prot · GM0943 · 1999-01-21 00:00:00 — Också i dagens svenskapolitiska debatt finns det de också i etablerade poli-tiska partier som drömmer om sådana tankar sommånga av oss, som sagt, trodde var döda.Slutsats: Se upp. Kalla en spade för enspade.Till slut är mitt fjärde påpekande att svenska fol-ket måste få chansen att påverka framtid. Detlokala och det internationella, säger många, är de nyapolitiska arenorna. Valet till i höstblir en möjlighet att utöva demokratin på den euro-peiska nivån. Men det räcker inte med detta. Sverigesom nation måste också kunna hävda intres-sen i det som tar form. När socialdemo-kratin säger sig behöva studiecirklar för att ena sittsplittrade parti, sätter man möjligheter attutöva inflytande i på spel. Det är det verkligademokratiska underskottet.Anf. 44 () replik:Fru talman! Jag noterar i massmedierna och i PerUnckels anförande att själva försökerreformera författningen vid sidan av den ordinarieriksdagsordningen genom att skriva brev till partile-darna.Jag skulle vilja ställa en fråga till Per så-som varande ordförande i . Börinte författningsfrågorna diskuteras och beredas ikonstitutionsutskottet? Är etablerandet av extra kon-stitutionella inrättningar som partiledaröverläggning-ar verkligen ett bra sätt att försvara den svenska riks-dagen och dess ställning?Anf. 45 PER () replik:Fru talman! Ja, det är det. konstitu-tionsutskott skall vad det lider naturligtvis bereda dekonstitutionella förändringarna. Men att föra samtalom konstitutionella förändringar i partiledarkretsen ären gammal svensk tradition. Innan konstitutionsut-skottet har att ta ställning bjuder den traditionen att viförsöker bli ense så långt det är möjligt om vilkaförändringar som är angelägna och gagneliga.Mats kan vara väl förvissad om att kon-stitutionsutskottet efter det att en sådan process hargenomgåtts kommer att ha sitt tillbörliga inflytande.Anf. 46 () replik:Fru talman! Jag är naturligtvis inte motståndaretill konstitutionella diskussioner i en mängd olikaforum inklusive partiledaröverläggningar. Men jagtycker att Per tar lite lätt på problemet att ettantal frågor har förts från det ordina-rie beslutssystemet till mer eller mindre informellapartiledaröverläggningar. Det tror jag är olyckligt förden svenska demokratin. Det kanske inte är den avgö-rande frågan, men jag menar att det ändå är viktigt attförsvara och hålla sig till de ordningar som vi harbeslutat om tills vi har beslutat annorlunda.Anf. 47 PER () replik:Fru talman! förefaller mig att varaformalist i överkant. Jag tror att det vore klokt attpröva olika vägar för att nå fram till konstruktivaförslag. Det har dessvärre funnits en tendens i Sveri-ges riksdag att inte klara av att genomföra de konsti-tutionella förändringar som vi från tid till annan ibrett samförstånd normalt finner gagneliga. Låt oss dågenom öppna samtal partierna emellan se om det föreligger en bas för att föra fram ett antal viktigaförändringar till ett slutgiltigt ställningstagande.Jag tycker att borde vara fri ochöppen och pröva de olika vägar som står oss till budsför att se till att reformeringen av den svenska författ-ningen kan gå vidare.Fru talman! Det värsta från demokratisk utgångs-punkt vore att författningsdebatten och författnings-förändringarna gick i stå. Då skulle vi fortsätta attleva med en författning som inte uppfyller rimligavitala demokratikrav.Anf. 48 () replik:Fru talman! Till skillnad från väl-komnar jag Per och debattarti-kel om vårval. Per är som ordförande i kon-stitutionsutskottet välkommen att ta aktiv del i denpartimotion som också har väckt när detgäller just vårval och valdagens förläggande. Därtillkommer också diskussionerna om just skilda valdagarutifrån att man skall få en större fokusering på möj-ligheten för den enskilde väljaren att särskilja rikspo-litik och lokalpolitik.Det som Per sade om en förändring avvaldagens förläggande med rullande valdagar tyckerjag dessutom är mycket intressant att följa och dis-kutera. Jag ser därför fram emot dessa diskussionerframöver.Anf. 49 PER () replik:Fru talman! Utan att polemisera mot vill jag lägga till ett argument för den typ avöppen diskussion om författningen som vi eftersträ-var, nämligen att jag tror att det finns många olikavägar att nå fram till det mål som många av oss sätteross före. Bara det som hänvisade till,att man kan ha rullande valdagar eller att man kan havårval, är ett exempel på en sådan frågeställning.Det finns många olika sätt att vitalisera demokra-tin. Jag tror att det skulle vara gagneligt för partiernaatt nu starta den typ av öppna och gärna informellasamtal som vi efterlyser för att öppet pröva vilkareformer som vore mest gagneliga. Därefter finns detskäl att pröva dem i den lagstadgade ordning somriksdagen föreskriver.Anf. 50 ():Fru talman! Det är bra att vi har ett demokra-tiblock i debatten. Det börjar dyka upp röster i denallmänna debatten som talar om demokratins kris.Några säger att det behövs mindre politik. Kanske PerUnckel är en av dem. Det behövs i stället mer infly-tande för marknaden, företagsledarna och experterna.Men det är ingen ny debatt. Det var klassiska kon-servativa argument redan när striden stod om rösträt-ten. De argumenten avvisades då. De bör avvisas idag.Verkligheten och problemen är de helt motsatta. behövs en debatt om hur demokratin skall be-gränsa och återerövra makt från finansmarknadenskrav. Visst vore det allvarligt, fru talman, om det återskulle bli helt naturligt att säga som skalden en gångsade:Det är skam, det är fläck på baneratt medborgarrätt heter pengarAndra debattörer säger att globaliseringen och Eu-ropaunionen gör att demokratin måste lämna natio-nalstaten. De internationella valutastormarnas verk-ningar är i högsta grad konkreta. De måste mycketriktigt mötas med ökad internationell politisk sam-verkan. Men det betyder inte att vi vare sig bör ellerkan montera ned den inhemska demokratin. Tvärtom,detta innebär att den måste fördjupas.Av några larmrapporter fick vi höra atteleverna brast i sitt demokratiska sinnelag. Det sadesatt det var ett bevis på att skolan hade misslyckatsmed sin demokratiska fostran. Per talade ommonumentala kvalitativa brister i skolan.Den här rapporteringen är orättvis mot skolan,men framför allt mot unga. Jag tror inte attde unga har sämre demokratiskt sinnelag än vi äldre.Tvärtom brukar ungdomen just kännetecknas avmycket starka krav på demokrati och rättvisa.Men ett samhälle där de äldre, vissa experter ocht.o.m. vissa politiker säger att marknad och företags-styrning är bättre än politik och demokrati sänder jufel signaler till de unga om synen på demokrati. Mendet är inte lärarnas, elevernas eller skolans fel. Detkanske inte är de som behöver demokratisk fostran,utan det kanske är hela samhället som behöver merdemokrati.Skolan kan möjligtvis vara en spjutspets motframtiden, men mest är den nog en spegelbild avsamhället i stort. Ett talesätt säger: Som de gamlasjunga kvittra de unga. Det är demokratin i samhälleti stort som är problemet.I det sammanhanget säger man att politikerförak-tet ökar, människor har tröttnat på politik. De somsäger så har delvis rätt, men bara delvis. En viss för-ståelse kan man ha för väljarna. Det gäller det PerUnckel var inne på när han sade att man tappar för-troendet när socialdemokraterna bryter löften och intehåller vad de lovar. Men, Per , vad har ni lo-vat? Ni lovade att sätta fart på när ni hademakten. Hur gick det? Väljarna tappade förtroendetför er och ni miste regeringsmakten. Ni sade: Kom-mer vi bara med i EU löser det sig med jobben. Får vibara ned räntan löser det sig med jobben. Får vi baraen skattereform löser det sig med jobben. Får vi baranormpolitik och utgiftstak löser det sig med jobben.Det har inte löst sig med jobben. Per sade:Kalla en spade för en spade! Låt oss säga att proble-men med jobben kanske också härrör från självakapitalismen, dess struktur, och våga tala om det.Kalla en spade för en spade! Allt är inte politikensfel, en del är marknadens och kapitalismens fel. Vågakalla en spade för en spade!Väljarna vet, Per , att det inte finns någotbättre alternativ till de demokratiska institutionerna,allmän rösträtt och vår parlamentariska demokrati.Den borgerliga alliansen säger att vi i harbåde fel och för mycket politik. Den säger att detbästa är att sänka skatten. Låt folk och företag behållasina pengar så att de får mer frihet. Mer frihet vill jualla ha.Då blir kanske en del socialdemokrater rädda. Ivåras gick de ut i en stor attack mot ochsade att Bildt vill begränsa demokratin. Jag förståruppsåtet i det angreppet. Men den främsta kritik somvänstern bör rikta mot liberalerna, ochhögern gäller deras marknadslösningar. Deras modellminskar i praktiken just friheten. Även om några fårmer frihet i deras samhälle kommer långt fler, de somhar lite, att få mindre frihet när de inte har råd attvälja på den marknad där den som har mest också fårdet bästa.I sin förlängning kan högerpolitiken, där hade s-debattörerna rätt, bli ett hot mot demokratin. Demo-kratin behöver det sociala kitt som en jämn fördelningav välståndet innebär. När samhällets goda och ondafördelas alltmer ojämnt minskar också viljan ochmöjligheten att aktivt delta i den demokratiska pro-cessen. Den minskar framför allt hos dem som harallra minst. Det är därför vi får ett fallande valdelta-gande i vissa bostadsområden i storstäderna, segrega-tionens områden.Vi i Vänstern brukar säga att rättvisan är produk-tiv, att en jämn fördelning och ett starkt välfärdssam-hälle är bra också för den ekonomiska tillväxten. jämn fördelning är också viktig för att få alla del-aktiga i den demokratiska processen. Det här blir alltviktigare i det mångkulturella som håller påatt formas. Det är den här ideologiska striden somdemokratidebatten i grunden handlar om. Den hand-lar om att rättvisa är produktivt, att rättvisa är bra fördemokratin. Det är själva grunden.Men sedan har vi också former att dis-kutera. Trots skilda ideologiska uppfattningar bordevi kunna enas om en del förändringar här i riksdagen.Vi borde se till att fler debatter hölls innan vi fattar deverkliga besluten i utskotten, debatter som tillåter ossatt ta intryck av varandras argument innan vi går tillvåra slutliga avgöranden.Per , man har i politiken tröttnat på att par-tiledarna sitter i slutna rum och kommer ut ungefärsom när man i katolska kyrkan meddelar att man harvalt en påve. Människorna känner sig inte delaktigadå. Därför är det faktiskt bättre att ni i KU gör offent-liga utfrågningar och för en diskussion inom KU:sram än att det sitter en liten grupp partiledare. Detkrävs fördjupning av demokratin och att den breddas ipartierna. Det får inte bli en centralkommitté i Mode-rata samlingspartiet och som bestäm-mer allting. Nej, för in frågan i KU och för en kam-mardebatt om den, gör det här! Det är bra att vi gördet. Men begränsa inte detta till partiledarna.För en central diskussion om centrala frågor! Därhar Per faktiskt en viss poäng när han sägeratt vi kanske diskuterar en del småfrågor här. Det görvi nog. Låt oss då koncentrera och ha veckovisa de-batter om arbetslösheten. Ha gärna det! Vi kanskekan ha debatter om jämställdheten, miljöomställningoch demokratifrågorna i stället för de små reserva-tionsdebatterna. Där har Per en poäng. Mendå får vi förändra arbetssätt. Det måste vivåga göra i en öppen anda, för ingen av oss har denabsoluta lösningen. Det har vi inte. Det var det jagtalade om när jag sade att en spade är en spade. Alltär inte politikens fel, en del är marknadens och kapi-talismens fel. Låt oss våga vara öppna och erkännadet.Stärka roll i budgetprocessen kan vigöra. Är vi debattörer överens om att har enför svag ställning i budgetprocessen, låt oss då höradet i denna debatt. Tycker ni att ni har lågt inflytandeöver budgetprocessen så säg det. Vi i Vänstern tyckeratt roll i budgetprocessen bör stärkas.Vi bör stärka roll när det gäller upp-följning, revision och målstyrning och stärka riksda-gens roll när det gäller EU-processen. Vi kan drabättre nytta av den stora kompetensen i utskottskans-lierna, så att vi får något av ett utred-ningsinstitut i stället för att tjänstemännen måsteskriva reservationer. Vi kan förändra ochstärka den. Vill Per göra det?Anf. 51 PER () replik:Fru talman! Visst skall vi stärka ställ-ning. Vi kan föra en hel debatt till om olika delar föratt klara det.Låt mig gärna också säga att jag mer än väl kantänka mig att nappa på förslag attlåta de breda samtalen om författningens förändringske i stora kretsar. Jag underströk själv att de bör varaöppna. Huvudsaken är att vi kommer fram till kon-kreta resultat som kan föreläggas innannästa val.Det är lite underligt att , som är ensådan motståndare till Europeiska unionen, talar ombehovet av internationellt politiskt samarbete, när hansäger nej till det främsta uttrycket som detta interna-tionella samarbete har fått.Till slut: Ja, jag tror att politiken blir bättre omden blir begränsad. Låt mig fråga påföljande sätt: Vad är det för fel med tanken att eleveroch föräldrar fritt får välja den skola de själva vill,utan att och jag dirigerar villkoren?Anf. 52 () replik:Fru talman! Jag tycker inte att det är fel. Det är sådet är i min hemstad, . Där får man göra så.Den är styrd av socialdemokrater och vänsterpartister.Däremot kan inte medborgarna ha fri dragnings-rätt, dvs. få göra saker som kostar hur mycket somhelst. Då får man ingen kontroll på pengarna. Det ärväl viktigt, Per . Det är vi överens om.Visst behövs det internationella samarbetet. Menallt samarbete är inte bra. Det behövs mat, men allarätter är inte goda. De krav som den europeiska valu-taunionen ställer på oss berövar oss en nationell suve-ränitet. Det är det som är fel. Man kan se i internatio-nella debattidskrifter att alltfler ekonomer börjar inseatt kraven blir för hårda och hotar själva den grund-läggande nationella suveränitetens princip. Det är detsom är felet.Men visst behöver vi ha kontroll på skattedump-ningen och självklart på social dumpning. Det kan vifå med ett mellanstatligt samarbete. Vi behöver enfinanspolitisk expansion på Europanivå.Anf. 53 PER () replik:Fru talman! medger attdet fria skolvalet, där politiker inte lägger sig i hureleverna väljer, är en god sak. Alltså: Genom föränd-ringar av skolan syftande till att begränsa politikenökade man enskilda människors inflytande och beri-kade och vitaliserade det demokratiska samtalet. Kaninte fullfölja samma tanke in på nyapolitiska områden?Nej, , den europeiska unionen ochEMU tar inte ifrån oss ett nationellt bestämmande. Deger oss tillbaka en del av det nationella bestämmandetpå internationell nivå som vi annars har förlorat.Problemet är att i den europeiska unio-nen spelar bort intressen. Vi vägrar att varamed fullt ut och ge vårt bidrag och därigenom fåtillbaka det inflytande som svenska folket har rätt attställa krav på regeringen att slå vakt om och förstär-ka.Anf. 54 () replik:Fru talman! Moderata samlingspartiet, ni befinnerer i 1999. Det är kanske så i en mystisk blå avkrok avlandet att allting bestäms av någon mystisk röd hårdmakt. Men i de delar av jag känner till fårman välja vårdcentral och skola, men man har intefria dragningsrätter att hantera kommunens pengarhur som helst. Det finns en begränsning, och det ärdet ekonomiska utrymmet. Det är enkelt att förstå det.Ekonomin sätter gränser, Per . Men ni villsänka alla skatter och dela ut pengarna till den enskil-de. Då får de som har lite små valmöjligheter. I för-längningen offrar ni - inte för att ni vill - demokratinpå frihetsaltaret.Per tog upp frågan om . Det ärett bra exempel, dvs. där har man gått från den enavillan till den andra. Man har offrat den samhälleligasolidariteten och fördelningen.I den polska tidningen har en kröni-kör citerat en äldre filosof som säger att ett samhälleär där var och en har friheten men att man är som envarg gentemot varandra. Det samhället skapar endålig demokrati.Fördelningsaspekten är en viktig grundval för attskapa en aktiv levande demokrati och för att ge män-niskorna frihet att kunna välja. Det är det ni tyvärrglömmer i er längtan efter den starkes frihet.Anf. 55 () re-plik:Fru talman! Jag vill först fråga om har läst Vad är rätt ochrättvist? Ungdomars val i etiska situationer somuttryck för demokratisk kompetens. 56 () replik:Fru talman! Jag refererade till medierapportering-en om den.Anf. 57 () re-plik:Fru talman! Det är viktigt att när vi politiker drarslutsatser av utredningar har läst vad där står. Detbidrar till att skapa förtroende för oss.Skolverket skriver: "Det är tydligt att många ele-ver varken i hemmet, eller i skolan med-vetet tränar sig att se och hävda sin inre demokratiskavärdebas. Trots att undersökningen visar att mångaelever, främst flickor, klarar att argumentera utifrånklargjorda värden, visar studien också att alltförmånga elever gör enkla val, t.ex. att fördela tillgångarlika, och överger sin ståndpunkt när situationen änd-ras. Studien visar också på många elever som inte ensupptäcker den etiska valsituationen. "slutar rapporten med följande: "Etiskreflektion som en del i ämnesundervisningen gereleverna förståelse och styrka i sina handlingar. Omde demokratiska värdena genom reflektion blir mermedvetna hos eleverna bör detta leda till att derashandlingar mer grundas på demokratisk rättskänslaoch mindre på kortsiktig egennytta. "Skolan vill alltså ta ett ansvar.Anf. 58 () replik:Fru talman! Självklart skall skolan ta ett ansvar.Jag talar om hur medierna säger att det är skolans felatt det brister i demokratisk fostran. Jag säger att detär samhällets fel som sänder ut fel signaler. I medier-na kan man läsa att vi i Vänstern ställer krav på fack-lig demokrati, makt till löntagarna och de anställda -och detta rubriceras som ett hot mot tillväxten. Sedanhävdar medierna: "Bort med er politiker, så skall detbli tillväxt. "De politiska krafter som är li-erad med är det största hotet mot de demokratiskavärderingarna i skolan. Skolan kan inte bli bättre ändet omgivande samhället. Ni i högeralliansen är endel av problemet när ni så idogt kritiserar de demo-kratiska principerna i olika former.Anf. 59 ():Fru talman! I talarstol står nu vad viskulle kunna kalla en fysisk struktur. Denna strukturär och väger ett avsevärt antalkilon. I dagligt tal kallar vi denna struktur för männi-ska.Det är inte vanligt att vi definierar våra medmän-niskor som fysiska och/eller kemiska strukturer. Närvi ser en medmänniska ser vi en helhet, och vi kanmycket lätt uppfatta om denna medmänniska är någotmer än bara form och kropp. Vi uppfattar om detfinns liv, och det är främst livet som räknas.När vi talar om demokrati har vi däremot ofta entendens att fastna i de formella strukturerna. Kringdem debatterar vi gärna. Vi har lätt att glömma hurhelheten i en demokrati är och hur så att säga "livet"är i en demokrati.För ganska exakt gjorde jag en resatillsammans med bl.a. till El Salvador.Det var ett land som då befann sig i en brytningstidmed inbördeskrig. Men det fanns tecken som tyddepå en process i rätt riktning.En ledande inhemsk kristdemokrat konstateradedär : "Ja, vår konstitution har underlång tid i formell mening varit mycket demokratisk. "Men praktiken hade varit och var annorlunda. Denformella strukturen räckte inte till. Demokratin fannsändå inte där.En annan händelse hänför sig till mandatperioden1991-1994. Ett afrikanskt land som under lång tidmottagit stora biståndsbelopp från kritisera-des för att man inte tagit viktiga steg i den demokra-tiska utvecklingen. En delegation från det landetbesökte den svenska . Vid ett samtal medledamöter frågade sig de besökande ängsligt hur deskulle bete sig för att kunna behålla det svenska bi-ståndet. För dem hade demokratireglerna ett pris. Attdemokrati är ett egenvärde tycktes inte ha föresvävatbesökarna.Men, fru talman, demokrati är inte bara form ochstruktur - även om de är viktiga i sig. En demokratihar innehåll, den har värden och värderingar. Detfinns ingen värdelös demokrati.Erwin brukar karakterisera demo-kratin på följande sätt, och jag tycker det är en myck-et bra beskrivning:1. Människovärdesprincipen med mänskliga fri- ochrättigheter.2. Principen om hänsynstagande till minoriteten.Den centrala principen - människovärdesprinci-pen - bär upp hela demokratin. De yttre formellastrukturerna som i sig är viktiga för en god demokratiär underordnade denna princip. En demokrati är - föratt över huvud taget kunna existera - något som ärfyllt med värden, dvs. en människosyn som ser med-människans värde, inser hennes behov och begräns-ningar, inser hennes ansvar.Likt livet är också demokratin en process. Demo-kratin måste återerövras av varje ny generation.Demokratin kan ses ur olika synvinklar. Man kanse den som en sammanvägning av människornaspreferenser. Man kan se den som ett sätt att nå enfredlig konfliktlösning. Dialog är ett bärande ord i ettsådant sammanhang. Det är också helt klart att demo-krati underlättar förnuftiga lösningar av politiskaproblem, men jag vill verkligen betona att det verkli-gen inte är någon garanti för att det blir så.Demokratin kan också sägas rättfärdigas av vissaviktiga grundvärden som individens rätt till frihet,likhet och solidaritet och en rättvis beslutsprocedur.Det finns olika kännetecken för en demokrati. Jaghar nämnt majoritetsprincipen, i vilken ingår fria ochallmänna val. Den gäller också den politiska repre-sentationen, medborgarnas deltagande i politiken, friåsiktsbildning, fri tillgång till information och öppen-het och andra fri- och rättigheter såsom inte minsträttssäkerhet, maktdelning, kontroll över politiskabeslut och ansvaret hos de politiska befattningshavar-na.Fru talman! Det är denna strukturella helhet kom-binerad med ett levande mänskligt engagemang somkonstituerar en demokrati. Jag tror alltså inte att detfinns något enstaka alexanderhugg mot den gordiskaknuten som ensamt skapar demokrati; att bygga endemokrati handlar om små, många steg och myckettålamod. Likt får vi gång på gång rulla dendemokratiska stenen mot toppen. Varje ny generationmåste återerövra det demokratiska tänkandet. Denuppfostran och den bildning som den nya generatio-nen får är alltså avgörande för demokratins fortbe-stånd. Ansvaret för att denna uppfostran och bildningsker är den vuxna generationens, dvs. vårt ansvar.I denna de små stegens utveckling tror jag ocksåatt vi måste våga pröva lite nya vägar även på denstrukturella sidan. T.ex. har vi i inte utvecklatmaktdelningstanken tillräckligt. Eftersom vi männi-skor har vår ofullkomlighet att kämpa med byggerden goda demokratin på att maktfullkomlighet ochmaktmissbruk bemöts genom flera relativt oberoendemaktcentra. Genom sådana skapas balans, jämviktoch korrigerande möjligheter. Vi har t.ex. KU:skontroll av regeringen, vi har JO:s kontroll av deoffentliga myndigheterna och vi har revisionskon-troller av olika slag. Däremot har vi en relativt tand-lös lagprövningsrätt, inte minst genom det s.k. up-penbarhetsrekvisitet. Här borde vi få en uppskärpningtill stånd. Vi kristdemokrater har länge krävt en för-fattningsdomstol - var vi ensamma omdet - men är det flera partier som är med på denvagnen. Det vore bra om även regeringspartiet åt-minstone vore berett att ge den frågeställningen enordentlig genomlysning och inte bara avvisa den påschablonartade grunder. Fri- och rättighetskommittén,där jag själv var ledamot, hade uppdraget men full-följde det dessvärre inte.Fru talman! Ett annat område som borde vara avintresse för en vitaliserad demokrati är subsidiaritets-principen. Det är bara jag var med om attföra in begreppet i den svenska politiska debatten; deflesta av oss vet nu att det är en viktig princip inomEU och gemenskapsrätten. Jag tror att vi skulle hastor glädje av den principen även på det nationellaplanet för att genomlysa den politiska kompetensenpå de olika nivåerna. Subsidiaritetsprincipen är ettutomordentligt arbetsverktyg för att t.ex. försökaanalysera gränserna mellan det civila samhället ochdet offentligt reglerade samhället.