prot · GM0986 · 1999-04-27 00:00:00 — Jag tror att vi i mycket är överens idessa frågor, men jag kan tillägga en del som harskett efter det att interpellationssvaret skrevs ochdelgavs interpellanten.Den har framfört protester ef-ter de massakrer - man kan nästan kalla det så - somvi kunde se. Också EU har fattat beslut om och gjortuttalanden kring detta där man har förklarat att dettavåld är helt oacceptabelt och att den indonesiskaregimen har ett ansvar för att se till att ett sådant våldinte upprepas och också för att ta reda på de skyldiga.Dessutom vill jag gärna lägga till en del när detgäller de kommande samtalen och folkomröstningensom har skett . Så sentsom i går träffade vår ambassadör i IndonesienGusmão, som då återigen framförde önskemålen omsvensk hjälp till försoningssamtalen. Regeringen harförklarat sig beredd att ställa upp med hjälp till dennaförsoningsprocess, och vi har redan medverkat till attexpertis från deltar.När det sedan gäller själva avtalet vet vi nu att detkommer att träffas om inget oförutsettinträffar. President har sagt att hangodtar överenskommelsen i dess helhet. Det bådargott för att vi får ett avtal den 5 maj.Folkomröstningen planeras att äga rum den 8 au-gusti. Regeringen kommer också senare denna veckaatt fatta beslut om att skicka valobservatörer till detindonesiska valet för att garantera att också detta skerpå ett lugnt och demokratiskt sätt. Rekommendatio-nen från EU har varit att varje land skall skicka fyraobservatörer; kommer att delta med tio ob-servatörer. Vi markerar därmed att vi tycker att ocksåandra EU-länder skall skicka fler valobservatörer änenbart fyra. Vi räknar med att EU på det sättet kom-mer att ha många valobservatörer närvarande somkan fortsätta att utgöra ett stöd i den demokratise-ringsprocess som finns i och som trotsallt är väldigt hoppfull.Anf. 10 ():Fru talman! Jag vill tacka för de svar jag faktisktfick på mina frågor och också för klargörandena frånutrikesministern när det gäller de budskap som fram-förts till den indonesiska regeringen.När det gäller frågan om konstaterar ut-rikesministern att området är en av FNerkänd del av . Det gläder mig att utrikes-ministern inte kallar den procedur som ledde till detindonesiska övertagandet av landet för folkomröst-ning utan enbart för självbestämmandeakt. Det är enväsentlig skillnad. Denna akt har blivitmycket hårt kritiserad. Det finns all anledning attifrågasätta det demokratiska innehållet i den procedursom utrikesministern kallar självbestämmandeakt.Det är ingalunda frågan om principen en man-en röst.Det är väl känt.Om ett erkännande nu införskaffats på felaktigagrunder eller på ett ohederligt vis kan man knappastnöja sig med detta och förlita sig på att allt skall blibra , i all synnerhet inte när man har med dennuvarande indonesiska regeringen att göra.Jag vill fråga om utrikesministern skall engagerasig också i denna del av Indonesien.Anf. 11 Utrikesminister ():Fru talman! När det gäller är jag somjag sade väl medveten om att självbestämmandeakteninte var ett resultat av en allmän omröstning och attdet har funnits många kritiska synpunkter på den.Samtidigt är jag medveten om att FN med betydandemajoritet har erkänt överhöghet överområdet och att detta ändå får ses som mycket etable-rat.Vi har också den andra sidan. Det är regelbundnarapporter om väldigt allvarliga överträdelser när detgäller de mänskliga rättigheterna och om att mångatyvärr känner sig som andra klassens medborgare isitt eget land. Det är naturligtvis en väldigt allvarligsituation.Men man kan vara något förhoppningsfull vidtanken på att det nu ändå finns en demokratiserings-process och en decentraliseringsprocess i Indonesienoch att det också kommer att leda till att Jayakommer att känna ett större inflytande över de beslutsom gäller de egna invånarna. Vi kommer inte attbehöva se övergrepp när det gäller mänskliga rättig-heter i fortsättningen om demokratiseringsprocessenoch förstärkandet av de mänskliga rättigheterna iIndonesien fortsätter.Vi ser en lovande process, men sedan får vi na-turligtvis både hoppas på att utvecklingen fortsätter iden riktningen och bidra med att följa den.Anf. 12 ():Fru talman! Både jag och utrikesministern hyseralldeles uppenbart en viss misstänksamhet mot dennuvarande indonesiska regeringen. Även om Suhartonu är avsatt anser jag att bör agera för ingri-pande på i någon form under FN:s flagg. Vihar här nu fått svaret att kommer att skickatio valobservatörer.Det är ytterst osäkert om man kan kalla den pro-cess som pågår i för en demokratise-ringsprocess. Att förändringar sker är det ingen tve-kan om, men jag anser att det är för tidigt att säga ivilken riktning utvecklingen går. Det har hänt attdiktaturer har avsatts efter folkliga uppror eller upp-lopp, men likafullt slutat i nya diktaturer. Den folkli-ga resningen i mot shahens diktatur slutade i enny islamisk diktatur.Här gäller det för regeringen att vara observantoch känslig såväl när det gäller frågorna om utveck-lingen på och förhållandena i somt.ex. frågan om vapenexport till vi ser i är nödvändigtvis inte nå-gon demokratiseringsprocess utan en manipulations-process. Vad vi ser för ögonblicket är faktiskt enkaotisk process vars utgång tyvärr är oviss.Anf. 13 Utrikesminister ():Fru talman! Jag tycker ändå att man skall se attdet tas positiva steg . Men sedan är det viktigt attvi följer detta mycket noga, så att de positiva steg ochde positiva uttalanden som vi ser och hör verkligenföljs av en konkret handling och att det verkligenockså innebär att övergreppen när det gäller mänskli-ga rättigheter upphör.Vi tycker också att det är viktigt med en FN-närvaro i , och vi har också väldigt längediskuterat hur vi i övrigt skall kunna stärka dels valet- jag talade om valobservatörer - dels naturligt-vis också folkomröstningen om framtid.När det sedan gäller mänskliga rättigheter och ut-vecklingen på vill jag gärna framhålla attjag tror att olika NGO:er kan spela en väldigt viktigroll. Jag tycker att det är positivt om svenska ochandra NGO:er kan spela en viktig roll dels i den de-mokratiseringsprocess som vi nu ser där, dels i denväldigt viktiga återuppbyggnadsprocess som vi kom-mer att se i Östtimor.Överläggningen var härmed avslutad.6 § Svar på interpellation 1998/99:244 om EU-parlamentetAnf. 14 Utrikesminister ():Fru talman! har frågat statsmi-nistern, med anledning av uppgifter i massmediernaom att antalet röstande parlamentariker understigitnivån som krävs för besluts giltighet, om beslut fatta-de i med för få ledamöter på platsär bindande eller skall rivas upp och om statsminis-tern inom EU är beredd att verka för åtgärder somstärker förtroende. Arbetet iregeringen är så fördelat att det är jag som svarar påinterpellationen.Jag har också tagit del av uppgifterna i massmedi-erna om den bristande närvaron i isamband med votering. Om uppgifterna stämmerdelar jag oro för att många beslutfattas med ett lågt antal röstande.När det gäller beslutens giltighet fastslås i Euro-paparlamentets arbetsordning att en tredjedel av par-lamentets ledamöter måste vara närvarande för attbeslutsförhet skall föreligga. Det är ordföranden somi princip uttolkar om beslutet har fattats i vederbörligordning. Regeringen har inte haft någon an-ledning att ifrågasätta riktigheten i hur parlamentetuttolkar sin arbetsordning. Jag anser dock att det ärbekymmersamt om ledamöterna i grund av stor arbetsbörda, eller av andra skäl, intehar möjlighet att i större utsträckning närvara vidvoteringar då viktiga beslut skall fattas.Regeringen fäster självfallet stor vikt vid att par-lamentet följer fördragsbestämmelserna, också när detgäller närvaro. T.ex. skall ändringar som föreslåsinom ramen för medbeslutandeproceduren omfatta enabsolut majoritet av ledamöterna, vilket regelmässigtkontrolleras genom rösträkning. Vid sådana viktigaomröstningar krävs således en närvaro av minst 314ledamöter.Vad gäller regeringens agerande i EU för att stär-ka förtroendet för konstaterar jagatt genom harerhållit ökade maktbefogenheter. När Amsterdamför-draget träder i kraft ökar parlamentets in-flytande ytterligare något. Bl.a. blir man medlagstifta-re inom fler områden som betraktas som lagstift-ningsärenden.Europaparlamentets betydelse i samband med avgång är ytterligare enillustration av att parlamentet har ett stort utrymme iEU och spelar en allt viktigare roll. Amsterdamför-draget förutser dessutom att "innan antaletmedlemsstater i EU överstiger tjugo skall en konfe-rens sammankallas för att utföra en grundlig översynav de bestämmelser i fördragen som rör kommissio-nens sammansättning och institutionernas funktions-sätt".Anf. 15 ():Fru talman! För att det inte skall bli några miss-förstånd vill jag tala om att jag utan att tillhöra de därstora fanatikerna röstade ja till EU. Jag gjorde detframför allt av två skäl; dels för att EU är ett stortfredsprojekt, dels för att annars skullefå mycket stora svårigheter att behålla en ekonomiskoch social välfärd. Jag har samma uppfattning avse-ende EMU, för jag anser att det är mycket svårare attattackera den gemensamma EU-valutan än att angripaden svenska kronan.Som understreck kan jag säga att jag lyssnade påen debatt i TV . Det var Aktuellt Spe-ciellt. När en ledande miljöpartist yttrade sig om vilkaländer som hade klarat sig bra utanför EU och dånämnde och förstod jag att jag i allafall hade hamnat på rätt sida. har ju inte deförutsättningarna som eller har.Däremot är det väl solklart att förtroendet för EUoch generellt sett är lågt . Detgäller inte bara utan många andra länderockså. Okej, det är lite större i en del länder där manhar höga bidrag, men det är liksom en mänsklig ef-fekt.Jag anser, fru talman, att EU och EU-parlamentethar rotat för mycket i detaljer, i sådant som man intesade att man skulle sköta när vi hade en valrörelse1994. Man har även som jag ser det haft en beslutso-förmåga. Taxfree är ett exempel. Hur man skall han-tera den framtida jordbrukspolitiken är ett annat. Därhar EU knappast visat kraft och vilja.För inte så länge sedan var det ett reportage i vårstörsta morgontidning om hur nonchalant, som jagfaktiskt tyckte, EU-parlamentarikerna agerar. Manskolkade från många voteringar. Det krävs atten tredjedel av ledamöterna är närvarande, alltså 209stycken. Men det har fattats beslut, låt vara i extrem-fall, med 35 ledamöter närvarande. Det handlar alltsåom !Det här kan få effekter. är ju inte alla beslutriktiga beslut, utan ibland är de mer uttalanden, mendet kan få effekten att man har enmajoritet i kammaren. Då är man emot kärnkraft. Påeftermiddagen har man en annan majoritet. Då är manför kärnkraft. Det imponerar faktiskt inte. Där har jagförstått att jag har samma uppfattning som utrikesmi-nistern.Nu är det ju så, det skall man vara ärlig nog attsäga, att de här reglerna baseras då dettavar en ren diskussionsklubb. Efterhand har man fåttbetydligt mer makt, och man kommer att få ännu mermakt fr.o.m. maj månad . Då är min fråga tillstatsrådet med tanke på denna framtida maktökning:Är statsrådet beredd att verka för att man på något visfår ändrade regler inom parlamentet? Jag tycker attparlamentet skall representera varje lands respektivebefolkning och inte vad de enskilda parlamentariker-na tycker är passande eller om de gitter - rent ut sagt- närvara i kammaren.Anf. 16 Utrikesminister ():Fru talman! Det är naturligtvis viktigt, som StenAndersson tar upp, att man stärker tilltron till bådeEU-politiken och politiken i allmänhet. Dessutom ärdet viktigt att vi har tilltro till och förtroende för EU-parlamentarikerna. Det har vi också alla en god möj-lighet att åstadkomma i samband med de EU-val somsnart skall hållas.Det sker säkert att man håller ett antal omröst-ningar utan att det är tillräckligt många ledamöternärvarande, som man skulle önska. Men jag vill ock-så ge en annan bild av . Det är densom jag själv har sett både som miljöminister ochsom utrikesminister. Det är en bild av ett mycketaktivt parlament som aktivt deltar i debatterna ochaktivt deltar i förberedandet av förslagen och förbere-dandet och genomförandet av besluten. Där kan manse en väldigt stor aktivitet i EU-parlamentet.Jag är övertygad om att när parlamentet får störremakt och större möjligheter i samband med Amster-damtraktaten kommer också ledamöterna att axla detansvaret. Det har vi naturligtvis alla ett ansvar för attse till när vi nominerar och utser de representantersom skall sitta för i EU-parlamentet.Anf. 17 ():Fru talman! Jag hoppas givetvis att utrikesminis-tern har rätt. En del uttalanden som har gjorts avenskilda ledamöter, som i och för sig inte är repre-sentativa för hela parlamentet, vittnar ibland om enviss nonchalans med tanke på det uppdrag som defaktiskt har. Ledamöter har sagt att de inte visste omatt det fanns närvaroregler trots att de har suttit där imånga år. Andra säger att så länge inte parlamentetändrar sin arbetsordning struntar jag väl i det. Sådantskapar inte förtroende för EU.Sedan är det säkert så, det skall jag inte bestridaför där är utrikesministern ett bättre sanningsvittne änjag, att det råder en febril aktivitet i parlamentet närman tar fram olika förslag. Men det är ändå så, precissom i riksdag förutsätter jag, att de gångerdå man voterar i parlamentet är det vad man voterarom som måste vara det viktigaste.Sedan inser jag att det är bra med förhandlingaroch kompromisser innan. Det måste till.Man sätter ned foten vid voteringen. Det är de be-sluten som når ut, och det är de besluten som berörmedborgarna i de olika EU-länderna.Jag är så pass ny att jag tror att man har en likadandebatt i de andra länderna och att man är lika kritisksom en del är i mot det arbetssätt som parla-mentet har haft hitintills. När nu parlamentet får ettstörre inflytande fr.o.m. maj månad när Amsterdam-fördraget träder i kraft hoppas jag att vi kan skönja ettstörre ansvar från samtliga parlamentarikers sida. Vimåste ha EU. Vi kan inte gå ut ur EU. Vi skulle förlo-ra på det. EU har inte råd att förlora mer anseende änvad det gör i dag.Anf. 18 Utrikesminister ():Fru talman! Vi är naturligtvis överens om att le-damöterna bör vara aktiva och också delta i omröst-ningarna.När det gäller parlamentarikernas villkor i vill jag passa på att i detta sammanhangstryka under att vi i går vid utrikesministrarnas möte iLuxemburg kom överens om bättre regler i fortsätt-ningen också för EU-parlamentarikernas skatteför-hållanden och ersättningar.Jag tycker att det är bra att vi nu också i Sverigekommer att kunna se till att de svenska EU-parlamentarikerna får betala skatt i sin valkrets även ifortsättningen. Vi kommer också att se betydligt bätt-re regler för reseersättningar och liknande så att det ärde faktiska utgifterna som betalas och inte, som dethittills alltför ofta har varit, hypotetiska utgifter.Anf. 19 ():Fru talman! Det sista inlägget har jag lite svårt attförstå. Vad har parlamentarikernas ersättningar ochderas eventuella skatteregler med detta att göra? Jagställer mig inte i den kö som kritiserar deras högaarvoden. Jag tycker att de är väl värda sina arvoden.Sedan kan jag ha synpunkter på vissa reseersättningarsom är lite konstiga, i varje fall med svenska ögonsett.Har man kandiderat till förutsät-ter jag att man tar reda på vilka regler som gäller ochvilka krav man har från sina väljare i respektive land.Då får man acceptera de regler som gäller. Att kom-ma i efterhand och säga: Det här tycker jag är besvär-ligt, och jag vill åka hem i stället, tycker jag inte skall acceptera. Jag hoppas att de som har uttalatsig i medierna har varit undantagen som bekräftarregeln.Anf. 20 Utrikesminister ():Fru talman! Därom är vi överens.Överläggningen var härmed avslutad.7 § Svar på interpellation 1998/99:214 omdammbygge i ColombiaAnf. 21 Statsrådet ():Fru talman! har frågat vilka åt-gärder jag tänker vidta för att svenska offentliga me-del i fortsättningen används på ett för människor ochmiljö positivt sätt. Frågan är brett formulerad menavser situationer där svenska exportkrediter och ex-portkreditgarantier kommer i fråga. Bakgrunden äruppgifter om att indianrättsaktivister skulle ha mör-dats och bortrövats nära Urrádammen i västra . Dessa händelser sägs ha samband meddammbygget som medverkar i och där , , lämnat garanti till förmånför Skanska.Låt mig inledningsvis nämna att EKN stöder fö-retagen genom att utfärda garantier som skyddar motvissa risker. För detta betalas en premie vars storlekberor på risken. Det är således inte fråga om någonsubvention.EKN har utfärdat garanti till förmån för Skanskavid byggandet av dammen. Beställare var ett för än-damålet särskilt bildat företag där bl.a. colombianskastaten är ägare. I EKN:s beslut angavs somvillkor för garanti att en tillfredsställande och obero-ende övervakning skulle göras av projektet. För attuppfylla detta anlitade finansiärerna, däribland ABSvensk Exportkredit och Nordiska Investeringsban-ken, en välrenommerad konsult, kanadensiska AGRAMonenco. Konsulten fick i uppgift att granska hur beställaren följt de pro-gram som myndigheterna fastställt för bl.a. miljö ochomflyttning av människor.Jag vill här poängtera att både miljöfrågor i snävmening och omflyttning av personer är viktiga frågorsom EKN bör fortsätta att uppmärksamma. De in-spektioner som gjorts, och som senast redovisades ien konsultrapport , visar att beställaren avdammen tagit sina åtaganden på allvar. Men detframgår också att den berörda urbefolkningen anseratt den drabbats negativt av projektet och att dettainte tillräckligt beaktats. Beställaren har därför utsetten förhandlare för att söka nå en lösning.Det är väl känt att situationen beträffande mänsk-liga rättigheter, MR, är allvarlig i . Civilbe-folkningen drabbas hårt i de områden där den 40-åriga väpnade konflikten pågår. Det är givetvis heltoacceptabelt om människorättsaktivister dödas ellerbortrövas. Regeringen följer utvecklingen, bl.a. ge-nom ambassaden i , och för en fortlöpandedialog med om MR-frågor. Den bilateraladialogen är värdefull och kompletteras av den dialogsom förs mellan och . EU:s trojka träf-fade vicepresident ,ansvarig i regeringen för MR-frågor, för att diskuteraMR-läget och Embera Katio-indianernas situation.År 1997 inrättade FN:s högkommissarie förmänskliga rättigheter ett kontor i för att beva-ka respekten för MR och internationell humanitär rätt.Man arbetar också med internflyktingars rättigheter. Ibörjan av april tillträdde en svensk, departements-rådet från ,som kontorets chef.Det är viktiga frågor som tas upp i interpellatio-nen. Jag kan nu berätta om att regeringen fattat beslutom att EKN skall utarbeta en miljöpolicy för sinverksamhet. Det här arbetet, som EKN redan inlett,skall redovisas för regeringen . Jagräknar med att miljöpolicyn kan införas senast i bör-jan av . Jag vill här nämna att EKN i sin be-dömning av miljöaspekter i projekt avser att beaktaockså omflyttning av personer. Syftet med det häruppdraget är att förstärka och systematisera EKN:smiljöprövning. Det är bra att EKN i dessa frågor hardirektkontakt med exportföretag, miljöorganisationeroch andra länders exportkredit- och garantiinstitut.Företrädare för och deltar i diskussioner i om hurmiljöaspekter bör beaktas i de statsstödda exportfi-nansieringssystemen. har man därredovisat sina erfarenheter av dessa frågor och ocksådiskuterat ett utökat informationsutbyte.Jag anser således att den frågeställning som tagitsupp är viktig. Jag tycker självfallet att projekt somerhåller stöd från EKN, t.ex. i Colom-bia, bör genomföras på ett sådant sätt att lokalbefolk-ningen gynnas.Då , som framställt interpella-tionen, anmält att hon var förhindrad att närvara vidsammanträdet, medgav talmannen att fick delta i överläggningen i stället för inter-pellanten.Anf. 22 ():Fru talman! Jag vill börja med att säga att vi iMiljöpartiet tycker att det är viktigt att stora dam-mprojekt bara skall göras om det finns respekt förlokalbefolkningens rättssäkerhet och försörjnings-möjligheter och att det blir minimala miljöstörningar.Oftast är det faktiskt tveksamt att ens göra storskaligadammprojekt. Det finns andra sätt att se till att manfår tillgång till både vatten och energiresurser.Urrádammen i är byggd av iett joint venture-projekt med ett ryskt företag. Pro-jektet har finansierats med lån från bl.a. Nordbankengaranterade av och NordiskaInvesteringsbanken.När det gäller det faktum att sex indianrättsakti-vister har dödats och minst tio har bortförts i regionendelar vi uppenbarligen inte samma problemsyn. LeifPagrotsky säger att händelserna sägs ha ett sambandmed dammbygget. Vi delar snarare Amnesty Interna-tionals uppfattning att kränkningarna av mänskligarättigheter faktiskt har ett konkret samband meddammbygget.Det är lokala markägare som vill vinna finansielltpå dammbygget som har hyrt in paramilitära grupperfrån och Uraba, för att få i gång dammbyg-get.De har anlitats för att få bort folk som utövar sinademokratiska rättigheter. Vi ser mycket allvarligt pådetta. är det för sent att stoppa dammbygget, menvi tycker ändå att har ett ansvar att faktisktutreda vad som händer vid dammbyggen.Statsrådet hänvisar till en utredning som är gjordav kanadensiska konsulter som säger att beställarenav dammen har tagit sina åtaganden på allvar. Videlar inte den bedömningen. Vi tycker att det är ettnordfixerat sätt att tänka när man utgår från en kon-sultfirma och inte från de människor som har drab-bats. Det finns kunskap hos de människor som hardrabbats som man i större utsträckning borde ta tillvara. Man borde lyssna till dessa människor.Vi tycker att det är värdefullt om ser tillatt göra utredningar av olika dammprojekt för attsedan ha det som en grund när man skall ta fram enmiljöpolicy för den här typen av projekt.Sedan har också ett ansvar för att se tillatt de människor som har blivit tvångsförflyttadefaktiskt får fullständig och fullödig kompensation.Det skall inte bara vara en kompensation som gerdem en situation som är jämförbar med den de har , utan det skall vara en kompensation som faktisktger dem en bättre situation. Det klassiska i det härområdet är att det inte finns någon jordbruksmarkkvar. Det finns inga fiskeområden kvar dit de härmänniskorna kan flytta. De måste helt och hålletställa om sina liv. Här behöver man göra individuellahandlingsplaner och ta hänsyn till individerna och gedem möjligheter att gå vidare i sina liv. Vi tycker attSverige skall ta ett större ansvar här.Det finns en kommitté som heter The WorldCommission on Dams. Det är en kommission somskall ta fram planer för hur dammbyggen kan se ut.Den skall också diskutera andra sätt att leverera ener-gi och vattenresurser i stället för dammbyggen. Sve-rige bidrar till den här kommissionens arbete, och detär bra. Kommissionen skall vara färdig med sitt ar-bete om ungefär . Vi tycker att borde hasom policy att avvakta den här kommissionens arbeteinnan man ger garantier och subventioner till damm-byggen framöver. borde säga att man skallvänta tills kommissionen är färdig med sittarbete innan man satsar på ett nytt dammprojekt.Urrádammen i är ett exempel på hurdessa dammprojekt har fått konsekvenser både förmiljön och för de mänskliga rättigheterna som äroacceptabla.Anf. 23 Statsrådet ():Fru talman! påstår att det skullefinnas en direkt koppling mellan kraftverksbygget iUrrá och mord och bortförande av urbefolkningen.Vår ambassad i känner inte till något sådantsamband.De anklagelser om brott mot indianfolket EmberaKatio som framförs in interpellationen är mycketallvarliga. Vi tar dem på stort allvar. Vi har redankontaktat vår ambassad i för att få mer infor-mation om den här händelsen. Vi har god kunskap omMR-situationen i landet bl.a. genom vårt långa enga-gemang för dessa frågor inom ramen för vårt utveck-lingssamarbete. Ambassaden har varit i kontakt medcolombianska myndigheter, med ett flertal enskildaorganisationer, såväl colombianska som internatio-nella, med pressrepresentanter och andra men har intekunnat få fram uppgifter om de mord och de bortrö-vanden den senaste månaden som det talas om i denhär interpellationen.Däremot vet vi att , dvs.