prot · GN0933 · 1999-11-25 00:00:00 — pratar ofta omvikten av Waldorfpedagogiken och vet att den inne-bär att man tränar ungdomars och barns delaktighet.Hon borde veta att man med delaktighet och engage-mang når långt. Därför måste vi låta ungdomarnaskriva målen själva.Anf. 216 () replik:Herr talman! Jag ska berätta en hemlighet för Bir-gitta . Målen är baserade på ungdomars syn-punkter och egna tyckande. Det är inga mål som ärtagna i luften.Anf. 217 () replik:Herr talman! Jag förutsätter att den här ungdom-spropositionen ska leda till att många fler ungdomarblir engagerade. Det hade sett mycket bättre ut fördem som kommer till om det hade stått riktlinjer.Anf. 218 () replik:Herr talman! Riktlinjerna är verkligheten som le-der till målen. Egentligen vet vi att det är resan somär mödan värd. Men det är alltid bra att ha mål närman börjar sin resa.Målen är baserade på det som ungdomarna självavill. De vill ha delaktighet och leva ett självständigtliv, och de vill att deras egen kreativa och skapandeförmåga ska ses som en resurs.Det är fantastiska mål, och de står egentligen förallt. Jag delar inte uppfattningen att ungdomar harsvårt att inse sin egen betydelse. När jag har jobbat pågymnasieskolor och pratat med gröna ungdomar ompropositionen har de tagit för givet att de verkligenska få vara med. De är jättesura angående en så ele-mentär sak som rösträttsåldern. "Varför kan det intevara som gäller? Varför får jag interösta det år jag fyller ? Jag vill rösta!" Oavsettom vi separerar kommun-, landstings- och riksdags-val eller inte vill man vara med och rösta på myndig-hetsdagen. De kräver att få börja rösta tidigare, vid 16års ålder.Nu finns det ingen majoritet i för detta.Då skulle vi kunna anta det andra delmålet med den31 december. Fyller man år inom valåret ska man fårösta. Jag tycker - precis som många ungdomar harsagt - att målen är urhäftiga.Anf. 219 () re-plik:Herr talman! Efter de tack har fram-fört om samarbetet kring propositionen förstår jag attEwa är en makthavare. Då blir jag ganskaöverraskad över att man måste reservera sig mot detman har skrivit själv.Sedan var det frågan om rösträtten. Ett skäl skavara årskurskamrater. Jag undrar vad om moppeåldern. Det upplevs som oerhörtmycket tuffare och hårdare att en del av mina klass-kamrater får köra moped men inte jag - . Vi har körtkortsåldern. Ska den också gällainom det år man fyller 18? Ska myndighetsåldernockså ändras? Det finns massor av sådana gränser.Jag kan inte förstå varför just rösträttsåldern skullesärskiljas från övriga åldersgränser.Anf. 220 () replik:Herr talman! Den ena frågan hörde ihop med denandra frågan. sade att det är märk-ligt att jag reserverade mig mot något som vi i Miljö-partiet egentligen tycker är bra. Det är just i rösträtts-frågan som har reserverat sig.Vi kan inte säga att vi är speciellt konsekventa iSverige i fråga om åldersgränser. En inkonsekvenssom inte tog upp är t.ex. 16-årsåldern för film. Vi har många olika märkliga ål-dersgränser i . Att jag inte pratar om alla demärkligheterna nu beror på att vi precis just nu skafatta beslut om ett betänkande som rör ungdomar.Miljöpartiet, och Åldersgränsut-redningen anser att rösträttsåldern har betydelse förungdomars egen vilja till delaktighet. Man menar iutredningen och rapporten att åldersgränsen har bety-delse för delaktighet.Anf. 221 () re-plik:Herr talman! Det är riktigt att reservationen baragäller rösträtten. Men jag hörde varamycket kritisk till hur bostadsfrågorna hanterats ipropositionen.Sedan var det en sak jag inte riktigt förstod. Gäller16-årsgränsen för film det år man fyller eller detdatum man fyller ? Visst finns det olika ålders-gränser, men jag trodde att det var fråga om den fyller och inte året - men jag kan ha miss-uppfattat.Anf. 222 () replik:Herr talman! Bostadsfrågan hanteras inte alls här.Det är inte frågan om hur den hanteras utan att deninte alls hanteras som inte bara är kritiskttill utan även regeringspartiet och . Detberor inte på illvilja från alla vi som har arbetat medutredningen, utan det beror på ett bristande intressefrån bostadspolitiskt håll. Det är därför jag har sagt:"Hör upp alla riksdagsledamöter som arbetar medbostadspolitiska frågor. Här krävs en skärpning. Nimåste börja bygga billigt och enkelt för ungdomar."Anf. 223 ():Herr talman! Jag vill börja med att säga att det ärmed glädje jag debatterar kulturutskottets be-tänkande angående ungdomspolitik. Jag kom in iriksdagen , och jag har de drygt femår som gått följt ungdomspolitiken både som riks-dagsledamot och som ledamot i olika utredningar ochkommittéer som behandlat dessa frågor.Frågan som kanske först ska ställas i denna debattär om det behövs en ungdomspolitik. För mig är sva-ret ett självklart ja. Jag är övertygad om att det finnsvissa områden, vissa problem, vissa förutsättningaroch vissa möjligheter som är gemensamma för denunga generationen. Ungdomspolitiken måste natur-ligtvis utgå från att alla unga ska ha lika möjligheteratt vara delaktiga i samhällets olika skikt och i livetsolika skeenden. Även om alla unga är olika finns justgemensamma möjligheter och hinder som försvårarövergången till vuxenlivet. Det är med detta somutgångspunkt det är viktigt att vi har en nationellungdomspolitik.Ungdomstiden är en speciell tid. Det är en period ilivet då man går från att vara barn till att bli vuxen,vilket ofta kan vara ganska förvirrande. Men det ärviktigt att säga att ungdomstiden inte enbart är en tiddå man väntar på att bli vuxen, utan också försökande, ifrågasättande och prövning. Det är den tiddå man lär känna sig själv och hittar just sin egenriktning i livet.Vi ska fatta beslut om mål för ungdomspolitiken.Förslaget innebär att vi får en generell, sektorsöver-gripande och målstyrd ungdomspolitik som äveninnehåller uppföljning och analys. Det ska vara enmålstyrningsmodell med tre övergripande mål somriksdagen fastställer och sedan delmål inom olikaområden som regeringen fastställer.Majoriteten i utskottet ställer sig bakom de före-slagna målen och till den målstyrningsmodell somföreslagits. Jag tycker att de tre övergripande målenmed följande inriktningar, nämligen ett självständig-hetsmål, ett delaktighetsmål och ett resursmål, ärmycket bra. De innehåller just de delar som jag tyckerär viktigast för ungdomspolitiken.Att vi nu får mål för ungdomspolitiken är denviktigaste skillnaden års ungdomspolitiskaproposition. Det då fastställde var riktlinjer.Vad är då skillnaden mellan riktlinjer och mål? Denerfarenhet jag har på kulturområdet är att nationellamål är viktiga för att just lyfta fram ett politikområde.Många av dem jag har mött inom kultursektorn harsagt att det har varit oerhört betydelsefullt att ha må-len som antogs 1974 och 1996 i ryggen. Jag är över-tygad om att de mål som vi - eller rättare sagtnästa vecka - ska ta ställning till kommer att leda tillatt de som arbetar med ungdomsfrågor både på lokalnivå, men även på statlig nivå, får mål och därmed ettovärderligt instrument att arbeta mot.Herr talman! Det är många och viktiga frågor sombehandlas i betänkandet. Jag tänkte avgränsa mig tillatt kommentera något av det som jag anser vara vik-tigast, dvs. en del övergripande frågor.När jag träffar unga människor möts jag oftast aven optimistisk framtidstro. De flesta känner en ganskastor tillförsikt , att de ska kunna för-verkliga sina drömmar, att de ska få den utbildningoch det arbete som de eftersträvar. Det finns också debland ungdomsgenerationen som har en pessimistisksyn , med en oro för hög arbetslöshet ochframför allt en oro för sig egen chans att komma in påarbetsmarknaden, att få en bostad och därigenomkunna leva ett självständigt liv.Det som också är genomgående för dem som jaghar mött, både de som har en optimistisk och de somhar en pessimistisk framtidssyn, är att det finns ettområde som många av dem är ganska skeptiska till.Rättare sagt har de en känsla av att det område somhandlar om makt och inflytande inte riktigt är någotsom de är en del av. De känner inte att de kan påver-ka samhällets utveckling och inte heller sin egenvardag.I de svar fick närden gick ut och frågade unga, både i form av rådslagoch i form av enkäter, kan man läsa att unga bär på enoerhörd frustration, en frustration över att inte blihörda, en frustration över att bli ställda vid sidan av.De unga som jag har mött har visaten otålighet när det gällt att kunna påverka sin egenvardag. De känner att vuxenvärlden inte riktigt tardem på allvar. Det handlar inte om att unga har ettbristande intresse eller ett bristande engagemang. Istället handlar det om att unga ofta upplever att deinte släpps in där makten finns.Åkrahällskolans elevråd i skrev ett svar tillUngdomspolitiska kommittén om att vara vuxen:"När blir man vuxen? Ett tänkbart svar på frågan är,enligt vår mening, att man blir vuxen i det ögonblickman känner sig delaktig i samhället. Det kan innebäraatt man har ett arbete, att man känner att man kanpåverka de styrande eller att man har körkort. "visar en inställning som jag ofta mötsav, nämligen att delaktighet och inflytande är någotsom är förunnat vuxenvärlden. Jag tycker att fråganom att öka ungas inflytande är den viktigaste fram-tidsfrågan för ungdomspolitiken.Många förslag har väckts och initiativ har tagitsför att på olika sätt öka ungas möjlighet till inflytan-de. På många orter runt om i vårt land har det startatsbåde ungdomsråd och ungdomsfullmäktige. Jag vill idetta sammanhang lyfta fram att det är viktigt attunga själva får hitta sina organisatoriska former, att visom vuxna låter de unga få experimentera och finnasina lösningar. Det är också av betydelse att unga fårmöjlighet till verkligt inflytande. Det är just vad detstår i det andra övergripande målet.Jag har mött elever i skolor som har fått lämnasynpunkter på färgen på väggarna eller när kaféet skavara öppet. Det må vara viktiga frågor, men vi måstevåga släppa in unga i alla frågor. Därför är det försöksom inletts med elevmajoritet i gymnasieskolansstyrelse ett viktigt projekt. Jag tror att eleverna har kraft och allt det ansvar som det innebär att sitta ien sådan styrelse.Avslutningsvis vill jag, herr talman, säga att denungdomspolitiska proposition som vi nu behandlar ärett lyft för ungdomspolitiken. Den är efterlängtad avmånga och lever upp till många av de förväntningarsom ställts innan. Det är en proposition som tar uppstora frågor, men även små, som är viktiga för denunga generationen. Genom att propositionen tar sittavstamp i övergången från ung till vuxen - att låtaunga få ta den plats i samhället de har rätt till - läggsgrunden för en ungdomspolitik för framtiden. Enungdomspolitik för demokrati, rättvisa och framtids-tro - på ungdomars villkor.Jag vill med detta yrka bifall till utskottets hem-ställan i dess helhet.Tack!Anf. 224 ()replik:Herr talman! Det var roligt att höra . Vi delar många synpunkter. Ungdomarna måstefå vara självständiga och skapa sin egen tid och inteminst sin framtid. Därför förvånar det mig lite grannatt jag inte kan uppleva det när jag läser propositio-nen. Därför skulle jag vilja veta vad med delaktighetsmål.Man talar ju om ungdomsråden, och jag har fåtten fin bok som heter , där alla de härungdomsråden finns redovisade. Kan för mig vad de här ungdomsråden har kunnatgöra? På vilket sätt har de varit delaktiga?Samtidigt skulle jag vilja veta något om självstän-dighetsmålen. talade väldigt fint omatt ungdomar ska få vara med och forma framtiden,men vad i den här propositionen talar om att ungdo-marna kan vara med och forma sin egen framtid, somju genomgår så stora förändringar ?Anf. 225 () replik:Herr talman! När jag pratar om självständighets-mål, delaktighetsmål och resursmål är det de tre målsom regeringen har föreslagit och som även utskottetföreslår som övergripande mål.Jag vill börja med delaktighet. För mig handlardet om att kunna vara en del av det samhälle manlever i och känna att man faktiskt kan påverka det livman lever och även påverka omgivningen. Mångaunga som jag möter känner att de inte riktigt fårtillträde till det.Det har funnits väldigt många initiativ. Ungdoms-råd är ett, men det finns många andra sätt att jobbaute i kommuner, men även i politiska partier. Utvär-deringen av ungdomsråden har visat att det på deställen där ungdomsråden har införts faktiskt på litelängre sikt har inneburit att antalet aktiva ungdomarockså har ökat i de politiska föreningarna och depolitiska partierna. Man har alltså väckt ett politisktengagemang hos ungdomarna som har känt att det härvill de faktiskt vara med och påverka. Därigenom harman också tagit steget in i de politiska partierna. Dåhar man liksom hittat en väg in i det politiska system-et. Jag tycker att det är viktigt. Det är ett bra exempelpå hur man kan öka delaktigheten.Jag tycker att det är viktigt att påpeka att när manpratar om självständighet pratar man om rätten attutvecklas. Jag tror att en stor skillnad mellan mig somsocialdemokrat och som mode-rat är att jag tror på politikens möjlighet att förändramänniskors vardag. Genom de beslut vi fattar här,genom att få ut en riktig målstyrningsmodell till allamyndigheter och få fram att det faktiskt gäller attplocka fram ungdomarna, de ska in och vara delakti-ga, de ska få möjlighet att påverka, tror jag att ung-domars möjlighet att själva styra sina liv ökar.Anf. 226 ()replik:Herr talman! Så att vara delaktig och komma in isamhällslivet det är att komma in i ett politiskt parti.Det var kontentan jag kunde utläsa av uttalande.De ungdomar jag talar med, som är arbetslösa,som har gått ut gymnasiet och inte lyckats få någonsysselsättning vill ha en bra sysselsättning. Det ärfrihetslappen för dem. Jag kommer från ett av de treNorrlandslänen där arbetslösheten har ökat.De ungdomar som har ett arbete vill ha möjlighetatt söka sitt arbete själva, vill ha möjlighet till enfriare arbetsmarknad med de möjligheter som det ger.Den typ av arbete som växer upp med den nyaIT-tekniken kräver en helt annan formel för arbets-marknaden. Men om det säger intenågonting, utan det enda som gäller är att man skavara delaktig i ett politiskt parti. Det kan jag faktisktinte hålla med om. Det är inte där man formar sitt liv,det är utanför.Anf. 227 () replik:Herr talman! Det är ytterst märkligt. Jag frågarmig om verkligen och jag harläst samma proposition. På s. 31 i propositionen stårdet: Goda förutsättningar att leva ett självständigt liv.I det stycket står det faktiskt: "Ett första mål för ung-domspolitiken bör, enligt regeringens förslag, vara attungdomar ska ha goda förutsättningar att leva ettsjälvständigt liv." Det står vidare: "Att ha ett arbete,en egen bostad och en egen ekonomi leder till själv-ständighet - - -. "I flera avseenden är det faktiskt så att politikendärför bör underlätta för ungdomar att successivtuppnå den självständighet som kännetecknar vuxnasliv. Det lyfter vi också fram i betänkandet. Det ärnaturligtvis det här som är viktigt för att kunna levaett självständigt liv och även för att kunna påverkasitt egna liv.Men därifrån till att säga att delaktighet i samhäl-let enbart har med arbetet att göra tror inte jag på. Jagmöter många unga människor som har både arbeteoch bostad men som för den sakens skull inte känneratt de kan påverka, att den vuxna generationen lyss-nar på dem, att de faktiskt känner att de kan göranågonting: Jag ställs inte vid sidan av. Det är någon-ting som faktiskt även de som har ett arbete känner.Det är på grund av att vi i den vuxna generationen påolika sätt har stängt ute den unga generationen. Dettycker jag den här propositionen tar ett rejält avstampi. Jag tror att vi kan göra oerhört mycket bra efter denhär propositionen.Anf. 228 () replik:Herr talman! sade själv att honägnar sig åt övergripande frågor, och i dessa frågorhar vi mycket gemensamt, och mycket av det somAnnika sade kan jag instämma i.Jag vill emellertid ta upp par konkreta punkter. Enav dem kom in på själv, och denhandlar om elevstyrda skolor. Det går ju att hävda attdet är detta som eleverna efterfrågar, och vi kan ju ståoch hävda att vi har träffat olika personer som tyckerdet ena eller det andra. Men det är ganska intressantatt väldigt många motioner till ungdomsriksdagenförra året handlade om just elevstyrda skolor, ochväldigt många av dem var negativa. Jag har inte räk-nat dem, så jag vet inte om det var en majoritet avdem, men jag är ganska säker på det. Det som ung-domarna själva uttryckte var att det inte var den typenav inflytande som de ville ha, att faktiskt ta ansvar förhela styrelsen i en skola som de går på enutbildning där och inte har överblicken och helhets-greppet utan att det är inflytandet över studiesituatio-nen, över den egna vardagen och över klassrumssitu-ationen som de efterlyser. Och där finns det mycketatt göra. Jag tycker alltså att detta är en sådan därtypisk åtgärd som man tror ska lösa något problemmen som i själva verket skapar fler problem än denlöser. Jag vill gärna höra vilken bas för att säga att det här är något som är efterfrågat,när man jämför det med vad som kom från vid ung-domsriksdagen.Jag har ytterligare en fråga som gäller när alladessa områden ska omsättas i praktiken. Då krävs detju också pengar. I budgetpropositionen finns det enomfördelning av medel från nationell och internatio-nell ungdomspolitik till . Ung-domsstyrelsen behöver mer pengar. Det kan jag hållamed om, eftersom den får ett vidgat uppdrag. Mendenna omfördelning motsätter jag mig, och jag undrarhur försvarar den.Anf. 229 () replik:Herr talman! Min uppfattning är, och jag vet attdet är så, att man behöver göra väldigt mycket. Detbehövs mycket för att öka inflytandet i skolorna föratt eleverna ska känna att de faktiskt kan påverka justvardagen. Och jag menar inte att det finns en motsätt-ning mellan att påverka det övergripande och attockså kunna påverka inne i klassrummen och påandra sätt.Jag kan t.ex. berätta vad jag mötte för 14 dagarsedan. I har vi en gymnasieskola medelevmajoritet i styrelsen. Där hade rektorn gått ut ochsagt att han ville påpeka att detta var ett försök. Ocheleverna var oerhört upprörda, därför att de kände attdetta var deras möjlighet. De tyckte att detta var jät-tebra, och det tyckte att detta var något som de villeutveckla, inte avveckla. Jag tror inte att elevmajoriteti gymnasieskolornas styrelser är den enda lösningen.Jag tror att man måste utveckla det också. Det viktigaär att säga att ungdomarna och eleverna måste fåinflytande på den skola där de går, över pedagogikenoch över utbildningen och inte bara över mer praktis-ka frågor. De måste få möjlighet att direkt påverka sinutbildning och sin situation i skolan.När det gäller frågorna om omfördelningen trorjag att har svar på dem mer i detalj.Jag rekommenderar därför att ställadessa frågor till . 230 () replik:Herr talman! Det kan jag göra. Jag återkommertill den frågan, och den kanske redan är förberedd.Men vi kan hålla oss till frågan om elevstyrdaskolor. Risken med ett sådant förslag och ett sådantförsök eller genomförande är ju att det blir en litengrupp aktiva ungdomar som får ett väldigt stort in-flytande. Men jag tror att det sker på deras kompisarsbekostnad. Då tycker man sig nämligen ha löst pro-blemet. Då kommer några aktiva att sitta och styraöver de stora övergripande budgetfrågorna m.m.medan det stora flertalet fortfarande kommer att kän-na sig lika frustrerade. Jag tycker alltså att det är därsom man först ska gå in och se till att ungdomarna fårinflytande och t.o.m. barnen efterhand som de kanbåde ta ett ansvar och få ett inflytande på den egnasituationen i stället för att göra sådana här försök somjag inte tror leder någon vart, om jag ska vara ärlig,och som ungdomarna själva i väldigt stor omfattningavvisar. De inser nämligen att om de går t.ex. tre årpå en utbildning tar det ett tag innan de över huvudtaget vet vad det handlar om. Sedan när de lagom harkommit in i det lämnar de det. De som finns på sko-lan, olika personalkategorier, och som kanske finnsdär har däremot inte möjlighetatt styra utvecklingen. Detta är över huvud taget ettmycket märkligt förslag. Inflytande - ja, medbe-stämmande - ja, men inte elevstyrda skolor.Anf. 231 () replik:Herr talman! Jag är inte helt säker på att eleverna ide gymnasieskolor som har infört elevstyrda styrelserär väldigt negativa till förslaget. Däremot har jag möttganska många som inte finns med i försöksprojektensom är negativa. Vi får väl se vad utvärderingen vi-sar. Detta ska ju faktiskt utvärderas och följas upp.Jag tror att de som har genomfört dessa projekt, desom finns i försöksverksamheten, är väldigt positiva.Det är den bild som jag har fått.Inger sade att en liten grupp elever fårmakt och inflytande på bekostnad av sina klasskam-rater. Det intressanta är ju vem som har makten.Jo, det är lärare och rektorer. Här flyttar vi en del avmakten från dem till eleverna. Och jag tror inte attden stora mängden elever kommer att acceptera att blistyrd av några få, utan jag tror att detta är första ste-get. Om det är så att de som företräder eleverna idessa styrelser inte lyssnar på sina klasskamrater utanframför sina egna åsikter utan att bry sig om vad deandra eleverna tycker, då tror inte jag att de blir åter-valda.Anf. 232 Statsrådet ():Herr talman! debatteraderiksdagen en sammanhängande ungdomspolitik förförsta gången. Det var den borgerliga regeringen somhade föreslagit riktlinjer för ungdomspolitiken, och vitog ett stort steg då vi uttalade en samlad politisk viljaför ungdomar.Med dagens betänkande tar vi ännu ett steg moten utvecklad ungdomspolitik. Vi höjer ribban ytterli-gare, och vi förtydligar ambitionen genom att föreslåkonkreta mål för ungdomspolitiken.I debatten då, med som ung-domsminister, citerade jag sång: "Ungoch stolt, jag är en krigare, med tro på mig går livetvidare". Jag använder gärna samma citat , trotsatt jag är lite äldre, då vi nu för diskute-rar en samlad politik för unga.Vi har ett betänkande som på ett unikt sätt utgårfrån ett helhetsperspektiv vad gäller ungdomars situ-ation och levnadsvillkor. Med denna helhetssyn iryggen kan samhället på ett ännu bättre sätt än tidiga-re ta till vara ungdomars engagemang och kompetens,som förutsättningarna för att möta ungasbehov kommer att öka. Regeringens förslag till ung-domspolitik handlar helt enkelt om att alla unga iSverige, oavsett kön, etnisk och kulturell bakgrund,ska ha goda möjligheter att utveckla sina respektiveförmågor och därmed ha chansen att förverkliga sinadrömmar. Ett samhälle utan en förhoppningsfull ung-domsgeneration är ett försvagat samhälle. Därförmåste nu politiken handla om att skapa bättre förut-sättningar för alla unga att ta makten över sina liv.Den ungdomspolitiska propositionen är med andraord en tydlig politik för rättvisa för unga, en politiksom också bygger på hörnstenarna demokrati ochframtidstro.Regeringen har föreslagit tre mål för ungdomspo-litiken. Flera ledamöter här i kammaren har nämntdem före mig. De handlar om att ungdomar ska hagoda förutsättningar att leva ett självständigt liv, omatt ungdomar ska ha reella möjligheter till inflytandeoch delaktighet och om att ungdomars engagemang,skapandeförmåga och kritiska tänkande ska tas tillvara som en resurs. För att nå målen utformas delmålinom flera politikområden - delmål som ska utvärde-ras och prövas regelbundet.Den tredje delen i ungdomspolitiken handlar omatt ge spridning åt goda exempel som finns runtom ilandet. Skälen till de goda exemplen är flera. Detfrämsta syftet är att illustrera olika former av konkretoch bra verksamhet som bidrar till att ungdomspoliti-kens mål kan uppnås. Ett annat syfte med exemplenär att visa att det finns en stark och positiv kraft runtoch av unga - en kraft som alltför sällan beskrivs iden offentliga debatten.Med de nya mål och delmål som föreslås förungdomspolitiken ökar och regeringensmöjligheter att följa upp och utvärdera politiken. Tillriksdagens hjälp med genomförandet av ungdomspo-litiken finns också . Den ges enaktiv roll i propositionen. har somfrämsta uppgift att verka för att målen för den natio-nella ungdomspolitiken uppfylls.