prot · GN0933 · 1999-11-25 00:00:00 — Tillsam-mans med dem som varit utbildade inom ett fåtal årinnebär detta ett långt större kvalitativt steg än detsom det nuvarande försvaret, särskilt armén, harkommit att leva under.Anf. 6 () re-plik:Herr talman! Försvarsministern har uppenbarligenen annan uppfattning än den som ställföreträdandeöverbefälhavaren redovisade när insatsorganisationentogs upp till diskussion vid ett av mina senaste för-svarsberedningssammanträden. Jag har ställt frågantill ytterligare företrädare för Försvarsmakten.Skillnaden när det gäller den här insatsorganisa-tionen eller markstridskrafterna är mycket marginell iförhållande till det som är avsikten med beredskap-snivån i dagens krigsorganisation. Mitt enkla konsta-terande är att det inte räcker.Även i övrigt är försvarsministern trosviss. Jagvill växla några ord med honom om flygvapnetsframtid. Det är ett utmärkt exempel på att en stororganisation med många flygande flygplan genomregeringens politik riskerar den beväpning, utrustningoch ledningsförmåga som på lång sikt är alldelesavgörande. I den här propositionen lämnas inga be-sked i beväpningshänseende. Stora projekt som Me-teor och , som jag anser vara helt avgörandeför att man ska kunna tala om förmåga i detta oerhörtviktiga, stora och för skattebetalarna dyra system,finns inte redovisade.Dessutom skulle jag vilja ställa en ytterligare ochsista fråga till försvarsministern. Är det så att det intespelar någon roll vad som händer i omvärlden? Är detså att ni fortsätter att föra samma politik ändå? SpelarKosovo ingen roll? Spelar ingen roll?Spelar det som har hänt i och det som kommeratt hända i när det gällerden europeiska försvarsdimensionen ingen roll förregeringens avvägande?När övriga pratar om ökad förmåga tillmilitär krishantering svarar med nedrustning.Varför inte göra ett rejält omtag i försvarspolitikenoch titta på de reella förändringarna i omvärlden?Varför inte göra det, i stället för att hålla fast vid denfullständigt hopplösa omstruktureringsprocess som nuhar inletts på grund av att de ekonomiska ramarna iprincip gör det omöjligt att genomföra processen ochinte ger någon säker kunskap om vad som kommer attfinnas kvar i andra ändan.Vi moderater är för en om strukturering av försva-ret, ingen tvekan om det. Det kommer att innebäraförändringar och nedläggningar. Men den omställ-ningsprocessen hade blivit nog så svår och smärtsamäven med oförändrade försvarsanslag.Anf. 7 ():Herr talman! Jag tänker inte gå in på några detal-jer, för vi vet ju inte så mycket om detaljerna i det härförslaget. Men vi måste ändå kunna ha lite övergri-pande synpunkter på den här viktiga frågan, somkommer att påverka framgent.Under de senaste tio åren har det säkerhetspolitis-ka läget förändrats till det bättre. Det har ju faktisktockså haft en påverkan och resulterat i minskadeförsvarsutgifter i vår omvärld. Det är alltså inte så,, att nedrustar och restenav har kvar sina försvarsresurser. Snarare ärdet väl så att har kommit i sista sekund medatt faktiskt konkret dra ned.Nu har vi beslutat att minska försvarsutgifterna.Det ser vi i med tillfredsställelse på, dåvi har agerat för en minskning av försva-rets resurser. Det nu framlagda förslaget, som mins-kar försvarsutgifterna med 12 miljarder fram till år2004, ser vi som ett första steg.Vi har också ställt oss bakom den nya inriktning-en av försvaret. Även det ser vi som ett första steg föratt förändra innehållet och anpassa det till den nyasituationen i vår omvärld. Försvaret har inget egen-värde. Försvaret är ett instrument för att utifrån engiven risk säkerställa vårt behov av skydd av vårtterritorium och våra invånare. Därför är förslaget attgå från invasionsförsvar bra och mycket nödvändigt.Men vi tycker också att det är oerhört bra att mannu ska kunna bidra med internationella missioner ochatt man ska kunna stödja samhället vid svåra påfrest-ningar i fred.Det är oerhört viktigt att försvaret har en folkligförankring. Därför anser vi att den allmänna värn-plikten måste försvaras. Även om inte alla sommönstrar får lov att göra sin värnplikt är det oerhörtviktigt att vi behåller allmän mönstring. Det är ocksåmycket viktigt, när det är så få som får göra värn-plikten, att de värnpliktigas villkor förbättras, att manfår ett civilt meritvärde och att de värnpliktiga upple-ver att värnplikten är meningsfull och ger någontingtill deras liv.Men folklig förankring är inte bara värnplikten.Det är också hur man organiserar de resurser somfrämst efterfrågas för stöd till samhället i fred. Band-vagnar och andra fordon är mycket betydelsefulla,men också hur man t.ex. placerar ut helikopterresur-serna.Herr talman! Vi som har arbetat eller som arbetarinom försvarsområdet här i och andra par-tikamrater har träffat anställda och anhöriga, kommu-nernas representanter och allmänheten, både vid mö-ten här i och i olika orter runt om i landet.Vi förstår att omställningen är en mycket smärtsamprocess för dem som berörs, både direkt och indirekt.Därför är det så viktigt att de orter och de anställdasom nu till slut kommer att förlora sina förband ochandra militära resurser får ett bra, anpassat och till-räckligt stöd. Det stödet måste utgå från de olikaorternas förutsättningar. Men de berörda måste ocksåbli delaktiga i processen.Med arbetsgruppens förslag, som har tagits fram,och med propositionen, som vi inte har hunnit läsaeftersom vi knappt har fått den i vår hand - med demsom bas kommer att lägga fram ettförslag utifrån våra principer och våra prioriteringar.Det som är viktigt är att försvarets inriktning påinternationell verksamhet verkligen tas till vara. Detsom är absolut viktigast är det förebyggande arbetet.Sverige måste kunna ställa upp tidigt innan en kon-flikt blir väpnad. Vi måste kunna ställa upp med ci-vila resurser. Vi måste kunna ställa upp med stöd fördemokratiutveckling, med diplomatiska medel ochmed stöd i form av öppenhet och kontakter runt om iEuropa men också i vår omvärld för övrigt. Vi måsteockså under konflikter med fredsbefrämjande insatseroch efter fredsavtal kunna ställa upp vid återupp-byggnaden av ett land vad gäller att med olika medelläka sår, både hos människor och i infrastrukturen.Det vi alla har lärt oss av är hurviktigt det är att agera . Därför är också våralliansfrihet oerhört viktig att bevara. Det är den somgör att vi kan agera på ett bra och trovärdigt sätt.Utan att på något sätt föregripa detaljdiskussionensom kommer upp i utskottet vill jagockså säga att vi anser att JAS-satsningen enligt detförslag som ligger är alldeles för stor och att dettastjäl resurser från andra viktiga områden. Den oerhörtkraftiga satsningen på JAS 39 är ju anpassadtill invasionsförsvaret och passar inte för dagenssäkerhetsanalys och hotbild. Därför kommer vi attföreslå att projektet omvärderas och anpassas tilldagens situation och behov av flygresurser.Vi har naturligtvis också, som vi har gjort tidiga-re, ökat stödet för minröjning som är en mycket starkfråga för oss. Det kommer naturligtvis att avspeglas ivåra prioriteringar.Vad jag nu ser fram emot är att arbeta med detta iförsvarsutskottet utifrån de förutsättningar vi har.Vi hoppas att arbetet ska ge ett försvarsom ska bli det instrument som vi vill ha för att arbetamed de viktiga frågor som har betydelse för oss här iSverige men också för vår omvärld.Anf. 8 ():Herr talman! När nu förslaget till ny grundorgani-sation för Försvarsmakten kommit på bordhar den helt naturligt föregåtts av en omfattande de-batt runt om i landet. Särskilt intensiv blev den natur-ligtvis i samband med att Arbetsgruppen för grundor-ganisationsförändringar presenterade sitt förslag den20 oktober. Mycket snabbt förankrades detta förslag iSocialdemokraternas och riksdagsgrupperoch dagens försvarspolitiska proposition är såledesresultatet av den försvarsuppgörelse som skeddemellan de båda partierna i februari i år.Jag vill inledningsvis deklarera att Kristdemokra-terna står bakom beslutet att ändra färdriktning närdet gäller utformningen av försvaret från ett utpräglatinvasionsförsvar till en mer flexibel organisation medhög anpassningsförmåga, grundad på allmän värn-plikt som kan möta och hantera morgondagens hot.Ett kristdemokratiskt utformat försvar utifrån våraekonomiska ramar skulle innebära en förändradgrundorganisation. Jag kommer att utveckla dettasenare.Det vi framför allt kritiserade i försvarsberedning-ens - omdanat försvarvar ett antal kostnadskrävande faktorer som ej analy-serats, och vi avslutade med "förnyelse och utveck-ling kommer att erfordras för internationella insatseroch för att vi skall kunna följa med i den militärtek-niska utvecklingen och skapa handlingsfrihet förframtiden. "Även om en jämförelse av det säkerhetspolitiskaläget före och efter det utfaller till fördel ien framtidsprognos går det inte att slå sig till ro. Föratt ge landet ett fullgott försvarspolitiskt skydd måstede traditionella säkerhets- och försvarspolitiska ställ-ningstagandena även inkludera annorlunda, oväntadeoch komplexa hot. allt större militära inter-nationella engagemang kan också komma att innebärakonfrontationer med andra länder och grupper. Denförbättrade omvärldsbilden har medråge intecknats genom de olika försvarsbesluten ochde beredskapssänkningar som därefter gjorts.Herr talman! Som ett av de första partierna krävdeKristdemokraterna ett nyttförsvarsbeslut med temat folkförsvar med handlings-frihet.Redan innan hade gått av innevarande för-svarsbeslutsperiod kom Försvarsmaktens ekonomi iobalans och resultatet blev verksamhetsinskränkning-ar och en ambitionssänkning motsvarande10 miljarder kronor under återstoden av försvarsbe-slutsperioden.Vi framförde därför att ett underlag för ett nyttförsvarsbeslut borde utarbetas i stället för att fortsättaatt genom besparingar lappa, laga och senareläggaolika projekt. Vi befarade att anpassningsdoktrinenfrån Försvarsbeslut 96 kunde sättas ur spel samt attdet inte gick att bortse från risken att Försvarsmak-tens långsiktiga styrka urgröptes.Kristdemokraterna deltog i fjolårets försvarsför-handlingar eftersom vi ansåg det vara avstort värde att söka en bred försvarspolitisk uppgörel-se. Tillvägagångssättet att nå denna blev märkligt.Försvarsministern markerade tydligt att regeringeninte tänkte göra upp med och Vänstern,men såg inte till att få fram ett väl förankrat majori-tetsförslag. betonade vikten av attförst lösa den s.k. akuta närtidsproblematiken innannästa steg tog vid.Brutna löften, instabila regler och därtill en kraftigramreduktion har lett till en stressad och oordnadplaneringsprocess med stor risk för materielförstö-ring. Eftersom reagerade på rege-ringens oförmåga att lösa Försvarsmaktens ekono-miska problem ställde vi inte upp på de ekonomiskaramar som Socialdemokraterna och ladefram.Orsaken till de dramatiska nedskärningarnahandlar inte enbart om neddragningar av ramensom en del gör gällande, utan bakom de dramatiskanedskärningarna ligger försvarsuppgörelsen mellanSocialdemokraterna och som förvärradeFörsvarsmaktens ekonomiska situation, livligt påhe-jad av de försvarsfientliga partierna Vänstern ochMiljöpartiet. Det är värt att notera att samtliga partieri försvarsutskottet hade varit enigaom att det nya ekonomisystemet inte skulle få påver-ka försvarsverksamheten negativt.Herr talman! I försvars- och säkerhetspolitiken ärdet nödvändigt med stabilitet och långsiktighet. Attprojektera och utveckla materiel, att utbilda och be-driva en trovärdig och kontinuerlig verksamhet sam-tidigt som en omfattande omstrukturering förestårställer nu Försvarsmaktens och försvarsindustrinspersonal inför stora utmaningar. Stora nedskärningar iett skede när Försvarsmaktens ekonomi har utsatts förenorma påfrestningar och instabila regler ger ringatrovärdighet åt viljan att utforma ett nytt försvar.Viktig kompetens riskerar att gå förlorad och arbetetmed ominriktningen försvåras.Herr talman! Försvarsberedningen var enig om attgrundorganisationen måste utvecklas långsiktigt moten insats- och kompetensorganisation. För att klaradetta är det nödvändigt att främst större etablisse-mang eftersträvas som medger samträning, samöv-ningar och fördjupad systemkunskap. Vi kristdemo-krater menar därför att för att bibehålla och förstärkakompetensen för väpnad strid, som är det grundläg-gande och yttersta motivet för Försvarsmakten, måsteregionala bevaras i framtiden.Den struktur vi gått in i rivs upp genom förslaget.De s.k. funktionsplattformarna bör lokaliseras till-sammans med brigadutbildningar. Vi kan då få ettantal hållbara centrum med hög kvalitet till låga kost-nader, där mångfalden frodas i unika och kreativa,integrerade miljöer. Föreliggande förslag medger intedetta, vilket kan visa sig bli det storamisstaget. Hur ska svensk kompetens kunna bevarasoch utvecklas om vi inte bygger en tillräckligt bredbas för rekrytering och stimulerande konkurrens?Herr talman! Kompetens handlar om människan iFörsvarsmakten, dvs. mänsklig kompetens, som är enfärskvara. För att kunna nå de operativa krav somställs utifrån försvarets fyra huvuduppgifter måstegrundorganisationen säkerställa att vi hittar den kvali-ficerade personal som krävs för en stabil anpassnings-förmåga. Detta ger en hög grad av trovärdighet för attbl.a. kunna deltaga i internationella fredsframtving-ande insatser. En utarmning av den mänskliga kom-petensen leder till att kunskapsnivån och förmågan attleda förband i fält blir allt lägre. Vår anpassningsför-måga finns i övningsverksamheten som är helt nöd-vändig för att behålla och inspirera kvalificerad per-sonal.En försvarsmakt med hög kompetens kan väl upp-fylla de krav som innebär att upptäcka, möta ochavvisa varje kränkning av landet, att delta i alltmerkomplexa fredsfrämjande insatser och stödja detfredstida samhället vid svåra påfrestningar. Fram-tidsinriktad verksamhet förutsätter goda kompe-tensmiljöer.Herr talman! Hur väl kommer Försvarsmakten attkunna lösa sina uppgifter ? De drastiskaoch förhastade nedskärningarna undergräver Försvar-smaktens förmåga att lösa de av statsmakterna ställdauppgifterna på ett tillfredsställande sätt. Hur dessaförmågor uppfattas av omgivningen påverkar bedöm-ningen av försvarets trovärdighet. Även försvarsviljanpåverkas av detta. Konsekvenserna av de föreslagnaförändringarna skapar otrygghet för de totalför-svarspliktiga, den anställda personalen, alla de frivil-liga och personal inom svensk försvarsindustri, ochkan leda till minskat förtroende för försvaret.Herr talman! vidsträckta yta kräver ettfolkförsvar med största möjliga handlingsfrihet införframtida hot.Kristdemokraterna har ända sedan Försvarsbe-slut 96 betonat att en instabil säkerhetspolitisk situa-tion kräver en långsiktig och stabil anpassningsför-måga för att vi ska kunna hantera olika typer av hot-bilder. En nedrustning av det svenska försvaret bety-der inte bara att människor blir arbetslösa utan detbetyder också att vår beredskap för det som inte fårhända krymper.Vi menar därför att de stora nedskärningar somregeringen och nu för tillsam-mans åstadkommer innebär en ökadrisktagning med svensk försvarsförmåga i en svårför-utsägbar omvärld. Vår nationella försäkringspremiefår nu en onödigt stor och kostnadskrävande självrisk.Herr talman! Den demokratiska processen utifråndet här förslaget fortsätter . Enligt uppgifter i me-dierna har förbandschefer ålagts munkavle när detgäller det här grovförslaget.Jag anser att ett sådant här förslag måste tåla bådeintern och extern kritik. Det kan exempelvis upplevaspå olika håll att beslutsunderlaget innehåller fel.Min fråga till försvarsministern i denna del är:Vad anser försvarsministern om ett sådant yttrande-förbud? Har inte alla personer rätt att lämna syn-punkter på ett förslag som handlar om nationens sä-kerhet, som i detta fall?Anf. 9 Försvarsminister () replik:Herr talman! Det är regeringsformens föreskriftersom gäller, och det är att varje medborgare har rätt tillyttrandefrihet i vårt land.Chefen för , överbefälhavaren, harorienterat mig om att han avser att ha samtal med endel förbandschefer kring frågan om deras agerande itjänsten. Jag har ett absolut förtroende för chefen förFörsvarsmakten, vår överbefälhavare.Åke Carnerös inlägg ger ett intryck av att det sve-per en förlamning över vårt försvar. Jag vill peka påatt när och kommeratt studera det avsnitt i propositionen som gäller ma-terielförsörjningen ser de inte den bilden.Vi var i tillfälle att föra förhandlingar med indust-rin, och det har varit möjligt att därigenom göra för-ändringar i betalningsterminer osv. Överbefälhavarengenomförde en omstudering av materielplanen i ljusetav den nya inriktning som försvaret har.Det kommer att framträda i propositionen att påpunkt efter punkt både fortsätter anskaffningar ochkan vi initiera moderniseringar och ytterligare an-skaffningar av materiel. Jag kan bara nämna någrapunkter.Splitterskyddade granatkastare anskaffas. Artille-rigranaten Bonus fortsätter. fortsätter.Det sker stridsvagnsanskaffningar. Torpeder, korvet-ter och eldledningsradar anskaffas. Vi går vidare meden anskaffning av helikopterprojekt. Vi går vidaremed ett reviderat medellångt luftvärnssystem, däröverbefälhavaren har redovisat möjligheterna attomstudera dagens Bamse till en utvecklad form avluftförsvar med medellång räckvidd.Jag vill peka på att det i ÖB:s förslag - det har re-geringen och ställt sig bakom - finns enförskjutning i ökad riktning mot materielanskaffning,investeringar, forskning och utbildning.Anf. 10 () replik:Herr talman! Mitt anförande får ses i belysning avatt jag inte har läst propositionen. Men det har natur-ligtvis hänt väldigt många saker under det här åretinom försvarsindustriområdet, framför allt att maninte har fått tydliga och klara signaler i ett tidigt ske-de. I vissa fall handlar det om att man håller på attsamverka eller ökar samordningen och samverkanmed andra länder. Det får inte vara så, som man kanha fått en uppfattning om, att en del materielprojekthar hamnat i återvändsgränder. Då blir det inte denmateriella och tekniska förnyelse som hela tidenmåste pågå.Försvarsindustrin är naturligtvis en säkerhetspoli-tisk tillgång - jag tror inte att det råder delade me-ningar om det. Men vi får återkomma till det här närvi har sett propositionen i detalj.Anf. 11 ():Herr talman! firade vi runtom i att det var föll.Centerpartiet är berett att ta ansvar och ta konsekven-serna av denna händelse . Vi är bered-da att dra försvars- och säkerhetspolitiska slutsatserav , ochde forna Warszawapaktsstaternas frigörelse. Att Natoutvidgats med , och , att sam-arbetet inom Partnerskap för fred intensifieras och attrelationerna mellan och utvecklats såtill den grad att dessa relationer tålde den allvarligapåfrestning som kriget i Kosovo utgjorde, gör det intesvårare att dra dessa slutsatser. Det är en fredligare tidvi går till mötes och en fredligare utveckling som vibejakar. försvar kan och ska inte längre ståkvar vid det struktur, som byggdes uppför att möta en stormaktsinvasion från öst.Till grund för den proposition som försvarsmi-nistern nu lagt fram ligger och Social-demokraternas överenskommelse om försvarspoliti-kens inriktning samt inriktningen för den ekonomiskaramen , som fastlagtredan i våras.Med omställningen av totalförsvaret kommer viäven att ha ett starkt försvar med förmågaatt försvara hela landet, även de län och orter därförbandsnedläggningar kommer att ske. Det nya in-satsförsvaret utformas just för att kunna hävda Sveri-ges territoriella integritet, för att i hela landet kunnasätta in styrkor mot begränsade väpnade angrepp ochför att kunna skydda mot allvarliga konsek-venser av angrepp mot landets infrastruktur. Dess-utom måste förmåga att delta i det interna-tionella säkerhetssamarbetet förstärkas.En viktig del i omställningen handlar om att skapahandlingsutrymme för att anpassa totalförsvaret tillnya typer av hot, som på lång sikt skulle kunna upp-stå. ska ha förmåga att redan igrundberedskap lösa de försvarsuppgifter som riks-dagen beslutar. Vad som behövs är ett antal högtprioriterade och mångsidigt användbara förband, somdock är avsevärt färre än vad vi har . Dessutommåste insatsorganisationen i sig innehålla en inbyggdförmåga till ominriktning, en kapacitet att anpassaförsvarsförmågan till ytterligare uppgifter som kan bliaktuella på sikt.Herr talman! För drygt sedan kom jaghem från en resa i Bosnien. Tillsammans med delarav försvarsutskottet hade jag förmånen att på platsstudera situationen och se det arbete som våra ungasvenska män och kvinnor gör där nere. Det råderinget tvivel om behovet av en internationell närvarodär nere för . Den svenska Bosni-eninsatsen visar vikten och värdet av att Försvar-smaktens internationella insatser ges en högre priori-tet. Den svenska Bosnieninsatsen illustrerar också hurdet svenska försvaret numera inte kan begränsas tillatt enbart hävda den territoriella integriteten, utan hurskyddet av vår säkerhet är beroende av hur väl vilyckas medverka i det internationella säkerhetsarbe-tet.Att stärka den gemensamma europeiska krishante-ringsförmågan är i allra högsta grad ett svenskt intres-se. Vi har varit kritiska till hur regeringen och För-svarsmakten skötte ärendet med Kosovostyrkan. Densvenska snabbinsatsstyrkan var sist på plats, och detfår inte upprepas. Därför måste försvaret utveckla enförmåga med stort mervärde för de internationellainsatserna. Åtgärder som utvecklar enbart den natio-nella försvarsförmågan måste därför i någon meningnedprioriteras, av hänsyn till just den ökade interna-tionella förmågan.Omstruktureringen innebär att totalförsvarets per-sonalförsörjning även ska baseras på ettpliktsystem. Det som ska vara dimensionerande förvärnpliktsvolymen är emellertid behovet, i enlighetmed beslut. Inte minst i fullgörandet av deinternationella insatserna, där svenska soldater med-verkat, har våra värnpliktiga väckt respekt och vunnitanseende hos våra medverkande partner. Pliktsystem-et kommer att vara en väsentlig del i den nya insat-sorganisationen och har en långsiktig bärkraft.Herr talman! Ominriktningen kommer också attinnebära att försvarets frivilligorganisationer får enallt viktigare funktion. höjs kraven på fri-villigorganisationernas insatser. De insatser frivilli-gorganisationerna gör är viktiga komponenter för attupprätthålla försvarets folkliga förankring. Med detnya försvaret kommer frivilligorganisationerna att gesgoda förutsättningar att bedriva och utveckla sinverksamhet.Ominriktningen är också påkallad och motiveradav behovet att utveckla försvarets förmåga att tacklanya och annorlunda hot. Flera av dessa hot är inteprimärt militära till sin karaktär. I stället ser vi huricke-militära metoder och påtryckningsmedel kan fåkatastrofala följdverkningar för det moderna, sårbarainformationssamhället. Därför måste den civila för-svarsförmågan stärkas och ges ökad betydelse. Stödettill det civila samhället är en av försvarets huvudupp-gifter som måste fyllas med ett större innehåll.Tyvärr har vi inte kommit särskilt långt på dettaområde. Hindren är flera, däribland gällande lagstift-ning. Vi måste bättre utnyttja de samlade resursersom finns inom olika myndigheters ansvarsområdenoch inom det civila samhället. En försöksverksamhetkunde vara ett sätt att snabbt och effektivt pröva ochutveckla nya samarbetsformer. Vi har inte råd attbygga upp och vidmakthålla likartade resurser inomolika myndigheter.Ett exempel på tänkbar militär/civil integration äratt utveckla ett gemensamt maritimt lednings- ochinformationscentrum, som bl.a. skulle ha ansvar förkontroll och övervakning av sjötrafik med radar- ochtranspondersystem, övervaknings- och ingripande-möjligheter med fartyg, flygplan och helikoptrar,trafikledning och lotsning, kartering och sjömätning.Det kan också gälla transporter och kontroll av farligtgods, person- och godstransporter, räddningstjänstoch katastrofbistånd samt åtgärder mot alla former avillegal verksamhet, såväl nationell som gränsöver-skridande sådan. Det skulle dessutom kunna omfattamiljöarbete och miljöskydd, olika former av biståndoch utveckling i grannländerna.