prot · GM0997 · 1999-05-20 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1998/99:97Torsdagen den 20 majKl. 12.00 - 17.52Det justerade protokollet beräknas utkomma ---------------------------------------------------------------------Meddelande om voteringTredje vice talmannen meddelade att justitieut-skottets betänkanden JuU23, JuU25 och JuU27, trafi-kutskottets betänkanden TU10 och TU13, miljö- ochjordbruksutskottets betänkande MJU9 samt arbets-marknadsutskottets betänkande AU9 skulle avgöras iett sammanhang tillsammans med de ären-den som då var slutdebatterade.1 § Ombildning av hyresrätt till bostadsrättm.m.FöredrogsBostadsutskottets betänkande 1998/99:BoU10Ombildning av hyresrätt till bostadsrätt m.m. (prop.1998/99:101)I detta ärende hade framställts yrkande enligt2 kap. 12 § regeringsformen av m.fl. (m,kd, c, fp) om att det i betänkandet framlagda lagför-slaget skulle vila i minst tolv månader.Anf. 1 ():Fru talman! betänkande nr 10angående ombildning av hyresrätt till bostadsrättm.m. har resulterat i en omfattande debatt . Jag har fått en rad brev och samtalfrån personer som frågar hur det kan komma sig attregeringen anser att de majoritetsregler som gäller iriksdagen för att höja skatterna för medborgarna ellerför att ändra lagar som kan röra samtliga medborgarekan tas med sedvanliga majoritetsregler, medan detskall krävas två tredjedels majoritet av de boende föratt ombilda ett hus från hyresrätt till bostadsrätt.När jag har framfört att jag inte kan se några håll-bara motiv för regeringens förslag har jag funnit stödför denna ståndpunkt inte endast bland den allmänhetsom har hört av sig till mig utan även hos den över-väldigande delen av alla remissinstanser.Regeringen framför i huvudsak fyra skäl för sittförslag:· att säkerställa att en omvandling till bostadsrättkan bli framgångsrik· att skapa demokrati bland de boende· att förhindra motsättningar mellan bostadsrättsha-vare och hyresgäster· att motverka att bostadsrättsföreningar blir hy-resvärdar eftersom de inte är bra hyresvärdar.Bostadsrättslagens regler om skyldighet för bo-stadsrättsförening att upprätta och till länsstyrelseninsända en ekonomisk plan har just tillkommit för attgarantera att endast sunda ekonomiska företag kom-mer till stånd. De enskilda hyresgästerna har med denekonomiska planen, eller i vissa fall en kalkyl, somgrund att ta ställning till om hon eller han vill blibostadsrättshavare.En av de viktigaste faktorerna är med all säkerhetpriset på bostadsrätter och de boendekostnader mankan räkna med. Åtagandena är bl.a. beroende av hurmånga av hyresgästerna som önskar förvärva sinlägenhet med bostadsrätt. Är det för få kommer om-bildningen inte att bli genomförbar.Ett krav på att en kvalificerad majoritet skall gåmed på föreningens beslut att köpa fastigheten harinte någon funktion för att säkerställa att omvand-lingen blir framgångsrik. Än mindre gäller det för attkunna göra en intresseanmälan för köp. Intressean-mälan betyder ju endast att man visar sitt intresse.Enligt vår uppfattning kan varje ombildning som vilarpå sunda ekonomiska grundvalar bedömas bli fram-gångsrik. Flera remissinstanser har också anfört attnågra ekonomiska problem inte har uppstått i före-ningar som efter sänkningen av majoritetskravet år1992 har bildats genom ombildning.Hur man kan hävda att en lagregel som innebärkrav på kvalificerad majoritet kan motiveras utifråndemokratiska skäl är svårt att förstå. Den normalaordningen för beslutsfattande är ju att det räcker medatt majoriteten i en församling enas om ett beslut föratt det skall anses vara fattat i demokratisk ordning.Jag är exempelvis helt övertygad om att socialdemo-kraterna i bostadsutskottet anser att ett avslag på denproposition som vi nu behandlar vid en kommandevotering med en majoritet på en enda röst är ett de-mokratiskt fattat beslut.Den fördel som propositionens regler ger de hy-resgäster som är emot en ombildning till bostadsrättoch som vill förbli hyresgäster är svårförståelig ocksåmot bakgrund av att deras rättsliga ställning inte för-ändras ett enda dugg.Efter ett köp fortsätter de att vara hyresgäster. Dehar ett oförändrat besittningsskydd. De har sammarätt som alla andra hyresgäster att använda sin lägen-het för byte till en annan lägenhet. De har kvar allasina övriga rättigheter mot sin nya hyresvärd - bo-stadsrättsföreningen.Naturligtvis kan det uppstå motsättningar i ett husefter en ombildning. De kvarvarande hyresgästernasintresse kan komma i konflikt med bostadsrättsför-eningens intressen. Men detta skiljer sig inte ett duggfrån de motsättningar som kan uppstå mellan hyres-gäster och värd i en hyresfastighet. Vår lagstiftningförsöker också lösa och förebygga tvister inom dethyresrättsliga området. Det finns omfattande ochdetaljerade regler med det uttalade syftet att skyddahyresgästerna. Dessa regler utgör självfallet ett likagott skydd för hyresgästerna i ett bostadsrättshus somför andra hyresgäster.Fru talman! Regeringen har återkallat det tilläggs-direktiv som lämnades hyreslagstiftningsut-redning att utvärdera effekterna av gällande majori-tetskrav, dvs. Regeringen konstatera-de i samband med detta beslut att intresset för attombilda hyresrätt till bostadsrätt ökat kraftigt och attomfattande ombildningar förbereds hos vissa allmän-nyttiga bostadsföretag. Därför skulle en översyn avmajoritetsreglerna ske inom Regeringskansliet.Därmed har socialdemokraterna visat att man intebara ogillar utan t.o.m. inte accepterar att den borger-liga majoriteten i en rad kommuner nu vill genomföraden politik man gick till val på och för vilken manfick väljarnas förtroende. Under ärendets handlägg-ning har det också besannats av olika uttalanden attdetta är det verkliga skälet bakom socialdemokrater-nas agerande.Fru talman! Enligt moderat uppfattning är detsjälvklart att det är de enskilda kommunerna som fulltut skall bestämma över sin egendom, på samma sättsom varje annan fastighetsägare. Det är dessutom såatt det endast är ägaren som kan avgöra vilket beståndman vill äga och vilken blandning av fastigheter somär eftersträvansvärd - det oavsett om ägaren är ettkommunalt, börsnoterat eller privat företag.En annan märklig konsekvens av regeringsförsla-get är att kravet på kvalificerad majoritet innebär attfastigheter som inte kan överlåtas till en bostadsrätts-förening i stället kan överlåtas till andra köpare, ävenom av hyresgästerna föredrar att bilda bostads-rättsförening framför att huset får en annan, ny ägare.Detta strider enligt vår uppfattning mot den innebördav begreppet boendedemokrati som socialdemokra-terna så ofta själva åberopar.Det är dessutom så att regeringens förslag ledertill att ombildning till bostadsrätt kommer att fortsättai de mest attraktiva delarna i våra städer - exempelvisStockholms innerstad - medan den däremot försvåraseller stoppas i förortskommunerna och områdena runtStockholm. Det är ju i de här områdena som det finnsstora hus med enbart hyresrätt i ägo. Re-geringens politik, som här får sitt stöd av Vänsterpar-tiet och , kommer därför att medverka tillfortsatt segregation i dessa områden.Den skyndsamhet med vilken föreliggande propo-sition tagits fram visar att behovet av återställareplötsligt upplevts som mycket starkt. Beslutet att lyftafrågan från sittande utredning togs . Re-geringskansliets förslag remissbehandlades på ettremissmöte som slängdes in . Beslutet togsav regeringen . Det är klart att en hand-läggning som denna äventyrar principerna i en demo-kratisk arbetsordning. Vi anser att det kan finnas fogför de invädningar som rests under remissbehandling-en om att förslaget inte står i överensstämmelse medgrundlagens skydd för föreningsfriheten.En motsvarande invändning gjordes beträffandeförslagets förenlighet med omde mänskliga rättigheterna och det skydd förenings-friheten där åtnjuter. Vi anser att regeringen tagitalltför lättvindigt på dessa frågor. Vi hävdar att fråganom grundlagens bestämmelser blir kränkta om rege-ringens förslag genomförs måste bli föremål för nog-granna överväganden, eftertanke och diskussion i ochutanför . För att det skall kunna ske behövsett tidsmässigt utrymme som inte blivit tillgodosettvid regeringens forcerade handläggning av proposi-tionen.Jag ber därför att få yrka bifall till den skrivelsesom tio riksdagsledamöter i bostadsutskottet repre-senterande , , Kristdemokra-terna och Moderata samlingspartiet ingivit till tal-mannen, där vi begär vilandeförklaring av ärendet ienlighet med 2 kap. 12 § tredje stycket regeringsfor-men. I övrigt, fru talman, ber jag att få yrka bifall tillreservation 1.Anf. 2 ():Fru talman! Hyresrätt är en bra boendeform. Tänkvad skönt att slippa engagera sig alltför hårt i allt detpraktiska med att arrangera sitt boende. Det finns juså mycket annat trevligt och intressant man kan göra ilivet.Det känns tryggt med en service där allting funge-rar utan att man behöver engagera sig nämnvärt. Mankan bara bo, leva och komma hem till sin lya ochkoppla av. Man kanske vill ägna sin lediga tid tillannat, eller till sommarstugan ute på landsbygden.Den som vill bo i en hyresrätt skall få bo där. Detpassar många människor bra.Bostadsrätt är också en bra boendeform. Denbygger på ett enskilt ägande i föreningsform medgemensamt ansvarstagande i demokratiska former.Det är en bra boendeform som erbjuder och kanskeockså kräver ett ökat ansvar och engagemang. Störremöjligheter ges att påverka sitt boende både när detgäller inne- och utemiljö och kostnaden för boendet.Den som vill skall få bo i bostadsrätt. Det passarmånga människor bra.Vi vet att bostaden spelar en central roll i allamänniskors liv. Därför är valfrihet i boendet en viktigvälfärdsfråga, och boendemiljö med hög kvalitet enväsentlig del av människors livsvillkor. Alla måsteges möjlighet att känna tillfredsställelse över att ha etthem.Att känna sig hemma i sitt boende är värdefullt förframtiden. Hemkänsla skapar ofta förutsättningar fören bra start i livet för våra barn och ungdomar. Män-niskors skiftande önskemål och behov av bostäder iolika skeden av livet måste vi också på olika sätttillgodose.Förutsättningar för detta är att det finns stor möj-lighet att välja mellan olika boendeformer. Det kanvara former som hyresrätt, kooperativ hyresrätt, bo-stadsrätt och andra typer av äganderätt. Det är våruppgift i denna kammare att skapa dessa förutsätt-ningar. Det handlar således om att skapa möjligheter- inte om att sätta ut hinder.Regeringen pratar med stöd av ochMiljöpartiet vackert om valfrihet i boendet, men sät-ter i verkligheten - i alla fall i detta fall - upp hinderför människor att välja boendeform. Trots att man iden proposition som ligger till grund för detta betän-kande medger och deklarerar att bostadsrätten är enattraktiv boendeform för många och att det bör finnastillfredsställande möjligheter till omvandling av hy-resrätt till bostadsrätt inskränker man i verklighetende möjligheter man pratar vackert om.Den förändring som fyrklöverregeringen gjorde1992, som innebar enkel majoritet i stället för kvalifi-cerad majoritet vid omvandling av hyresrätt till bo-stadsrätt, avsåg just att skapa tillfredsställande möj-ligheter till valfrihet i boendet. De möjligheternabromsar nu dessa tre partier - i detta fall kan vi kalladem förbudspartier - i och med dagens betänkande.Man återgår i panik till reglerna om krav på kvalifice-rad majoritet. Man tycks chockad av att människor,särskilt här i , mer och mer föredrar egetägande i boendet. Trots att statistiken visar på en klaroch tydlig underrepresentation av bostäder med bo-stadsrätt i säger man i principnej.Fru talman! Den hyresgäst som inte vill delta iombildningen skyddas på olika sätt. Hyresgästen fårbo kvar i lägenheten med bostadsrättsföreningen somny hyresvärd. Hyresgästens besittningsskydd består,liksom rätten att använda lägenheten som byte för atterhålla annan bostad. Också i övrigt har hyresgästensamma rättighet gentemot bostadsrättsföreningen somvilken hyresgäst som helst.Tendensens är tydlig: Ge inte människor förmycket frihet. Hindra dem från att förverkliga sinadrömmar när det gäller val av boendeform om detinnebär att de lämnar en hyreslägenhet i den s.k.allmännyttan.Dessutom kommer det snart fler propositionersom innebär straffåtgärder gentemot kommunerna närde av olika skäl vill sälja ut hela eller delar av sittbostadsbestånd för att på ett bättre sätt garantera bas-verksamheterna vård, omsorg och utbildning.Tendensen är tydlig: Tillåt så lite privat ägandesom möjligt. Staten skall ha största möjliga kontrollöver kommunerna och de kommunala bostadsföreta-gen. Människors frihet och det kommunala självstyretär mindre viktigt. , m.fl. remissin-stanser, avvisar regeringens förslag med motiveringenatt det innebär en inskränkning i den kommunalasjälvbestämmanderätten. Men vänta bara - det kom-mer mer! Stödpartierna följer snällt och lydigt efter.Utöver denna valfrihetsinskränkning motverkasdet utvecklingsarbete som pågår i vissa utsatta bo-stadsområden. För att försöka komma till rätta medden segregation som uppstått i miljonprogramsområ-dena är just ombildning till bostadsrätter en möjligväg att gå för att öka de boendes delaktighet ochinflytande inom området med mångfald, trivsel ochstörre engagemang som följd.Likaså drabbas de som bor i småorter och i gles-bygd, där underlaget är förhållandevis litet för enombildning. Det är snarare stimulans som krävs - inteatt man bygger upp hinder.Är det ändå inte rimligt att vi också tar hänsyn tillde föreningar som genom arbete redan ärinne i en ombildningsprocess och har lämnat intres-seanmälan för ombildning? Det regelsystem medenkel majoritet som gällde vid tillfället för intres-seanmälan borde naturligtvis också gälla när ombild-ningen fullföljs.Kan ni tre partier - s, v och mp - verkligen menaatt regeln skall gälla retroaktivt, trots att ombild-ningsprocessen redan påbörjats? Är det inte rimligtatt undanta dessa föreningar från den nya majoritets-regeln? Är inte det minsta dessa föreningar kan begä-ra att övergångsregler skapas som ger dem möjlighetatt gå vidare med samma förutsättningar som gälldevid påbörjandet? Jag vill gärna ha svar på dessa frå-gor.Med detta, fru talman, yrkar jag avslag på försla-get om att inskränka möjligheterna att ombilda hyres-rätter till bostadsrätter och därmed bifall till reserva-tionerna nr 1 och 2. Jag vill också deklarera att vi stårbakom det förslag som har lagts fram när det gällervilandeförklaring enligt regeringsformens 2 kapitel12 §.Anf. 3 ():Fru talman! För är valfrihet i boen-det oerhört viktigt. Du som enskild bostadskonsumentskall ha möjlighet att själv avgöra var i landet du skallbo. Du skall också ha full frihet att välja vilken upp-låtelseform du vill bo i. Det kan skilja väldigt mycketmellan olika tidpunkter och olika faser i människorsliv. Hyra eller äga? , bostadsrätt eller hyreshus?Gemensamt eller enskilt? Det är du själv som skall hamöjlighet att välja.Enligt uppfattning måste alla somså önskar erbjudas möjligheter att äga sin bostad.Bostadsrätten utgör för många människor en attraktivboendeform. Den bygger på enskilt ägande med ettgemensamt ansvarstagande i demokratiska former.Det är en bostadsform som erbjuder ett ökat ansvaroch engagemang. anser att en sådanbostadsform inte skall åläggas några restriktioner.Bostadsrätten skall snarare uppmuntras.Det förslag som vi nu har att ta ställning till häm-mar valfrihetstanken. Bostadsrättsbildningar försvårasmed förslaget. Vi kan inte acceptera att staten medlagens hjälp skall försvåra och lägga hämsko när detgäller människors vilja och möjligheter. Centerpartietavvisar med det bestämdaste det här förslaget.Fru talman! Jag yrkar bifall till reservationerna 1och 2.Vi håller fast vid nuvarande regler som ger enmöjlighet att med en enkel majoritet ombilda hyres-rätter till bostadsrätter. Det ger den enskilde hyres-gästen möjlighet att äga sin bostad som bostadsrätt.Det stärker hyresgästen. Det ger hyresgästerna en rättatt före andra köpare förvärva den fastighet där de borför ombildning till bostadsrätt om och när de självavill det.En förutsättning för att hyresgästerna skall få enstarkare ställning än andra spekulanter är att de harbildat en bostadsrättsförening och att den bildadeföreningen har gjort en s.k. intresseanmälan till in-skrivningsmyndigheten. Så länge en sådan intres-seanmälan gäller får en fastighetsägare normalt inteöverlåta fastigheten till en annan köpare, om inteföreningen genom ett hembud först har erbjudits attförvärva fastigheten. Dessa förenklingar för den en-skilde hyresgästen gjordes med med-verkan 1992. Förenklingarna utökades då till att ock-så gälla kommunalt ägda fastigheter.Fru talman! Den nuvarande regeringens förslagstöds av majoriteten i utskottet bestående av social-demokrater, vänsterpartister och - häpnadsväckande- även av miljöpartister. Förslaget vinner bifall ävenav , som försöker sprida ett skimmerkring detta genom att väcka en motion om mångfald iboendet. Skriva och snacka går ju, men Miljöpartietorkar inte handla så att vi får en verklig mångfald iboendet.Regeringens förslag hindrar ägande, mångfald ochvalfrihet. Vill verkligen de partier som har ställt sigbakom förslaget hindra enskilt ägande? Är det Soci-aldemokraternas mening? Är det in-nersta uppfattning som speglas i detta ärende?Huvudargumentet för enskilt ägande är principi-ellt. Det är så viktigt att det är inskrivet i grundlagen.Det är en elementär mänsklig rättighet att äga, ävenen bostad. Det är även en möjlighet, en chans, att ägaen bostadsrätt.Centerpartiet anser att staten skall underlättaägande och inte försvåra det.Fru talman! Jag yrkar naturligtvis även bifall tillvilandeförklaringen av ärendet.Anf. 4 ():Fru talman! Ett flertal synpunkter har redan fram-förts i detta ärende, och jag skall fatta mig tämligenkort.Folkpartiet ställer upp på samma linje som Mode-raterna, kd och . Vi säger nej till regeringensförslag om att försvåra för hyresgäster som vill om-bilda sina hyreslägenheter till bostadsrätter. Vi anseratt det finns starka skäl att invända mot det sätt påvilket regeringen har förberett ärendet. Departementethar valt att ur lyfta ut den delsom rör hur stor andel av hyresgästerna som skallvara med på en ombildning till bostadsrätt och snabbtförelägga förslag till lagändring. Vi kaninte se att det finns skäl till en sådan brådska.Vi kan inte heller se några sakliga skäl att krävaen majoritet bestående av två tredjedelar av hyres-gästerna för att en bostadsrättsförening skall kunnaförvärva en fastighet. Ett argument som regeringenanför är att insatserna kan bli för höga med för fåmedlemmar i föreningen. anser att hyres-gästerna själva är kapabla att göra en sådan bedöm-ning.Regeringens förslag motiveras med demokratiskasynpunkter. Jag har mycket svårt att förstå det. Enenkel majoritet är det enda rätta, enligt Folkpartietsmening. De föreslagna reglerna blir synnerligen ode-mokratiska och gynnar en liten minoritet som är moten ombildning.Jag yrkar bifall till reservation 1, som innebär av-slag på propositionen. Jag står också bakom reserva-tion 2, men för tids vinnande avstår jag från att kom-mentera den eller yrka bifall till den. Däremot yrkarjag givetvis bifall till den skrivelse som har ingivitstill talmannen om att lagförslaget skall förklaras vi-lande i tolv månader.Anf. 5 ():Fru talman! Det är uppenbart att vi ser förfärligtolika på dessa frågor.Jag skulle vilja börja med att säga att det står varoch en fritt att köpa sig en bostad här i ,dvs. om man kan lägga upp . UlfBjörklund pratar om att man måste värna möjlighe-terna till mångfald i boendet i glesbygden. Där är juinte boendepriserna så höga.Jag skulle vilja kommentera detta med mångfal-den i boendet. säger att det är såviktigt med mångfald och att bara snack-ar om den och inte menar något med det. Vi vill fak-tiskt peka på just mångfalden i boendet med denmotion som vi har väckt. Det är faktiskt vi som menarallvar när det gäller mångfalden i boendet. Jag tyckeratt man bara hör fagert tal från de övriga partierna,som vi för övrigt tidigare kunde samarbeta med angå-ende mångfalden i boendet. Den vanliga hyresgästenbörjar nämligen bli en sällsynt art som måste bevaras.Jag undrar vad borgarnas fagra tal om mångfald iboendet är värt i det avseendet. Om bostadsrätten ärså utomordentlig och över allt annat gällande kan detinte vara så svårt att få ihop en tillräcklig majoritet fören publicerades en SIFO-undersökning i . Det var hyresgäster somuttalade sig om att de inte ville att deras hus skullesäljas. Jag vet inte om ni har sett den undersökningen.De borgerliga företrädarna här säger ju att alla hy-resgäster egentligen vill bo i en borätt. Men så är detinte. av hyresgäster och avGöteborgs hyresgäster vill fortsätta att hyra sina lä-genheter även om de övriga i huset köper sina bostä-der. Man fick kanske glädjefnatt i början när mantänkte att man skulle kunna tjäna pengar på att säljasin hyresrätt. Det var ungefär som när euron skulleinföras. Alla var så väldigt intresserade av euron; allaville gå med i . Sedan tyckte de att det kanskevar bra som det var. Hyresgästerna tycker faktiskt attdet är bra som det är. pratade fint omden här boendeformen, och jag tycker att man kanhävda de synpunkterna.Regeringen föreslår att minst två tredjedelar avhusets invånare måste godkänna en ombildning, jäm-fört med nuvarande . Vi fick nu höra att det barahar varit så . Jag var inte med på den ti-den, men såvitt jag vet var det ingen som pratade omnågot grundskott mot de mänskliga rättigheterna då.Jag skall återgå till den här SIFO-undersökningen.Det visar sig att vill vara ännu tuffare och ha trefjärdedelars majoritet; det har funnits ett sådant för-slag. av stockholmarna och av göteborgarnavill faktiskt att det skall vara en total majoritet för attdet skall kunna bli bostadsrätter.Det här är faktiskt inte som vilket kommunfull-mäktigebeslut som helst. Det är en fråga om var män-niskor bor. Och de människor som bor i en hyresrätthar en gång skrivit ett kontrakt och gjort ett avtal medallmännyttan eller en privat hyresvärd.Man pratar lite föraktfullt om en minoritet. Menom det är några mänskliga rättigheter som man skallta hänsyn till så är det väl minoritetsskyddet. Det ärdärför som vi i stöder detta. Vi tyckeralltså att minoritetsskyddet behöver stärkas. Det är såpass många som inte vill.Många som går ut och värvar folk i hyreshusom-rådena säger: Men ni får ju bo kvar som hyresgäster.De har inte riktigt klart för sig att det faktiskt är desom bildar bostadsrättsförening som kommer att ståsom hyresvärd i fortsättningen, utan de säger: Det blirprecis som vanligt. Ni vänder er till Stockholmshem,Tranåsbostäder, eller vilka det är, om ni vill ha nå-gonting uträttat. De inser inte sitt ansvar. Det harfaktiskt förekommit sådana saker.Även om man i den allmänna ivern har uttalat envilja att köpa sin bostad tror jag att det när det kom-mer till kritan visar sig, och har redan visat sig, attden viljan inte kvarstår. Framför allt har man intemöjligheten att hosta upp pengarna.Många människor har faktiskt mer fritid än peng-ar. Det gäller bl.a. dem som är arbetslösa eller för-tidspensionerade. Det är därför vi så hårt trycker påatt man skall utveckla hyresrätten. Man skall fortsättaförsöken med självförvaltning. Det skall inte bara bliett försök, utan det skall vara en mycket genomgri-pande reform på bostadsområdet. Det är en oerhörtviktig sak. Då får man just de effekter som man villuppnå med ägandet, nämligen ett ökat ansvar för sittbostadsområde. Kooperativa hyresrätter är alldelesutomordentligt.Jag tycker inte att vi skall föregripa den ganskahetsiga debatt som jag antar att vi får om utförsälj-ning av allmännyttan . Men detta häng-er ihop.Så var det med det. Det var det jag skulle säga.Anf. 6 () replik:Fru talman! För att om möjligt få svar på frågornaskall jag inskränka mig till en enda sak.I våra centrala områden i städerna är bostädernasom regel lite äldre, det är mindre hus och det är färrelägenheter i husen. I de glesare områdena, där mil-jonprogramsområdena finns, är husen stora. Det finnsmånga lägenheter i varje hus.