prot · GM09103 · 1999-05-31 00:00:00 — Men de som i daginvesterar i ett byggande kan investera sina pengarmycket bättre. Vi har ju inte tvångsinvesteringar iSverige längre.Därför tycker jag att statsrådets svar är lite välnaivt. Det klarar inte en kontakt med verkligheten.Anf. 91 Statsrådet ():Fru talman! Först har jag några kommentarer tillSten . Om parti får rättinförs marknadshyror. Det är ju en utveckling sominte gagnar syftet med den interpellation som ärställd, nämligen att hålla tillbaka hyresutvecklingenoch gärna få till stånd ytterligare en minskning avhyrornas andel av den disponibla inkomsten. Under1998 och 1999 har vi sett ett trendbrott på hyres-marknaden där hyrans andel av den disponibla in-komsten äntligen börjar sjunka. Det är glädjande,men den utvecklingen måste fortsätta.Jag tror inte att det finns några enkla svar på hurman gör för att åstadkomma en fortsatt dämpning ochfortsätta att pressa tillbaka hyresutvecklingen. Jag troratt det finns anledning att titta på hela byggkedjan.Sten var inne på ett par av de frågorna.Det rör exempelvis byggkostnaderna, den kommunalaavgiftssättningen, tomtupplåtelserna och inflytande,dvs. att se till att vi utvecklar hyresfastighetsbeståndetoch allmännyttan så att de boende får möjlighet tillstörre inflytande över sitt boende, gärna i form avkooperativ hyresrätt eller andra modeller för att drivaicke vinstdrivande bostadsbolag.Fastighetsbeskattningen är en fråga som diskute-ras i . Enligt direk-tiven skall man uppnå en rättvis beskattning av bo-stadsbeståndet i . Det är en mängd olika fakto-rer som behöver åtgärdas för att den utveckling somnu har inträtt på hyresmarknaden skall kunna fortsät-ta, nämligen ett tillbakapressande av hyrans andel avden disponibla inkomsten. För att utvecklingen skallbli framgångsrik måste vi fortsättningsvis kunna hållaett lågt ränteläge i . Det är detta som är avgö-rande för att denna utveckling kan fortgå under någraframöver, så att det successivt blir en minskning avhyrans andel av den disponibla inkomsten.Till vill jag säga att i direkti-ven för den utredning som skall se över allmännyttanoch bruksvärdessystemet ingår inte ägarlägenheter.Riksdagen har gjort ett tillkännagivande till regering-en på den punkten, och regeringen avser naturligtvisatt tillmötesgå detta.Beträffande de tomma lägenheterna vill jag än engång säga att vi har tillsatt en bostadsdelegation. Vihar avsatt ca 2½ miljarder kronor för att man skallkunna hantera den problematik som råder i mångautflyttningskommuner. Inom loppet av det här åreträknar vi med att kunna ge besked till samtliga kom-muner som har ansökt om bidrag från Bostadsdelega-tionen.Syftet med dessa åtgärder är att skapa en långsik-tig lösning på problemet i de enskilda kommunerna.Vi vill alltså inte bara kasta in pengar som sedan pånytt skapar problem längre fram, utan vi villåstadkomma en långsiktig lösning där det handlar omatt omstrukturera bostadsbeståndet, om att riva ettantal lägenheter när det inte finns förutsättningar atthyra ut dem och om att upplåtavissa bostäder eller fastigheter till annan verksamhet.Jag är relativt förhoppningsfull på den punkten attvi skall kunna ha löst detta problem inom loppet . Under det här året skall vi ha gett kommunernabesked om hur lösningen ser ut och vilken den statli-ga medverkan blir.Anf. 92 ():Fru talman! Jag tackar för svaret. Jag reagerade påatt sade att regeringen har avsatt 4miljarder. Jag redovisade tidigare att hyresgästernabetalar lika mycket - 4 miljarder - för hyres-bortfall, ökade avskrivningar och ökning av egetkapital. Här finns alltså väldigt mycket att göra.Sedan anser jag att ägarlägenheter måste ingå.Man måste alltså ge tilläggsdirektiv, eftersom riksda-gen har gjort ett tillkännagivande. Jag vill framhållaatt jag tycker att det är viktigt att det ges tilläggsdi-rektiv till utredningen.Enligt de siffror jag har kunnat se för bostadsin-vesteringar i procent av bruttonationalproduktenligger vi lägre än i . Närdet gäller påbörjade lägenheter låg 13länder före . Här finns också väldigt mycketatt göra.Boende och konsumtion hänger starkt samman. Ibostadspolitiken behövs det frihet, rättvisa och tillgo-doseende av nytta och behov. Det måste finnas frihetatt välja mellan olika former såsom hyresrätt, koope-rativ hyresrätt, ägarlägenheter, bostadsrättslägenheter,radhus, kedjehus och villaboende.På något sätt har det förts en icke-bostadspolitik,och regeringen har ju det största ansvaret för denna.Det är därför som vi har fått både en bo-stadskreditakut och en bostadsbiddragskreditakut.Man måste ta ett helhetsgrepp om bostadspolitiken.Jag förstår av det som säger attregeringen nu vill försöka att ta ett sådant grepp.Man kan aldrig nå millimeterrättvisa. Man kaninte komma så långt att alla har lika stor lägenhetsyta,lika stor hyra eller lika god standard. Det måste fåvariera hur den enskilde vill prioritera, hur mycketman vill lägga på boende och hur mycket man villlägga på annat.Såvitt jag kan se har högstaboendekostnader. Genomsnittet ligger på över 30 %av familjens disponibla inkomst. Men i det genom-snittet ingår även betalda fastigheter ute på landeteller i glesbygden. Jag har träffat personer som lägger70 % av sin disponibla inkomst på hyran. Allra värstär det för ensamboende föräldrar med barn.Det är egentligen för sent att ändra bostadpoliti-kens inriktning. Många bostadsrättsföreningar går ikonkurs eller måste rekonstrueras. Vi var på studiebe-sök i . Där var det flera kommunala bo-stadsbolag som hade det ekonomiskt svårt. hade ökat sina åtaganden från till under 1998.På grund av staten tidigare tagit riskerna och in-vesteringsbesluten inte kostat någonting har man juförbyggt sig. Det har bokstavligt varit att bara sättaspaden i jorden, eftersom staten har gått in. Det ärviktigt att vi får en marknadsefterfrågan på det sättetatt vi verkligen bygger efter behov.Kommunerna kan också gå in och hjälpa till föratt försöka sänka tomtpriser och minska kringkostna-der. Fastighetsskatten måste avvecklas , ochdet håller ju utredningen på att jobba med. Det kaninte vara rimligt att av hyreskostnaden består avskatter och avgifter när det genomsnittliga trycket ihela ekonomin ligger på 54 %.Min fråga till ministern handlar om familjernassituation. Har ni någonsin diskuterat att i stället för attinföra maxtaxa på dagis gå in och se över hyrorna?Anf. 93 ():Fru talman! Det är rätt som statsrådet säger, atthyresnivåerna har frysts på en del orter i Sverige.Men: Från vilken nivå? Det är precis som Ulla-BrittHagström säger, att vi har högsta boen-dekostnader i allmänhet och hyreskostnader i synner-het. Dessutom har vi högsta skatter för låg-och medelinkomsttagare.Fru talman! Det bruksvärdessystem som vi harhaft i skulle vi bara ha underen övergångsperiod. Trots detta befinner sig svenskafolket i en situation med höga skatter och höga hyror.Dessvärre kan vi i medierna notera att ocksåden sociala standarden och servicen har blivit sämre.En annan sak som fördyrar är överklagandepro-cessen vid nybyggnation. Det är helt tokigt att ettbyggföretag som har köpt ett område där detaljplanenär fastställd kan drabbas av kostnader när detaljpla-nen senare skall fullföljas. Det finns ett exempel iStockholmstrakten, . Det kostade detaktuella byggföretaget som en-samt ökade lägenheternas insatser med 20 000 kr.Gärna överklaganden, men de skall ske med rim ochreson och inte efter det att stadsplanen är fastställd.Visst är det bra med låga räntor. Men ert parti sä-ger nej till EMU, eller ni vet inte vilken stol som niskall på. Detta kommer inte att sänka några räntor,det kan jag garantera. Det är i alla fall alla experteröverens om.Till sist: Visst är det bra med kooperativ hyresrättför dem som vill ha det. Men jag tror inte att det ärnågonting som majoriteten av svenska folket strävarefter. Människor vill bo som , t.ex. ivilla eller bostadsrätt.Anf. 94 Statsrådet ():Fru talman! Det är lite svårt att diskutera medSten . Han sträcker sig över vida fält ochibland lite vid sidan av ämnet.En av orsakerna till att vi fick den kris som vi fickpå bostadsmarknaden med tomma lägenheter, medbostadsrätter som har omfattats av bostadskredit-nämndens verksamhet samt med en allmän kollaps påfastighets- och bostadsmarknaden var den ekonomis-ka politik som bedrevs . Vihamnade i en situation med en galopperande ränteut-veckling, en situation med kraftigt ökad arbetslöshetoch minskad köpkraft. Det ledde inte bara till pro-blem för enskilda människor, utan det ledde till gi-gantiska problem för samhällsekonomin i stort, varavfastighetsdelen var en del.Nu har vi vänt denna utveckling. Räntorna är låga,och vi skall hålla fast vid den utvecklingen så att vihåller nere räntorna. På det sättet får vi förutsättning-ar att långsiktigt pressa tillbaka hyrorna. Sedan krävsdet en mängd andra initiativ, ett mer sammanhålletoch ihållande grepp för att pressa ned hyrans andel avden disponibla inkomsten.Vi har i kanske världens modernaste bo-stadsbestånd, både sett till kvalitet och till yta perboende. Det är någonting som vi skall vara stoltaöver, och det är ett resultat av en framgångsrik bo-stadspolitik sedan efterkrigstiden.Det är lite svårt att bemöta närhan argumenterar på det sätt som han gör. Modera-terna har ju tillhört dem som har sagt nej till Bostads-delegationens arbete och till de medel som är avsattaför att lösa problematiken med de tomma lägenheter-na. I budgetalternativ till vårproposi-tionen vill man dra ned ytterligarepå räntebidragen vad gäller fastigheter som inte om-fattas av fastighetsskatten och som kom-mer att drabbas av högre hyror.Så till . Jag var inne på dettamed att hålla greppet om en låg räntesituation fram-över. Jag tror att det är nyckeln till att vi både får igång bostadsbyggandet och att vi successivt kanpressa ned hyrorna. Sedan är det en mängd andrainitiativ som också behövs.Vi har gett i uppdrag att i en rapport re-dovisa bostadsbyggnadsbehovet i tillväxtområdenaoch vilka hinder som finns för att få i gång bostads-byggandet med större kraft än . Vi har visserli-gen sett en viss ökning i bostadsbyggandet men frånen väldigt låg nivå. Vi riskerar att få enakut bostadsbrist på en rad orter i landet om vi intekan höja nivån på bostdsbyggandet ytterligare.Regeringen är alltså inne på att ta ett mer samlatgrepp om utvecklingen. Det handlar dock inte om attpå nytt gå in med generella subventioner på bostads-marknaden, och jag tror att ochjag är överens om att det inte är den åtgärden somskall tillgripas.I stället för maxtaxa - ja, maxtaxan har ju denbetydelsen att den tillsammans med de avtrappadedebostadsbidragen och skatterna för låg- och medelin-komsttagare i princip ger hundraprocentiga margina-leffekter. Man kan räkna fram exempel på låg- ochmedelinkomsttagare för vilka hela inkomsten och merdärtill försvinner om de går upp i arbetstid från fyratill eller eller omde från arbetslöshet går ut i ett förvärvsarbete. Det ärnaturligtvis ingen bra situation om vi nu skall se tillatt vi kan tillgodose behovet av arbetskraft när ar-betsmarknaden växer som den gör i Sverige.Anf. 95 ():Fru talman! Jag tror att sänkta hyror skulle kunnage mer än hundraprocentiga margnaleffekter och dåför en bredare grupp. Men vi skall inte ta en diskus-sion om detta nu.Jag tycker att det är bra att statsrådet un-dersöker olika möjligheter att komma till rätta medhyrorna, som var anledningen till att jag ställde inter-pellationen. Men det har i svaret framkommit ett feloch en myt, dels att fastighetskrisen startade senare -den startade faktiskt 1988 enligt alla papper som jaghar läst - dels myten att vi har det modernaste bo-stadsbetåndet. Jag har läst att vad gäller bostäderbyggda ligger väldigt långt ned,och bostadsbyggandet i per miljon invånare1997 ligger väldigt lågt, så det som står i svaret kaninte vara sant.Ökat hyresbortfall, ökade avskrivningar och ökadvinst förklarar av hyresökningen sedan1991, har jag läst mig till. De sjunkande räntebidra-gen, som vi också givetvis har varit med och drivit påför att genomföra, i kombination med den sjunkanderäntan förklarar de av ökningen. Dettaär sådana teser som jag själv har svårt att förstå. Menjag kom in här i , så jag haren lärotid framför mig.Det är en stor variation mellan företag med olikaskuldsättning och mellan olika starka bostadsmarkna-der, och här hamnar ju folk i kläm. Företag på svagabostadsmarknader gör större förluster, och kommunerhar svårt att gå in med bidrag eller kapitaltillskott.Därför tänker jag tanken att börja se över förvalt-ningsmomsen som ändå utgör så stora summor. Dettaär ingenting som mitt parti är färdigt med ännu, utandet är något som jag i min interpellation framhålleratt vi gemensamt skulle kunna arbeta med. Jag trornämligen att detta plus ägarlägenheter, som är enväldigt positiv lösning, skulle ge väldigt mycket.Jag vet inte om statsrådet har läst tidningen nr 5, där lektor som doktorerat iägarlägenheter i , och gerpositivt besked om hur ägarlägenheter skulle kunnatillämpas också i Sverige.Överläggningen var härmed avslutad.18 § Svar på interpellation 1998/99:287 ombilens roll ur ett konsumentperspektivAnf. 96 Statsrådet ():Fru talman! har frågat mig vilka åt-gärder regeringen tänker vidta för att underlätta förkonsumenter som behöver ha tillgång till egen bil.Vidare önskar veta om regeringen ärberedd att särskilt beakta vissa gruppers behov vidframtida beslut som påverkar biltrafiken. Slutligenfrågar om regeringen är beredd attredovisa gjorda iakttagelser alternativt tillsätta enbilsocial utredning som ger en allsidig och fullständigbild av människors villkor i sitt dagliga resande.Som statsråd ansvarig för konsumentfrågor kanjag inledningsvis konstatera att frågor som rör till-gång till bil berör alla de fyra konsumentpolitiskamålen, dvs. att hushållen skall ha goda möjligheter attutnyttja sina ekonomiska och andra resurser effektivt,att konsumenterna skall ha en stark ställning påmarknaden, att konsumenternas hälsa och säkerhetskyddas samt att sådana konsumtions- och produk-tionsmönster utvecklas som minskar påfrestningarnapå miljön och bidrar till en långsiktigt hållbar utveck-ling.I syfte att ge en samlad information och därige-nom underlätta konsumenternas val vid köp av bilvidtas det ett flertal åtgärder. Konsumenternas val avbil kan dessutom påverka bilparkens sammansättningfrån trafiksäkerhets- och miljösynpunkt, vilket ärbetydelsefullt. En förutsättning för detta är att kon-sumenterna får lättillgänglig, saklig och heltäckandeinformation.Bland de åtgärder som vidtagits kan nämnas attregeringen har gett och iuppdrag att i samarbete med årligenge ut en samlad och lättillgänglig konsumentinforma-tion om bilar. Informationen omfattar för närvarandenya bilars koldioxidutsläpp, bränsleförbrukning ochmiljöklass samt hushållsekonomiska aspekter. utarbetar i samarbete med AB SvenskBilprovning ett faktamaterial för att underlätta förkonsumenter som är i färd med att köpa begagnad bil.Vid marknadsföring av nya personbilar måste infor-mation om bränsleförbrukning, koldioxidutsläpp ochmiljöklass anges enligt riktlinjer.För att underlätta för hushållen att utnyttja sinaekonomiska resurser effektivt har Konsumentverketbl.a. utarbetat ett bilkostnadsprogram som finns till-gängligt hos kommunala konsumentvägledare och viaInternet. Programmet beräknar kostnaderna för attäga en viss bilmodell enligt den enskilde konsumen-tens förutsättningar. I samma syfte har inom ramen för sin verksamhet utarbetat ettsystem för kvalitetssäkring av bilverkstäder. Tillpersoner med funktionshinder kan bilstöd utgå i formav bidrag för inköp och anpassning av motorfordon.En fråga som särskilt berör är gles-bygdens behov av transporter. Inom detta områdevidtas åtgärder inom ramen för Konsumentverketsoch verksamhet, bl.a. i form av enservicedatabas som innehåller en kartläggning avkommersiell och samhällelig service i glesbygd ochsom kan användas för beräkningar av transportkost-nader för boende i glesbygd.Elver efterlyser en bilsocial utredningsom ger en allsidig bild av människors villkor i sittdagliga resande. I detta sammanhang vill jag fram-hålla att det inom ramen för arbeteinom området regelbundet genomförts konsumenten-käter som bl.a. har belyst attityder, beteenden, pro-blem och kostnader i samband med bilinnehav. Re-sultaten har gett kunskaper om den svenska bilparken,marknaden och framför allt om problem, kostnaderoch behov för olika kategorier av bilägare. Vidare görStatens , ,inom ramen för officiella statistik löpandeundersökningar av svenskarnas resande. Undersök-ningarna innehåller uppgifter om bl.a. vilka somreser, hur man reser och varför man reser och inne-håller t.ex. uppgifter om resor i samband med barn-tillsyn och resor till och från arbetet.Med anledning av frågor ser interegeringen något behov av att nu vidta ytterligareåtgärder inom detta område. Regeringen strävar efteratt inta ett brett perspektiv och att beakta olika kon-sumentgruppers intressen och problem. Det är såledesregeringens bedömning att det intefinns något behov av att tillsätta en bilsocial utred-ning.Anf. 97 ():Fru talman! Jag vill tacka statsrådet försvaret. Låt mig först säga att kommunikation är någotoerhört positivt. rörde sigsvensken i genomsnitt per dag. I vår tidförflyttar sig svensken i genomsnitt 4 mil per dag. Detär alltså 100 gånger längre resavstånd på en hundra-årsperiod. Det är en oerhörd förändring, där bilenspelar en stor roll. För många är den ett måste. Det gäller barnens transporter. Detgäller medicinska utflykter och resor. Det gäller i höggrad också att man är i avsaknad av allmänna kom-munikationer och att behovet därför är väldigt stort.I svaret, fru talman, lutar sig statsrådet mot . Han nämner faktiskt denna instans sjugånger. Med det kanske han inte avslöjar var hansjälv står. Han har låtit bli någotslags kronvittne för att allt ändå står ganska väl till.Då skulle jag vilja ställa en fråga till statsrådet . Han talar visserligen om alla de fyra konsument-politiska mål som är berörda, men utan att avge enåsikt, utan att säga vad han själv anser. Jag undrar omhan anser att det är positivt att vi i ett glesbygdsboen-de har ett stort antal medborgare som hartillgång till egen bil. Den principiella deklarationen,fru talman, tror jag att det vore angeläget att få här.För egen del, och det framgår väl av interpellatio-nen, tycker jag att det är bra att många svenskar sombehöver, och för övrigt önskar, skall kunna ha till-gång till bil. De frågor som jag har rest gäller huruvi-da regeringen är beredd att underlätta det här, omman är beredd att särskilt beakta vissa gruppers behovoch om man skulle vilja pröva det här i en sorts bilso-cial utredning. Där får jag ju inga jakande svar. Där-för har jag faktiskt, fru talman, besvikelse att anmälapå den punkten.Möjligheten till den fysiska kommunikationen ärju inte bara något positivt i sig. Det är också en nöd-vändighet om skall fungera. Statsrådet ochregeringen talar ju, åtminstone vid högtidsmötena, omatt hela skall leva. Då kan vi konstatera att sker huvuddelen av transporterna per bil. Åtta avtio persontransporter sker i egen bil, och den kvarva-rande femtedelen sker med tåg, buss, båt, spårvagneller flyg. Bilen är alltså oerhört dominant.På det kommunikationstekniska området har detskett både kartläggningar och utredningar. Det harockså skett tekniska förbättringar. Men det har inteskett någon vetenskaplig utredning av vad kommuni-kationerna, och då särskilt det dominerande trafiksla-get privatbilismen, betyder för medborgarnas socialaoch ekonomiska situation.Vi har en situation just nu där man kan konstateraatt tre fjärdedelar av landets kommuner minskar. Detär de glesa områdena. Bara en fjärdedel ökar. Enbartfem län ökar, och inom dessa län, t.ex. mitt eget Väst-ra , har vi en inomregional obalans somär besvärande - inte minst för att regeringen nu självdrar in på sin kärnverksamhet på ett sätt som gör attmedborgarna tvingas resa längre. Därför skulle detvara viktigt att få denna principiella deklaration frånstatsrådet. Är det bra om vi kan underlätta för männi-skor att ha en egen bil?Anf. 98 Statsrådet ():Fru talman! efterlyser en mer prin-cipiell deklaration från min sida om min inställningtill bilinnehav - om jag uppfattar det så. Jag skullekunna göra det ganska enkelt för mig genom att taupp ett citat som har återgivit i sininterpellation. Det är ett citat av :"När välfärdssamhället gav såmånga av oss möjlighet att skaffa bil, var det ettenormt jämlikhetstillskott och en fantastisklyckokänsla av frihet för den vanliga familjen. "Det ligger väl fortfarande oerhört mycket i det.Väldigt många människor behöver naturligtvis bilenför sitt arbete. Man behöver den i glesbygd för att tasig till affärer och serviceinrättningar. Många männi-skor ser också bilen som en viktig del i familjelivet.Den ökar valmöjligheterna. Den ökar frihetsmöjlig-heterna. Den ökar förutsättningarna att komma ut tillrekreationsområden i naturen och se till att familjenfår möjlighet att komma utanför den egna stadensgränser. Så visst betyder bilen oerhört mycket. Därtror jag inte att jag har någon annan uppfattning änElver Jonsson.I svaret har jag mycket riktigt nämnt sju gånger. Det kan vara väl värt att göra det,för bedriver ett mycket ambitiöstarbete på det här området för att se till att det finns ettunderlag för råd till bilkonsumenter. Det gäller bådekostnaderna och kvaliteten. Man ser till att hålla redapå reparationskostnader och ger vägledning när detgäller att söka upp servicestationer och liknande. Detär ett väldigt bra arbete som bedri-ver på det här området.Elver tar i interpellationen också upp enbeskrivning av vad bilen betyder. Där menar jag attSIKA, ,genom sitt material fortlöpande tar fram uppgiftersom visar vilken betydelse bilen har för enskildapersoner och familjers hushåll. Det är kartläggningarav hur bilen används och hur bilen används fördelatmellan kvinna och man. Det handlar om inköpsresor,behovet av att använda bil för att ta sig till skola ochdaghem med barnen osv. Det är ett mycket bra un-derlag, tycker jag, för att bedöma bilens betydelse idet svenska samhället.Anf. 99 ():Fru talman! Jag tycker att det var utomordentligtbra att statsrådet gav den här deklarationen. Iinterpellationssvaret var det ju ett oerhört försiktigttassande, om jag får använda det uttrycket. Vi har juen situation där många talar illa om bilen i störstaallmänhet - och man kan inte alltid styrka det mansäger. Man talar om de miljöproblem som finns. Ochsjälvklart finns dessa problem även om det har skettoerhörda förbättringar. Möjligen skulle man i etthistoriskt ljus kunna säga att vi i den delen borde hahaft ett hårdare tryck längre tillbaka i tiden. Jag tror ialla fall att den här deklarationen, där både statsrådetoch jag kan vara helt överens om Ulvenstams citat,kan vara en god utgångspunkt.Men låt mig, fru talman, ändå få kommentera attstatsrådet håller sig fast så hårt vid de byråkratiskainstanserna. Det är klart att det blir väldigt mycket avanalys. Och när kanske inte ens analysen stämmerblir det genast svårare. Ta t.ex. det som statsrådet isvaret säger om koldioxidutsläppen. Det är inte sålänge sedan det var ett stort gräl mellan och om hur mycket utsläpp det egentli-gen handlar om. Därför tror jag att vi skall vara liteförsiktiga också med de statliga instanserna när de gerbesked. Det är inte alltid som det är så genomlyst ochså vetenskapligt riktigt som vi skulle önska.När det gäller de hushållsekonomiska aspekternahar jag en känsla av att närmastredovisar ett utfall, inte vad det kan betyda för t.ex.barnfamiljens ekonomi visavi möjligheten att upp-rätthålla ett visst arbete. Vi skall inte heller glömmabort att bilarna ändå är utomordentligt hårt beskatta-de. De flesta talar om överbeskattning i förhållandetill vad som kan gå tillbaka till väginvesteringar ochannat.