttrande,talas det därför för en skyndsam utredning av för-svarsindustrins villkor och förutsättningar. En sådanutredning bör belysa prioriteringar av kompetenseroch struktur, förutsättningar för internationellt samar-bete, exportvillkoren och möjligheter att skapa ge-mensamma exportregler för försvarsmaterielföretaginom EU. Skall svensk försvarsindustri överlevafordras stabila regler och politisk uppbackning.Fru talman! Luftvärnssystemet behövs.Inte minst har visat vikten av ettstarkt luftvärn och vikten av att kunna bekämpa flyg-plan och kryssningsmissiler. visar attkompetensen och kunnandet inom området styrdavapen blir alltmer strategiskt viktig och att kompeten-sområdet styrda vapen borde vara mycket högt prio-riterat.Den dagen medarbetarna på i Karlskogatröttnar på att vänta på besked från försvarsministerntappar inte bara möjligheten att utvecklaBamse utan också möjligheten att upprätthålla mångaav de vapensystem som vi har i försvaret i dag.Därför är bristen på besked från försvarsministernoch socialdemokratin skadlig. Det skadar försvars-förmågan. Det skadar möjligheterna att behålla kom-petensen och kunnandet i industrin. Det skadar ocksåförutsättningarna för internationell samverkan.Fru talman! Med det vill jag instämma i HenrikLanderholms tidigare framlagda yrkande.Anf. 93 ():Fru talman! Efter fyra fem talare från samma partiblir det uppenbart att en handfull miljarder kan räckatill i stort sett vad som helst. När handlar det om ökad specialisering av förband.När andra moderater ger uttryck för sin uppfattninghandlar det om att rädda regementen på olika orter.När talar är det försvarsindustrin somskall klara sina problem.Men även i er minskade organisation kommermaterielbeställningarna att bli färre och materielob-jekt att utgå, . Eller behövs det även iden minskade organisation som ni tydligt beskriver ier reservation den stora anskaffning av materiel somvi har ?Anf. 94 ():Fru talman! Det allra sämsta sättet att användaförsvarsanslag och materielanskaffningspengar voreatt nu avveckla Bamsesystemet. Det är ett systemsom vi nu har plöjt ned i.