prot · GM09110 · 1999-06-15 00:00:00 — Jag kan dock inte underlåta att erinra om attdet finns repor i det synsättet som har diskuteratstidigare , exempelvis i form av höjt hög-kostnadsskydd.Mycket av skattediskussionen handlar om att ska-pa resurser för det goda samhället. Det är ett balans-stycke där det gäller att nå balans i sambandet mellanskattebasernas storlek och skattesatsernas storlek. Därskiljer vi oss uppenbarligen.Ett annat problem med skattesamtalen är att de såsmåningom skall infasas också i regeringsunderlagetsbudgetförhandlingar. Jag ser med viss oro på hurdenna infasning skall kunna ske. Skattesamtalen fårinte bli en upprepning av det som hände i den s.k.Rosengrengruppen. Man var i allt väsentligt överensnär gruppens arbete avslutades, och ändå har vi såpass efter det att det avslutats ännu icke settnågra resultat av detta. Ser ocksådenna risk?Anf. 165 () replik:Fru talman! Jag är medveten om att risken finns,men jag ser den inte. Jag vet inte hur samtalen gicktill i den grupp som hänvisar till. Menjag känner ju väl till de samtal som vi har haft kringskattefrågan. Detta kommer inte att bli helt enkelt,men jag tycker att det finns en sådan öppenhet ochredobogenhet att försöka göra någonting att jag troratt vi skall ha goda möjligheter.Som jag sade i tidigare replikskiften kanske detkan bli så att vissa partier kan bli överens om bådeprinciper och nivåer. Andra kanske inte kan vara medpå nivåerna, om jag får använda den bilden. Dess-utom tycker jag att vi skall anstränga oss alldelessärskilt mycket för att kunna bli överens om energis-katterna av de skäl som jag tidigare nämnde. Jag troratt det finns goda möjligheter för detta. Jag tyckermig ha märkt det under de samtal som vi har haft.Jag har antytt, och det var ju skälet till min tidsbe-stämning, att det inte finns något formellt beslut omnär Socialdemokraterna skall redovisa sitt skattepa-ket. Men jag är medveten om att om den ekonomiskautvecklingen blir sådan att vi kan påbörja sänkningenav inkomstskatterna för folk i vanliga inkomstlägen,måste detta presenteras på något sätt i budgeten. Detvar därför som jag sade att det kan ske , förhoppningsvis kanske t.o.m. under förstahälften.Jag skall inte bagatellisera problemen, men jagtror faktiskt att vi har möjlighet att tillsammans göranågonting viktigt för vårt land i dessa frågor.Anf. 166 () replik:Fru talman! Jag ser alldeles uppenbart den risksom jag tidigare påtalade, men jag skall också försökaatt lägga manken till för att undanröja den risken. Låtoss hjälpas åt med det.Jag noterade också att i sitt in-lägg med tillfredsställelse noterat att debatten nu harkommit att i större utsträckning handla om margina-leffekter än om marginalskatter. Jag delar denna till-fredsställelse. Det innebär ju att det finns de som harmarginaleffekter som uppgår till imycket låga inkomstlägen. Ändå lade företrädare förregeringsunderlaget för lite mer än sedanfram ett förslag om lättnader i fastighetsbeskattning-en, som skulle innebära att marginaleffekterna i justdessa låga inkomstlägen skulle öka med kanske upptill ett tiotal procentenheter. Har huvud taget hunnit överväga lämpligheten avdetta i en situation där vi i övrigt försöker att kommatill rätta med dessa besvärande marginaleffekter?Anf. 167 () replik:Fru talman! Resonemanget om marginaleffekteroch marginalskatter håller jag med . Vad jag noterade var att det t.o.m. i den allmännadebatten och t.o.m. i de där tidningarna som trycks pårosa papper numera är marginaleffekter som diskute-ras till större del än marginalskatter.Jag skall vara ärlig och inte försöka att svängamig här, . Den fråga som ställde om effekterna av eventuella förslag påfastighetsskatteområdet har jag inte funderat på. Jaghar inte hunnit helt enkelt, eller det kanske har varitslarvigt av mig att jag inte har kommit så långt i mitteget beredande att jag har några synpunkter i denfrågan. Därför är det lika bra att jag säger som det är.Men i de fortsatta skattesamtalen - vi skall ju träffasom någon vecka - kanske vi kan ta upp även denfrågan.Anf. 168 vice talman ():Fru talman! Den budget som har diskuterats ,och som vi senare kommer att fatta beslut om, är enbudget som står bakom. Jag delar,liksom min grupp, uppfattningen att den är viktig ochkan med nöjsamhet konstatera att många delar i denbudgeten är positiva och stora framsteg.Vi har en större satsning på kommuner och påmiljön. Vi och andra talare har tidigare också kon-staterat att arbetslösheten har sjunkit. talarefrån mitt parti, och ,har på ett föredömligt sätt beskrivit de fördelar somfinns med denna budget men också en hel del av deproblem som återstår för oss att lösa.Ett problem som har kommit i skymundan i dennadebatt, när vi har diskuterat solidaritet och rättvisa, ärden internationella solidariteten. Jag personligen,och många med oss måste ändå fak-tiskt tillstå ett visst misslyckande med denna budget,där biståndet inte har fått den tilldelning som vi hadeönskat.Vi har indragning av reservationer på 2,9 miljar-der och som skjuts över . Det är alltså inteen neddragning av budget, men det förhåller sig ändåpå det viset att planerade insatser för inte kangenomföras. Jag vet att med större delen av de insat-ser som är planerade och med en viss omplaneringfrån Sida och andra organisationer kommer man attlyckas att göra en oerhört bra insats , trotsdetta. Men vi måste vara klara över att det har kon-sekvenser för skuldavskrivningar för exempelvisinsatser efter orkanen i , därman får lägga tyngdpunkten , 2001 ochinte på år 1999.Det har därför kommit en rätt omfattande kritikfrån kyrkor och enskilda organisationer. I vissa delarhar man skjutit över målet, men jag vill ändå säga attjag till stor del har stor förståelse för en hel del av denkritiken.Som jag ser det beror väldigt mycket av proble-men för och andra partier som ocksåvill driva biståndsfrågorna på utgiftstaket. Jag kanbara konstatera, och även andra har gjort det, att detär ett svårhanterligt instrument i budgetsammanhang.Jag tror att det finns anledning att återkomma tilldetta särskilt.Vad gäller biståndet vill jag understryka att det ärpåtagligt svårt att laborera med ett utgiftstak när manhar planerade och oplanerade insatser.Men när nu har behandlat budgeten ochutrikesutskottet har tagit upp dessa frågor på allvar,vill jag med stor tillförsikt ändå konstatera att detyttrande som utrikesutskottet har gjort i detta sam-manhang, och som finansutskottet instämmer i, är avstor betydelse för vår fortsatta planering på dettaområde. Enprocentsmålet ligger fast. kom-mer reservationer att kunna användas. Man får ändåse och även den indragning som skedde år1998 som undantag. Det är med långsiktighet somplaneringen av biståndet kommer att bedrivas fram-över. Regeringen, m.fl., har tidigareockså uttalat sig om betydelsen av biståndet.Jag vill också påpeka att insatserna för Kosovo,som vi debatterade här med utrikesministern,visar på det engagemang och intresse som vi från allapartier har i frågan. Återuppbyggnadsinsatserna måstesannolikt följas av beslut om ytterligare tilldelning avbiståndsmedel. För att följa linjen att uppfylla bi-ståndsmålet kan det bli nödvändigt med enextra utbetalning för Kosovo eller något annat.Därför vill jag understryka att när vi går in inya budgetförhandlingar är just biståndet en hjärte-fråga för vårt parti. Jag tror att jag har många medmig från kyrkor, internationella organisationer, en-skilda organisationer, många enskilda ledamöter ochandra partier. Därför är det, som jag vill upprepa, medstor förnöjsamhet som jag kan se att yttrandet frånutrikesutskottet, som nu sannolikt enstäm-migt ställer sig bakom, är en mycket god grund fördiskussionerna om att se till att den internationellasolidariteten får ett grundmurat fäste i budgeten för år2000 och att vi kan se en uppskjutning av indragnareservationer som undantag för år 1999.Anf. 169 () replik:Fru talman! Begränsningsbeloppet för biståndethar i dagens debatt kallats för "dråpslaget mot Sida".Som var inne på har det i debattenutanför denna kammare skildrats som om det nu vorefråga om dramatiska nedskärningar av biståndet.Därför är det viktigt att slå fast några saker.För det första: har fått bekräftatatt biståndsramen kommer att hållas. Begräns-ningsbeloppet är alltså inget hinder för att Sverigeskall kunna uppfylla det biståndspolitiska mål somhar ställts upp , dvs. bistånd på minst0,av bruttonationalinkomsten.För det andra: Begränsningsbeloppet för biståndetär lika stort som det anslag som har anvisats ,dvs. Det betyder att om detillgängliga medlen fördelas effektivt kommer det inteatt bli någon ökning av reservationsmedlen i år.För det tredje: Biståndsministern har ikammaren tydligt redovisat att de reservationer sominte kan utnyttjas kommer att föras över till nästaår. Det innebär att den totala biståndsramen inte skärsned, som det har påståtts i flera fall i den allmännadebatten. Vad det är fråga om är en annan fördelningi tiden.Senareläggningen av utbetalningarna görs ocksåså att man så långt som möjligt skall kunna undvikanegativa effekter. Särskilt försöker man skydda dehumanitära insatserna, framför allt i Kosovo, och andra katastrofområden runt om i värl-den. En beredskap för oväntade situationer skall ock-så skapas. Sammantaget har alltså debatten, tyckerjag, varit felaktig. Den har bortsett från verklighetenvad gäller detta begränsningsbelopp.Anf. 170 vice talman () replik:Fru talman! beskriver helt korrektsituationen. vill jag understryka att det harhaft negativa konsekvenser för biståndet eftersom detfanns, och finns, planerade insatser som inte har kun-nat äga rum . Men det är viktigt att under-stryka, som också gör, att Sida harhanterat saken på ett föredömligt sätt. De mest prio-riterade insatserna kommer att bli av, och de reserva-tioner som finns överförs till år 2000.Det är min fasta förhoppning att vi tillsammansmed regeringspartiet, och andra intres-senter i denna fråga kommer att se till att reservatio-nen för kommer att kunna användas på tänktsätt.Anf. 171 () replik:Fru talman! Med anledning av att utrikesutskottettar upp frågan om informationen i sitt yttrande vill jagför det första understryka att regeringen i vårproposi-tionen, i avsnitt 531, har lämnat information om deutgiftsbegränsande åtgärderna både i tabellform och ilöpande text. För det andra har biståndsministernlämnat information i kammaren. För det tredje harutskotten därefter kunnat få ytterligare informationdirekt från regeringen.Det som sägs i folkpartimotionen om att det skullevara något odemokratiskt och felaktigt i sambandmed informationen kan vi från finansutskottet alltsåabsolut inte hålla med om.Anf. 172 ():Fru talman! Jag tänkte stå här och prata miljö. Jagtycker egentligen att det är konstigt att jag är ensamom att göra det. Som gammal miljökämpe måste jagsäga att den här vårbudgeten är en glädjebudget. Detär också glädjande att konstatera att en förening somNaturskyddsföreningen säger: Äntligen börjar detlossna när det gäller pengar! Jag skulle vilja påstå attdet är det faktum att finns med i budget-sammanhang som gör att vi nu börjar få pengar tillmiljön. Man kan se att budgeten för miljösidan ärmycket liten i förhållande till andra områden, menändock.Jag skall lyfta fram något av det som vi nu börjarsatsa på. I den budget som antogs satsadeMiljöpartiet på att vi skulle få resurser till att avsättaskyddsvärda skogar. Den satsningen fortsätter ävenfram mot . Här kan vi se att vi ligger på ettbelopp på 500 miljoner menäven . Det innebär att det äntligen blir storasatsningar på att försöka spara av den produkti-va skogsmarken - som innehåller biologisk mångfaldsom är mycket trängd.I den här vårbudgeten kompletteras det med me-del till nyckelbiotoper. Nyckelbiotoperna är de därpärlorna i skogen, de som är väldigt speciella ochsom verkligen måste skyddas för att många av dehotade arterna skall kunna finnas kvar. Det har kom-mit en nyckelbiotopsinventering som visar att det påden mark som är undersökt finns ungefär 4 000 såda-na här pärlor. Om man också tar med den mark sominte är privatägd utan som är bolagsskog räknar manmed ungefär 8 000 nyckelbiotoper.Det här kommer att kräva resurser. Det är nöd-vändigt, för det är många som vill vänta på attdet skall komma resurser för att spara nyckelbiotoperinnan man börjar avverka. I många bygder ligger detalltså faktiskt någon sorts död hand över skogsbruket- vilket vi i och för sig tycker är bra - för att manväntar på pengar till nyckelbiotoper. finns detsådana i budgeten. Vi kan se att det för ligger40 miljoner. ligger det 50 miljoner. År 2001och 2002 ligger det 125 miljoner vardera året. Dåbörjar vi komma upp i nivåer som innebär att vi kangöra en insats.Något annat som jag har stått här och pratat ommånga gånger är behovet av pengar till marksanering.Vi vet att det finns ett antal områden i somläcker gifter. Det är områden som ingen riktigt känneransvar för och där staten tyvärr måste gå in och ta ettansvar. var det här anslaget noll.Nu finns det pengar. Vi kommer upp till så mycketsom i en trappa. Totalthandlar det om nästan 400 miljoner under fyra år.Då finns det också ett utrymme för att påbörja åt-gärder för det här. Det var faktiskt socialdemokrater-na som för ett antal mandatperioder sedan börjadetitta på problemet, och här ligger efter. Imånga andra länder är man mycket bättre på att sane-ra. Vi måste verkligen ta tag i frågan, för vi vet attgifter i naturen inte leder till en ekologiskt långsiktighållbarhet. Här måste tyvärr staten gå in.Även miljöforskningen får mer pengar. Dethandlar om 2000, 2001och 2002. Kalkningen läggs det extrapengar på. Här kommer det i och för sig en utredningunder den här månaden, men redan nu vet vi att an-slaget är för litet. Här lägger vi på 23 miljoner redanför 1999. Det visade sig nämligen att den nivå vi hadepå anslaget var för låg. Sedan läggs det på 30miljoner framöver.Om det här förslår får vi titta på när Kalkningsut-redningen kommer, men det visar i alla fall att detfinns en vilja att fortsätta kalka även om alla skulleönska att det inte behövdes. Men det är tyvärr intemycket att be för så länge försurningsläget är som detär. Skall vi klara den biologiska mångfalden måste vikalka, och framför allt: Slutar vi att kalka ett områdesom har kalkats är risken uppenbar att den mark sominnehåller många metaller, t.ex. aluminium, börjarläcka detta aluminium på ett okontrollerat sätt. Jagtror inte att någon skulle vilja veta exakt vilka effek-ter det får. Det skulle i så fall vara ett fullskaleexpe-riment som var mycket obehagligt.Förra mandatperioden fattade vi beslut om miljö-balken. Det var också s, v och mp som gick ihop föratt försöka skärpa miljölagstiftningen, och kanvi se att denna lagstiftning har haft effekt. aldrig åtalats så mycket miljöbrottslingar tidigaresom , och det beror på att har mertänder än den gamla lagstiftningen hade.Här måste vi komplettera, och här kompletterasdet med miljöbrottsbekämpning. Man måste se till attdet finns en organisation på den juridiska sidan somklarar av att hantera de här frågorna. Miljöbrott är juofta mycket svåra. Det är svårt för jurister att ha ennaturvetenskaplig kompetens som faktiskt krävs föratt man skall kunna bedöma styrkan i miljöbrotten.Är det farligt eller inte med ett kilo kvicksilver? Hurskall man bedöma det? Är det ett ringa brott ellerinte? Här tillförs nu medel. tillförs10 miljoner, och sedan tillförs det 30 miljoner fram-över för t.o.m. för att se till att stärkamiljöbrottsbekämpningen.Det här är några exempel på de satsningar som nugörs. Totalt kan man säga att det handlar om miljard-belopp.Om vi räknar ihop allt som satsas för år 2002handlar det om åtskilliga miljarder. Från Miljöpartietssida menar vi att detta är nödvändigt för att vi skallkunna skapa ett ekologiskt långsiktigt hållbart sam-hälle. Och vi kommer i det fortsatta samarbete somjag hoppas skall bli lika fruktbart som det som vihittills har bedrivit att jobba hårt för att miljön skall fåsin beskärda del av anslagen.Överläggningen var härmed avslutad.AjourneringKammaren beslutade på förslag av tal-mannen att ajournera förhandlingarna till kl. 18.00.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 18.00BeslutFiU20 Riktlinjer för den ekonomiska politiken,utgiftstak, skattefrågor, m.m.Mom. 1 (allmänna riktlinjer för den ekonomiska poli-tiken)1. utskottet2. 1 (kd, m, fp)3. res. 2 (c)Förberedande votering:126 för res. 114 för res. 2169 avstod40 frånvarandeKammaren biträdde res. 1.Huvudvotering:170 för utskottet126 för res. 114 avstod39 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 118 s, 38 v, 14 mpFör res. 1: 72 m, 40 kd, 14 fpAvstod: 14 cFrånvarande: 13 s, 10 m, 5 v, 2 kd, 4 c, 3 fp, 2 mpMom. 2 (det europeiska valutasamarbetet)1. utskottet2. 3 (m, fp)Votering:224 för utskottet85 för res. 31 avstod39 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 118 s, 38 v, 40 kd, 14 c, 14 mpFör res. 3: 71 m, 14 fpAvstod: 1 mFrånvarande: 13 s, 10 m, 5 v, 2 kd, 4 c, 3 fp, 2 mpMargit () anmälde att hon avsett att avståfrån att rösta men markerats ha röstat nej.Mom. 3 (stabilisering av de internationella kapital-och valutamarknaderna)1. utskottet2. 4 (v)3. res. 5 (mp)Förberedande votering:40 för res. 414 för res. 5256 avstod39 frånvarandeKammaren biträdde res. 4.Huvudvotering:257 för utskottet38 för res. 415 avstod39 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 117 s, 72 m, 40 kd, 14 c, 14 fpFör res. 4: 38 vAvstod: 1 s, 14 mpFrånvarande: 13 s, 10 m, 5 v, 2 kd, 4 c, 3 fp, 2 mpMom. 6 (användningen av begränsningsbelopp)1. utskottet2. 11 (kd, m, c, fp)Votering:170 för utskottet140 för res. 1139 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 118 s, 38 v, 14 mpFör res. 11: 72 m, 40 kd, 14 c, 14 fpFrånvarande: 13 s, 10 m, 5 v, 2 kd, 4 c, 3 fp, 2 mpMom. 8-10 (budgetpolitikens inriktning och utgift-stak m.m. )1. utskottet2. 14 (m)3. res. 15 (kd)4. res. 16 (c)5. res. 17 (fp)Förberedande votering 1:14 för res. 1614 för res. 17282 avstod39 frånvarandeAndre vice talmannen konstaterade att lika röstetaluppkommit. Utgången skulle avgöras genom lottning.Andre vice talmannen anmodade ()och () att fungera somkontrollanter vid lottningen samt ()att förrätta lottningen. Den upptagna lottsedeln visadeett nej och kammaren hade således antagit res. 17.Förberedande votering 2:41 för res. 1514 för res. 17254 avstod40 frånvarandeKammaren biträdde res. 15.Förberedande votering 3:73 för res. 1440 för res. 15197 avstod39 frånvarandeKammaren biträdde res. 14.Huvudvotering:168 för utskottet71 för res. 1466 avstod44 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 117 s, 38 v, 13 mpFör res. 14: 71 mAvstod: 39 kd, 14 c, 13 fpFrånvarande: 14 s, 11 m, 5 v, 3 kd, 4 c, 4 fp, 3 mpMom. 12 (skattepolitikens allmänna inriktning)1. utskottet2. 21 (c)Votering:171 för utskottet14 för res. 21125 avstod39 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 118 s, 38 v, 1 kd, 14 mpFör res. 21: 14 cAvstod: 72 m, 39 kd, 14 fpFrånvarande: 13 s, 10 m, 5 v, 2 kd, 4 c, 3 fp, 2 mpMom. 17 (fåmansföretag och generationsskiften)1. utskottet2. 28 (kd, m, c, fp)Votering:170 för utskottet140 för res. 2839 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 118 s, 38 v, 14 mpFör res. 28: 72 m, 40 kd, 14 c, 14 fpFrånvarande: 13 s, 10 m, 5 v, 2 kd, 4 c, 3 fp, 2 mpMom. 20 (jordbrukets energibeskattning)1. utskottet2. 31 (kd, m, c)Votering:179 för utskottet127 för res. 312 avstod41 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 118 s, 38 v, 9 fp, 14 mpFör res. 31: 71 m, 40 kd, 14 c, 2 fpAvstod: 2 fpFrånvarande: 13 s, 11 m, 5 v, 2 kd, 4 c, 4 fp, 2 mpÖvriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.Beslut om samlad voteringKammaren medgav att återstående ärenden på da-gens föredragningslista fick avgöras i ett samman-hang efter avslutad debatt.9 § Utvärdering av upplå-ning och skuldförvaltning budgetåren 1993/94-1998FöredrogsFinansutskottets betänkande 1998/99:FiU26Utvärdering av upplåning ochskuldförvaltning budgetåren 1993/94-1998 (skr.1998/99:104)Anf. 173 ():Fru talman! Regeringens skrivelse med utvärde-ring av är denförsta i sitt slag. Den utgör ett viktigt inslag i den nyaordning för statsskuldspolitiken som beslutades avriksdagen . Vi moderater har länge före-språkat detta och välkomnar nu att ansvaret för arbe-tet med statsskulden på detta sätt ges en tydligareuppdelning.Huvudsakligen instämmer vi i regeringens be-dömningar avseende den förda statsskuldspolitiken.Riksgäldskontorets hantering av statsskuldsförvalt-ningen och det stora ansvar för marknadsvårdandehänsyn som kontoret har att iaktta har skötts med storkunnighet och skicklighet, enligt vår mening.Våra invändningar begränsar sig till regeringensutvärdering av hushållsupplåning.Upplåningen från hushållen uppgick vid årsskiftet1998/99 till . Det utgör endasten liten del av den totala skuldmassan, strax under5 %. Merparten av hushållsupplåningen utgörs avpremieobligationer, ca . Upplå-ningen via Riksgäldsspar uppgår till drygt 5 miljarderkronor.Efter det att avskaffat den sista delen avde skattemässigt gynnade sparreglerna för Riksgälds-kontorets hushållsupplåning har kontorets marknads-andelar på hushållslånemarknaden sjunkit.Vi menar att detta tydligt indikerar svårigheternaför att agera på den privata hus-hållsmarknaden. Denna verksamhet utgör en frånRiksgäldskontorets övriga verksamheter avvikandeuppgift som egentligen är svår att utföra utan bety-dande marknadsföringsinsatser och ett eget kundnärakontorsnät.I sin strävan att upprätthålla en större andel avhushållsmarknaden tvingas nu , ifrånvaro av skattefördelar, att styra över mer resursertill marknadsföring. Vissa planer finns även på attutöka kundservice till privateko-nomisk rådgivning och i förlängningen fler egnakundkontakter med privatpersoner. Och detta menarvi, i kontrast till regeringen, skulle vara en bådeolycklig och principiellt felaktig utveckling.Vi finner det mycket oklart vad regeringen egent-ligen menar med sina skrivningar om att aktivt skall agera för att återvinna förlorademarknadsandelar på den inhemska hushållssparande-marknaden. Frånvaron av principiella resonemangeller synpunkter på i vilken form som det är lämpligtatt försöker återvinna förlorademarknadsandelar blir mycket märklig i skenet av attjust skrivningarna om hushållssparandemarknaden ärde där regeringen uttrycker sina tydligaste inriktning-spreferenser i hela den skrivelse som lämnats tillriksdagen.Vi moderater invände inför lanseringen av mot att skapade nyasparinstrument i syfte att försöka behålla flyktigaallemanssparpengar i egna sparinstrument. Vi menaratt regeringens redovisning visar att vi hade rätt i vårkritik. Upplåningen på den inhemska hushållsmark-naden är lönsam enligt de definitioner som används iskrivelsen endast därför att premieobligationsandelenär så stor.Men av redovisningen framgår att upplåningenvia Riksgäldsspar sker till en högre kostnad än förden alternativa upplåningen på den inhemska mark-naden. Hitintills har gått förloradegenom satsningen på Riksgäldsspar.I betänkandet noteras att man inte har lyckats medsatsningen på Riksgäldsspar, och när det gäller möj-ligheterna för att återta marknads-andelar är utskottsmajoriteten betydligt mer avvak-tande än regeringen. Trots detta vill inte utskottsma-joriteten ta ställning för det enda rimliga alternativet,nämligen att Riksgäldsspar bör avvecklas och attRiksgäldskontoret inte bör utveckla nya sparinstru-ment riktade till den konkurrensutsatta hushållsspa-randemarknaden, vilket vi däremot anser är det klo-kaste ställningstagandet.Med detta vill jag yrka bifall till den borgerligafyrpartireservationen.Anf. 174 ():Fru talman!