prot · GM0966 · 1999-03-10 00:00:00 — Visst är det viktigt att det finns ettinslag av frivillighet, men vi kristdemokrater tyckeratt det är viktigt att vi får de bästa unga männen ochde bästa unga kvinnorna som skall försvara vårt land.Därför bör systemet med en allmän mönstringspliktligga fast.Lars hänvisar till en förändrad hotbild.Men det viktiga är ju, herr talman, att vi får ett plikt-system som håller oavsett hur hotbilden mot vårt landser ut. Det är klart att innehållet kan förändras, mendet är viktigt att vidmakthålla en grundläggande för-svarsförmåga.Jag vill inte föregripa . Jag tyckeratt de skall få lite arbetsro, men jag vill poängtera detsom jag talade om. Jag har inget annat yrkande änbifall till utskottets hemställan.Anf. 162 ():Herr talman! Det betänkande som vi nu skall be-handla bygger på ett antal motioner. Det är tolv mo-tioner som är inlämnade under den allmänna mo-tionstiden. I dessa motioner finns det sammanlagt 18olika yrkanden som finns i utskottets betänkande.Flertalet av de här yrkandena är sådana som vi kännerigen . Det är förslag som har funnitstidigare och som har behandlat för inte sålänge sedan och avfärdat.Dock kan man säga att det kommit fram någranya. Det har förekommit diskussioner här från riks-dagens talarstol om frivillighet i plikten, om ekono-misk kompensation och sådant som vi också kännerigen från debatten tidigare.Som påpekats tidigare finns det en pliktutredning,nämligen pliktutredning. Den arbetar förnärvarande. Samtliga partier finns med i den, även departier som har varit upp i talarstolen här i kammaren.Mig veterligen finns det all frihet för ledamöterna iutredningen att ta fram de frågor som kan vara ange-lägna för det partiet eller den inriktningen man självföreträder.Vi har en allmän värnplikt i , och det harvi inte för skojs skull. Det har vi för att den har prö-vats och är fast förankrad i det svenskafolkdjupet. Det är en allmän värnplikt som omfattaralla, men det har aldrig varit så att alla har tagits uttill tjänstgöring. Det har funnits olika skäl till detta.Det är bara behovet som har fått styra, det behovsom behövs för det svenska totalförsvaret. Det är inganyheter och inget konstigt i detta.Vi måste också ha en säkerhet i planeringen. Dethar vi genom att vi har en plikt, en allmän värnplikt,vilken vi måste kunna planera för att försvara helavårt långa land oavsett om det bor så många männi-skor som det skulle behövas vid ett eventuellt behovatt sätta försvaret på fötter.Behovet kan man diskutera. Men i den överens-kommelse som finns mellan de två ansvarsta-gande partierna, nämligen Socialdemokraterna ochCentern, säger man att värnplikten kanske behöveromfatta upp till 20 000 personer och . Men det skall vi fatta beslut om senare isärskild ordning.Det är klart att ersättningen är en mycket viktigdel för dem som gör sin värnplikt. Det behöver varanågon form av ersättning, belöning, men kanskeframför allt kanske en merit som ger möjligheter annan utveckling i det civila livet därefter. Det ärnågot som diskuterar.Herr talman! Med detta lilla korta anförande villjag yrka bifall till hemställan i försvarsutskottetsbetänkande i dess helhet och avslag på den av Miljö-partiet till betänkandet fogade reservationen.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )12 § Vissa regionalpolitiska frågorFöredrogsNäringsutskottets betänkande 1998/99:NU7Vissa regionalpolitiska frågorAnf. 163 ():Herr talman! Jag börjar med att yrka bifall tillhemställan i näringsutskottets betänkande undermom. 1, som behandlar den allmänna inriktningen avregionalpolitiken, och avslag på reservationerna 1 och2 samt bifall till reservation 4 om statlig verksamhet.Politiker kan inte skapa vare sig tillväxt eller nyajobb. Det som vi politiker kan och skall åstadkommaär goda förutsättningar för tillväxt, jobb, företagandeoch entreprenörskap. Hur dessa förutsättningar ser utfår konsekvenser. Är miljön för tillväxt den rättaväxer företag, jobb skapas och välståndet stiger. Felinriktning av politiken skapar miljöer som gör attföretagen stagnerar, nyföretagandet avstannar ochkreativiteten avtar. Och ökar arbets-lösheten, och antalet jobb minskar. De förutsättningarsom den förda politiken ger näringsliv och enskildamänniskor är helt avgörande för hur stort välstånd vikan förvänta oss. Enkelt uttryckt: Med en politik somfår människor att ta risker, sträva efter förkovran,spara, jobba och vilja gå framåt ökar möjligheternatill ett bra liv för varje individ varhelst han eller honbefinner sig i vårt avlånga land.Det är därför som varje politikers huvuduppgift ärjust att skapa förutsättningar för tillväxt och jobb.Men som alla noterar finns det olika recept på hurdetta skall gå till. I betänkandet om den allmännainriktningen av regionalpolitiken understryks hurviktigt det är att regional tillväxtpolitik ges en ut-formning och inriktning mot ett generellt bättre före-tagarklimat på bekostnad av olika bidrag. Bidrag börväxlas mot sänkta skatter och avgifter. Särskilt viktigtär att små och medelstora företag ges möjlighet attstarta och växa. Att öppna för konkurrens inom denoffentliga verksamheten skulle i många fall gynnakvinnors företagande och förbättra det regionala fö-retagarklimatet.Ett mer dynamiskt företagarklimat för fler riktigajobb kräver insatser på områden som i första handinte är den traditionellt regionalpolitiska arenan. Närdet gäller skatterna, arbetsmarknaden, enga-gemang i EU, regelförenkling och kunskapsutveck-ling saknar regeringen verktyg för att få i gång ochöka drivkraften för den enskilde individen eller före-taget. Det gäller på såväl det regionala som det natio-nella planet. Goda allmänna konkurrensvillkor ellerkonkurrensneutralitet blir alltmer de viktigaste be-greppen vare sig man talar med företagare i Sorseleeller i . Man vill bort från bidrag och stöd, ochdärmed skulle regelsystemen minska i omfattningliksom antalet handläggare som har att behandlabidragsärenden och slutgiltigt avgöra vem som fårbidrag, stöd eller vad nu alla dessa riktade insatser ärinriktade mot.Det här är en plågsam process för många företaga-re. För att inte hamna i en ogynnsam konkurrenssitu-ation måste man försöka få loss de bidrag och stödsom står till regionalpolitikens förfogande. Det tar tidatt bläddra i bidragskatalogerna och författa ansök-ningar på ett korrekt sätt. har man ansvarför produktion och försäljning och känner förstås atttiden inte riktigt räcker till. har bättremöjligheter att kunna tillgodogöra sig bidragssystem-et. Man kan avdela en anställd, eller också kanskeman har en hel avdelning som sysslar med dylikauppgifter. Allt det här jag beskriver visar på proble-matiken med att vissa får och andra inte får sin ansö-kan bifallen. Konkurrensen sätts ur spel och kan ledatill att företag utan stöd slås ut.Jordbruket är en grundförutsättning för en levandelandsbygd. Men också för jordbrukets del är det hurtydligt som helst att i vart fall jämbördiga konkur-rensförhållanden är en absolut nödvändighet för attbehålla det svenska jordbruket. Här har en utredningslagit fast behovet av konkurrensneutralitet med iförsta hand våra grannländer för att inte äventyra detsvenska jordbrukets framtid. Vi moderater anser attde förändringar som föreslås i den s.k. Björkska ut-redningen i allt väsentligt måste genomföras och detskyndsamt. Sänkt skatt på diesel och elenergi förbätt-rar möjligheten att behålla livsmedelsproduktioninom landet, och det ger gles- och landsbygd välbe-hövliga arbetstillfällen. De här kostnadssänkningarnaär en utmärkt regionalpolitik, men från regeringenhörs inte ett ljud. Det var en enig riksdag som beställ-de utredningen för att klarlägga jordbrukets konkur-rensvillkor. Men när det gäller att gå från ord tillhandling och lägga fram förslag till förbättringar förjordbrukssektorn hörs ingenting från regeringen.Herr talman! Vi behöver handling, vi behöver för-slag och inte fler eller mer av samtalsgrupper.Antalet regler och lagar som styr företagandetmåste minska. Förenkla för näringsidkaren! Småfö-retagsdelegationen har lämnat ett omfattande materialtill förändringar - enligt min mening i rätt riktning -och de flesta av dessa förslag kan med omedelbarverkan genomföras. Just att förenkla regelsystemenmåste ges högsta politiska prioritet. Exempel på re-gelförenklingar är förbättringar i momsuppbörd ochskattekonton, F-skattsedel och enklare självdeklara-tioner. Alla företagare runt om i land väntarpå förslag från regeringen i den här riktningen. Görnågot i den här riktningen för att underlätta för före-tagaren! Förslagen kostar i stort sett ingenting. Det äri stort sett att trycka på knappen.Jag undrar, och hela Företagarsverige undrar: Var-för trycker inte regeringen på knappen och med be-slutsamhet genomför dessa förslag till förenklingar?Herr talman! Vi har en situation där företag,människor och kapital flyr . Den här vågen avutflyttning tenderar att drabba de delar av Sverigesom har de sämsta förutsättningarna för jobb ochtillväxt värst. Det märks först ute i skogslänen att detinte står rätt till i de ekonomiska förutsättningarna.Följaktligen är det också dessa regioner som har mestatt vinna på en politik som har fokus på tillväxtbe-främjande åtgärder. Sambandet mellan konkurrens-kraft, tillväxt och människors möjligheter att i störreutsträckning än bo kvar i sina bygder är förmig alldeles uppenbara. Vi måste inse att den gamlavälfärdstanken byggde på att kompetens, kapital ochföretag var rörliga inom landets gränser. Det vi nu serär ett gammalt system och tänkande som inte är an-passat till de nya förutsättningarna. Det innebär ut-flyttning av företag och människor som leder tillutarmning av både skogslän och hela vårt land. Sålänge vi inte får skattesystem, arbetsrättsregler, löne-bildning och avbyråkratisering som håller måttetjämfört med andra viktiga länder i vår närhet kommerden här tendensen att fortgå.Jag håller med näringsministern om att närings-livsklimatet i kräver världsklass. Men deträcker inte med retorik, utan det krävs också skarpaförslag i absolut världsklass.Jämför gärna med vad som gäller för våra id-rottsmän och idrottskvinnor! Vem skulle över huvudtaget tänka sig en situation där skidåkaren eller hock-eyspelaren från inte hade en minst lika brautrustning som alla konkurrenterna? Samma förhål-lande gäller givetvis även för våra företag.Det företag som har den bästa kvaliteten på enprodukt och bästa priset får ordern, eller tjänsten.Endast ett företag kan vinna ordern. Det gäller följ-aktligen att ha de bästa förutsättningarna för att dethela skall kunna gå vägen.I fråga om reservationen om statlig verksamhetvill jag särskilt betona vikten av en helhetssyn närverk och myndigheter står i begrepp att genomföraomstruktureringar och liknande. Beslut om föränd-ringar som görs mot bakgrund av besparingsskäl ochannat måste föregås av konsekvensanalyser. Här finnsett tydligt regionalpolitiskt ansvar.Nedläggningen och flytten av häktet i Östersundär ett exempel på där den här helheten saknades. Förkriminalvården innebar nedläggningen och flytten tillHärnösand en besparing. Men för polis och åklagareuppstod en motsvarande fördyring på grund av långaoch dyra resor till häktet i . Facit blevingen besparing och försämrad samhällelig service.Det var ett dåligt beslut som inte kan accepteras.Herr talman! Jag har i mitt anförande uppehållitmig vid frågor om och samband mellan tillväxt, fö-retagande och konkurrenskraft, och jag har försökt attklargöra de åtgärder som måste till för att företagskall startas och för att få företag att växa.Mot bakgrund av den utflyttning som sker frånskogslänen och av att befolkningen mins-kade i 210 av 285 kommuner är min enkla fråga tillregeringspartiet: Varför förbättrar ni inte företagar-klimatet i det här landet? De arbetslösa runtom i lan-det förtjänar ett besked från er sida.Anf. 164 ():Herr talman! Invånarantalet i skogslänen har un-der kraftigt minskat. Antalet flyttlassökar och utflyttningen från inlandet till kuststäder ochstorstadsregioner accelererar. Den viktigaste orsakenär svårigheten att få ett arbete. Åtgärder måste natur-ligtvis till när det gäller att skapa nya jobb för att fåstopp på befolkningsminskningen. är detviktigt att betona att det inte finns några enkla ellerentydiga lösningar.Urbanisering och centralisering är inga typisktsvenska problem, snarare globala problem. För attkunna uppnå de stolta svenska ambitionerna om atthela skall leva måste en framgångsrik regio-nalpolitik föras.En framgångsrik regionalpolitik bygger på en hel-hetssyn. Den politiken bygger på regionens egnaförutsättningar.En framgångsrik regionalpolitik har en stark lokaloch regional förankring. Den förmår att mobiliseraregionens egna utvecklingskrafter.En framgångsrik regionalpolitik innebär att regio-nen själv mobiliserar resurser för angelägen samhälls-service och utveckling.En framgångsrik regionalpolitik innebär också,och det är viktigt att poängtera detta, att staten har detövergripande ansvaret för den regionala balansen.Skogslän, jordbruksbygd och landsort har i grun-den goda utvecklingsförutsättningar men har underflera år tampats med svåra strukturproblem. Till destarka sidorna hör naturresurserna, en framgångsrikexportindustri och en - med tanke på den geografisktstora ytan - god infrastruktur och samhällsservice.De främsta hoten mot den regionala utvecklingeni glesbygd har varit en negativ be-folkningsutveckling, neddragningar inom den offent-liga sektorn, en ensidig näringsstruktur, vikande sys-selsättning och en lägre utbildningsnivå. Särskiltoroväckande är att nettoutflyttningen till en betydan-de del består av kvinnor och unga välutbildade män-niskor. Det är viktigt att finna metoder för att stoppaoch vända den pågående utflyttningen från de alltglesare regionerna.Alla är i grunden förlorare i den folkomflyttningsom just nu pågår. Den nuvarande utvecklingen drab-bar inte bara de mindre kommunerna. Storstäder ochlänscentrum brottas inte bara med trafikproblem ochsjukvårdskris utan även med bostadsbrist, samtidigtsom segregation, kriminalitet och social utslagningbreder ut sig. är det ekonomiskt, miljömässigtoch socialt - ja, rent mänskligt - ohållbart att inteutnyttja hela landets resurser. Forskning visar att deflesta som försöker fly från arbetslösheten i exempel-vis skogslänen ofta flyttar till fortsatt arbetslöshet,men utan det sociala kontaktnät som fanns på hem-orten.Det finns, trots den i viss mån mörka bild som jaghär målar upp, en mängd goda exempel på att männi-skor med kraft och engagemang lyckas utveckla sinegen hembygd vad beträffar både näringsliv ochlivskvalitet. Själv är jag glesbygdsbo och aktiv i frågaom landsbygdsutveckling, och jag är mycket välbekant med de positiva och kreativa idéer som frodasdär. Det s.k. underifrånperspektivet kan i det sam-manhanget inte nog betonas.Det är också viktigt att peka på den nödvändigabreddning av näringslivet som måste ske, en bredd-ning som med fördel kan bygga på varje regionsunika förutsättningar. Den tillväxt som sker inomt.ex. tjänste- och utbildningsföretagande måste till enstörre del kunna komma i landsbygd och glesbygd.Produktion och sysselsättning som baseras på natur-tillgångar måste, och kan, utvecklas. Genom att ut-veckla vidareförädling, utvecklingsarbete, forskning,administration och miljöteknik som är knutna tillregionens naturtillgångar kommer en förnyelse avnäringslivet i landsbygd och glesbygd att kunna ske.I det sammanhanget är de aviserade 1 500 utbild-ningsplatserna inom företrädesvis stödområde 1 vik-tiga. Det är betydelsefullt att man på den lokala nivånbygger upp en kompetens för att hantera den utbild-ningssatsningen. Förhoppningsvis kan en del av denlokala och den regionala problematiken med mer-kostnaderna lösas.Vid ett flertal tillfällen har behandlatförslag om att återföra en liten del av vattenkraftensvinster till de kraftproducerande länen. Vänsterpartiethar tidigare föreslagit att en del av vinsterna frånvattenkraftsproduktionen skall återföras till de norraskogslänen. per producerad kilowattimmeskulle motsvara . De länsom genom att bidra med sina naturresurser, och somkraftigt bidragit till tillväxt, kunde på detsättet få en stabil återbäring.Det är viktigt att påpeka att de resurser som skulleskapas genom en sådan överföring måste ligga understark demokratisk kontroll. En idé kan vara att kom-munerna gemensamt hanterar de här resurserna försatsningar på att skapa trygghet och framtidsmöjlig-heter. Exempel på sådana satsningar kan vara in-frastrukturella satsningar, utbildningssatsningar ellersatsningar på marknadsföring.Det borde vara självklart att den beslutadeutredningen om den framtida regionalpolitiken gavsett tilläggsdirektiv att studera frågan om vattenkrafts-vinsterna och att lägga fram förslag till metoder föratt återföra en del av vinsterna. Med anledning avdetta yrkar jag bifall till reservation 3.Riksdagens beslut om regionala till-växtavtal är ett steg i rätt riktning, som devisar på brister i den demokrati som finns på regionalnivå.Vänsterpartiet har i ett flertal sammanhang förtfram tanken på ett länsparlament som den naturligapolitiska nivån i länen. Med den ökade betydelsenvad gäller den regionala nivån verkar en sådan demo-kratisk utveckling alltmer nödvändig. När vikten avett underifrånperspektiv alltmer betonas både fråndelar av statsapparaten och från en folkrörelse somHela skall leva verkar det alltmer otidsenligtatt länsstyrelserna, som är statens förlängda arm ute ilänen, skall handha utvecklandet av tillväxtavtal.Skall de nå framgång behövs verkligen en demo-kratisk förankring, där man tar till vara den lokalainitiativkraften. Det är och kommer att vara viktigt attgöra de regionala frågorna tydliga och därmed ocksåpolitiskt/demokratiskt intressanta. Det är i det härsammanhanget viktigt att notera det uttalande somNationellt resurscentrum för kvinnor gjort med an-ledning av tillväxtavtalen. Man konstaterar att omtillväxtavtalen skall få en legitimitet i länen är detnödvändigt att såväl det kvinnliga som det manligaperspektivet kommer med i avtalstexterna. Det ärdessutom nödvändigt att styra olika sorters bidrag påett sätt som gör att kvinnor och män får del av demtill . Min och förhoppning är attgenusperspektivet är tydligt i de tillväxtavtal somskall gälla . Uttalandet från är också viktigt ur den synpunk-ten att det med ett konkret exempel visar på behovetav nationella och regionala resurscentrum. Vänster-partiet utgår från att permanent finansiering för dessakan hittas.Vänsterpartiet har i reservation 2 tydliggjort sinsyn på betydelsen av jämställdhetsperspektiv i regio-nalpolitiken. För bl.a. tids vinnande avstår jag från attyrka bifall till denna reservation. Vänsterpartietkommer att stödja reservation 1. Detta gör vi bl.a.med en viss förhoppning om att den regionalpolitiskautredningen på allvar beaktar jämställdhetsproblema-tiken.Beträffande de förhoppningar som knyts till till-växtavtalen tror jag att man skall ha en något försiktighållning. Utskottets skrivning, att om något i proces-sen med framtagandet av tillväxtavtal inte skulle visasig fungera helt effektivt har man ändå vunnit viktigaerfarenheter för framtiden, är naturligtvis klok. Det ärtroligen inte sista gången som regionala tillväxtavtalskall utformas. Nästa gång man har med sig nya erfa-renheter.En framgångsrik regionalpolitik förutsätter förut-om resurser också ett brett regionalt, lokalt engage-mang. En regionalpolitik värd namnet måste ocksåbygga på solidaritet och rättvisa. Tillväxtavtalen är ettsteg i rätt riktning. är och kommer attvara med i det fortsatta arbetet för en hållbar tillväxt ihela !Anf. 165 ():Herr talman! Jag vill börja med att yrka bifall tillreservationerna 4 och 5 vad gäller mom. 3 och 6 samtbifall till utskottets hemställan under mom. 1 i betän-kande NU5 Vissa regionalpolitiska frågor.I betänkandets inledning redovisar utskottet be-folkningsutvecklingen i vårt land. Det är alldeles klartatt de vikande talen i nästan alla län inger bekymmer.En djupare analys av orsakerna till och hur de vikan-de talen fördelar sig inom länen skulle vi kristdemo-krater välkomna. Vi tror att en av orsakerna till attmånga yngre kvinnor och män väljer att bosätta sig itätorter eller större städer då man bildar familj är attdet är så mycket enklare att klara barnomsorgen där.Många kommuner har svårigheter att ordna dagis pålandsbygden. Och oavsett om den omsorg som stårtill buds är eller privat är det oftast trans-porter som måste till, med längre eller kortare sträck-or i den egna bilen för att det skall fungera, med tyåtföljande kostnader.Vi kristdemokrater menar att vår familjepolitikmed vårdnadsbidrag till stor del skulle avhjälpa dennaorsak till landsbygdens avfolkning. Frågan om fa-miljepolitiken hör visserligen till ett annat politikom-råde men hänger samman med regionalpolitiken såtill vida att finns det inget folk ute i bygderna dåbehövs det heller ingen regionalpolitik.I den allmänpolitiska debatten väl-komnade jag utredningen om regionalpolitiken varsdirektiv presenterats någon dag tidigare. Då hade jaginte sett direktiven. kan jag konstatera att det klartsägs ut i dessa att egentligen är det den stora regio-nalpolitiken som är avgörande för den framtida regi-onala utvecklingen. I den lilla regionalpolitiken sättertydligen socialdemokraterna hoppet till de s.k. regio-nala tillväxtavtalen. Det är dessa avtal som skall blisjälva drivfjädern i den framtida regionalpolitiken. Etttecken på det är att kommittén inte skall lämna någraförslag till ny eller ändrad indelning i stödområden.Geografisk indelning hör till de regionala satsningarsom sker med EU:s strukturfondsmedel, heter det idirektiven. Förhandlingarna om dessa strukturfonds-medel, om hur de skall fördelas, om regler och må-lområden m.m. är just inne i slutskedet.För den inhemska lilla regionalpolitiken är detskapande av tillväxtavtal som gäller, det är den för-väntade lösningen med stort L. skallförslagen från länsstyrelser och självstyrelseorganföreligga på departementet för att därefter manglastill färdiga och undertecknade avtal . Det ärsocialdemokraternas linje.I reservation 5, som handlar om regional närings-politik, påpekar vi kristdemokrater tillsammans medModeraterna och , att det är inte planer ochpolitisk styrning som är huvudspåret för att främjaden tillväxt vårt land är i så stort behov av. Det ärförenklade regler och mer frihet som behövs enligtvår mening. Vi tror, tyvärr, att socialdemokraternasoch regeringens tilltro till tillväxtavtalens möjligheterär överdrivet optimistisk.Regeringen har utlovat förslag i vårpropositionenom förenklingar av reglerna. Det är förändringar sombygger på de förslag som ett antal län sänt in till Nä-ringsdepartementet. Meningen är att dessa nya ochförhoppningsvis enklare regler skall tillämpas inomramen för tillväxtavtalen. Det skall faktiskt bli intres-sant att se om det kommer några regeringsförslag avdetta slag i vårpropositionen. Vi har många gångertidigare hört talas om tillväxtfrämjande åtgärder somskall presenteras "i nästa proposition". är det "upptill bevis" som gäller.Herr talman! De flesta jordbruksföretag är att räk-na som små landsbygdsföretag. För en levande lands-bygd är just dessa mindre jordbruksföretag livsvikti-ga. Det finns ingen med bättre förutsättningar att t.ex.hålla landskapet öppet än en bonde som håller djur.Men då måste de sammantagna villkoren ge honomen chans att överleva med drägliga villkor. Just nu serdet dystert ut för mjölkbönderna i skogs- och mellan-bygden. En del av de förbättrade villkor som behövsär att t.ex. el- och dieselbeskattningen ändras, dvs. attskatteryggsäcken lyfts av. Jag förväntar mig att skat-tesamtalen mellan partierna härvidlag kommer att geresultat. Jag är övertygad om att historieskrivarna iframtiden i så fall kan visa att det var dessa beslutsom blev de viktigaste besluten med regionalpolitiskakonsekvenser som detta fattade.Ur avsnittet om den allmänna inriktningen av re-gionalpolitiken vill jag kommentera avsnittet ompostservice.