prot · GM0973 · 1999-03-23 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1998/99:73Tisdagen den 23 marsKl. 14.00 - 14.33Det justerade protokollet beräknas utkomma ----------------------------------------------------------------------1 § Justering av protokollJusterades protokollen för den 16 och 17 mars.2 § Meddelande om frågestundTalmannen meddelade att vid frågestunden skulle följande statsrådnärvara:Justitieminister , statsrådet , kulturminister , statsrådetMona , statsrådet , statsrå-det , miljöminister ochstatsrådet § Anmälan om fördröjda svar på interpella-tionerTill hade inkommit följande skrivelser:Interpellation 1998/99:207Till riksdagenInterpellation 1998/99:207 av ()om villkoren för företagande.Interpellationen kommer att besvaras tisdagen den13 april 1999.Skälet till dröjsmålet är att det varit svårt att finnaen tid som passar interpellanten.Stockholm den 18 mars 1999NäringsdepartementetEnligt uppdragC H FalleniusExpeditionschefInterpellation 1998/99:208Till riksdagenInterpellation 1998/99:208 av ()om stöd till varvsnationer.Interpellationen kommer att besvaras tisdagen den13 april 1999.Skälet till dröjsmålet är att det varit svårt att finnaen tid som passar interpellanten.Stockholm den 16 mars 1999NäringsdepartementetEnligt uppdragC H FalleniusExpeditionschefInterpellation 1998/99:174Till riksdagenInterpellation 1998/99:174 av ominformation om utländska spel och lotterier.Interpellationen kommer att besvaras tisdagen den23 mars 1999.Skälet till dröjsmålet är arbetsanhopning.Stockholm den 18 mars 1999Britta LejonInterpellation 1998/99:214Till riksdagenInterpellation 1998/99:214 av () om dammbygge i Colombia.Interpellationen kommer att besvaras tisdagen den27 april 1999.Skälet till dröjsmålet är bl.a. utlandsresa samt ple-nifria veckor i riksdagen.Stockholm den 19 mars 1999Leif Pagrotsky4 § Svar på interpellation 1998/99:150 om po-lisresurserna i länAnf. 1 Justitieminister ():Fru talman! har frågat vilka in-satser jag är beredd att göra för att tillförsäkra Stock-holmsregionen polisresurser i proportion till brotts-ligheten.Inledningsvis vill jag påminna om att det är Riks-polisstyrelsen som ansvarar för fördelningen av deresurser som och regeringen beslutat atttilldela polisväsendet.I samband med att polisen började få ramanslag ibörjan av infördes den s.k. fördelningsmo-dellen. beslutade attmodellen skulle frysas och principerna för fördelningav medel ses över. Detta har inneburit att modellensuccessivt fått allt mindre betydelse.I stället för med led-ningen för varje polismyndighet dels en budgetdialogom medelsramarna för , dels enresultatdialog om verksamheten under föregående år.Dialogerna har blivit ett allt viktigare instrument närdet gäller att fördela resurserna på ett sätt som säker-ställer en rationell polisverksamhet i hela landet.Numera får också meddela före-skrifter om hur de medel skall användas som polis-myndigheterna har fått för att säkerställa att poli-sverksamheten inriktas på de mål som statsmakternaangett.Av polisväsendets regleringsbrev för budgetåret1999 framgår att skall ta hänsyntill myndigheternas arbetsbelastning och medborgar-nas behov vid fördelningen av medel mellan polis-myndigheterna.En viktig utgångspunkt för en diskussion om för-stärkningar eller omfördelningar av resurser måstevara att först fastställa hur de befintliga används.Polisväsendet genomgår en om-fattande modernisering. Dessutom arbetar polisenmed att rationalisera sin verksamhet. Syftet är att sålångt som möjligt undanröja de hinder för ett effektivtresursutnyttjande som bl.a. påta-lat. har redovisat de åtgärder somvidtagits och uppger att det fortfarande finns bety-dande möjligheter till rationaliseringar. Regeringendelar den bedömningen. Polisen måste därför fortsättaatt med kraft driva detta arbete. Rationaliseringsåt-gärderna är nödvändiga för att vi skall få ett polisvä-sende som kan svara mot dagens och framtidens kravpå hög effektivitet och kvalitet. Åtgärderna medför attresurser frigörs som kan sättas in i kampen mot var-dagsbrottsligheten och för de prioriterade områdena.Riksrevisionsverket har fått i uppdrag att göra enslutgranskning av rationaliseringen inom polisväsen-det. Uppdraget skall redovisas till regeringen senastden i år.I dag har polisen bättre kontroll över sin ekonomiän vad som var fallet för . Regering-en har därför bedömt att det är möjligt att öka ansla-get till polisen för att stödja det fortsatta rationalise-ringsarbetet. I årets budgetproposition avsattes ytter-ligare för perioden 1999-2001.Till en del skall de nya medlen användas till förstärk-ning av de personella resurserna.Jag instämmer i att det finns problem som är sär-skilt förknippade med koncentrationen av befolkning,näringsliv och särskilda evenemang till storstäderna.Detta påverkar givetvis arten och omfattningen avsåväl brottslighet som ordningsstörningar. Av demedel som tillförts skall därför en betydande deltillfalla polismyndigheterna i storstadsregionerna.Dessutom skall vid fördelningen 200 miljoner kronorengångsvis avsättas som en särskild förstärkning i demest belastade storstadsområdena.Anf. 2 ():Fru talman! Jag får tacka justitieministern för sva-ret på min interpellation.Ett demokratiskt samhälles främsta uppgift är juatt kunna säkerställa rättssäkerheten och göra helasamhället tillgängligt för alla medborgare. Det ärsjälvklart att vi som politiker måste uppfylla vårtansvar mot medborgarna.I den strategiska beskrivning som redovisas iverksamhetsplanen för be-träffande den kommande brottsutvecklingen framgårdet väldigt klart att brottsutvecklingen kommer attuppvisa en fortsatt ökning i . Inteminst våld mot kvinnor ökar kraftigt, och mörkertaletär troligen stort.Samtidigt som brotten ökar måste polismyndig-heten dra ned sina resurser. Ministern nämner attRikspolisstyrelsen skall ta hänsyn till polismyndig-heternas arbetsbelastning och medborgarnas behovvid fördelning av medlen mellan polismyndigheterna.Men de resurser som anslagits till harinte räckt. Redan i polismyndighetens budget förinnevarande år budgeterades enligt uppgifter som jaghar fått ett beräknat underskott på drygt 76 miljonerkronor, trots det extra tillskottet på 200 miljoner kro-nor som engångsvis har avsatts för en särskild för-stärkning i de mest belastade storstadsområdena, ditju onekligen hör. Men för att klara det härunderskottet måste minskas med188 poliser och 96 civilanställda. Drar man inte nedantalet poliser och civilanställda ännu mer uppstår ettännu större budgetunderskott eftersom man intehar balans i budgeten.Det är inte alltid pengar som löser alla de problemsom polisen dras med, men har man både ett efterslä-pande underskott och trots fortsatta nedskärningar enunderbalanserad budget så föreligger ett strukturelltunderskott.Statsrådet talar i sitt svar om att det finns bety-dande möjligheter till rationaliseringar. Jag vill därförfråga om rationaliseringspotentialen bedöms vara avden karaktären att man ändå klarar något sådant somhände , nämligen att hundra poliser hastigtunder drogs undan från reguljär verksam-het för att göra specialbevakningar. Det var det somhände när PKK-ledaren greps. Då utbröt juockså oroligheter här i . Och vi får nogräkna med att liknande incidenter kommer att inträffaofta. Det här skapar otrygghet hos medborgarna.Det är också väldigt hårt och påfrestande att varapolis i ett storstadsområde som med denökade, hårdare och ofta drogpåverkade brottsligheten.Det här märks också på sjukskrivningarna bland poli-ser, som har ökat.Rätten för oss alla som invånare att känna var-dagstrygghet, att inte behöva vara oroliga för att jagsjälv eller mina anhöriga skall utsättas för brott, är såcentral för oss alla. Men oroas alltför många avvad de ser och hör om brottsligheten. Jag vill därförfråga justitieministern om ministern anser att invå-narna i kan känna en riktig var-dagstrygghet. Kommer polisens resurser att räcka tillför detta ?Jag är mycket orolig för att detta inte kommer attbli fallet. Om man kommer fram till att man inte mednuvarande resurser kan uppfylla alla de åtagandensom läggs på polismyndigheten måste polisled-ningen få i uppdrag att komma med förslag på upp-gifter som inte längre behöver skötas av polisen.Anf. 3 Justitieminister ():Fru talman! Inledningsvis vill jag understryka attden senaste statistiken visar att brottsligheten harminskat i under 1997 och 1998.Tidigare fanns det en ökning. Men har det alltså skett en minskning som faktisktmotsvarar 2 %.Jag tycker inte att vi skall vara säkra på att detsker en minskning. Den minskningen kan nog endastuppkomma som ett resultat av ett mera intensivt ochmångfasetterat brottsförebyggande arbete. Och ettsådant sker ju i viss utsträckning i , mendet finns fortfarande mycket kvar att göra bl.a. när detgäller att använda kunskap ombrottsligheten i till att förhindrabrottsligheten.Det finns alltså mycket kvar att göra när det gälleratt öka effektiviteten och bekämpa brottsligheten. Dethandlar om att rationalisera själva verksamheten menframför allt om att utveckla arbetsmetoderna, så faktiskt använder polisen, dess resurser och desskunskap till att motarbeta brottsligheten. Och detfinns, som sagt, mycket kvar att göra.Närpolisorganisationen har ännu inte satt sig iStockholmsområdet. Det problemorienterade arbets-sättet bedrivs på många håll på ett mycket bra ochframgångsrikt sätt, men långt ifrån överallt. När detarbetet har utvecklats och blivit betydligt effektivarekan också medborgarna i kännaen större trygghet och tilltro till myndigheternas möj-lighet att bekämpa brottslighet.När det gäller resurser vill jagsäga att har ettvisst överskott, men det finns en underliggande skuldatt hantera. Däremot kan faktisktinte veta hur de 200 miljonerna skall fördelas, efter-som det ännu inte är beslutat.Anf. 4 ():Fru talman! Jag har fått lite andra uppgifter närjag har tittat i verksamhetsplanen för polisstyrelsennär det gäller huruvida brottsligheten stiger ellersjunker. Jag håller med om att det kanske inte är detsom är det relevanta. Det relevanta i min frågeställ-ning var om får en tillräckligtstor andel av de resurser som avsätts för polisensverksamhet när det gäller de mycket speciella förhål-landen som råder i Stockholm.Jag tänker på de stora evenemang som finns iStockholm. Vi har ju olika idrottsevenemang av olikaslag. Demonstrationer äger ofta rum. Och det finns ettantal ambassader som också måste ha speciell bevak-ning.Jag har fått höra från flera håll att man, när det ärstora evenemang, måste koncentrera polisens resurserpå ett sådant sätt att det tar bort möjligheten att skötaden reguljära bevakningen ute på gator och torg.Många med mig oroar sig för hur man skall kunnaklara det här. Kan man tänka sig andra lösningar? Jagfunderar på om man t.ex. skulle kunna tänka sig attinvolvera hemvärnet som ett komplement till polisennär det är stora evenemang på gång som gör att poli-sens vanliga resurser blir hårt ansträngda.Jag vill gärna höra justitieministerns synpunkterpå vad det finns för nytänkande när det gäller att ökatryggheten på gator och torg.Anf. 5 Justitieminister ():Fru talman! När diskuterar för-delningen av resurserna med företrädare för de olikapolismyndigheterna är givetvis en utgångspunkt skall se till de särskilda behov som storstädernarent allmänt har och som särskilt har,såsom huvudstad. Det finns alltså med i själva be-dömningsunderlaget.Sedan finns det givetvis oförutsedda händelsersom är svåra att planera för. Då finns det naturligtvisen flexibilitet inom polismyndigheterna. Stockholm-spolisen skall ju inte ensam kunna klara särskildahändelser som kräver extrainsatser som man inte harräknat med. Då finns det möjlighet att få hjälp frånandra polismyndigheter.Det pågår också ett arbete inom Stockholmspoli-sen med att överväga på vilket sätt man skulle kunnamildra arbetsbördan för polisen med utgångspunktfrån att den särskilda resurs som polisen utgör skallanvändas för specifikt polisiärt arbete och inte försådant som andra lika gärna kan sköta.Jag kan nämna ett sådant försök. Sedan ett par årpågår en verksamhet där man försöker använda par-keringsvakter i stället för poliser för att bevaka tunga,långa och breda transporter. Vi kommer att ha anled-ning att ta ställning till om detta är ett system som börpermanentas. Det kräver i så fall vissa lagändringar.I övrigt har polismyndigheten i gjorten genomgång av andra arbetsuppgifter som manskulle kunna tänka sig att andra lika väl skulle kunnasköta. Och jag tror att det är viktigt att se om vi inteibland missbrukar den värdefulla resurs som polisenutgör. Det är viktigt att se till att vi använder den förpolisiära uppgifter och inte för sådant som lika gärnakan skötas av andra.Jag är övertygad om att det kommer en lång radförslag från vad gällerförändring av arbetets omfattning.Anf. 6 ():Fru talman! Det gläder mig att justitieministern ärintresserad av nya idéer. Då kan jag hänvisa till denrapport som kom med före valet, där vijust pekade på behovet av att renodla polisens arbets-uppgifter.De nedskärningar som har ägt rum och som hardrabbat den civilanställda delen av polismyndighetenhar ju också gjort att många poliser får göra sådantsom de inte har utbildning och kvalifikationer för.Det är det som har visat sig så olyckligt när man hargjort de här kraftiga neddragningarna av de civilan-ställda poliserna. Poliserna får sitta och skriva sådantsom inte motsvarar deras riktiga kompetens.Jag hänvisar, som sagt, justitieministern till vårrapport . Vi har flera olika förslag påvilka icke-polisiära uppgifter man kan dra undan frånpolisen, t.ex. när det gäller att utfärda pass och så-dant.Jag är naturligtvis orolig också för den ökadesjukskrivningen. Det framgår ju av polismyndighe-tens verksamhetsberättelse att sjukskrivningarna ökar.Det är också ett tecken på att poliserna är alltför hårtansträngda med sina nuvarande arbetsuppgifter.Anf. 7 Justitieminister ():Fru talman! Jag har med glädje noterat den rap-port som har skrivit. Och jag har kunnatkonstatera att den bygger på de tankegångar som vihade när det gäller attrenodla rättsväsendets verksamhet över huvud taget.Det gäller naturligtvis i allra högsta grad polisen. Detär också bakgrunden till att bl.a. arbetar med att se över i vilken utsträck-ning man skulle kunna avlasta polisen en del arbets-uppgifter.Det är ibland motiverat med uppsägning av ci-vilanställda utifrån rationaliseringssynpunkter. Detframgår inte minst av attdet finns mycket kvar att göra när det gäller polisenssätt att utföra sitt arbete. Det handlar bl.a. om attutnyttja modern teknik på ett sätt som man ännu integör men som är målsättningen. Det är alltså naturligtatt civilanställda försvinner från den polisiära verk-samheten, precis som från många andra verksamheteri vårt samhälle. Men det är inget tvivel om att debesparingskrav som har ålagts - det största kom ju1992 - har lett till att en del uppsägningar icke kanmotiveras ur rationaliseringssynpunkt och har innebu-rit nackdelar för polisen.De nya medel som tillförs polisen skall - det harju och regeringen uttalat - därför kunnaanvändas för att anställa särskild personal som kanutföra arbetsuppgifter som inte bör utföras av poliser.När det gäller polisens arbetsbelastning vill jagunderstryka att det är en komplex fråga som måsteses från många olika håll. Jag har också noterat denutredning som har låtit göra som visaratt polisens arbetstid är sådan att den inte motsvararmedborgarnas krav. En översyn över hur arbetstidenförläggs kan ha betydelse när det gäller att få ett ef-fektivare arbete men kan också innebära att persona-len blir mindre sliten på grund av alltför mycketoplanerad övertid.Överläggningen var härmed avslutad.5 § Svar på interpellation 1998/99:174 om in-formation om utländska spel och lotterierAnf. 8 Statsrådet ():Fru talman! har frågat justitiemi-nistern om hon avser att vidta några åtgärder så att,som han uttrycker det, dagstidningar får eller vågarpublicera odds från utländska spelbolag. Han harvidare frågat om justitieministern avser att vidta någ-ra åtgärder för att klarlägga om det har någon bety-delse tryckfrihetsrättsligt hur, när och var sådan in-formation publiceras.Roy framställde en interpellationtill justitieministern i samma ämne. Bakgrunden tillfrågan är den ändring av lotterilagen som trädde ikraft och som innebär att det i vissa fallär straffbart att främja deltagande i utländska lotterier.Roy framhöll att svenska medier genomkriminaliseringen är förhindrade att publicera t.ex. devadhållningsodds som erbjuds av utländska spelbo-lag. Eftersom det inom regeringen är finansministernsom ansvarar för lagstiftningen om lotterier besvara-des interpellationen av honom. bekla-gade att inte justitieministern kom till ochredogjorde för de tryckfrihetsrättsliga konsekvensernaav ändringen i lotterilagen.Arbetet inom är så fördelatatt det är jag som ansvarar för den tryckfrihetsrättsli-ga lagstiftningen. Jag hoppas att därförkan godta att han för får svarav ett annat statsråd än det som han har framställtinterpellationen till.Jag delar till fullo den uppfattning finansministerngav uttryck för i sitt svar på den tidigare interpellatio-nen. Hela regeringen står bakom propositionen omändring i lotterilagen. Även om propositionen utar-betades på föregicks den själv-fallet av sedvanligt samråd med övriga berörda de-partement. De tryckfrihetsrättsliga spörsmål som RoyHansson tar upp har således beretts i vederbörligordning i samband med utformningen av lagförslaget.Varken jag eller något annat statsråd kan som svarpå en interpellation göra några närmare uttalandenom hur en av beslutad lag skall tillämpas.Detta vet säkert . Det är , precis somfinansministern redan har framhållit, en uppgift fördomstolar och andra rättstillämpare att självständigttolka och tillämpa lotterilagen i sin nya lydelse.Det är naturligtvis alltid så att nya förhållandenkan göra det befogat att överväga den närmare ut-formningen av olika bestämmelser. De frågor somRoy har tagit upp i sin interpellation beakta-des emellertid redan vid tillkomsten av ändringen ilotterilagen. Några åtgärder av det efterfrågade slagetär därför inte aktuella för närvarande.Anf. 9 ():Fru talman! Jag vill tacka statsrådet svaret. Jag har tidigare, vilket framgår av inter-pellationssvaret, framställt en interpellation i dettaärende som då av någon anledning överlämnades tillfinansministern - detta sannolikt efter ett visst hu-vudbry i , eftersom jag fick ett antalbud om när och av vilken minister som interpellatio-nen skulle besvaras.Nu blev det finansministern, och han svarade påspeltekniska frågor. Om dessa var vi i stort sett över-ens. Det var bara det att min interpellation inte hand-lade om sådana frågor. Med anledning därav och påfinansministerns uppmaning har jag nu återkommit idetta ärende, ett ärende som jag anser vara viktigt.Fru talman! När debatten fördes här ikammaren och frågan behandlades i kulturutskottetframförde jag en farhåga om att yttrandefrihetenskulle begränsas. Detta gjorde jag med stöd av re-missvar från bl.a. Tidningsutgivareföreningen.När jag sedan kom hem till och talademed en person på en av tidningarna där framkom detatt de hade fått rekommendationen att inte publiceraodds och resultat. Jag har senare från andra tidningar,bl.a. här i , fått samma besked. Detta kaninte vara rätt eller bra.Jag tog i min tidigare interpellation upp det storatravloppet i som exempel delsför att det då var aktuellt, dels för att det är ett eve-nemang som röner stort intresse i Sverige.Tidigare år har tidningarnas spelbilagor följt oddsoch förutsättningar vid detta lopp. Inför det här åretfanns ingenting om vilka odds som gällde vid banan.Jag har fått information om att denna begränsningberor på den lagstiftning som gäller från årsskiftet.Det kan inte vara rimligt i vår öppna tid att tidningaroch övriga medier inte skall kunna publicera det somintresserar tidningsläsarna.Jag har vidare från en av de största tidningarna häri fått reda på att tidningen känner sig för-hindrad att införa en annons med spelinformation.Kan detta verkligen vara rätt?Mina interpellationer handlar om rätt för en tid-ning att själv avgöra och bedöma innehållet i tidning-en, vilket faktiskt berör något av det som vi skall slåvakt om, nämligen rätten för tidningar och andramedier att fritt publicera vad som bedöms som intres-sant efter journalistiska grunder. Vi politiker skallvara aktsamma med regler på detta område - ja,t.o.m. mycket aktsamma.Enligt min mening kan publicering av odds vid etttravlopp i aldrig föranleda ett ingripande i tid-ningars rätt att självständigt bedöma vad som skall ståi tidningen.Fru talman! Jag hade hoppats att få till svar attstatsrådet planerade åtgärder för att klarlägga:- om en vanlig svensk dagstidning kan eller intekan i sin spelbilaga eller på annan plats publiceraodds från utländska spelbolag,- om det är någon skillnad om det sker självständigteller som jämförelse med ett svenskt spelbolag,- om det är någon skillnad om publicering sker föreeller efter sporthändelsen,- om det för tydlighetens skull går att fastslå ifalldet finns någon skillnad om publiceringen sker iannons eller i redaktionell text.Fru talman! hänvisas till en prövning i dom-stol. Jag tror inte att våra ansvarsfulla tidningsutgiva-re har någon önskan att vara föremål för rättsligprövning.När nu farhågan för att det skulle bli begränsning-ar i tidningars publiceringsfrihet har slagit in beklagarjag att statsrådet inte är beredd att överväga om integällande regler bör överses.Fru talman! Med de nya reglerna för publice-ringsbegränsningarna har blivit tystare ochkommer tydligen så att förbli.Anf. 10 Statsrådet ():Fru talman! Tyvärr kommer jag inte att kunna geRoy det besked som han vill ha här i kam-maren . Men diskussionen gör ändå att jag skullevilja erinra om vad Lagrådet yttrade i samband medatt förslaget översändes till Lagrådet. Lagrådet har dåfrämst att bedöma den nya lagstiftningens förhållandetill yttrandefriheten och till EG-rätten. Jag vill gärnacitera några rader ur Lagrådets yttrande när det gälleryttrandefriheten. Lagrådet skrev så här:"Vad först angår yttrandefriheten har s.k. lotteri-meddelanden redan före den nu gällande tryckfrihets-förordningen undantagits från tryckfriheten och harpå grund av uttalanden i förarbetena till nämnda för-ordning ansetts utgöra en egen grupp av gärningarsom är undantagna från förordningens tillämpnings-område. "Lagrådet fortsätter sin argumentation och avslutardet hela med: "avgöranden får fortfarandeanses vara vägledande, och detta förslag" - alltsåförslaget om en ny lotterilag - "föranleder inte hellernågon erinran av Lagrådet på dessa punkter".Jag tycker att det kan vara viktigt att hålla detta iminnet när vi diskuterar tryckfrihet i det här samman-hanget.Anf. 11 ():Fru talman! Statsrådet tar upp Lagrådets remiss.Det är något märkligt, eftersom Lagrådets remiss i dethär ärendet var väldigt negativ till lagförslaget. avstyrkte det, eftersom det innebar begräns-ningar, dock inte på tryckfrihetsområdet - där harstatsrådet citerat korrekt. På tryckfrihetsområdet hademan inget att erinra, men Lagrådet var tveksamt tillprincipen att man över huvud taget skulle införa den-na lagstiftning. Jag tycker att det är märkligt att rege-ringen då fortsatte trots det massiva remissavstyrkan-de som Lagrådet gjorde. Men när det gäller tryckfri-heten har statsrådet citerat korrekt.Det jag hängde upp mig på var att också avstyrkte det hela just påtryckfrihetsgrunder. Det har bevisligen blivit tystare iSverige, därför att det inte längre finns några tidning-ar som publicerar detta.För någon vecka sedan, när jag förberedde det härinlägget, gick jag in på Internet och knappade in migpå ett bolag som jag inte kommer ihåg namnetpå. Det var fullt möjligt för mig att här i Riksdagshu-set spela genom detta bolag. Då undrar jag vem i såfall som hade främjat min möjlighet att spela. Nugjorde jag det inte, eftersom jag normalt sett intespelar, men möjligheten finns och då kan också desom har tillgång till Internet göra det.