prot · GN0948 · 1999-12-16 00:00:00 — Det måstegå att starta, att misslyckas och att pröva igen. Flerkommer att gå mellan att vara anställda och startaeget, och ta anställning igen. Vi måste alltså också seöver många av trygghetssystemen så att denna ut-veckling underlättas för individerna. Inte minst deunga behöver kunna vandra mellan företagandeoch anställning.Sverige ligger i framkant när det gäller IT-utvecklingen. Det är en utveckling som kommer attavgöra väldigt mycket för i alla branscher.Det finns inte speciellt många IT-jobb - det spännan-de är att IT blir en viktig faktor i alla företag, i allabranscher och i alla jobb.Sverige ligger också i framkant när det gäller ut-vecklingen av tjänsteföretagen. Men där måste viabsolut bli bättre. Den delen av ekonomin måste fåväxa mer.Innovationerna i är många, och småföre-tagen står för väldigt mycket av detta. haralltså förutsättningar att bli ett entreprenörsland ivärldsklass.Det som har koncentrerat sittarbete på , när det handlar om att förändra ochutveckla näringspolitiken, vill jag snabbt gå igenom.Det finns sex områden som jag tycker är mer väsent-liga än många andra.Det första handlar om att förenkla. Det är fortfa-rande för krångligt, framför allt för de små företagen.Det tar fortfarande - tid som företagarenmåste kunna använda till att utveckla sitt företag, sinproduktion och sin tjänst och inte till alla dessa blan-ketter. Det som vi nu har gjort är det som SylviaLindgren också talade om; vi har inlett arbetet medatt verkligen förenkla tillvaron för framför allt de småföretagen.Mikael ställde många frågor. Han und-rade bl.a. hur många av Småföretagsdelegationenspunkter som är genomförda. En av punkterna i dele-gationens förslag är: Ändra attityderna till småföreta-gande! Men det är inte lätt att säga när man kanbocka av en sådan punkt. Den måste vi nog leva medlänge innan vi klart kan säga: är attityderna i helasamhället förändrade.Men det som vi har påbörjat är drygt hälften avförslagen. Här nämndes ett kravregister - det är enpunkt. Simplexförordningen, med en genomgång avalla de förslag som läggs fram och så småningomockså en genomgång av alla gamla förordningar, ären annan. Det handlar också om den kundundersök-ning som vi presenterar . Där har småfö-retagen - för de är kunder till myndigheterna - fåttvara med och gå igenom hur de upplever och uppfat-tar myndigheternas hantering och behandling av fö-retagen. Undersökningen är ett led i det arbete vi hargentemot våra myndigheter med att ställa allt tydliga-re krav på hur hanteringen av de små företagen skavara. Det handlar förstås också om handläggningsti-derna, som är orimligt långa framför allt när detgäller t.ex. patentansökningar. Förenkla, var alltså detförsta området.Det andra handlar om att förnya. Som exempelnämner jag de industriella utvecklingscentren. Därhar staten valt en helt annan roll för att vara med ochutveckla de små företagen. Det handlar om att stöttanätverk av små och medelstora företag som jobbartillsammans för att utveckla sin produkt och sin tek-nik. Detta har funnits tidigare för verkstad, och nufinns det också för trä. Det finns också för en av detmest växande branscherna, nämligen musiken, somverkligen också är en viktig del i näringspolitiken.Detta förhållningssätt innebär att staten med för-troende lämnar resurser till nätverk av små och me-delstora företag som tillsammans med högskolornautvecklar sin bransch och sin verksamhet. Detta trorjag mycket på och vill se mer av.Tekniköverföringen mellan små och medelstoraföretag och universitet och högskolor är ett annatexempel där vi nu lägger ned mycket kraft och energiför att se hur staten kan vara med och bidra mer tillden utvecklingen. I de länder som har lyckats medklustrena runt universitet och högskolor och småfö-retagen är tillväxten som starkast. Där ska statenspela en viktig roll.Nu träder vi in i en ny fas av kompetensutveck-lingen där vi som individer ska ha rätt till en egenkompetensutveckling. Den måste utformas så attockså de små företagen kan ha tid och ekonomiskaförutsättningar för att delta i detta.Vi jobbar också ihop med Företagarnas Riksorga-nisation för att speciellt erbjuda IT-kunnande till desmå företagen där kunskapen om detta ofta är lägre.Om de inte får vara med och bygga upp sin egenkompetens på detta område missar de möjligheter tillaffärer och utveckling.Vi ska också förnya innovations- och designpoli-tiken. Den kommer att spela en allt större roll inommånga branscher i framtiden.Den tredje punkten handlar om att det måste lönasig mer att investera i företag och att vara aktiva äga-re i sitt eget företag. Vi har, som , redan påbörjat detta med att ta bort stoppregler-na och förändra periodiseringsfonderna. går viockså vidare med de utredningar som nämndes här,framför allt den om 3:12-reglerna som alltså justhandlar om möjligheterna att bygga upp eget kapital isitt eget lilla företag. Det måste förändras.Den fjärde punkten handlar om riskkapital. Vitittar på hur den utvecklingen ser ut i i dag.Den utredning vi har fått har pekat på att staten nogbör ta på sig en större roll när det gäller riskkapitaletåt det lilla växande företaget. Här kommer vi att åter-komma med förslag under året.Den femte punkten handlar om konkurrenspoliti-ken. Varje område där inte konkurrensen fungerartillfredsställande är dåligt för de små företagen ochför oss som konsumenter. kommer viatt lämna en proposition om konkurrensfrågorna. Denkommer bl.a. att beröra det som har nämnts här,nämligen gränslandet mellan offentlig och privatverksamhet.Den sjätte punkten handlar om mångfald. Detfinns fortfarande många kompetenta entreprenörersom har svårt att etablera sig därför att de har "fel"kön, sexuell läggning, hudfärg eller etnisk bakgrund.Arbetet med mångfald kommer att bli en viktig delockså i näringspolitiken.Dessa punkter vill jag lyfta fram som delar i dennya näringspolitiken, nämligen förenkla, förnya, detska löna sig att investera, riskkapital, konkurrens ochmångfald.Jag vill påstå att har ett modernt och braföretagsklimat, men det kan bli bättre, speciellt för desmå företagen. Valet gjorde för länge sedanvar att icke konkurrera med låga löner och okvalifice-rade arbeten. Vi ska konkurrera med kunnande, kom-petens och med ett högt tekniskt innehåll. Vi är ettlitet och exportberoende land. Om vi ska kunna be-hålla vår ställning som entreprenörsland och förstärkaden måste vi koncentrera oss ännu mer på just inno-vationer och entreprenörskap. Det är vad den social-demokratiska näringspolitiken står för i dag.Anf. 30 () replik:Fru talman! Jag tycker att det var något noncha-lant att inte infann sig från början. av det som inledde sitt anförandemed hade jag med i mitt anförande. Jag såg t.ex. bådestyrkorna och svagheterna. Jag påpekade att just i dennya ekonomin med den nya konkurrenssituationenoch den nya utvecklingen är det ännu viktigare att virättar till svagheterna i den svenska ekonomin.Mona tog upp sex punkter. Låt mig börjamed förenklingarna. Det har varit väldigt mycketpositivt tal om förenklingsarbete, men har detinte skett tillräckligt mycket. Det kom 77 förslag frånSmåföretagsdelegationen. Av dem är 12 förverkliga-de och 22 under utredning. Vad händer med de övri-ga, ? Har och regeringensatt upp något mål för avregleringsarbetet? Vad görMona för att hjälpa , som på-talar svårigheterna med attityderna i Regeringskansli-et och hos statliga verk och myndigheter, när han nuäntligen har påbörjat det viktiga arbetet?Den andra punkten var förnya. Det är viktigt attförnya och inse att den nya ekonomin och de nyakunskapsföretagen har helt andra infallsvinklar änvad det gamla industrisamhället har. Det är därför detär så oerhört viktigt att ta bort de hinder för företa-gande och utveckling som finns. Jag behöver inteupprepa dessa hinder. vet vad det hand-lar om.Det ska löna sig att arbeta, och det ska löna sig attvara företagare. Grundfelet i har varit att dethar lönat sig för dåligt. Det har inte varit fint att tjänapengar som egen företagare. Det är oerhört viktigt att3:12-reglerna kommer bort.Anf. 31 Statsrådet ():Fru talman! Det är kanske lite starkt att säga attjag var nonchalant bara för att jag missade två avtalarna. Det kan finnas många skäl till att jag träddein i kammaren . Det var inte ettuttryck för nonchalans. Det hoppas jag att vi kan varaöverens om.Sedan frågade mycket berättigatvad vi sätter upp för mål för förenklingen. Småföre-tagsdelegationen diskuterade också detta. försökervi hitta ett mål som handlar om den tid som företaga-ren behöver lägga ned på det som räknas som byrå-krati, blanketter och att lämna in uppgifter. Jag tyckerinte att det är lika bra att prata om att x antal reglerska bort. Jag tycker att man i stället ska titta på om vikan halvera detta eller minska det . Vi fårse vilken måttstock som blir bäst att använda här. Detär detta som företagarna ofta själva säger. Det är tidensom är det värdefullaste innehållet i företaget. Demåste få använda den till annat än kontakter medmyndigheter.I stort sett alla förslag som Småföretagsdelegatio-nen har lämnat är bra. har vi kanske valt andrasätt att förverkliga det än de detaljförslag som harfunnits i delegationens förslag. I budgetpropositionenhar vi lämnat en redovisning för hur vi jobbar medalla de frågeställningar som har vuxit fram där.Sedan gällde det Simplexgruppen och de svårig-heter som har funnits inom ochgentemot myndigheterna. Det finns en hel del revir-tänkande här. Jag är övertygad om att det finns ävenhär i . Simplexgruppen, som ska jobba tvärsöver mot alla myndigheter och även internt i Rege-ringskansliet, har haft det ganska svårt i början. Vigör allt som står i vår makt för att förtydliga instruk-tioner och även bistå direkt i kontakter med myndig-heterna. Bl.a. samlade vi en stor del av myndigheter-na tillsammans med Simplex för bara två veckorsedan för att gå igenom hur viktigt det är att alla föl-jer den förordning om förenkling som regeringen harfattat beslut om.Anf. 32 () replik:Herr talman! Jag accepterar ursäktför för sen ankomst.Jag fortsätter med de övriga tre punkterna somMona tog upp.Nästa punkt handlade om riskkapital. Det är ju därsom nyckeln ligger. En företagare ska kunna tjänapengar och behålla mer av det som genereras i företa-get och använda det i sitt företag.Sedan tog upp konkurrenspolitiken.När kommer det en lagstiftning som ändrar kommu-nallagen så att det inte går att ha en snedvriden kon-kurrens genom att kommuner och landsting konkurre-rar ut privata företag i sina områden?När det gäller mångfald har en stormöjlighet att skapa många fler jobb, fler företag ochmer mångfald, inte minst bland kvinnliga företagare,genom att genomföra de förändringar i fråga omtjänstesektorn som vi har föreslagit. Det skulle öppnamöjligheter för många, många fler företagare ute ilandet att starta och bedriva verksamhet. Kommer detett förslag när det gäller möjligheter för tjänstesektornoch i så fall när?Anf. 33 Statsrådet ():Herr talman! När det handlar om att bygga uppmer av eget kapital är det just detta som ligger bakomutredningen om 3:12-reglerna, precis som KarinFalkmer sade. Det är väldigt avgörande, och det ärdet vi har prioriterat högst när det gäller förändringari skattesystemet för de små och medelstora företagen.Därutöver ser vi över riskkapitalmarknader för att sevilken roll marknaden själv kan ha när det gäller attbistå med kapital till onoterade företag och vilken rollstaten ska ha, framför allt för små företag som är ibörjan av sin tillväxt. Där, visar den utredning vitillsatte, finns det brister, och där är det svårt förmånga företag i dag.Sedan frågar om vi inte ska ändrakommunallagen. Vi har aviserat en proposition omkonkurrenspolitiken . Där ingår också ettresonemang om kommunallagen. Om den behöverändras eller om det är tillämpningen eller efterlevna-den av den som vi ska koncentrera oss på håller vi nupå att bereda. Men det är helt klart att det finns förmånga exempel där kommuner går in i verksamheteroch detta slår ut små privata företag. Det gäller gym,cafeterior och annat. Att det behövs förändringar ärjag också klar över, men vilken form de ska ha får vise när propositionen läggs fram.Tjänstesektorn har och jag diskute-rat . Som jag kunde berätta här i riksda-gen kommer just denna skattatt bli föremål för diskussioner vid nästa överlägg-ning mellan riksdagspartierna. Framför allt är detmöjligheten att få bort svartarbetet som står i för-grunden när regeringen nu tittar på frågan. Men jagkan inte lämna något datum när det eventuellt kom-mer förslag.Anf. 34 () replik:Herr talman! Från min sida måste jag säga att so-cialdemokratisk näringspolitik inte är mer än frommaförhoppningar och fria fantasier. Man skulle ocksåkunna säga att regeringen har hängt upp skylten: Vargod stör ej! Utredning pågår!Nu går det bra för , tack vare en bra kon-junktur. Det är därför det just nu är ett bra tillfälle attta itu med de strukturella problem som ligger under,som vi måste ta itu med om vi vill att en uthålligtillväxt ska kunna få ytterligare en bit på enbra väg framöver.Mona sade att de borgerliga ligger i någonsorts grop och inte vet vad som händer i verkligheten,där socialdemokrater och övriga befinner sig.Får jag då fråga : På vilket sätt tyckerMona att de borgerliga partierna ligger i engrop och Socialdemokraterna befinner sig i verklig-heten om vi tittar på Telia-Telenor-affären? Bl.a.Folkpartiet har riktat kritik mot den här affären ändafrån början på grund av hur man har lagt upp affären,vilka förhandlingsresultat man har kommit fram till,att man inte har gjort andra överväganden utan baraerbjudit ett alternativ från början osv. Allt detta sam-mantaget tyder på att det inte är de borgerliga somligger i någon grop och inte inser vad verklighetenhandlar om vad gäller näringspolitik, tvärtom. Ochgräver man en grop åt andra, , faller manofta själv däri. Det kanske vi kan vara överens om.Hur ska IT-verksamheten i fortsätta attutvecklas på samma positiva väg som om mansom regeringen gör vägrar att ta till sig åsikter ochmeningar, bl.a. från oppositionen, vad gäller t.ex.kryptering? En av de enskilt viktigaste komponenter-na för att IT-verksamheten och IT-företagen i kunna fortsätta att utvecklas på den positiva vägman har börjat på är just att vi tillåter en i verkligmening fri kryptering. Det innebär också fri export.Sverige har agerat i direkt motsats till detta i alla deinternationella forum man deltagit i. Hur går dettaihop med fromma förhoppningar omatt det här ska bli bra och bättre ?Anf. 35 Statsrådet ():Herr talman! kan inte ha mycket kravpå fria fantasier om hon tycker att det är detta sompräglar socialdemokratisk näringspolitik . Dethandlar ju om att se - jag upprepar det - styrkor ochsvagheter, för näringspolitik har båda delar-na. Det jag menade med att gräva gropar, som jagtycker att ni gör år er själva, är att ni där nere barakoncentrerar er på en del av sanningen, svagheterna,men konsekvent väjer undan och blundar för styrkor-na. Jag hoppas att jag kan fortsätta använda bådaögonen och fortsätta prata om det vi är duktiga påmen också det vi måste förändra därför att det intefungerar tillfredsställande.Om jag får uttrycka det själv tycker jag att nä-ringspolitiken , i den budget som diskuteras, ärny och modern. Den innehåller verkligen inte barafantasier utan konkreta förändringar av hur närings-politiken bedrivs, hur tekniköverföringen ser ut ochhur stödformerna till företagen ser ut. Den innehållerutveckling av nya branscher. Det är inte fria fantasier,utan det är hårda och bra fakta. Men det måste görasmer, och det är på den nivån som jag tycker att de-batten om näringspolitiken borde ligga.Jag tänker inte falla i den grop som grävde med att dra in i den diskus-sion vi nu för om svensk näringspolitik och svensktentreprenörskap. Däremot vill jag när det gäller IT-sektorn peka på två områden som jag jobbar med ochsom jag tror kommer att ha betydelse för den. Det enaär det förslag till förändringar i telelagen som rege-ringen presenterade i går, där vi öppnar för de företagsom nu kan erbjuda tjänster i det mobila nätet. Inter-net och mobila teletjänster växer nu samman till ettområde som är väldigt spännande och som kommeratt innebära tillväxt och företagande, och kanligga i framkanten genom detta förslag. Det andrahandlar om de elektroniska signaturerna och om attverkligen möjliggöra handel på nätet. Om dettakommer det också en proposition om några månadertill riksdagen.Detta tror jag är avgörande. Och det är inte friafantasier. Det är propositioner, och det hoppas jag ärnågot annat.Anf. 36 () replik:Herr talman! Det var egentligen inga direkta be-sked av , och det hade jag inte väntatmig heller.Hon säger att nu är vi moderna. Jag påstår att justden ideologiska kopplingen till socialismen och densocialdemokratiska regeringen, som t.ex. Telia-Tele-nor utgör ett så tydligt bevis på, är en stor olycka förSverige och svenskt näringsliv. Där har vi olika in-ställningar. Det är helt klart, och det visar sig tydligt.Det verkar också som om musiksektorn är etttrumfkort som man gärna vill dra fram i alla möjligaoch omöjliga sammanhang. Ska det gå åt skogen kandet lika gärna göra det med musik - kanske är det enparoll som regeringen vill ta åt sig.Jag ska också gärna bidra med pengar till en spadeså att regeringen kan gräva sig ur den stora grop mangrävt åt sig själv, svenska skattebetalare och Telia-Telenor.Anf. 37 Statsrådet ():Herr talman! Det blir mycket gropar här. Jag av-står från att hoppa ned i dem nu.Det var inga besked, sade . Det är litemärkligt uttryckt. Vi diskuterar just nu budgetpropo-sitionen och alla de konkreta förslag till förändringarsom ligger på bord att ta ställning till.Därtill diskuterar vi de förändringar som kommer inästa steg, där vi nu har tillsatt utredningar. Det är juden vägen man jobbar; det hoppas jag att gör. Först utreder man, sedan lägger man framförslag och sedan får besluta. Vi kommeratt återkomma ,och nästa mandatperiod också, med förändringar avnäringspolitiken.När jag sade att vi är mer moderna menade jagfaktiskt inte socialdemokratin utan och Sve-riges företagare. Det är dem vi pratar om , som ståri fokus, och som jag tycker förtjänar att ha uppmärk-samhet både på styrkor och på svagheter.Sedan är det väldigt enkelt att se ned på diskus-sionen om det man kallar musikindustrin eller upple-velseindustrin. Men den är stor. Den består av företa-gare, verkliga entreprenörer, som ser lite annorlundaut än IT-entreprenörerna eller industriledarna. Men deär företagare. De bidrar till utvecklingen och välfär-den i och förtjänar att bemötas med sammarespekt som den gamla tidens entreprenörer bemötsmed , som heter annat och kanske är äldre.Det är alltså inte bara poppis och roligt att prata ommusik, utan det är en viktig del av svenskt näringsliv.Det hoppas jag att också förmår se.Anf. 38 () re-plik:Herr talman! De sex punkter som om tycker jag i många fall låter bra och välbe-hövliga, någonting som landets småföretagare ochföretagare i allmänhet kan se fram emot.Men frågan är under vilken tidsperiod vi kan sefram emot att få dem som färdiga propositioner. Ärdet , till eller dröjer , tvåår, ? När kan vi räkna med att de här sex punk-terna landar hos oss här i som propositionersom vi kan rösta på?Anf. 39 Statsrådet ():Herr talman! En del av de förslagen har ni redannu på ert bord och kommer förhoppningsvis att röstaom . Andra delar kommer vi att åter-komma till i särpropositioner under nästa år.Jag nämnde att några punkter kommer redan un-der våren. Sedan har vi en vårproposition och därefteren budgetproposition och har vi en vårbudgetoch en budgetproposition. Att politiskt arbeta med attförändra näringsklimatet måste göras kontinuerligtoch uthålligt. Det är den socialdemokratiska rege-ringen beredd att göra.Jag lovar att han kommer att fåmånga tillfällen att trycka på ja-knappen för bra för-slag när det gäller näringspolitiken.Anf. 40 () re-plik:Herr talman! Jag tar det som ett löfte om att få dehär förslagen och att vi i så fall ska få trycka på ja-knappen.Men jag tänker också på kompetenskontot. Är detockså någonting som kommersom ett färdigt förslag? Det här är någonting somhastar, för vi har fortfarande hundratusentals männi-skor som saknar arbete. Vi har ett nyföretagande somminskar på många fronter. De nedslående rapporternasom vi hörde talas om från exempelvis både och visar att vi sjunker i deolika listorna för företagsklimat.Det är viktigt att de här löftena växlas in i kon-kreta åtgärder och att det inte dröjer en massa år. Niavskaffade den som denborgerliga regeringen hade. Det är viktigt att ni nukommer till skott. Det är viktigt för vårt lands trovär-dighet.Anf. 41 Statsrådet ():Herr talman! Kompetensfrågorna tar man itu medi två steg. Det ena är den arbetsplatsförlagda kompe-tensutvecklingen, som det finns möjligheter till redanunder året som kommer. Andra steget är den indivi-duella kompetenssatsningen, där vi kom-mer att presentera utredningen och utredaren och hurhon, för det blir en hon, tillsammans med parternaunder året som kommer ska jobba fram ett förslag omhur man ska koppla kompetensutveckling så att jagsom individ inte bara kan utveckla mig på det jobbjag har just , utan också skaffa mig kompetensut-veckling för att kanske byta jobb och byta bransch.Det är den formen av frihet och trygghet som blir såviktig i den nya arbetsmarknad vi nu går in i.Sedan vill jag verkligen opponera mot uttrycketatt sjunker, alla andra går förbi ossoch allt blir bara sämre. Det var precis så MikaelOscarsson uttryckte sig. Detta är inte sant. Det är inteså att vi sjunker. tycker jag att vi fårkänna glädje över att det äntligen finns andra länder,som var fattiga och inlåsta i ett kommunistiskt styreförr, som växer och där tillväxten är stark. Iblandär det inte så att vi sjunker utan att andra faktisktkommer i kapp. Det tycker jag är alldeles utmärkt.När det gäller våra företag måste vi se att de ärmer moderna och i framkant på utvecklingen än vaddiskussionen ofta ger vid handen. Bara ett exempel:När skulle premiera de bästa IT-företagen i kom svenska företag på plats ett,två och tre. Det är de företagen som kommer att varade stora tillväxtföretagen . ärmodernt, men vi behöver fortsätta att förändra bristeri vår näringspolitik. Det kommer vi som sagt att åter-komma med.Anf. 42 () replik:Herr talman! Jag ska försäkra statsrådet att jaginte ska delta i någon gropdebatt. ochfram till att jag kom in i har jag jobbatmycket nära småföretag på regional och lokal nivå.Så jag vet var groparna finns.Även om skatterna ligger på annat bord vill jagställa en fråga beträffande dieselskattehöjningen.Eftersom jag känner basnäringarna och åkerinäringenväl vet jag att den kommer att medföra väldigt högamerkostnader. I mitt hemlän beräknas de till 32 mil-joner per år.Det finns risk för att enmansföretagen, åkarna ochentreprenörerna, inte kommer att omfattas av sats-ningen på kompetensutveckling, som är en del avskatteväxlingen. Det har jag bl.a. sett i utrednings-material och i svaret på en skriftlig fråga som harutväxlats mellan oss. De företagarna bär till väldigtstor del en börda i den här kostnadshöjningen.Kan statsrådet här och försäkra att modellenför den insats som gäller kompetensutveckling blirsådan att även enmansföretag kan få del av den?Anf. 43 Statsrådet ():Herr talman! När det gäller den individuella kom-petensutvecklingen, som vi nu förhoppningsviskommer att få ett mycket spännande system för, kanjag garantera att en av de viktiga delarna i den utred-ning som sätter i gång är att se, inte om enmansfö-retagare ska omfattas utan hur. Kompetensutveck-lingen måste nå de grupperna. Dieselskatten som ÅkeSandström nämnde som bakgrund är ytterligare ettargument för att det är så viktigt att också dessa grup-per får möjlighet att tillgodogöra sig denna skatte-växling och dessa kompetensmöjligheter.Anf. 44 () replik:Herr talman! Bara en kort fråga om tidsplanen fördet arbetet. När kan det systemet börja gälla?Anf. 45 Statsrådet ():Herr talman! Utredningen kommer som sagt attbörja jobba .