prot · GM0946 · 1999-01-28 00:00:00 — Jag tänkerpå Stora-affären, Nordbanken, som har flyttat huvud-kontoret till , , och VolvoPersonvagnar.Jag tror att många svenskar som följer den här de-batten hade blivit lugnare, om statsministern hadevarit något mera oroad och om statsministern intehade använt sin korta talartid till att tala om det för-flutna utan till att nämna att man gör någonting närdet gäller dubbelbeskattningen, lönebildningen, ar-betsrätten och kompetensutvecklingen. Kan vi inte fånågon signal om vad som görs av ?Det är inte i första hand Volvos sak att värna svenskaintressen, utan det är en uppgift för den svenska rege-ringen. Vad gör ni?Anf. 45 Statsminister ():Herr talman! Låt mig först ta upp påståendet attNordbankens huvudkontor ligger i . Det är jufel. Huvudkontoret ligger i , men domicilenligger i . Håll ordning på argumentationen!Vad gäller dagens händelse är ett relativtlitet bilföretag, som har varit utsatt för uppköpsryktenunder en . Än den ene, än den andrehar anmält sig som friare. Det är inte bara somär föremål för detta. Det har gällt också för andrabilmärken i , exempelvis BMW.Vi lever just nu i en värld där ägandet inte längreär lika tydligt nationellt som det harvarit. Debatten i har handlat om ifallvi är tillräckligt attraktiva för att dra till oss utländsktkapital från sådana som vill investera i vårt land.I dag dyker det upp ett av världens största företag,som är berett att satsa åtskilliga tiotal miljarder i in-vesteringar i svensk bilindustri. Då stiger upp och talar om att detta är en risk för Sve-rige. Håll ordning på argumentationen!RegionalpolitikenAnf. 46 ():Herr talman! Även om dagens blickar avkända skäl riktas mot och , vill jagrikta uppmärksamheten lite norrut. Det handlar omföretagandets villkor och om människors rätt till jobb.Jag vill ställa min fråga till näringsminister talas här i kammaren ofta om att hela Sverigeskall leva. Jag bor själv i ett län, , som tapparbefolkning, och det gör också de flesta kommunernorr om . Där går en tråkig gräns.Jag vet att det pågår en regionalpolitisk utredning,och det är inte en hänvisning till den som jag vill ha.Jag vill höra om regeringen snart tänker komma mednågot initiativ för att få hela att leva. Detpratas och pratas, men det kommer inga konkretaåtgärder, och nästan alla kommuner norr om kan inte vänta på Regionalpolitiska utredning-en. Dess resultat kommer först om . Vadtänker regeringen göra?Anf. 47 Näringsminister ():Herr talman! Vad vi gör nu är att vi väldigt starktaktiverar oss i de olika regionerna och länen inomramen för de s.k. tillväxtavtalen. Poängen med dessaär helt enkelt att regionen själv - näringslivet, deoffentliga myndigheterna, länsstyrelserna, länsarbets-nämnderna, kommunerna etc. - skall ta fram programfrån sina egna utgångspunkter och förutsättningar. Deprogrammen kommer att presenteras , då detskall föras en diskussion mellan de olika regionernaom de tillväxtavtal som de har uppnått.Jag vill tillägga att vi från utredningen om regio-nalpolitiken under resans gång kommer att ta en heldel initiativ med utgångspunkt i tillväxtavtalen.Anf. 48 ():Herr talman! Jag tackar statsrådet för svaret. Detvar mycket ord, och jag har hört de orden tidigare.Inte heller under den förra regeringsperioden tog mansärskilt mycket av initiativ i länen. Det händer ingen-ting.Det är som statsrådet i den all-mänpolitiska debatten sade här i kammaren: "Det gårbra för igen." Men tycker och känner demänniskor som bor norr om och ser dethär på TV att det går bra för ? Om statsrådetläser snabbprotokollet från den allmänpolitiska de-batten skall han se att det där gjordes många klokainlägg, även från socialdemokrater exempelvis frånVästernorrland, med konkreta förslag till åtgärder.Det är som i den egentligen ganska fina schlager-låten: ord, ord, ord, men det händer ingenting,Anf. 49 Näringsminister ():Herr talman! Jag hoppas att ur-säktar mig om jag säger att jag inte är ensam om attstapla ord på ord. Det verkar som om har en större talang på det än jag.Om jag inte missminner mig var den kraftiga regionalisering av högskolorna somnu har skett. har inte heller uttryckt ivarje fall något starkare stöd för de stora satsningarsom har gjorts på kommunerna.Låt oss se på fakta. Det var den förra regeringensom drog i gång arbetet med tillväxtavtalen. åker hem till sin region, skall han finnaatt det pågår en enorm aktivitet där. Låt oss alltsååterkomma till denna diskussion under våren.Den representativa demokratin i kommunernaAnf. 50 ():Herr talman! Jag vill ställa en fråga till statsrådetBritta Lejon, och det är en demokratifråga som jaghar funderat över, som också var uppe i den allmän-politiska debatten . Den gäller kommu-nerna.I och med att den kommunala verksamheten för-ändrades och mer verksamhet flyttades ut för beslut ide olika nämnderna och därmed kom bort från dendirekta demokratiska insynen från allmänheten, för-ändrade man lagstiftningen och gjorde det möjligt attöppna nämnderna så att allmänheten kunde delta.Men efter denna lagförändring hände det inte mycketi praktiken. Jag tycker att det här är ett jättebra för-slag och en möjlighet som finns som man borde blåsaliv i. I stället för att plocka fram en del nya regelför-ändringar kan vi utnyttja dem vi har gjort.Jag vill fråga statsrådet om hon vill medverka tillatt blåsa liv i den här frågan igen.Anf. 51 Statsrådet ():Herr talman! Jag tror att vi har en stor samsyn,, när det gäller behovet av att ytterligareförstärka vår lokala representativa demokrati och dessstyrka i kommunerna. Jag är inte alls främmande föratt bygga vidare på och utveckla de arenor som finnsför möten, dialog och diskussion mellan våra kom-muninvånare och de förtroendevalda i kommunerna,tvärtom. Det är precis det arbete som jag nu har inlettnär jag har bett tjänstemännen i attse över på vilka sätt vi kan hitta åtgärder för att stärkaden representativa demokratin i våra kommuner. Jagär öppen för både nya åtgärder och för att förbättraoch fördjupa de gamla arenorna och de gamla initiativsom redan har tagits tidigare.Jag ber att få återkomma med mera precisa förslagså småningom.Anf. 52 ():Herr talman! Jag känner mig väldigt nöjd och gladöver att statsrådet på detta sätt vill hjälpa till att öppnavåra nämnder ute i kommunerna. är det ju tvärt-om så att de få som gjorde så också funderar på attstänga nämnderna igen . Ofta fastnar den här vikti-ga demokrati- och insynsfrågan ute i kommunerna ifrågor om man har rätt antal stolar eller inte i kom-munens ägo. Jag menar: Hänger det på stolarna så börvi väl kunna hjälpas åt att kanske låna ut några stolartill de kommuner som inte kan lösa den här frågan pånågot annat sätt!Jag är väldigt glad över statsrådets svar. 53 ():Herr talman! Jag har en fråga till näringsministerRosengren.I dag kan vi läsa i medierna att köper Volvo.Det kanske är en affär som har sina möjligheter, menden har också sina risker.Men jag vill ställa en annan fråga till näringsmi-nistern: Vem säljer ?Såvitt jag förstår är det löntagarnas pensionspeng-ar i olika fonder; det är en del aktiefonder, svenskahushålls aktiefonder och en del försäkringsbolag.Men särskilt viktiga är , arbets-marknadsförsäkringarna och TCO:s pensionspengar iSPP. Det handlar alltså om löntagarnas pensions-pengar till stor del. Dessa styrelser representerar julöntagarnas pensionsintressen. Vore det då inte väl-betänkt om näringsministern bjöd in till samtal medledningen för de här fonderna och diskuterade hurman bäst tar till vara löntagarnas och de blivandepensionärernas intresse i den här affären? Vore intedet välbetänkt för löntagarnas och för skullatt ha sådana samtal?Anf. 54 Näringsminister ():Herr talman! Själva affären kommer att ske viadet s.k. . Man kommer att erbjuda tillförsäljning . Jag tror att det är så att40 % av detta ägs av amerikanska institutioneroch liknande. När det gäller de olika andra institutio-ner och fonder som är delägare måste det självklartvara deras sak att göra denna bedömning. Men själv-klart för jag en dialog med fackföreningsrörelsen ochandra intressenter i denna fråga.Anf. 55 ():Herr talman! Såvitt jag förstår har väl av röststyrkan i aktiebolagetVolvo, moderbolaget. Det är väldigt viktigt. SPP harväl och arbetsmarknadsförsäkringarna5 %. Detta är ju löntagarnas pengar. Det är då väldigtviktigt att en löntagarregering, som vi nu har, för enaktiv diskussion med löntagarnas företrädare och harofficiella samtal så att vi får en öppen debatt om vadsom är bäst för landet i den här affären.För att vara mer precis: Var det ett ja på min frå-ga? Kommer regeringen att hålla sådana samtal ochöverläggningar med representanter för de här institu-tionsstyrelserna som ytterst representerar löntagarnasoch de blivande pensionärernas intressen? Det är juvälbetänkt att ge ett ja på den frågan.Anf. 56 Näringsminister ():Herr talman! Vi för löpande diskussioner med de-ras huvudorganisationer som nämndes här. Jag harfört det , jag har fört det tidigare och jag kommeratt fortlöpande föra det.KosovoAnf. 57 ():Herr talman! Jag skulle vilja ställa en fråga till vårutrikesminister angående Kosovo.Internationella fredsfrämjande operationer skallbygga på ett FN- eller OECD-mandat. I vissa fall ärett sådant mandat inte möjligt på grund av blockeringfrån t.ex. ett av de permanenta medlemsländerna isäkerhetsrådet.Utrikesministern har själv angett att militära ope-rationer kan ske även utan beslut i iextrema nödlägen. Anser utrikesministern att läget iKosovo kan betecknas som ett extremt nödläge motbakgrund av det stora antalet flyktingar och de döds-fall som har ägt rum? Med andra ord: Skulle utrikes-ministern vara beredd att stödja en militär interven-tion i Kosovo, även utan FN-mandat?Anf. 58 Utrikesminister ():Herr talman! Jag hade möjligheten att diskuteraKosovofrågan med alla mina kolleger i EU i mån-dags. Vi var då väldigt eniga om att ett militärt ingri-pande i Kosovo kan bli nödvändigt, men att det dåockså förutsätter ett mandat från FN:s säkerhetsråd.Det kan vara nödvändigt, och man skall därför hakvar den möjligheten. Men det viktigaste är attse till att man löser den akuta situationen och att mankan lösa den akuta situation vi har just , när Milo-sevic inte respekterar de internationella åtagandensom har gjorts.Men man måste också försöka finna en långsiktigpolitisk lösning. Enligt de rapporter jag har fått är detnu i princip en överenskommelse mellan alla EU-länder, och . Alla står bakom en sådanlinje. Man kommer att diskutera under de närmastedagarna hur det skall utformas, hur man skall tvingaparterna till förhandlingsbordet och hur man skall setill att man får ett resultat och en långsiktig lösning påKosovofrågan.Därför är det inte aktuellt, och jag tror inte att detvore en bra lösning, att gå in med militära åt-gärder i Kosovo. Går man in med militära åtgärderskall man veta vad man vill uppnå med dem. Det vetman inte , och det är därför man först måste sättasig och faktiskt diskutera den politiska lösningen ochfå parterna att respektera en förhandling och en poli-tisk lösning.Anf. 59 ():Herr talman! Jag vill komplettera frågan. Det ärrätt och riktigt att vi måste ha press på ,men motivet för detta skulle ju kunna vara att det bliren upprorsvåg också framöver på andra håll i världenom det är så att man upplever att det blir en osäker-het.Skulle utrikesministern kunna säga angående na-tionsgränserna på , och även i andra delar avvärlden, att de skall upprätthållas till varje pris? Ellerskall man kunna frångå de här reglerna och ge enfriare möjlighet till FN?Anf. 60 Utrikesminister ():Herr talman! Först vill jag beröra varför det ärviktigt att faktiskt fattar ett beslut iett sådant här fall och att man inte öppnar för militäraåtgärder utom FN:s säkerhetsråds beslut. Skälet tilldet är att om man går till militärt angrepp utan att hadet förankrat i finns risken att manefteråt får en stor internationell oenighet. Därmed harman mindre press på och mindre möjlig-heter att faktiskt åstadkomma en lösning.När det sedan gäller gränserna i är vi alltsåberedda att ge Kosovo ett långtgående självstyre. Jagtycker att det är viktigt att Kosovoalbanerna själva ärmed och diskuterar detta. Därför skall jag inte gåhändelserna i förväg genom att komma med någralösningar här, men vi är beredda att ge dem ett långt-gående självstyre. Däremot tror jag inte att man skallbryta ut t.ex. Kosovo och göra ett självständigt landeller en självständig stat av Kosovo. Det skulle fåväldigt allvarliga konsekvenser i resten av regionen,där flera delregioner skulle vilja bryta sig ut och blisjälvständiga länder. En sådan lösning skulle kunnaskapa ännu fler konflikter och ännu mer våld än det viredan har sett.Våldet mot kvinnorAnf. 61 ():Herr talman! kunde vi i medierna sedebatten om kvinnovåldet. Den gällde ökade antaletanmälningar om kvinnomisshandel och våldtäkter. Idebatten deltog i stort sett alla partier i riksdagen.Många av oss ledamöter deltog i debatten. deltog både ensam ochtillsammans med andra kvinnliga statsråd i debatten.Men det vi har sett efteråt från jämställdhetsmi-nisterns sida är inte mycket. I debattartiklar och iuttalanden från har det framkommit attkraftiga åtgärder skall vidtas. Men tiden går. Antaletanmälningar om misshandel och våldtäkter ökar kon-stant. Vad tänker göra åt det?Anf. 62 Jordbruksminister ():Herr talman! Det är bra att frågan kommer upp.Det är en oerhört viktig fråga.Under den förra mandatperioden var ansvarig i frågan. Då lades en s.k. kvinnofrids-proposition fram till . Den antogs med stormajoritet. Det var en av många olika skäl unik propo-sition. Dels skärptes lagstiftningen, dels kriminalise-rades köp av sexuella tjänster. är det förstalandet i världen som har gjort detta. Vi är därmedföregångare även på det här området inom jämställd-hetsarbetet.Under hösten diskuterades gruppvåldtäkter ochannat våld mot kvinnor. Det gjordes mot bakgrund avnågra speciella händelser - särskilt i . Jaglovade då att en analys av läget skulle göras för att seom det fanns behov av en nationell kampanj. Vi kommer om attha en stor hearing för att få ett bra underlag för ettfortsatt arbete.Anf. 63 ():Herr talman! Det är jättebra att det finns upplys-ningskampanjer och diskussioner. Men under tidenfortsätter antalet anmälningar att öka. Kvinnojourernarunt om i landet är nedringda. De har inte resurser tillatt fortsätta ett bra arbete. Många kvinnor får stå i köför att få ett trygghetslarm, som när de väl får detknappast fungerar. Det kan bli väntan för att fåkomma till rättegång i en sådan fråga.Centerpartiet och centerkvinnorna har arbetatmycket hårt med dessa frågor för attkomma till rätta med situationen. Vi har lagt framflera konkreta förslag och väckt motioner. gällt stödpersoner till kvinnor som har råkat utför våldtäkter eller övergrepp. För att förebyggaöverträdande av besöksförbud vill vi införa elektro-nisk fotboja för männen. Vi vill att sexualkunskapenkommer tillbaka och utökas i undervisningen.Inget av detta och inte mycket annat har vi settfrån socialdemokraternas sida. Vad kommer att hän-da, ?Anf. 64 Jordbruksminister ():Herr talman! Jag tror inte att debatten tjänar pådenna typ av skräckskildringar av hur det är. Riktigtså eländigt är det faktiskt inte.Vi ligger i i fronten av jämställdhetsarbe-tet. har blivit utsett av tillnummer ett, dvs. vi är bäst i världen på jämställdhet.Men vi är inte färdiga. Självklart finns det ytterligaresaker att göra.Kvinnofridspropositionen lade en bra grund. Menvi skall gå vidare. Det pågår ett arbete på Utbild-ningsdepartementet angående sex- och samlevnads-undervisning i . Det kommer också attredovisas vid denna hearing . Skolmi-nistern har talat om en värdegrund i skolan. Denkommer att lanseras under våren.Efter denna genomgång av departementen ochmyndigheterna har det visat sig att det pågår ett fan-tastiskt omfattande arbete för att komma till rätta medsituationen. Det kommer vi att synliggöra. Jag harinte känt till och, mot bakgrund av vad sagt, inte heller har känt till dettastora arbete.SverigeAnf. 65 PER ():Herr talman! Jag skulle vilja ställa en fråga till nä-ringsministern.Det har förekommit uppgifter omatt man vill dela ut ett antal diplomatpass med enform av ambassadörsstämpel till några direktörerinom näringslivet om de pratar väl om . Vadinnebär det att tala väl om ? Är det liktydigtmed att berömma näringsklimatet i såsomsocialdemokratin ser det? Är det någon allmän utdel-ning av diplomatpassen för dem som har rätt åsikter?Anf. 66 Näringsminister ():Herr talman! Det är mycket som står i tidningarna.Det är mycket som sprids - gott och ont. Många frå-gor har varit uppe till diskussion med näringslivet.Frågan om diplomatpass är en icke-fråga.Den diskussion som har förts och som är av starktintresse, gäller att vi skall försöka åstadkommabench-marking. Vi skall försöka redovisa vad som ärbra i och vad som är dåligt i förhållande tillvår omvärld. När vi har fått den bilden skall vi försö-ka beskriva, göra ändringar, strukturera om, menockså berätta hur bra det här landet är. Den uppfatt-ningen delar många i näringslivet. Det är den lilla,men ändå riktiga, ambition vi har haft.Anf. 67 PER ():Herr talman! Innebär detta att näringsministernvill dementera uppgifterna om diplomatpass och attutse informella ambassadörer?När det gäller näringsklimatet, är det den synensocialdemokratin företräder som är syftet med heladen operationen?Anf. 68 Näringsminister ():Herr talman! Den diskussion som har förts omdiplomatpass och ambassadörer är en mer symboliskfråga.Vi försöker, tillsammans med näringslivet ochfacket, att ge en rättvis bild av , inte en bildsom företräds av ett speciellt parti. Därmed tror jagatt vi kommer att få stor framgång i världen.SocialtjänstenAnf. 69 ():Herr talman! Jag har en fråga till socialministern.I en debattartikel gjorde So-cialstyrelsens generaldirektör en jämförelse mellanden starka ställning som patienten har inom hälso-och sjukvården och den svaga ställning som den sombehöver hjälp och stöd från har. Honpekade också på att vården för de svagaste inom soci-altjänsten inte är säker. Det är bra att chefen för tog upp denna fråga.Planerar socialministern och regeringen något föratt förbättra situationen, dvs. att öka människors möj-ligheter att vara delaktiga i beslut som berör dem?Anf. 70 Socialminister ():Herr talman! Jag delar uppfattningom värdet av artikeln. Det var bra att den. Hon påpekade framför allt att den lagstift-ning som finns angående , dvs. social-tjänstlagen, är till sin konstruktion sådan att det ärmöjligt för kommunerna att mera aktivt arbeta för demänniskor som behöver socialtjänst.Kerstin pläderar egentligen inte för enförändrad lagstiftning. Hon pläderar för den hållningsom vi har glömt . Social-tjänstlagen utgick från den enskilda människan ochhans rätt till ett gott liv.Under debatten de har koncent-rationen legat på hälso- och sjukvårdslagen och pati-enternas ställning. Vi bör - jag delar hennes uppfatt-ning - diskutera hur vi ser till att den enskilda männi-skan får större möjligheter och inflytande över soci-altjänstens insatser. Det är möjligt att det går attkomplettera socialtjänstlagen med ytterligare regel-verk för att stärka den enskilde individens ställning.Men det viktigaste är att få en debatt i kommunernaom vilket ansvar socialtjänstlagen ger kommunerna.Anf. 71 ():Herr talman! Tack för svaret. På vissa områdenkan det finnas anledning att stärka lagstiftningen. Detgäller speciellt de utredningar som görs inom social-tjänsten. Även där har tidigare pekatpå att det har funnits stora brister.De utredningar som man gör inom socialtjänstenär, som jag ser det, lika viktiga som de utredningarman gör när det gäller brottmål inom polisen osv.Därför borde den lagstiftning som reglerar det varalika stark.Anf. 72 Socialminister ():Herr talman! Det pågår en diskussion om framti-dens socialtjänst. Vi väntar på att Socialtjänstutred-ningen skall bli färdig med sitt arbete under våren.Den kommer att ge oss ett bra underlag för att se påvilket sätt vi ytterligare behöver förbättra socialtjäns-ten.Men den viktigaste poängen är ju att socialtjänst-lagen redan är ett starkt instrument för den enskildestrygghet och rättigheter. I den kommunalpolitiskadebatten, likaväl som i den allmänpolitiska debattenhär i , uppmärksammar vi alltför sällan attsocialtjänstlagens utgångspunkt är att stå på den en-skilde individens sida. Han eller hon skall inte be-traktas som en sorts klient utan som en medborgaresom kräver sina rättigheter. Det tycker jag var denviktigaste poängen i artikel.SmåföretagandeAnf. 73 ():Herr talman! fick vi ungefär 57 000nya jobb. Vi har väl inte kommit så hemskt mycketöver den nivå som vi låg . Tyvärrär det också så att ökningen nästan helt och hålletfaller på männen. visar den senaste AKU-undersökningen att ungefär 1 000 färre personer för-sörjer sig som företagare.Nu pratar vi mycket om de största företagen, menvi vet att det finns höga trösklar att ta sig över för deriktigt små företagen när de skall ta steget och växaoch bli lite större. tror vi också att det finnsstora möjligheter för det framtida företagandet inomtjänstesektorn. Jag undrar om näringsministern, vidsidan av alla diskussioner om de största företagen ochalla andra arbetsgrupper som sitter och arbetar, kanredovisa några planer för hur man skall riva dessatrösklar för att de små företagen, särskilt inom tjäns-tesektorn, skall kunna växa, expandera och anställafolk. Och det gäller särskilt inom de sektorer där detfinns mest kvinnor.Anf. 74 Näringsminister ():Herr talman! Jag vill bara poängtera att enligtSCB fick vi 95 000 nya jobb . Unge-fär 70 000 av dessa jobb hamnade i den privata sek-torn. En stor del av dem hamnade inom den privatatjänstesektorn.Jag delar uppfattningen att det är i småföretagensom vi kommer att finna den ökande sysselsättningen.Vi har vidtagit vissa åtgärder där. Vi har förelagt enhel del förslag när det gäller avreglering etc. Men vikommer att återkomma kraftfullt inom det området.Anf. 75 ():Herr talman! Jag skulle gärna vilja att näringsmi-nistern kunde ge detta lite mer konkretion. Jag skulleockså vilja höra lite mer om inriktningen, och detta ärinte polemiskt menat. Jag tycker att det är ett stortproblem att den sektor som vi tror skall vara denriktigt stora , ändå inte förmår genererafler jobb därför att allmänna bedömningar säger attdet finns för många olika typer av institutionella hin-der, särskilt inom de sektorer där traditionellt väldigtmånga kvinnor är verksamma.Jag efterlyser att näringsministern kommer medlite mer konkretion och lite mer om inriktningen förhur fler kvinnor skall kunna få jobb inom det privatanäringslivet.Anf. 76 Näringsminister ():Herr talman! Som jag sade, kommer vi att åter-komma om detta. går vi igenom Småföretagsdele-gationens förslag. Vi har redan lagt förslag om 30olika punkter. Vi kommer att ta upp de andra också.Vi kommer också med en hel del förslag inom skatte-politiken etc. Men jag vill återkomma om detta.Havsbaserad vindkraftAnf. 77 PER ():Herr talman! Jag har också en fråga till närings-minister . Detta blir nästan lite tja-tigt. Den här frågan handlar om havsbaserad vind-kraft.Vindkompaniet på har planerat att byggasju stora havsbaserade vindkraftverk i Kalmarsund.Vattendomstolen och alla remissinstanser utomKammarkollegiet har tillstyrkt det här projektet.Kammarkollegiet, som särskilt har att tillvarata sta-tens intressen, medger i sin överklagan av domslutetatt projektet har många fördelar ur miljösynpunkt ochegentligen bara en nackdel, nämligen att anläggning-en är för småskalig och därmed inte samhällsekono-miskt motiverad enligt vattenlagens 3 kap. 4 §.Kammarkollegiets överklagande till miljödom-stolen innebär sannolikt fördröjning avdetta och alla andra liknande stora och viktiga projekti energiomställningen.Min fråga till statsrådet är: Tänker statsrådet nu tainitiativ till en ändring av lagstiftningen så att denhavsbaserade vindkraften, den mest effektiva, fårsamma bedömningsgrunder vad gäller den samhälls-ekonomiska nyttan som den landbaserade vindkraf-ten?Anf. 78 Näringsminister ():Herr talman!