prot · GM0991 · 1999-05-05 00:00:00 — Då kom frågan upp om den parlamentariskautredningen om regional utveckling, PARK. Enkvinnlig ledamot tog upp jämställdhetsaspekterna.Utredaren förklarade att man kanske inte hade tänktpå dem men att det nu var läge att göra det.Risken finns att dessa aspekter glömsbort och att vi måste påminna om dem. Hur får manin detta i ryggraden på alla dem som har ansvaret förde utredningar som kommer till?Anf. 20 () replik:Fru talman! Opinionsbildning är alltid ett svårtkapitel. De som ansvarar för eller deltar i utrednings-arbete skall vara medvetna om regeringsformensstadganden om jämställdhet mellan könen. De skallockså ta hänsyn till det i varje enskilt kommittéarbete,enligt den kommittéförordning vi har . Det finnsinget annat sätt att förbättra förutsättningarna förjämställdhet än att i olika sammanhang alltid bildaopinion - tala om det och diskutera det. Det kan fin-nas situationer då jämställdhetsaspekterna sjunkerundan. Då är det bra om vi jämställdhetens vakthun-dar, som kallar oss, gläfser till ochpekar på att det är nödvändigt att diskutera frågan urett jämställdhetsperspektiv.Anf. 21 () re-plik:Fru talman! Tack, , för det sva-ret. Jag skulle också vilja ta upp en annan aspekt somjag tog upp i mitt anförande, nämligen kvinnorepre-sentationen på tunga poster i olika statliga utredning-ar. är av ordförandena och utredar-na kvinnor. Resten är män. Tydligen är det svårt att fåen jämnare könsfördelning, trots att alla partier ärålagda att till varje utredning nominera både en manoch en kvinna. Jag skulle vilja höra kommentar till varför det inte har fungerat bätt-re.Anf. 22 () replik:Fru talman! Jag skall ärligt säga att jag inte harnågot bra svar. Jag är inte tillfredsställd eller nöjdmed tingens ordning. Jag kan bara konstatera att jaghar en idé om hur det kan hänga ihop. Nominerandepartier är ålagda att nominera personer av båda kö-nen. Men t.ex. när vi skulle sätta samman den nyapolisstyrelsen i blev slutresultatet intesärskilt bra ur jämställdhetssynpunkt. Min funderingär att regeringen inte fick in förslag på både män ochkvinnor från de olika partierna. Man fick förslag påen person, och det var en man. Jag antar att regering-en känner sig ganska bunden av partiernas nomine-ringar. Det skall man också göra, utifrån andra ut-gångspunkter. Därmed hade man inte möjlighet attpåverka sammansättningen ur jämställdhetssynpunkt inågon större utsträckning i just denna polisstyrelse.Detta är ett problem som man får arbeta med på olikasätt.Det kan vara så att anser att partietsfrämste företrädare är t.ex. en man och sedan ombedsatt med hänsyn till den totala jämställdheten i styrel-sen nominera den man ville ha i andra hand. Jag ärinte så säker på att - eller något annatpolitiskt parti - är så entusiastiskt över situationenjust i det läget. Det finns en rad hinder som kan upp-stå i skilda sammanhang. Det får vi försöka motverkatillsammans på olika sätt.Anf. 23 ():Fru talman! frågade om det kantänkas uppkomma en motsättning mellan statligtformulerade krav, antagna av , och detkommunala självstyret. Svaret är att det finns områ-den där det kan uppkomma konflikter. Om statengenom föreskriver taxekonstruktioner,maxtaxor och bidragsnivåer inom områden somkommunerna hanterar kan det från sidauppfattas som en inblandning och olämplig styrning.Där vill man gärna se det som att de kommunalabesluten växer fram genom kontakt med väljarna pålokal nivå. Visst kan det uppkomma en sådan konfliktibland, som också är av konstitutionell betydelse. Detframgick av inlägg att han insågatt det kunde vara ett problematiskt område. Hananvände uttrycket "problematiskt område" någragånger.Om det nu är ett problematiskt område kan inteden riktiga åtgärden vara att göra ingenting. Om mantycker att underlaget, t.ex. i form av betänkandet från1996 om den kommunala självstyrelsen och grundla-gen, inte är tillräckligt får man ta fram ytterligareunderlag. Man får försöka något nytt och tänka bättre.Men det verkar mer än lovligt passivt att göra ingen-ting eller, som , hänvisa till enutredning och säga att den såvitt han förstår möjligenär föremål för en del överväganden. Kommer GöranMagnusson även att hänvisa till utredningenfrån , om ingenting har hänt?Anf. 24 ():Fru talman! De svårigheter man ser om man stu-derar utredningen om grundlagsskyddet för kommu-nerna gör att det finns anledning att fundera på allvar.Jag tror inte det behövs så mycket mer utredningar,även om det är möjligt att det också är en lösning.Detta är mycket komplicerade och intrikata förhål-landen.Motsättningar mellan riksdagsbeslut och detkommunala självstyret handlar inte i första hand omtaxorna. Det går nog att hantera maxtaxor både ibarnomsorgen och äldreomsorgen. Jag talade meraom medborgarnas rättighet att ha tillgång till vård,omsorg och skola av en viss kvalitet. harbeslutat att det skall vara lika över landet ur standard-synpunkt. Det behöver inte vara lika utfört, men manskall ha samma möjligheter till vård, skola och om-sorg. Där kan det finnas en motsättning i förhållandetill en fundamentalistiskt inriktad självsty-relse.Det är bl.a. den svårigheten jag ser och som göratt man inte utan vidare kan säga att man måste ändranuvarande förhållanden. De är på många sätt ganskaväl avvägda. Jag är inte så säker på att ett hävdandeav att den kommunala självstyrelsen skall grundlags-fästas faktiskt kommer att öka den kommunala själv-styrelsen. Det finns en fara, och det gör också att jagkänner mig tveksam, att den kommunala självstyrel-sen i stället i praktiken blir mer begränsad.Nu är också tiden begränsad. Det är inte alldeleslätt att föra ett stort resonemang om detta. Det är bl.a.faran för att det i praktiken leder till en begränsadkommunal självstyrelse som gör att i varje fall jaginte känner att det är jättebråttom att fatta beslut påden här punkten.Anf. 25 () re-plik:Fru talman! Jag uppfattar det sista inlägget somatt vill slå vakt om den kommu-nala självstyrelsen. Då tycker jag kanske att det är litekonstigt att i samma inlägg tala om funda-mentalistiska krav på självstyrelse.Det blir ändå lite motsägelsefullt att som GöranMagnusson å ena sidan säga att det är så problema-tiskt att det tål att tänka på och å andra sidan i nästamening säga att det ändå är ganska bra som vi har detför närvarande. Det tyder inte på något riktigt stortintresse och någon riktig strategi för hur de här frå-gorna skall hanteras.Jag vill sluta med att säga två saker. Det första äratt vi naturligtvis får återkomma i ett annat samman-hang och i ett annat betänkande till frågan om denkommunala självstyrelsen. För det andra vill jag upp-repa min fråga till om han tyckeratt det är tillräckligt att år hänvisa till en ut-redning som inte leder till någonting.Anf. 26 () replik:Fru talman! Om man har uppfattningen att manabsolut måste grundlagsfästa och göra väsentligaförändringar av nuvarande lagreglering är det natur-ligtvis inte tillfredsställande med den utredning somgjordes och de funderingar som finns, utan då naturligtvis gå längre.Det jag gärna vill peka på i det här sammanhanget- och jag tror att jag använde det uttrycket i en tidiga-re debatt - är att det för er moderater går en blå tråd iresonemangen kring den kommunala självstyrelsen.Det handlar om att grundlagsfästa den kommunalabeskattningsrätten och ifrågasätta den kommunalaskatteutjämningen, eller rättare sagt upphöra med deninomkommunala skatteutjämningen, och på det sättetfrigöra kommunerna från inflytande från statens sida.Det är där komplexiteten ligger. De stora kommu-nala arbetsuppgifterna är sådana uppgifter som kom-munerna egentligen är ålagda av att utföra:vård, skola och omsorg. ochmoderaterna menar väl inte att man skall ha kommu-nala beslut om standarden i skolan, läroplansmålenoch annat?Utrymmet för den faktiska kommunala självsty-relsen är ganska begränsat. Det är inte begränsat föratt man skall hindra kommunerna från att fungera.Begränsningen ligger i uttalade önskemålom att levnadsbetingelserna och förutsättningarna förmedborgarna skall vara hyggligt lika över hela landet.I det ligger en konflikt. Om en individ inte får sinarättigheter tillgodosedda är inte hans främsta korrek-tionsmedel den lokala kommunala politiken, utan detär att gå till domstol. Det är också en implikation ihela det här resonemanget.Anf. 27 ():Fru talman! Jag vill fullfölja det senaste replik-skiftet mellan och eftersom jag ingick i kommittén om denkommunala självstyrelsens grundlagsskydd. Jag harockså noterat att regeringen trots att nu har gåttsedan betänkandet avlämnades inte har vidtagit någonåtgärd. Jag skulle gärna vilja höra till om han tror att betänkandet kommeratt föranleda något förslag från regeringens sida.Därutöver vill jag ställa en fråga med anledningav att utskottets majoritet har hänvisat till att manbeträffande kommittéväsendet har skrivit i kommitté-förordningen att när kommittéer lägger fram förslagsom berör kommunerna skall man redovisa hur detförhåller sig till den kommunala självstyrelsen. Detkan tyckas vara bra. Men kommittén om grundlags-skyddet föreslog att man skulle gå längre, nämligenatt principen om kommunalt självstyrelse skall till-mätas särskild betydelse vid all normgivning rörandekommuner och landsting.Det är egentligen inte särskilt långtgående. Mendet innebär att det som regeringen nu har ålagt kom-mittéerna också skulle åvila regeringen. När rege-ringen lägger fram förslag som berör den kommunalasjälvstyrelsen skulle regeringen för ocksåtydligt få ange hur det förhåller sig gentemot denkommunala självstyrelsen, som ju i princip är grund-lagsfäst, även om regeringen ofta går förbi den.Jag skulle vilja fråga om haninte tycker att det är rimligt att också regeringen skallha ett krav på sig att för ange hur förslagenförhåller sig till den kommunala självstyrelsen. Dåblir det genast intressant hur regeringen t.ex. skallmotivera en maxtaxa utifrån den kommunala självsty-relsen.Fru talman! Jag vill också notera att det i betän-kandet föreslogs andra grundlagsändringar som för-visso var ganska långtgående och som vi från mode-rat håll självfallet hade anledning att motsätta ossmen som var följdriktiga utifrån regeringens hittills-varande agerande. Det handlade om att göra det in-omkommunala systemet grundlagsenligt. Det är ju grundlagsvidrigt.Kommitténs majoritet med socialdemokraterna ispetsen lade fram ett förslag att man skulle ändragrundlagen så att det kommer att stå: Kommuner ochlandsting får i lag åläggas att bidra till kostnaden förandra kommuners respektive landstings uppgifter omdet görs för att uppnå en jämlik fördelning av resursermellan kommuner och mellan landsting. Det var enmycket långtgående ändring. Men den var onekligensådan att om man genomförde den ändringen skulledet inomkommunala utjämningssystemet blir grund-lagsenligt.Fru talman! lever vi i ett system där vi harett inomkommunalt utjämningssystem som stridermot den svenska grundlagen. Det har regeringen integjort någonting åt. Det borde man i första hand göranågonting åt genom att avskaffa detsamma.Anf. 28 ():Fru talman! tar upp mycket in-tressanta frågor. Jag har naturligtvis inte möjlighet attutifrån regeringens perspektiv tala om hur man ser påde olika frågorna. Men det finns heller ingen anled-ning för mig att sticka under stol med att de frågorsom behandlades och de förslag som kommittén läm-nade är så komplexa att regeringen har anledning attöverväga dem mycket noga.Jag tror inte att det i varje fall kommer förslag från regeringen på de för Len-nart mest angelägna områdena. Frågornabehöver ytterligare diskuteras mycket ingående.Det är naturligtvis bra att utredningsväsendetåläggs att bedöma effekterna på den kommunalasjälvstyrelsen. Jag utgår ifrån att regeringen också görbedömningar av det slaget när man lägger förslagsom har stor betydelse på det här området.När det sedan gäller exempelvis maxtaxa i barn-omsorgen eller maxtaxa i äldreomsorgen kan man välbeklaga att diskussionen blir nödvändig ur ett rättvi-seperspektiv bl.a. därför att taxorna skiljer på ett såavsevärt sätt att det har oerhört stor betydelse för bl.a.barnfamiljernas levnadsstandard.Jag delar inte uppfattningen att man skall ha ettgrundlagsskydd för den kommunala självstyrelsenutformat på ett sådant sätt att det t.ex. skulle vara enomöjlighet att införa maxtaxa i äldreomsorgen. Jagtror att det är en rättviseaspekt som är väldigt viktigatt leva upp till.I mitt nästa inlägg skall jag också ytterligare ut-veckla varför den kommunala skatteutjämningen ärnödvändig ur solidaritetssynpunkt.Anf. 29 ():Fru talman! Jag tolkar på såsätt att vi inte kommer att få någon förstärkning avden kommunala självstyrelsen ,dvs. åtminstone , så länge Social-demokraterna sitter kvar.Jag tolkar också anförande såatt vi kommer att fortsätta leva i ett tillstånd där vi harett inomkommunalt utjämningssystem som stridermot den svenska grundlagen. Det kommer inte attgöras någon förändring som gör det systemet grund-lagsenligt.Beträffande diskussionen om avvägningen mellankommunal självstyrelse och normgivning vill jag sägaatt det är klart att det finns vissa principer som kanfastställas som gäller för hela landet. Dit skulle enrelativt självskriven princip kunna höra, nämligen inte skall ha inkomstrelaterade taxor. Fördel-ningspolitiken i landet bedrivs ju genom skattepoliti-ken. Då är det i grunden felaktigt att ha inkomstrela-terade taxor. Men det gäller naturligtvis över helaområdet. Man skall inte gå in för maxtaxa inom ra-men för en misslyckad familjepolitik.Anf. 30 ():Fru talman! Jag vill gärna upprepa att om det är så- och det är det när talar om den kom-munala självstyrelsen - att den kommunala självsty-relsen skall grundlagsfästas på ett sådant sätt att denomöjliggör eller i alla fall ordentligt försvårar möjlig-heterna för att föra en rättvis och solidariskpolitik, finns det all anledning för alla som är intres-serade av rättvisa och solidaritet att på allvar funderaöver vad egentligen är ute efter när detgäller den kommunala självstyrelsen.Låt mig också säga ett par ord om den kommunalaskatteutjämningen. Den är ju ett solidariskt system föratt betala service och se till att alla kom-muner i hela landet har möjligheter att erbjuda denstandard som krävs för att man skall ha en god vård,skola och omsorg.Det är och samlings-partiet som påstår att systemet är grundlagsvidrigt.Konstitutionsutskottet har ju sagt att det är inom ra-men för grundlagen. Men vill ju attdetta solidariska system skall upphöra och att manskall låta välbeställda kommuner leva sitt välbeställdaliv.Sedan är det fråga om hur man i övrigt skall kun-na finansiera god vård, skola och omsorg i de kom-muner där inkomstnivån ligger på en sådan låg nivåatt skatteintäkterna inte räcker till. Detta handlar juinte bara om grundlagsprinciper. Det handlar faktisktom solidariteten i politiken, och det tycker jag är ettutomordentligt tungt vägande skäl för att slå vakt ommöjligheterna till skatteutjämning.Anf. 31 ():Fru talman! Det är ingalunda så att det är jag somsäger att det är grundlagsvidrigt, utan det är en myck-et allmän uppfattning. Det är bara att läsa i densvenska regeringsformen. Om det här systemet voregrundlagsenligt, varför skulle då en kommitté sombestår av experter i svensk statskunskap och politikerfrån olika partier lägga fram ett förslag om en grund-lagsändring? Man har ju lagt fram förslaget tillgrundlagsändring för att göra det här systemetgrundlagsenligt.Det handlar ingalunda om solidaritet med dekommuner som har låg skattekraft eller för sina upp-gifter otillräcklig skattekraft, . Detär självfallet en statlig uppgift att tillföra medel tilldessa kommuner så att de kan svara upp till sina upp-gifter gentemot medborgarna. Det är inte en uppgiftför andra kommuner att betala för dessa angelägen-heter. Det framgår av den svenska grundlagen.Anf. 32 ():Fru talman! Jag vill bara tydliggöra det som Len-nart nu säger. Han verifierar min uppfatt-ning. Den moderata politiken går ut på att de kom-muner som är välbeställda skall få vara välbeställdaoch leva sitt välbeställda liv. I de kommuner där maninte kan klara en ordentlig vård, skola och omsorgskall staten svara för detta. Då får i och för sig ävenmedborgare i , och vad det nu kan finnasför välbeställda kommuner, bidra med en skärv tilldetta. Men man slipper ju undan på ett helt annat sättän vad som sker inom ramen för det nuvarande skat-teutjämningssystemet som är solidariskt utformat.Alla medborgare är med och betalar, och man får enbra och hyggligt jämn standard på den kommunalaverksamheten. Här skiljer sig ju Socialdemokraternaoch åt.Vi konstaterar att solidariteten och rättvisan krä-ver att man har ett system med inomkommunal skat-teutjämning på det sätt som vi har.Intresset från och Moderater-nas sida är ju att grundlagsfästa den kommunalasjälvstyrelsen och den kommunala beskattningsrättenoch på det sättet få en gräddfil för de välbeställdakommunerna. Det är ju kärnan i det moderata tänkan-det kring den kommunala självstyrelsen. Det handlarinte om omsorgen om grundlagen i sig utan om om-sorgen om de välbeställda.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 12 §. )8 § Ändring i sekretesslagen med anledning avregeringens uppföljning av myndigheters arbets-givarpolitik, m.m.FöredrogsKonstitutionsutskottets betänkande 1998/99:KU29Ändring i sekretesslagen med anledning av regering-ens uppföljning av myndigheters arbetsgivarpoli-tik, m.m. (prop. 1998/99:54)vice talmannen konstaterade att ingen tala-re var anmäld. (Beslut fattades efter 12 §. )9 § Lag om betalningsöverföringar inom Euro-peiska ekonomiska samarbetsområdetFöredrogsFinansutskottets betänkande 1998/99:FiU19Lag om betalningsöverföringar inom Europeiskaekonomiska samarbetsområdet (prop. 1998/99:53)vice talmannen konstaterade att ingen tala-re var anmäld. (Beslut fattades efter 12 §. )10 § Kostnadsinformation till fondsparare i detindividuella pensionssparandet, m.m.FöredrogsFinansutskottets betänkande 1998/99:FiU21Kostnadsinformation till fondsparare i det individu-ella pensionssparandet, m.m. (prop. 1998/99:93)Anf. 33 ():Fru talman! Med dagens ärende läggs ytterligareen punkt till listan över ofördelaktiga villkor för demsom tycker att det är viktigt att den finansiella sektornkan växa i . Vi inför en obligatorisklagstiftning om att kostnadsinformation skall gå tillfondsparare i det individuella pensionssparandet. Detär naturligtvis en följd av den lagstiftning som vibeslutade om som hade samma inriktning närdet gäller det större fondsparandet i Sverige.Vi har fyra stycken grundläggande invändningarmot denna lagstiftning.Vi menar att den här följdregleringen, liksom deni höstas, utgör exempel på nationellt för av-vikande regleringar på ett område där kapitalet ärlättrörligt och där vi alltid måste titta på hur andranärliggande länder har valt att bygga upp sitt regel-verk. Att då införa avvikande nationella svenskaregleringar hotar naturligtvis att leda till ett utflöde avarbetstillfällen, av möjligheter att starta nya finansi-ella verksamheter i . I förlängningen urholkardet möjligheterna för vanliga sparare att ha tillgångtill olika alternativ att välja mellan.Det är också en kritik som jag vill rikta till minagoda vänner inom och Kristdemokraterna.Det blir ju inte så mycket bättre om man halvt regle-rar detta, även om det är lite bättre. Men det är ju intebra.Det är väl , salig i åminnelse, somegentligen är pappa till de här regleringarna och sombörjade att följa upp en folklig storm som fanns motdessa avgifter. Det har lett till att hela diskussionenom detta med fondsparande har fokuserat för mycketpå avgifterna.Viktigare för fondspararen, för den som följer ut-vecklingen, är naturligtvis värdetillväxten i fonderna.Den här lagregleringen, precis som den tidigare, fo-kuserar mycket just på vilka avgifter som betalas. Jagtror att vi därmed lite grann bidrar till en felsyn somsmåsparare kan få när det gäller vad de skall letaefter, vad som så att säga är framgångsfaktorn.Vi tycker också att det är märkligt att majoritetenhar agerat med sådan skyndsamhet att man inte enshar respekterat de varningsflagg som har hissats föratt år 2000-problematiken faktiskt kommer att sam-manfalla med den här regleringen och att man frånbranschen därför önskade att detta skulle kunnaskjutas upp något. Men det har man inte brytt sig om.Det är nu så bråttom att sådana hänsyn inte kan tas.Det finns en annan rätt grundläggande invänd-ning, som borde ligga nära alla dem som skallsjunga småspararnas lov. Det är att ställa sig fråganvem som egentligen gynnas av den här lagstiftningen.Då måste man ställa sig frågan vilka det är som beta-lar stora avgifter till fondsparbolagen. Man brukaribland säga att vi har haft en väldig ökning avfondsparande i . Man brukar säga att hälftenav svenskarna nu fondsparar. Det är naturligtvis förmånga svenskar ändå till ganska ringa belopp. Desom har stora kapitalstockar i olika typer av fondspa-rande är fortfarande rätt få. Vi talar om promillenivå.Det är också de som de facto betalar några betydandeavgifter till dessa bolag. Det är de som med den in-formation som den här regleringen är tänkt att geskall få större kunskap - det kan man ju diskutera omde inte redan har - om vilka avgifter de betalar.Vad blir då effekten? Jo, naturligtvis att de klagaroch försöker få lägre avgifter, avgifter som dessafondbolag i stället får flytta över till småsparare somkanske inte har samma anledning att ställa sig fråganom de har råd att betala dessa avgifter.Det blir i det här fallet som det ofta blir, en be-skrivning i den offentliga debatten av vem man hargynnat. Men i verkligheten när lagstiftningen träder ikraft gynnar det andra krafter, kanske t.o.m. i motsatstill det man har beskrivit.Vi noterar också att man har gått ett steg ytterliga-re i denna lagreglering eftersom man nu lagstiftar omatt utländska fondförvaltare som vill träffa samar-betsavtal med ocksåmåste bistå med den här kostnadsinformationen, somfaktiskt inte fanns med . Det är alltsåytterligare lite värre än vad det var i hös-tas.För att sammanfatta tycker vi från moderata ut-gångspunkter alltså att det är olyckligt att vi har slagitin på den här vägen att försöka reglera och att använ-da konsumentpolitiska formuleringar för att skyddaden här typen av regleringar. Vi menar att de i ställethotar en potentiellt mycket värdefull arbetssektor, denfinansiella sektorn, och i förlängningen förutsättning-arna för att spara och få värdetillväxt i olika sparfor-mer i . Vi har därför yrkat avslag till den delav propositionen som handlar om det. Det kommerjag att markera genom att vi yrkar bifall tillreservation 1. Vi har dock ställt oss bakom det som"m.m." betyder i propositionen som handlar om AP-fonden. Men som sagt, vi kommer att yrka bifall tillreservation 1 och för tids vinnande avstå från de övri-ga reservationerna.Anf. 34 ():Fru talman! Vi anser att det är hög tid att vidgadebatten om demokratin så att den också omfattarekonomin. vill bryta ned den ekono-miska maktkoncentrationen. Ägandeförhållanden ärgrundläggande för maktförhållandena i samhället.Socialt och politiskt sett beskriver kapitalägande i allaformer maktförhållandet mellan lönearbete och kapi-tal. menar att löntagare och offentligainstitutioner aktivt bör engagera sitt långsiktiga spa-rande i näringslivet och därigenom utveckla enmycket mer aktiv ägarroll än hittills.Vänsterpartiet välkomnar också den alltmer livli-ga debatten inom svensk och internationell arbetarrö-relse om att organisera löntagarägandet i kollektivaformer. Det gäller bl.a. LO:s engagemang i att hittaalternativ till de stora privatfondförvaltarna när lönta-garna skall placera sina pensionspengar i det nyapremiereservsystemet. Positiva inslag är regionalafonder som byggs upp i bl.a. och Väster-botten.Vi anser att löntagarintresset är långsiktigt, och pådet sättet blir det en bra motvikt till det ökade utrym-met för spekulativt kapital på aktiemarknaderna.