prot · GM0997 · 1999-05-20 00:00:00 — Kan se någon skillnad i detta? Är det lika lättatt ombilda ett hus i de segregerade förortsområdena,där det finns fastigheter med kanske 100-150 lägen-heter, som det är att ombilda en fastighet i innersta-den, där det finns 18 lägenheter?Anf. 7 () replik:Fru talman! Jag förstår inte riktigt vad me-nar. Vi kanske får fördjupa oss i den frågan vid någotannat tillfälle.Anf. 8 () replik:Fru talman! Så kan man inte föra en debatt. Mankan inte bara säga att man inte begriper frågan. Då ärdet tveksamt om man över huvud taget skall delta ibeslutsfattandet.Jag frågar om kan senågon skillnad mellan det förhållandet att husen iförortsområdena i regel är stora och omfattar väldigtmånga lägenheter och att de i de centrala delarna harfå lägenheter. Kan se någonskillnad vad gäller möjligheterna att åstadkomma enombildning till bostadsrätt i det stora, stora huset medkommunalt ägande i förorter och det lilla huset i dencentrala delen av kommunen?Anf. 9 () replik:Fru talman! Det är alldeles självklart att jag kan seskillnaderna, om det är det du begär av mig. Men jagförstår inte riktigt vart vill komma medden frågan.Frågan om segregation och integration är betyd-ligt vidare än så. Jag inser att en bestämmelse om tvåtredjedels majoritet i innerstaden, med det suget efteratt få köpa sina bostäder, inte förhindrar någontingdär. Det är fortfarande en minoritet som vill fortsättaatt vara hyresgäster.Anf. 10 () replik:Fru talman! Jag skulle kunna spä på till och fråga så härenkelt: Anser att det lagförslag som vi nuskall fatta beslut om skall gälla i hela ?Anf. 11 () replik:Fru talman! Ja, det är rimligt. Om man anser attboendeformen är tillräckligt attraktiv är det ingensom helst svårighet att få ihop två tredjedelar. Densaken är självklar.Ni betonar ägandet, det gäller er allihop, framförbrukandet. Jag försöker göra tvärtom.Anf. 12 () replik:Fru talman! När vi sitter här i , HelenaHillar , och beslutar om ett lagförslag ärdet väl självklart, inte rimligt utan självklart att det vibeslutar gäller i hela landet.Sedan tycker jag faktiskt också att man skall tittapå brukandet. Det är mycket rimligt. Men när detgäller demokrati får vi ibland ge oss här i riksdagenpå grund av att det finns en majoritet som bestämmernågonting. Så bör det även vara när det gäller omman skall ombilda hyresrätter till bostadsrätter. Detskall vara en majoritet. Om det har vi inte tvistatnågonting.Men när nu är så ange-lägen om att det skall vara ett minoritetsskydd skullejag vilja fråga: Hur skall den fjärdedel, den minoritet,som man nu tar ifrån möjligheten att över huvud tagetombilda till en bostadsrätt skyddas när Miljöpartietfår lägga fram det här förslaget?Anf. 13 () replik:Fru talman! Till att börja med menar jag, precissom , att en lag måste gälla över helalandet. Det var precis det svar jag gav första gången.Anf. 14 () replik:Fru talman! Jag vill ställa en fråga som rör detfaktum du själv påpekade. Du hade inte känt till attregeln om enkel majoritet hade gällt sedan 1992.Orsaken till den regeln var att vi ville vidga ochförenkla möjligheterna att skapa nya boendeformer,ge valfrihetsmöjligheter. uttrycker väl-digt tydligt i sin reservation att man vill jobba för attöka valfriheten mellan olika boendeformer.Kristdemokraterna hjälpte till 1992 genom attbredda möjligheten att skapa bostadsrättsföreningargenom ombildning från hyresrätter. inskränkerman på det området igen. Man plockar alltså bortmöjligheter. Är det verkligen i linje med Miljöpartietsideologi?Sedan vill jag också fråga: Är det verkligen så attjust bostadsrättsföreningar är sämre hyresvärdar ännågon annan hyresvärd?Anf. 15 () replik:Fru talman! Syftet med bostadsrättsföreningen ärinte att vara hyresvärd, utan att man skall äga sinbostad och därmed ha ett ökat inflytande. Men syftetär inte att man skall ha ett inflytande över andra bo-ende. I bostadsrättsföreningen som sådan är alla jäm-lika. Egentligen skulle man behöva konsensus för attombilda ett hyreshus till bostadsrätter för att få enriktig styrka i en sådan förening.Jag vidhåller att det står var och en fritt att köpasig en bostad i . Men hyresgästen är snarten utdöende art, därför att man beskär den upplåtelse-formen i så stor utsträckning som ni vill göra. Det blirju konsekvenserna.Jag sade inte att jag inte kände till, utan att jaginte var med . Frågan är fortfarande omdet var någon som anmälde land för att brytamot de mänskliga rättigheterna när det begav sig förragången och man krävde två tredjedels majoritet för enombildning. Det är alltså inte vilket beslut som helst.De människor som har ingått ettavtal med en hyresvärd ser sig bli överkörda. Det ärinte så enkelt som ni vill göra gällande.Anf. 16 () replik:Fru talman! Orsaken till att man ville vid-ga valmöjligheterna för boendet på bostadsrättssidanvar just detta beslut. Det fanns ingen orsak att i detläget klaga på någonting som hade med mänskligarättigheter att göra. De ändrade besluten var ett steg åträtt håll. Men går man tillbaka igen.Sedan var det frågan om en bostadsrättsföreningkan vara en bra hyresvärd. En bostadsrättsföreningmånar mycket om sin egen förening och det bostads-bestånd föreningen har. Det borde i rimlighetensnamn även gynna en hyresgäst. Det är en självklarhet.En bostadsrättsförening klarar det minst lika bra somnågon annan.Det räcker med ett ja eller nej på denna fråga. An-ser att reglerna för den process sommånga bostadsrättsföreningar redan har påbörjat ochstår i färd med att få avslutat nu inte skall gälla? Gårdet inte att ha en övergångsregel för dem som redanhar börjat med andra förutsättningar?Anf. 17 () replik:Fru talman! Jag menar inte att ni skall opponeramot det beslut ni själva har fattat. Men det fanns entid innan ni kom i regeringsställning där det fanns allamöjligheter att pröva hållbarheten i regeln om tvåtredjedels majoritet.Anf. 18 ():Fru talman! Betänkande BoU10 som vi behandlari kammaren handlar om ombildning av hyresrätttill bostadsrätt samt försöksverksamhet med koopera-tiv hyresrätt, där regeringen föreslår att föreningarsom har fått tillstånd att bedriva kooperativ hyresrättskall kunna få tillstånd till en utvidgning eller annanändring av föreningens verksamhet.Fru talman! Jag vill börja med att yrka bifall tillhemställan i betänkandet i sin helhet.Vi socialdemokrater anser att bostaden är en soci-al rättighet och att bostaden är en viktig del i väl-färdspolitiken. Alla människor som så önskar skall fåmöjlighet till en bra bostad i en bra miljö och till enrimlig kostnad. För oss är det inte viktigast att äga sinbostad, utan det är rätten att få bestämma själv, dvs.boendeinflytande. Vi kan aldrig acceptera ett sam-hälle eller en bostadspolitik där det är storleken påplånboken som avgör om samhällsmedborgarna harinflytande.Fru talman! är det nästan lite inne att äga.Det är endast genom ägande som man kan vara medoch påverka. får man nästan känslan av att detär fult att bo i hyresrätt.Det man ofta glömmer bort att diskutera är att detfinns många olika orsaker till varför människor harvalt att bo i hyresrätt. En del gör det för att de inte villha de bekymmer det för med sig att äga vad gällerrenovering, underhåll eller engagemang i exempelvisen bostadsrättsförening. Andra gör det för att de haren sjukdom eller på ålderns höst inte orkar med sköt-seln av en egen ägd bostad. Vissa medborgare, t.ex.arbetslösa, har inget val, för de har inga möjligheteratt få lån till en egen ägd bostad.Vi har alla olika önskemål i olika skeden av livetom hur vi vill bo. De som vill bo i hyresrätt skallkunna göra det och känna stolthet över det. De skallockså kunna tryggheten av inte behöva bära på enrädsla för att när som helst tvingas in i en bostads-rättsförening eller att bli hyresgäst hos sina grannar,dvs. Regeringen har föreslagit att det skallkrävas att minst två tredjedelar av hyresgästerna i deuthyrda lägenheterna går med på bostadsrättsför-eningens beslut om förvärv av ett hus för ombildningtill bostadsrätt för att beslutet skall vara giltigt. Ävenkravet för att en intresseanmälan skall få göras före-slås ändras så att hyresgästerna i minst två tredjedelarav de uthyrda lägenheterna skriftligen skall förklarasig intresserade av ombildning.Utskottsmajoriteten anser, precis som regeringen,att det är viktigt att regelsystemet slår vakt om bådehyresrätten och bostadsrätten som upplåtelseform.Frågan om vilken majoritet som skall kräva förening-ens förvärvsbeslut måste ses ur perspektivet att ju flerav de boende som deltar vid ombildningen, destostörre möjlighet till att en övergång till bostadsrättblir lyckad.Med dagens lagstiftning med enkel majoritet an-ser vi att det inte finns samma grund att stå på. Allasom arbetar under demokratiska former vet att ju flersom är med på att genomföra en idé eller vision,desto lättare är det att genomföra idén eller visionen.Med dagens lagstiftning räcker det att 51 av 100hyresgäster vill ombilda. Med det förslag som vi i dagskall ta ställning till blir det 67 hyresgäster som måstekomma in med en intresseanmälan för att en ombild-ning skall komma till stånd. Vi menar att det stärkerbostadsrättsföreningen.De borgerliga partierna har reserverat sig i en ge-mensam reservation, där de anser att regeringensförslag är dåligt motiverat. Man antyder att det kanfinnas andra motiv.Jag vill ställa fyra frågor till de borgerliga leda-möterna: Hur kan förslaget som handlar om att säker-ställa en framgångsrik omvandling till bostadsrättvara dåligt motiverat? Hur kan det vara ett dåligtförslag att skapa demokrati bland de boende? Hur kandet vara dåligt motiverat att verka för att förhindramotsättningar mellan bostadsrättsägare och hyres-gäster? Hur kan det vara dåligt motiverat att motver-ka att bostadsrättsföreningar i för stor utsträckningblir hyresvärdar?I reservationen anför de borgerliga partierna attvarje ombildning som vilar på sunda ekonomiskagrundvalar bedöms som framgångsrik samt att denenskilde hyresgästen har den ekonomiska planen somgrund att ta ställning till om han eller hon vill. Detkanske inte enbart handlar om att vilja, det kanskeockså handlar om möjligheter. Vidare påpekas i re-servationen att de hyresgäster som är emot en om-bildning och vill förbli hyresgäster har efter förvärvetbesittningsskydd. Men hur känner sig de hyresgäster-na inombords? Känner de att de har möjlighet tillinflytande över sitt boende? Samma fråga kan manställa sig angående motsättningarna mellan bostads-rättsföreningen och hyresgästen.Fru talman! För oss socialdemokrater handlar detom att boendet skall bidra till jämlika och värdigalevnadsförhållanden i livets olika skeden samt att slåvakt om den lilla människan. Det handlar om mänsk-liga rättigheter. De som har en socialt och ekonomisktstabil bakgrund klarar sig alltid. Men för dem sominte har det, vill vi slå vakt om deras rättigheter ochmöjligheter till en bra bostad. Vi anser att alla skallha rätt att välja vilken boendeform de vill ha, och dåmåste också rätten att bo i hyresrätt finnas för alla ihela landet.Fru talman! Jag yrkar bifall till hemställan i be-tänkandet och avslag på samtliga reservationer.Anf. 19 () replik:Fru talman! Vad är från demokratisk synpunktmotiveringen till att säg skall kunna förhindradet önskemål om ett boende som har? Varför ärdet rimligt? Vad är det som är demokrati i detta?Anf. 20 () replik:Fru talman! Är det inte det som är demokrati -åtminstone som vi ser det? Det handlar om inflytan-defrågor. Om säger nej och säger ja, hurblir det då i relationerna mellan de här personerna?Vi vet att det finns problem mellanbostadsrättsinnehavare och de hyresgäster som hyr avbostadsrättsföreningen. Bl.a. vill de som har bostads-rättsföreningen att även den här lägenheten skall blien bostadsrätt.Anf. 21 () replik:Fru talman! har vi fått klarlagt att för social-demokraterna är demokrati att en minoritet bestäm-mer över en majoritet.Min följdfråga blir: Är det också då socialdemo-kraternas uppfattning att exempelvis i en bostadsrätts-förening skall en minoritet kunna bestämma över enmajoritet?Anf. 22 () replik:Fru talman! Jag tycker att raljerar litemed ord. sade i sitt huvudanförande bl.a.angående det här med besittningsskyddet att man harkvar sina rättigheter, vilket är helt riktigt. Men hurkänner sig de människor som bor kvar i bostadsrätts-föreningen? Känner de oro? Känner de på något sättatt de numera inte kan vara med och påverka?Anf. 23 () replik:Fru talman! Vi i vidhåller nuvaranderegler eftersom det innebär en möjlighet att med en-kel majoritet ombilda hyresrätt till bostadsrätt. Detger den enskilde hyresgästen möjlighet att få äga sinbostad som en bostadsrätt; det kan ju komma in andraspekulanter. Om hyresgästerna har gått samman ochbildat en bostadsförening har de i så fall förtur. Harinte socialdemokraterna tänkt på den aspekten?Anf. 24 () replik:Fru talman! Jo, vi har även tänkt på den aspekten.Men för är det viktigast att man får äga.För oss socialdemokrater är inte ägandeformen vikti-gast, utan viktigast är att man får inflytande över sittboende.Anf. 25 () replik:Fru talman! För oss i - jag upprepardet ifall du inte hörde vad jag sade i mitt huvudanfö-rande - är valfriheten viktigast. Vi tycker att männi-skor skall ha möjlighet att hyra, i gemenskap ellerenskilt. Vi tycker också att människor skall ha möj-lighet att äga.Varför tycker inte socialdemokraterna att det ärviktigt med valfrihet? Vad är det som är så fult medatt äga?Anf. 26 () replik:Fru talman! Vi anser inte att det är fult att äga.Vad vi vill ha är mångfald i boendet. Men mångfald iboendet innebär att också hyresrätt skall finnas. Manskall ha rätt att hyra. Det skall alltså inte bara varaägande men det är ju det som är trenden i samhället och det är det som står för. Du sadei ditt huvudanförande att viktigast för er är denmänskliga rättigheten att få äga.Anf. 27 () replik:Fru talman! gör en märklig gra-dering av hyresvärdar. Det låter som att det med enbostadsrättsförening som hyresvärd är förnedrande attvara hyresgäst. Då måste det väl vara likadant omman bor hos en privat hyresvärd eller om man råkarbo i samma hus som vd:n för det kommunala bolagetfinns. Det är då också förnedrande.Är det bara kommunala bostadsstiftelser och möj-ligen kommunala bostadsföretag som är fullgodahyresvärdar? Det låter faktiskt så. Övrigt tycks detvara förnedrande för en människa att behöva bo i.Anf. 28 () replik:Fru talman! Jag har aldrig påstått att det är förned-rande att ha en bostadsrättsförening som hyresvärd.Men det är skillnad mellan om jag själv har valt atthyra av en privat hyresvärd och om jag av olika orsa-ker, när man skall bilda en bostadsrättsförening intehar gått med i föreningen. Det är en ganska stor skill-nad i det avseendet.Anf. 29 () replik:Fru talman! Besittningsskyddet finns ju där. Jaghar t.o.m. rätt att byta min lägenhet mot en annan omjag inte skulle vilja bo kvar och ha den här hyresvär-den.Är det inte oschyst att vid redan påbörjad plane-ring när det gäller ombildning plötsligt få reglernatotalt ändrade? Är inte det ett oschyst beteende?Anf. 30 () replik:Fru talman! Som jag tidigare sade finns ju besitt-ningsskyddet kvar. Vi vet att många hyresgäster sombor kvar i bostadsrättsföreningen känner att man pånågot sätt vill knuffa ut dem därför att bostadsrätts-föreningen hellre vill att lägenheten blir en bostads-rätt.Vid flera tillfällen i debatten har det framkommitatt vi hade den regel som vi skall taställning till, dvs. att det krävs två tredjedels majori-tet. Jag skulle vilja läsa innantill ur det protokoll från1992 där frågan debatterades. Dåvarande bostadsmi-nistern sade då: "Enligt min mening har de synpunk-ter som ligger bakom det nuvarande kravet på kvalifi-cerad majoritet i och för sig goda skäl för sig. Det ärsjälvklart bäst för föreningen och de boende om allaeller nästan alla lägenheter i fastigheten är upplåtnamed bostadsrätt."Anf. 31 ():Fru talman! Egentligen kan man efter att ha hörttidigare inlägg fråga sig om det är någon större poängatt debattera frågan om omvandling till bostadsrätter.Som jag upplever det driver borgerligheten fråganur ett rent ideologiskt perspektiv, nämligen ägandetshelighet. Man försöker hävda sina egna ideologiskateser som objektiva från både ekonomisk och demo-kratisk synvinkel.Som jag ser det är frågan inte så enkel. Den bordebelysas ur betydligt fler perspektiv. Det går en klarskiljelinje mellan dem som hävdar bostaden som ensocial rättighet och dem som hävdar bostaden som envara på marknaden, som vilken annan vara som helst.Det finns mycket stora problem på bostads-marknaden som det borde vara viktigare att diskuteraän just eventuellt ägande. Såvitt jag förstår kommerdet här att innebära att de problem som finns ytterli-gare ökar.Den borgerliga regeringen tog bort många av deredskap som fanns för att kunna upprätthålla en socialbostadspolitik. Kombinerat med den ofinansieradeskattereformen som har drabbat boendekostnadernahårt, framför allt för hyresgästerna, innebär detta attvi närmast har avskaffat densociala bostadspolitiken.Effekterna har vi sett i form av ökad bostadslös-het, fler mambor, trångboddhet, segregation och, förallt i världen, ökad spekulation i boendet. Jag tror attdet nu behövs ett andrum för att kunna återskapa densociala bostadspolitiken. Det här förslaget är ett så-dant andrum.För oss vänsterpartister är det betydelsefullt attmångfald i boendet finns överallt. Det innebär attallmännyttan måste få en chans att leva kvar som ettalternativ till bostadsrätter, privata hyresrätter ochegnahem - och då inte bara i vissa delar utan överallt.Det finns också en del praktiska skäl till att viställer oss bakom regeringens förslag. Från mångabankekonomer sägs det att det, för att en nybildadbostadsrättsförening skall fungera, krävs att ungefär70 % av de boende ställer sig positiva till bostadsrät-ten och ansluter sig till föreningen. I annat fall riske-rar man att sitta med ganska dyrbart kapital i en före-ning och få problem med att driva sin förening somen bostadsrättsförening.Skälen att bilda bostadsrätt är naturligtvis olikaoch kan handla om allt från ökat inflytande till renspekulation. När det gäller boendeinflytandet tror jag,precis som , att det vore bättre om vii stället försökte skapa regler som tydligt kunde ökahyresgästernas inflytande och makt över boendet änatt vi omvandlar hyresrätter till ägandelägenheter ochbostadsrätter.Jag kan förstå att det är svårt för en borgare att senågon annan makt än ägandets makt, men jag vet attdet är fullt möjligt.Det finns, som jag sade, en rad andra skäl till attomvandla till bostadsrätt, som är av mer spekulativart. I storstädernas centrala områden finns det möjlig-heter att tjäna pengar på skillnaden mellan det sombrukar kallas marknadshyra och den faktiska hyran.Vinsten delas mellan fastighetsägarna och bostads-rättsinnehavarna, som kan tjäna en rejäl hacka på attsälja vidare med ganska stora vinster. Det innebär isin förlängning att segregationen kommer att öka. Såfort en lägenhet säljs kommer den bara att kunnaefterfrågas av hushåll med mycket stark ekonomi. Detär ett problem för dem som bor kvar som hyresgästeri en förening. Ett av skälen är bl.a. att de sitter på ettvärde för bostadsföreningen som är ganska eftertrak-tat. I och med att en hyresgäst lämnar bostadsrättsför-eningen som hyresvärd skapas automatiskt ett eko-nomiskt värde för bostadsrättsföreningen att säljalägenheten vidare. Det tryck som kommer att finnaspå hyresgästerna i sådana bostadsområden kommerinte att vara litet.Ett problem för dem som är kvar som hyresgästerär att man inte får några professionella hyresvärdar.Man bildar mycket sällan en bostadsrättsförening föratt man skall bedriva en bostadsuthyrningsverksam-het. Man kommer, precis som sade,få sina grannar som hyresvärd. Det är inte helt enkeltatt de man tidigare drack kaffe med är man nu eko-nomiskt beroende av.Jag förstår inte varför man blev så upprörd överdetta med trefjärdedels majoritet. Det är inte särskiltunderligt att vi skyddar minoriteter i olika former. Jagkan tänka mig faktiskt tillfällen där har rätt mot99 %. Men då får vi ett mer filosofiskt resonemang.Jag yrkar bifall till hemställan och avslag påsamtliga motioner.Anf. 32 ():Fru talman! Socialdemokrater brukar tala mycketom bostadsrätter. För egen del tycker jag att det ärunderhållande att höra på dem. Vanligen får man höranågot nytt argument åt något håll. Att det kommernågot nytt varje gång man lyssnar beror på att desocialdemokratiska uppfattningarna om bostadsrättervarierar mycket. , tidigare statsminister-kandidat, uttrycker sig exempelvis på ett sätt somsocialdemokraterna i bostadsutskottet vanligtvis intebrukar kännas vid så mycket. Rent av kan man kon-statera att en och samma socialdemokrat vanligentycker olika saker om bostadsrätter beroende på vil-ken situation man befinner sig i.Sten säger att det här är en ideologiskfråga. Det är möjligt att det är så. Men då har vi för-modligen en lite olika demokrati som vi värnar i vårideologi. Jag vet att det här förslaget är föranlett bl.a.av att de kommunala väljarna i har tagitklar ställning för att kommunen skall erbjuda de hy-resgäster i de kommunala bostäderna som vill attköpa dem. Jag tycker att det är en rimlig demokratiskideologisk ståndpunkt. Att peta i det tycker jag inte ärdemokratiskt. Därmed strider det mot min ideologi.Vänsterpartiet är naturligtvis konsekvent i ett annatavseende, nämligen att säga nej till enskild ägande-rätt.Socialdemokraterna är mer slingriga i sina prin-ciper. Man får ägna sig åt lite mer analys för att sederas linjer, men det brukar gå efter en del ansträng-ning. Trots att det socialdemokratiska talet om bo-stadsrätter framstår som förvirrat och spretande åtolika håll visar det sig att det finns en klar och kon-sekvent röd tråd i resonemanget. När vi diskuterarägarlägenheter finns det ingen hejd på alla de fördelarför de boende som socialdemokraterna anser varaförknippade just med bostadsrättsboende. När detgäller att utgöra alternativ och motståndet mot ägar-lägenheter, en boendeform med ett starkt inslag avpersonligt ägande, duger bostadsrätten som ett slagträmot ägarlägenheter. Så ser den socialdemokratiskaretoriken ut.När vi kommer över till en diskussion om bo-stadsrätter då är de minsann inte mycket värda. Dåantyds det generellt att bostadsrättsföreningar är dåli-ga hyresvärdar, att bostadsrättsintressenter är engrupp bostadsspekulanter som vill slänga ut vanligtfolk från stadskärnorna, att om man inte motverkarbostadsombildning kommer hyresmarknaden att för-störas och rent av falla ihop i vissa städer. I de dis-kussionerna om bostadsrätter kan man t.o.m. få in-trycket att privata hyresvärdar är en smått helgonför-klarad grupp personer som gör en samhällsnyttiginsats genom att erbjuda ett boende som förhindrar deboende att äga sin egen bostad. Vi hörde här tidigareatt även om de boende i vissa fall är för att bilda bo-stadsrätt vill man prioritera en privat hyreshushandla-re så att denne hellre får köpa än bostadsrättsför-eningen. Detta som en kommentar till fråga.Naturligtvis försvinner glorian runt de privata hy-resvärdarnas huvuden när diskussionen glider in påfrågan om kommunalt bostadsägande. Då är det sombekant en skillnad mellan enskilda och kommunalahyresvärdar som mellan svart och vitt.Fru talman! Socialdemokraternas retorik har denröda tråden att försvaga den enskilda äganderätten iboendet. Det är därför man försöker att stoppa ägar-lägenheter, försvåra bostadsrättsboende, förstärka detkommunala anonyma boendet i kommunala bostads-företag. Detta ärende är ett exempel på den inställ-ningen. När det inte gick att genomföra den tokiga idésom utskottsmajoriteten hade från början, nämligenatt kräva ett mycket högre pris av en bostadsrättsför-ening som köper hus än av en vanlig bostadsspeku-lant vid motsvarande husköp, kommer detta istället. Här försöker man försvaga bostadsrättsför-eningens förmåga att köpa de hus som föreningensmedlemmar bor i.