prot · GM0996 · 1999-05-19 00:00:00 — Regeringen säger:"De förtroendevalda skall i sin granskning biträdas avsakkunniga som de själva väljer och anlitar i denomfattning som de själva bestämmer." Men i dettagaranteras inte att det verkligen blir fråga om profes-sionell revision i tillräcklig omfattning. De sakkunni-ga skall endast vara biträden till de förtroendevaldaoch inte ha ett eget ansvar för verksamheten: "Detsakkunniga biträdets ställning skall inte vara annor-lunda än andra kommunalt anställdas eller anlitadekonsulters. "Systemet med förtroendevalda revisorer har gamlaanor i . Bestämmelser om kommunala reviso-rer fanns med myntförordningar. Dethär systemet anses ge den kommunala revisionen enpolitisk förankring och därmed en demokratisk tro-värdighet. Det finns också mycket goda skäl för attbehålla systemet med förtroendemannarevisorer.Problemet med regeringens förslag är att det inte görklart skillnaden mellan olika slags revision.Den kommunala revisionen kan delas upp i enförvaltningsrevision och en redovisningsrevision.Med förvaltningsrevision avses revision som syftartill att undersöka om de politiska besluten efterlevsoch om de politiska besluten har den avsedda kvali-teten. Med redovisningsrevision avses kontroll omman har följt det som anses vara god revisionssed, omräkenskaperna är rättvisande och om kommunensförmögenhetsskydd är tillräckligt.Det är en rimlig arbetsfördelning att de förtroen-devalda revisorerna ägnar sig åt förvaltningsrevision,dvs. följer upp om de politiska målen med verksam-heten har uppnåtts. Det finns ett stort behov av upp-följning och granskning av den politiska måluppfyl-lelsen. Den politiska debatten handlar alldeles för liteom ifall man har uppnått de mål man har strävat efteroch om man har använt de bästa metoderna samt omkostnaderna ligger i linje med det som har planerats.Jag vet från min egen tid som kommunpolitikeratt vi diskuterade ingående - ibland under mångadagar - kommunens budget men väldigt lite kommu-nens bokslut, dvs. kontrollerade hur kommunen hadeskött sin verksamhet. Här skulle en koncentration avde förtroendevalda revisorernas arbete på förvalt-ningsrevision vara välkommen.Både staten och näringslivet är föremål för enoberoende granskning. För statens del handlar det omRiksrevisionsverket, och för näringslivet finns reviso-rer enligt aktiebolagslagen. Men detta gäller inte förkommunerna.De förtroendevalda revisorerna granskar och ut-talar sig om verksamheter som de har fattat beslut omoch som de kan komma att fatta beslut om i framti-den. Det gör att de förtroendevalda revisorerna inte äroberoende enligt de krav som t.ex. ställs på statsrevi-sionen och på revisorer i näringslivet.Regeringens förslag går ett stycke i rätt riktning,men det garanteras inte att de sakkunnigas revisionfår en tillräckligt oberoende ställning. Det är enligtregeringsförslaget de förtroendevalda som skall avgö-ra omfattningen av de sakkunnigas verksamhet. Detär inte förenligt med en oberoende revision, och detkommer inte att ge de sakkunnigas revision den tro-värdighet som en verkligt oberoende ställning skulleinnebära.Detta innebär i praktiken att en kommunstyrelsesordförande, som skall vara föremål för revision, kangenom att vilja spara pengar dra ned på anslagen tillrevisionen och på så sätt minska revisorernas möjlig-het att revidera den verksamhet som kommunalrådetär satt att leda.Propositionen från regeringen är inte heller till-fredsställande när det gäller jävsfrågan. Regeringendefinierar jäv med följande: "Med jäv avses att enperson har ett sådant förhållande till saken eller par-terna att det kan äventyra hans opartiskhet vid be-handlingen av ett visst ärende." Mot den bakgrundenär den i propositionen framförda slutsatsen att jäv inteskall införas för den som i styrelsen deltar i bered-ningen av de förtroendevalda revisorernas budgetmärklig. Det är olämpligt att en styrelse, t.ex. kom-munstyrelsen, som är föremål för revisorernasgranskning skall ha ett avgörande inflytande om ivilken utsträckning granskning skall ske.Regeringens argument är att om jäv anses förelig-ga genom att styrelsen bereder revisionens budgetskulle inte ett samlat förslag kunna läggas till budge-ten. Det var detta jag var inne på tidigare, dvs. attkommunalrådet kan i sina besparingsförslag lägga inbesparingar på revisionen.Det finns sätt att lösa detta problem på. Det är intesvårt. Det går att göra genom att följa det förslag somkommer från och Landstingsför-bundet, nämligen att fullmäktige skall utse en särskildbudgetberedning för revisionsanslaget. På så sättbekräftas revisionens självständiga ställning. att låta kommunfullmäktiges presidium utgöraen sådan budgetberedning.För att garantera att revisionen är opartisk och till-förlitlig bör, tycker vi i , ordföranden irevisionen utses av den politiska minoriteten, somockså har föreslagits i Kommunrevisionsutredningen.Herr talman! Jag stöder samtliga folkpartireserva-tioner. För del ställer jag mig också bak-om reservation 9 om benämningen av lekmannarevi-sorer. Jag nöjer mig dock med att yrka bifall till re-servation nr 2.Anf. 76 PER ():Herr talman! En demokratiskt förankrad revisionhar ett särskilt värde som, förutom att ge stadga åtden kommunala självstyrelsen, tar till vara de förtro-endevaldas kännedom om och engagemang för kom-munal verksamhet. de gröna ställer sigdärför i huvudsak bakom regeringens förslag för attstärka den kommunala revisionen. Framför allt ser vibehovet av en utveckling av kompetensen vad gällerkommunernas arbete med Agenda 21-bokslut ochgröna räkenskaper med nyckeltal för hållbar utveck-ling. Behov finns även av en utveckling och förstärk-ning av konsekvensanalyser på områden som berörbarn och jämställdhet. Här behövs vidareutbildningav revisorerna vad gäller målsättningen om en socialtoch ekologiskt hållbar utveckling med bl.a. naturan-passad resultatredovisning, konsekvensbeskrivningarom barn, jämlikhet och jämställdhet.En effektiv revision måste, enligtMiljöpartiets uppfattning, kännetecknas av oberoendeoch opartiskhet om inte trovärdigheten skall gå förlo-rad. Vi delar därför regeringens bedömning att depersoner som väljs till revisorer måste uppfylla kra-ven på oberoende, effektivitet och kompetens. Där-emot anser vi att regeringen inte tillräckligt säkrarkravet på representativitet. För oss är det självklart attrepresentativiteten skall upprätthållas vid val av revi-sorer dels vad gäller partierna i kommunfullmäktige,dels med tanke på jämställdhet m.m. Förutsättningar-na för tilltro till revisionsarbetet skulle stärkas omsamtliga av folket valda grupperingar är representera-de bland revisorerna. Vi föreslår därför att det ikommunallagen tas in en bestämmelse som anger attjust samtliga partier i fullmäktige skall ges möjlighetatt bli representerade i revisionen. Regeringen bördärför återkomma med ett sådant förslag till riksda-gen. Jag yrkar bifall till reservation nr 6.Herr talman! Regeringen gör bedömningen att nå-got krav på certifiering av de sakkunniga biträdenaför närvarande inte bör införas. Vi i ärdock av en annan uppfattning och föreslår att detredan nu införs en regel om certifiering i kommunal-lagen. En certifiering bör utformas på ett sådant sättatt yrkesverksammma skall ha tillräckliga teoretiskakunskaper samt erfarenheter inom de specifika verk-samhetsområden som certifieringen avser. Särskildaövergångsregler kan förhindra eventuella kortsiktigaproblem med begränsad konkurrens.Varje presumtivt revisionsbiträde hos landsting-ens och kommunernas revisorer kan under en över-gångstid åta sig uppdrag åt förtroendevalda revisoreräven om uppställda certifieringskrav ännu inte upp-fyllts. Ett särskilt certifieringsorgan bör handha dennödvändiga kontrollen av handlingar, register m.m.avseende certifieringssökande och certifierandet.Former för utkrävande av ansvar av de yrkesverk-samma revisorerna bör lösas genom civilrättsligaavtal.Regeringen bör alltså återkomma till riksdagenmed ett förslag till ändring av kommunallagen sominnebär att krav på certifiering införs. Jag yrkar bifalltill reservation 7.Herr talman! Regeringen föreslår ett system därde förtroendevalda revisorerna i första hand åläggs enskyldighet att anmäla misstänkta brott till berördnämnd. Regeringen anser sig dock inte främmandeför att i ett senare sammanhang även överväga fråganom utformning av anmälningsplikt till åklagare avmisstänkta brott. utgångspunkt är föl-jande: Om revisorerna skall anmäla misstanke ombrott efter misslyckade framställningar i nämnd ochfullmäktige bör detta ske direkt till åklagare. Vi förut-sätter därför att regeringen återkommer med ett för-slag om skyldighet att till åklagare anmäla misstänktabrott efter det att har pre-senterat sitt förslag. Det lär vara aktuellt i dagarna.Miljöpartiet har bifogat ett särskilt yttrande tillbetänkandet om skyldighet att anmäla brottsmisstan-ke. Vi reserverar oss därför inte i den frågan.Herr talman! Det var allt jag hade att säga.Anf. 77 ():Herr talman! Jag vill börja med att yrka bifall tillhemställan i betänkande KU30En stärkt revision och avslag på samtligareservationer.De förslag som propositionen och betänkandethandlar om är i korthet följande: skärpta regler omjäv i revision, krav på att de förtroende-valda revisorerna skall biträdas av sakkunnigt biträdesamt rätt för förtroendevalda revisorer att i fullmäkti-ge, nämnder och fullmäktigeberedningar löpandeunder året väcka ärenden som rör granskningen. Vi-dare lagfäster man nämndernas ansvar för den internakontrollen. Årsredovisningen skall överlämnas tillfullmäktige och revisorerna tidigare än förut. Revi-sionsuppgiften preciseras i syfte att tydliggöra att denkommunala verksamheten skall revideras . Detfinns också ökade möjligheter till informationsutbytemellan å ena sidan revisorer och lekmannarevisorer ikommunala företag och å andra sidan förtroendevaldarevisorer i kommuner och landsting, i syfte att möj-liggöra en samordnad revision i en kommun eller ettlandsting. De förtroendevalda revisorerna åläggsdessutom skyldighet att anmäla misstanke om brotttill den nämnd som berörs. Om nämnden inte anmälerett misstänkt brott till åklagare skall revisorerna an-mäla underlåtenheten till fullmäktige.Det är i korthet de förslag till förändringar somfinns i propositionen. Det handlar om att stärka denkommunala revisionen och därmed också stärka dekommunalt förtroendevalda revisorerna i deras roll.Jag vill göra några kommentarer med anledningav de reservationer som föreligger, som har tydlig-gjorts ytterligare här i kammaren.En reservation från gällerfullmäktigeledamöters valbarhet. Den går ut på attdessa ej skulle vara valbara som revisorer eller revi-sorsersättare. Man måste förstå revisorernas roll. Deär tillsatta av kommunfullmäktige eller landstings-fullmäktige för att granska verksamheten i styrelseroch nämnder. De är ett verktyg för fullmäktigeför-samlingarna. Det kan vara en fördelom de hämtas bland fullmäktigeledamöterna, efter-som de har en stor kunskap om den kommunala verk-samheten i stort. Det kan ses som en fördel snarare änen nackdel.I reservation 2 talas också om en oberoende pro-fessionell revision. Trots vad som har sagts tidigarevill jag understryka den kommunala verksamhetenssärart. Förtroendevalda revisorer rekryteras inte sällanbland f.d. styrelseledamöter och fullmäktigeledamö-ter. Det är människor med stor erfarenhet av ochkunskap om den kommunala verksamheten.Jag har den största respekt för professionalism.Men den mix med sakkunnigt biträde och förtroende-valda revisorer som föreslås får anses vara någotatt föredra.Så var det detta med beredningen av revisorernasbudget. Jag kan hålla med om att det inte kan ansesvara lämpligt att revisorernas budget bereds exempel-vis av kommunstyrelsen. Här bör det vara en bered-ning, och lämpligen då fullmäktiges presidium, sombereder revisorernas budget just för att sätta fingret påatt det är en oberoende revision, att det icke är kom-munstyrelsen, som så att säga tillsätter pengarna somrevisorerna skall arbeta utifrån.Det här är en möjlighet som redan finns . Jagvet många kommuner som tillämpar det. Man tillsät-ter en beredning av fullmäktiges presidium eller and-ra i fullmäktige oberoende för att bereda revisorernasbudget, så möjligheten finns. Jag tror att den tilläm-pas på många ställen. Med det bör det icke vara nöd-vändigt att lagfästa den.Så var det detta med ordförandeskapet i revisio-nen. Det är ju så att i förberedelserna till lagen finnsinte ordförandeskapet reglerat. Alltså finns formelltsett ingen ordförande i revisionen. Däremot finns detnågon som leder sammanträdena. Varje revisor skallnämligen agera självständigt.Vad gäller partirepresentationen är det naturligtvisen stor fördel med en så stor representation som möj-ligt. Men jag tycker att det måste ankomma på lands-ting och kommuner att själva utse denna. Det skallinte vara någon överstatlighet, alltså att man går infrån regering och riksdag och lagstadgar om detta.Så har vi certifiering av biträden, som Per Lagertalade om från talarstolen. De som anlitas som sak-kunniga biträden är människor med god utbildning. Imånga stycken motsvarar de de auktoriserade ellergodkända revisorernas kunskap. är detsådana människor som arbetar i revisionsföretag medgod erfarenhet både, kanhända, utifrån en lokal bildoch utifrån sin branschkunskap. Jag är övertygad omatt i de allra flesta fall beaktar kommuner och lands-ting de ställda kraven. Om det då skulle visa sig varanödvändigt och att detta inte räcker övervägs fråganpå nytt.En särskild lag om kommunala företag är någotsom har utretts av Kommunalföretagskommittén.Man ansåg inte att det fanns tillräckliga skäl för ensärskild företagsform. Det här tangerar juockså nästa betänkande som vi har att avhandla här ikammaren. Jag är övertygad om att liknande frågoråterkommer då. Jag tycker att kraven på insyn, infly-tande och kontroll, som ju måste vara kärnan fördetta, ryms också inom nuvarande regelsystem.Så var det det som har förorsakat en deldiskussioner såväl i lagutskott som i konstitutionsut-skott, nämligen begreppet lekmannarevisor. Jag delaruppfattningen att det är ett olyckligt begrepp utifrånatt det kan ha ett felaktigt symbolvärde. Det här harpåpekats när vissa aktiebolagsfrågor behandlades ilagutskottet . Det har också varitföremål för diskussion nu i . Videlar uppfattningen att det här nog bör ändras. Mennu arbetar en aktiebolagskommitté med detta, ochman kommer med sitt sista betänkande ,vill jag minnas att det var. Man är väl medveten omjust benämningsfrågan. Jag tycker att vi avvaktar ochser vad man kommer fram till - kloka förnuftigamänniskor förutsätter jag att det är - och så ser vi vaddet ger vid handen.Med det vill jag sluta som jag började, med att yr-ka bifall till hemställan i betänkandet och avslag påsamtliga reservationer.Anf. 78 () re-plik:Fru talman! Jag vill ta upp ett par saker somKerstin tog upp i sitt anförande. Detgäller bl.a. arbetsfördelningen mellan de förtroende-valda revisorerna och de mera professionella reviso-rerna.Det viktiga nu är att man kan skilja ut att de för-troendevalda revisorerna ju skall ägna sig åt gransk-ningen av den kommunala verksamhetens mål ochhur verksamheten har genomförts, medan de profes-sionella revisorerna enbart skall ägna sig sif-fergranskningen.Min egen erfarenhet är att det är lite grannav ett sammelsurium. De förtroendevalda revisorernakänner allt för stort ansvar för att också ägna sig åtsiffergranskningen. Det gör att måluppfyllelsen avden politiska verksamheten inte blir tillräckligt belyst.Det i sin tur gör att den debatt man har i kommun-fullmäktigeförsamlingarna med anledning av bokslu-tet inte blir den viktiga debatt man skulle ha kring hurkommunen har uppfyllt målen för sin verksamhet.Därför tror jag att det vore väldigt bra att man förtyd-ligar ansvarsfördelningen mellan förtroendevalda ochicke förtroendevalda revisorer.När det sedan gäller beredningen av revisorernasbudget vill jag påminna om att man i kommunalasammanhang är väldigt noga med jävsfrågan. Man fårinte vara jävig när man är med och fattar ett beslut.Det här är så uppenbart en jävsfråga i den bemärkel-sen att kommunstyrelsen, som ju är det organ sombereder budgeten för kommunen och också ofta tarhand om revisorernas budget, bereder en budget somberör dem själva. Drar man ned på hela budgeten,inklusive den del som handlar om revisorerna, får jurevisorerna mindre möjligheter att granska kommun-styrelseledamöternas verksamhet.När det slutligen gäller frågan om vem som skallvara ordförande stöder vi vårt förslag på förslag, som föreslår att denpolitiska minoriteten skall utse sammankallande.Anf. 79 () re-plik:Fru talman! Jag börjar med detta med beredning.Jag vet inte om jag var väldigt otydlig i mitt anföran-de tidigare. Det är riktigt, för att markera oberoendetför revisorerna, att beredning skall göras av någonannan än kommunstyrelsen, som ju revisorerna ärsatta att granska. Möjligheten att göra på det visetfinns . Det är ingenting som förbjuderdetta. Det kan t.o.m. vara lämpligt att exempelvisfullmäktiges presidium bereder budgeten för reviso-rerna.Sedan vill jag påpeka att det ändå i slutändan ärkommunfullmäktige som , vanligtvis i no-vember, beslutar om den kommunala budgeten. Dåhar ju var och en fullmäktigeledamot möjlighet atttycka till, om de tycker att revisorernas budget är liteför lågt satt utifrån de mål man har att uppnå.Anf. 80 () re-plik:Fru talman! Det finns möjlighet, har vi fått höra,att göra så att man har en oberoende budgetbered-ning. Men vi i tycker att det skall vara enskyldighet att ha en sådan. Visst kan kommunfull-mäktige i samband med beredning av hela budgetenlägga fram extra pengar till revisorernas budget. Mendet är ett säkrare sätt att man redan från början lyfterut den beredningen. Det tycker vi skall markeras ilagen.Anf. 81 () re-plik:Fru talman! Jag tror inte att vi i sak har någon de-lad uppfattning därvid lag. Revisionen skall varaoberoende. Med det bör inte pengarna beredas avstyrelsen, exempelvis kommunstyrelsen, utan av enberedning, t.ex. fullmäktige.När det däremot gäller att det skall lagfästas trorjag på att det finns kloka landstings- och kommunal-politiker som inser det, såväl som vi som sitter i Sve-riges riksdag.Sedan till ansvarsfördelningen mellan sakkunnigtbiträde och de förtroendevalda revisorerna. Det liggeri sakens natur när det gäller sakkunnigt biträde skall biträda de förtroendevalda revisorerna ideras arbete. Att då särskilja rollerna och säga att denena gruppen skall göra det ena och den andra detandra tror jag är olyckligt. I stället skall man med sinbranschkunskap försöka att biträda de förtroendeval-da, som också de har kunskap utifrån den kommunalaverksamheten. Det tror jag blir en väldigt bra mix.Anf. 82 () replik:Fru talman! Med anledning av vad sagt angående kravet på en oberoende revisionvill jag återge vad och Justitie-kanslern har sagt med anledning av . Det kan ju knappast vara helt oint-ressant hur dessa två myndigheter har uttalat sig.Riksrevisionsverket säger följande: "RRV anseratt det för den kommunala verksamheten vars utgifteromfattar en betydande andel av BNP inte är tillräck-ligt med enbart en förtroendevald revision. Staten ochnäringslivet granskas av yrkesmässig oberoende revi-sion enligt god revisionssed och det är motiverat attäven det kommunala området granskas på sammasätt. RRV anser också med hänvisning till utveck-lingen i andra länder att det är angeläget att även försvenska kommuner etablera yrkesmässig oberoenderevision som ett komplement till den existerandeförtroendevalda granskningen. Sådan yrkesmässigrevision skall innefatta både årlig finansiell revisionoch effektivitetsrevision. RRV anser således att ut-redningens förslag om sakkunnigt biträde som intehar eget revisionsansvar är otillräckligt. RRV delardärmed inte heller utredningens uppfattning att det ärtillräckligt att i lag (11 § kommunallagen) reglera attde förtroendevalda skall biträdas i sin granskning iden omfattning som behövs. "Från Justitiekanslern har sagts följande: "Inteminst i allmänhetens ögon kan det därför te sig in-konsekvent att revisionen i kommunerna skall utförasav politiskt valda till skillnad från förhållandena påden statliga sidan där det dels utförs en oberoenderevision genom RRV, dels en politisk granskninggenom revisorer."Anf. 83 () re-plik:Fru talman! Det handlar ju om professionalismenmot lekmännen, om jag får uttrycka det så.Nu har man ju gått ett steg i rätt riktning, i vartfall i den riktning som förordar, dvs.att man har lagfäst att ett sakkunnigt biträde skallbiträda de förtroendevalda revisorerna. Jag tror attbåda delarna behövs för att få en så bred kunskap sommöjligt, för det är ändå något konstigt, tycker jag, inte inser att även de förtroendevalda revisorernabesitter viss kunskap i form av att de kan den kom-munala gången. Den kunskapen kanske är en bristhos en professionell revisor. Men att få båda delarna- både branschkunskap och den kunskap som deförtroendevalda besitter tillsammans - tror jag blirbra . Skulle det visa sig att detta interäcker till, får vi pröva någonting annat.Anf. 84 () replik:Fru talman! Socialdemokraterna brukar ofta före-slå försöksverksamheter i olika avseenden. Varför,, skulle man inte kunna göra enförsöksverksamhet här också?Anf. 85 () re-plik:Fru talman! Jag har försökt att besvara denna frå-ga . Jag tror inte att vi kommer till bredenighet, , i just denna fråga. Låt ossnu prova detta med sakkunnigt biträde som ju är ettsteg i den riktning som, vilket jag sade tidigare, JerryMartinger förordar och se vad det ger vid handen.Skulle det visa sig vara otillräckligt, låt oss då se överom vi kan göra någon försöksverksamhet med enoberoende revision. Men enligt min uppfattning be-hövs även förtroendevalda revisorer utifrån att deockså har kunskap kring kommunala frågor.Anf. 86 PER () replik:Fru talman! nämnde att detskulle vara en stor fördel med en så stor representa-tion som möjligt i kommunala revisionen och i lands-tingsrevisionen. Det är just därför som jag och Miljö-partiet menar att det vore att förenkla frågan omsamtliga partier i fullmäktige hade lagstadgad rätt attvara representerade i revisionen. Det finns fall därman förmodligen utesluter ett och annat parti ute ikommunerna. Jag tror att det är olyckligt om man kangöra det. Det vore alltså att förenkla saken för full-mäktige om man visste att alla skulle vara represente-rade.När det sedan gäller certifieringen av biträdenamenar jag att det inte bara behövs lång och god erfa-renhet, som menade, utan detbehövs faktiskt också en ny och fördjupad kunskap,speciellt vad gäller Agenda 21-arbetet, de gröna rä-kenskaperna och de ekologiska och sociala konsek-venserna. Detta är ju nya begrepp, och det är områdensom man traditionellt inte har sysslat med inom revi-sionen. Eftersom de nya ekonomiska besluten helatiden skapar konsekvenser på dessa områden, måsteman ha nya kunskaper, och det kan man få genomcertifiering av biträdena.Sedan tycker jag också att de sakkunniga biträde-na, de certifierade och de professionella revisorernaskulle ha ett eget revisionsansvar, därför att de dåskulle befrias från sin ställning under de förtroende-valda revisorerna. Det tror jag skulle öka vitaliteten ideras arbete.Anf. 87 () re-plik:Fru talman! Vad gäller partirepresentationen trorjag nog att detta ytterst är en fråga som skall avgöraspå lokal och regional nivå. Att lagfästa och tvinga inett sådant samarbete tror jag vore olyckligt. Jag största aktning för det kommunala självstyret ochtror dessutom att de som är förtroendevalda ute ikommuner och landsting förstår och inser att ju störrebredd det finns på partirepresentationen ute i kom-muner och landsting, desto bättre är det, inte minst urett oberoendeperspektiv.Vad sedan gäller certifiering av biträden kan jagnästan säga samma meningar. Jag tror nämligen att deförtroendevalda ute i kommuner och landsting inseratt de skall se till att biträdena är kunniga människor.De som väljs skall ha insikt, ansvar osv.