prot · GN0947 · 1999-12-15 00:00:00 — Därmed inte sagt att det är ett läge som utmärksav demokrati och mänskliga rättigheter. Dit finnsfortfarande en väg att gå. De kraven ställer vi nugemensamt på . Där behövs också i fortsätt-ningen solidaritets- och opinionsbildningsarbete. Detär på inget sätt överspelat.Anf. 154 ():Fru talman! Vi är många partier som är mycketpositivt inställda till att alla ansökarländer nu fårförhandla. är det sagt att det är upp tillvarje land hur snabbt man kommer fram till att upp-fylla kraven. Det har också sagts att unionen är be-redd att ta ansvar för att göra de förändringar sombehövs.Där skulle jag vilja ställa en fråga. Statsministernvar så bestämd på att den begränsade agendan skullegälla. Är den tillräcklig? Finns det någonting utöverden som skulle behöva komma upp på agendan? Detär kanske så att det var ett paket av saker som skulleläggas till, om man skulle lägga till någonting. Är detnågonting som borde har varit med men som inte harvarit med enligt statsministerns sätt att se?Sedan skulle jag vilja ta upp en fråga som inte harvarit uppe . Var det något bestämt datum somangavs när EU trodde att EU skulle vara berett att taemot de nya länderna? Det har efterlysts av flerakandidatländer när vi träffat deras representanter it.ex. För dem är det oerhört väsent-ligt att få höra ett sådant datum. Sedan beror det helapå deras egna ansträngningar, och det är de medvetnaom.När det gäller de kriterier som finns sägs det inteså mycket om de sociala förutsättningarna, men de ärändå en realitet. Vi har talat om i vårt Östersjösamar-bete och i samarbetet med attdet åligger oss och de andra EU-länderna att försökaatt jämna vägen när det gäller att förbättra de socialaförutsättningarna. Jag tänker på sådana saker somohälsa och extrem fattigdom. Det är bara två länder,såvitt jag vet, som har nått upp till den nivå de hade1989.Då vill jag fråga: Hur ser statsministern på attkriminalitet, extrem fattigdom, droger, ohälsa osv.kan bli ett stort problem när vi får in nya medlems-länder och inte har hjälpt dem på den här vägen?Anf. 155 TALMANNEN:Jag kommer att behöva vara sträng med talartiden,för det är väldigt många anmälda som ännu inte harfått ordet.Anf. 156 Statsminister ():Fru talman! Först den konkreta frågan när EU skavara förberett på att ta emot nya medlemmar. Detfinns i slutsatserna, och det är före utgången av år2002. Då ska vi också ha hunnit med en ratificeringav den ordförandekonferens, IGC, som startar nästaår. Så det är knappt om tid. Å andra tiden tror jag attdet kommer att lyckas.Det är klart att det skulle kunna finnas andra frå-gor som man tog upp i regeringskonferensen. Jag vet,och det var också ett inslag i , att det finnsstarkt tryck exempelvis från att taupp det de kallar för flexibel integration, att vissaländer ska kunna gå före och fördjupa sitt samarbeteutan att det innebär att andra får samma krav på sigatt ingå i samarbetet. Den frågan tror jag kommer attkomma tillbaka. Det var så pass starka inlägg i denriktningen kring bordet, så den kommer säkert attdiskuteras återigen under ordförandeskap.Jag tror inte att det blir en enkel sak att lösa, men denfinns så att säga i luften. Därmed inte sagt att vi frånsvensk sida driver saken.De tre frågor som jag nämnde förut - majoritets-omröstningar, kommissionärsfördelningen och röst-viktningen - är de frågor som jag tror är absolut nöd-vändiga att lösa för att kunna ta emot nya medlem-mar.De andra frågor som tar upp äroerhört viktiga. Ekonomisk utveckling, fattigdomsbe-kämpning och kriminalitet hänger ofta ihop. De ärofta delar av samma problem. Länder som utvecklasekonomiskt får större förutsättningar att driva en godsocial politik och kan därmed undanröja en del av degrunder som finns för exempelvis kriminalitet ochutanförskap.Det är en lång väg att gå, både för de 15 med-lemsländerna att förbereda sig och för de 13 ländersom siktar på ett medlemskap, att anpassa sitt regel-verk och sin ekonomi för medlemskap.Anf. 157 ():Fru talman! Jag vill liksom statsministern bekräftaatt det är väldigt viktiga frågor som hanterats ochavhandlats på - frågor som är vikti-ga inte bara för EU:s framtid utan också i det härsammanhanget och framför allt för natio-nella beslut och fortsatta internationella relationer ochhanterande av ett antal frågor.Centerpartiet har ju ställt sig bakom regeringenspositioner vad gäller prioriteringen av utvidgningen,en begränsad dagordning för IGC och de positionersom markerats i fråga om säkerhets- och försvarspo-litiken. Dessa frågor är känsloladdade och kräveröppenhet och debatt i det svenska samhället. Därföruppskattar jag den möjlighet till diskussion och in-formation som här ges.Med dessa laddade politiska ställningstaganden ärdet också väldigt viktigt att man kan vara klar ochtydlig kring vad det är för positioner som förflyttasoch vad det innebär.Fru talman! Jag tänker delvis upprepa den fråge-ställning som varit uppe vad gäller det somdiskuteras just under de försvars- och säkerhetspoli-tiska frågorna. Det gäller begreppet FN-stadgansprinciper. Det är en fortsatt diskussion kring detta. Vihar haft frågan uppe vid ett antal tillfällen men jagundrar:1. Finns det någon entydig tolkning av principen ienlighet med ?2. Kan EU ingripa utan att man har stöd i principen ienlighet med ?Anf. 158 Statsminister ():Fru talman! Den sista frågan är det lätt att svarapå. Nej, det som vägleder EU:s agerande är principer. Det är så. Sedan är det ju så att vivill ha ett FN-mandat för att exempelvis användamilitära insatser. Detta FN-mandat kan vi iblandförvägras. Exempelvis hände det i fråga om Makedo-nien när veterade i säkerhetsrådet. Det gällde dåen fortsättning av den missionen. Då hamnar man i ettläge där man vill fortsätta en verksamhet som enligtvår uppfattning absolut är i linje med FN-stadganmen som till följd av FN:s sätt att fatta beslut inte fårett FN-mandat. Däri ligger konflikten.Därför är det principer som är ut-gångspunkten för EU:s krishantering. I den civiladelen är det inga bekymmer, utan det är när mankommer till den militära delen som det kan synasvara en konflikt. Alla är oerhört angelägna i de 15medlemsstaterna i Europeiska unionen om att hävdaFN-stadgan och dess principer. Det är ju inga ländersom är demokratiskt svaga eller som saknar en folkligförankring eller intern politisk debatt, tvärtom. Svå-righeten består i stället ibland i att få till stånd ettbeslut i FN på grund av för besluts-fattande. Det är väl där som diskussionenborde koncentreras, tycker jag - alltså hur FN skareformeras; detta för att inte hamna i ett läge där manblockerar sådant som faktiskt är i linje med principer.Anf. 159 ():Fru talman! Min fråga gäller också , menförst vill jag säga att vi välkomnar att toppmötet öpp-nade för . Det är kanske den mest kraftfullapolitiska morot som man kan använda att just öppnaför möjligheten för ett medlemskap för att landetverkligen ska börja beträda den väg som vi alla villse. Jag vill ställa en fråga i den riktningen till statsmi-nistern.Vi kunde ju i medierna följa att när erbjudandetställdes redovisade man en viss tveksamhet från An-kara. Jag undrar om statsministern lite grann kanbelysa vad den tveksamheten egentligen bottnade ioch hur pass allvarlig den var.Anf. 160 Statsminister ():Fru talman! Vad som orsakade den turkiska reak-tionen är nog att vi har tagit ett beslut som ställerväldigt tydliga krav på för ett medlemskapoch där vi gör klart att vi regelbundet kommer attgranska hur utvecklingen går och, baserat på detta,bevilja eller icke bevilja en anslutningsförhandling.Jag tror att det var där som reaktionen så att sägaväcktes. Sedan sändes till , un-der toppmötets gång, för att på plats gå igenom be-slutet. Jag tror att det var en bra gest från EU:s sidaatt på så sätt ta de turkiska reaktionerna på allvar ochmötas i en dialog. Det blev ingen som helst föränd-ring i EU:s beslut eller i EU:s prioriteringar. Däremotblev det ett respektfullt bemötande av en turkisk re-aktion som nog öppnade för att den turkiska regering-en sade: Okej, vi tar det här. Vi accepterar de villkorsom unionen har satt upp för vår kandidatstatus - enbra politisk process alltså.Anf. 161 ():Fru talman! Jag vill då bara fråga: Bedömerstatsministern att den här, låt mig säga, incidenten,tveksamheten, från kan komma att påverkaden fortsatta processen på något sätt? Drogs slutsat-sen i korridorerna att är mer tveksamt än vitrodde eller är man fortsatt optimistisk och såg baradetta som en bit på vägen?Anf. 162 Statsminister ():Fru talman! Det är svårbedömt. Det är klart attHolger pekar på en central politisk om-ständighet men det är svårbedömt. Jag tror att manska räkna med den här typen av reaktion och en le-vande dialog. I då man faktiskt också är upp-kopplad till varandra med olika typer av kommunika-tionsmedel blir det också lätt att träffas. Det var väl-digt bra att direkt kom till toppmötetoch medverkade under överläggningarna dag 2 medinlägg av typen: kommer att anpassa sigmycket snabbare än ni tror till de här kraven. Han sågdet som ett oerhört stöd för den demokratiska utveck-lingen och den förändring som nu kommer attgå igenom.Jag är försiktigt optimistisk.Anf. 163 ():Fru talman! Reellt, i verkligheten, har det inteskett några förbättringar av de mänskliga rättigheter-na i . Förbättringar skulle ju ske när EU slöten tullunion med . Då ställdes det krav på attTurkiet skulle förbättra sig. Det har man inte gjort.Sverige har intagit ståndpunkten att innan man såatt säga kan bli ett kandidatland måste man leva upptill vissa krav. säger man: InnanTurkiet ska förhandla om medlemskap ska de levaupp till dessa krav. Men tänk om detta i framtidenfaller! Det är det som jag är rädd för. Jag är rädd föratt man kommer att backa för en opinion som finns iEU. I EU finns ju en opinion för att ska varakandidatland och det finns EU-länder som inte harsamma engagemang i de frågor som rör mänskligarättigheter.Jag tycker inte att man kan hänvisa till Öcalansom en sorts legitim sanningssägare för alla kurder.Han sitter dessutom fängslad och är kanske inte densom är bäst på att visa vad kurderna i , vaddemokratikämparna i , tycker.Alla signaler som jag fått tyder på att man är oer-hört kritisk till att EU har tagit detta steg och därmedlegitimerat de övergrepp som den turkiska regeringenstår för.Dessutom har den turkiske premiärministern - detvar i går - sagt att vad han menar med nationellaminoriteter är de kristna armenierna. Detta har hansagt i statstelevisionen. Han tänker inte på kurderna.Kurdfrågan är otroligt känslig i . Grek-lands ja till som kandidatland hänger överhuvud taget inte ihop med kurdfrågan och det ärkurdfrågan som det främst hänger på.Anf. 164 Statsminister ():Fru talman! Frågan om kurdernas situation är intebara känslig i . Den är också känslig i Sverige.Den är även känslig i och överallt i Europadär det finns människor som på allvar hävdar demo-kratiska fri- och rättigheter och varje folks rätt attforma sin egen kultur och identitet. Det är självklart.Jag ska läsa upp texten i rådets beslut:"välkomnar den positiva ut-vecklingen i , så som noteras ikommissionens lägesrapport, liksom landets avsikt attfortsätta sina reformer i riktning mot uppfyllande avKöpenhamnskriterierna. är en kandidatstatsom är förutbestämd att ansluta sig till unionen pågrundval av samma kriterier som tillämpas för deövriga kandidatstaterna. Genom att bygga på denbefintliga europeiska strategin kommer ilikhet med övriga kandidatstater att dra nytta av enföranslutningsstrategi för att stimulera och stödjadessa reformer.Detta kommer att innefatta en förstärkt politiskdialog, med betoning på framsteg mot uppfyllande avde politiska kriterierna för anslutning med särskildhänvisning till frågan om mänskliga rättigheter, samtpå de frågor som avses i punkterna 4 och 9 a. Turkietkommer också att få tillfälle att delta i gemen-skapsprogram och gemenskapsorgan och i mötenmellan kandidatstaterna och unionen i samband medanslutningsprocessen.Ett anslutningspartnerskap kommer att utarbetaspå grundval av slutsatserna från tidigare europeiskaråd, som det innehåller prioriteringar somförberedelserna för anslutningen måste koncentreraspå mot bakgrund av de politiska och ekonomiskakriterierna och en medlemsstats skyldigheter, i kom-bination med ett nationellt program för antagande avregelverket. Lämpliga övervakningsmekanismerkommer att fastställas.I syfte att intensifiera harmoniseringen av Turki-ets lagstiftning och praxis med regelverket uppmanaskommissionen att utarbeta en process med analytiskgenomgång av regelverket. uppma-nar kommissionen att föreslå en samlad ram för sam-ordning av alla källor till Europeiska unionens eko-nomiska föranslutningsstöd. "Det viktiga är att vi här lägger fast en process, enrutin, en övervakning, en uppföljning. Lever man inteupp till detta blir det inte heller några förhandlingar.Anf. 165 ():Fru talman! Det ställdes krav på i sammautsträckning när skulle ha en tullunion medEU. Det man kanske inte hade var den tydliga över-vakningen, men däremot hade man uppföljning.Det som har hänt i innebär absolut ingenförbättring av de mänskliga rättigheterna under desenaste två åren. Det är en situation som är förfäran-de. Saker som borde ha kunnat ske har inte skett. Designaler som kommer från premiärministern tyderinte på att man tar tag i och tar ansvar för kränkning-arna av kurderna på det sätt man borde göra om manhar samma tolkning av vad detta innebär som Sverigehar.Jag är lite rädd för tolkningsfrågan. I ärdet här en stor fråga. Det är en fråga som debatteras.Därför har sagt att man kan använda sitt veto.Men har ju backat från det efter påtryckning-ar i EU-sammanhang. Det är så jag upplever det. Jagär rädd för att man kan kommer att backa även underdiskussioner om medlemskapsförhandlingar.Anf. 166 Statsminister ():Fru talman! Återigen: Detta är inte bara en storfråga i . Det är också en stor fråga i Tyskland.Det är en stor fråga på många ställen i . Ochdet är naturligtvis en jättestor fråga i . Det ärsjälvklart.Jag tycker att vi här nu har valt en strategi som hargoda förutsättningar att lyckas. Men därmed inte sagtatt vi kommer att lyckas. Vi får se nu vilken utveck-ling det blir. Och blir det inte en utveckling som går iden här riktningen blir det heller inga medlemskaps-förhandlingar. Det är fastlagt, och det är tydligt skri-vet. Det är också fastlagt en rutin för hur den härövervakningen ska gå till. Det var ju just detta somgjorde, skulle jag tro, att den turkiska regeringenupplevde det som någonting som man inte riktigttyckte var så där alldeles trevligt att behöva läsa -kraven som ställdes och övervakningsmekanismensom lades fast.Jag ska inte säga att jag på något sätt känner miglugn. Det gör jag inte. Men jag tror att vi har valt enpraktisk politik som kan medverka till en bättre ut-veckling. Sedan får vi se om det räcker för ett med-lemskap.Anf. 167 ():Fru talman! Jag tycker att det är mycket bra attEU successivt stärker sin förmåga till krishanteringoch det tycker hela mitt parti.Däremot är jag lite bekymrad över den oklarhetsom den sprider vad gäller tolk-ningen av frågan om mandat för krishantering. Desvar vi får är nämligen lite olika varje gång.När statsministern fick frågan av en journalist iHelsingfors svarade han: Det bygger på FN-mandatför våldsanvändning. Han gjorde också tidigare endistinktion mellan militärt våld i krishantering ochcivila insatser.Jag har mycket svårt att se att statsministern hartäckning för detta i dokument. Detfinns inte krav på FN-mandat så tydligt där. Det står:Unionen kommer att bidra till internationell fred ochsäkerhet i enlighet med principerna i Förenta Natio-nernas stadga. Det är också den formulering som haranvänts tidigare, t.ex. i Köln.Därför vill jag ställa en fråga statsministern. Attdet är önskvärt med ett mandat och att vi i de flestafall kommer att ha det är vi alla överens om. Det ärriktigt, viktigt och bra. Men krävs det eller krävs detinte ett FN-mandat också för militära insatser, förfredsframtvingande insatser för EU i de fall då FN-systemet är låst?Bakgrunden till min fråga är precis den motsatta iförhållande till t.ex. tidigare fråga. Jag villha en stark och aktiv aktör för freden i ochFN. Jag fruktar att länder som kan använda veto inom FN-systemetför att förlama fredsinsatser från EU och därmed iförlängningen orsaka ett utökat lidande i ochEuropas närområde.Anf. 168 Statsminister ():Fru talman! Jag har redan svarat på den frågan vidtvå tillfällen under dagens frågestund.Anf. 169 ():Fru talman! Det har statsministern inte alls gjort.Han har gett ett antal glidningar precis som när detgäller de uppgifter som har förekommit i massmedi-erna.Det är anmärkningsvärt. Det är precis samma re-sonemang, där regeringen försöker fly undan det manegentligen är med att besluta om, som man förde efterKölnmötet. När utrikesministern då pressades sattehon likhetstecken mellan principerna i FN-stadganoch ett tydligt FN-mandat. Men det går inte att sättaett sådant likhetstecken. Hon flaggade också - vilketär mycket allvarligt - för eventuell svensk vetoan-vändning om det finns olika tolkningar om vad ettFN-mandat innebär.Då inställer sig frågan: Är den svenska regeringenberedd att stoppa 14 andra medlemsländer från enviktig insats för freden därför att det finns en oklarhetom hur man ska tolka de beslut man varit med om attfatta i t.ex. ? Det är en betydande, viktigoch central skillnad mellan beslut i enlighet med principer och ovillkorliga krav, konkretamandat från . Det är det som stats-ministern nu måste klargöra.Anf. 170 Statsminister ():Fru talman! Jag har svarat på frågan vid två till-fällen . Jag har klart deklarerat synpunk-ten på FN-mandat och principer. Ominte Tolgfors har tagit del av svaret hänvisar jag tillprotokollet.Anf. 171 ():Fru talman! Återigen till mänskliga rättigheter.Bristen på mänskliga rättigheter har ju varit ett hinderför som kandidatland när det gäller att fåkomma med i EU. har drivit frågan ganskahårt, vad jag kan förstå. Man har varit negativ tillTurkiets medlemskap på grund av bristen på mänsk-liga rättigheter. Men har det således svängt. Vidkommande förhandlingar med kommer mino-riteternas situation att behandlas och följas. Det harman sagt. Särskilt har man i de sammanhangen nämntkurdernas situation. Det är bra.Men det finns också en annan folkgrupp i Turkietsom lever klämd mellan andra grupper. Jag tänker pådet kristna minoritetsfolket assyrierna, syrianerna. Dehar förföljts, trakasserats, fängslats, torterats ochfråntagits sina mänskliga rättigheter på alla nivåerunder tiotals år - under nästan hela det här århundra-det.Trots att regeringens representanter, nuvarandeoch tidigare utrikesministrar, har lovat att ta uppderas fråga i olika sammanhang har jag inte sett ellerhört någonting om att det har blivit gjort.Kommer regeringen nu i diskussionerna och iuppföljningen av besluten när det gäller , i ochutanför EU i olika sammanhang, att ta upp assyrier-nas situation? För att inte det folket helt ska gå underär det oerhört viktigt att strålkastarljuset sätts på dem.Kommer statsministern att medverka till det?Anf. 172 Statsminister ():Fru talman! Det tycker jag är mycket rimligt ochriktigt. När vi talar om olika grupper i tänkervi naturligtvis också på den här gruppen.Anf. 173 MARGARETAVILKLUND (kd):Fru talman! Jag tackar för det. Jag ser det som ettlöfte.Anf. 174 ():Fru talman! Jag vill ta upp regeringskonferensensdagordning. Med de snäva tidsmarginaler som harangivits i förstår jag att det måste vara enbegränsad dagordning. Det är klart att det är viktigtatt man ska hinna tidsmässigt, och de tre punkterna -rester från - är viktiga att ta upp.Men det är ju en enorm utvidgning från 15 tillkanske 28 länder med de 13 kandidatländerna. Nukommer kanske inte alla att gå i mål . MenEU har ju även andra institutioner. Jag tänker pådomstolen, revisionsrätten och parlamentet med dessfunktionssätt och storlek. Finns de med bland deövriga dagordningspunkterna som statsministernnämnde? Jag hoppas verkligen inte att stats- ochregeringscheferna är så naiva att de tror att man kangå in i en utvidgning utan att ha löst de frågeställ-ningarna.Anf. 175 Statsminister ():Fru talman! En del av de saker som tar upp finns med i det som anses vara anslutandefrågor. Det är bara så att även de mycket väl kan växaoch bli väldigt komplicerade. Det gäller alltså inteenbart de tre frågor som vi kallar left-overs frånAmsterdam, utan också sådant som ansluter därtill -en del kanske är enkelt tekniskt, men annat kan rym-ma en del svåra politiska avvägningar. Detta gällerexempelvis för frågor som domstolen, revisionsrättenoch parlamentets storlek.Anf. 176 ():Fru talman! Ett beslut i var särskiltviktigt, nämligen att unionen själv skulle vara klar attta emot nya medlemmar . Det var kan-ske det största och mest positiva framsteget, för därkunde mycket ha gått snett. Det gjorde det inte, ochdet tror jag att vi ska observera.Det skulle nämligen kunna innebära att vi kunde sede första nya medlemmarna från Central- och Östeu-ropa komma in , om de ärsnabba i sin egen anpassning.Detta skulle för svensk del förhoppningsvis kunnainnebära att ordförandeperioden vårterminen 2001medför ett förhandlingsavslut. Det kan nog krävas ettförhandlingsavslut med de första länderna. För ratifi-cering krävs ett eller kanske . Jag tror attdetta är ett oerhört viktigt steg i den alldeles domine-rande betydelsefulla processen av enandeefter skiljande.Låt mig också poängtera att det när det gäller re-geringskonferensens mandat faktiskt finns ett riks-dagsbeslut, inte av denna riksdag men av en tidigareriksdag, inför . Sådana ställningsta-ganden är fastlagda, och vi kan gå tillbaka till dem.Slutligen, fru talman, får man när det gäller Tur-kietfrågan, som är så central, ändå hålla reda på sinargumentation. Det viktiga när det gäller ärtvå saker. Man ställer exakt samma villkor för Turkietsom man ställer för alla andra kandidatländer. Vidarefinns det en oerhört ingående mekanism för att grans-ka detta.När kommissionen kommer in och gräver i varjevrå av ett land kommer allting fram. Det är poängenmed kandidatstatus att den kommer att med-föra en kraftig möjlighet till förbättring, om Turkietsjälvt är intresserat av att fullfölja sin medlemskap-sansökan. Jag tycker att det skulle ha betonats merfrån regeringens sida.Anf. 177 Statsminister ():Fru talman! Ja, det är möjligt att vi kan betona detmer, men jag tror att det för alla som har lyssnat här tydligt har framgått att det är Köpenhamnskriteri-erna och den uppföljnings- och övervakningsmeka-nism som har satts upp som det gäller. Jag bedömeratt det var den som utlöste den turkiska reaktionen.Det är tydligt vad det där handlar om. Jag tror attdetta är ett bra sätt att markera vikten av att man leverupp till Köpenhamnskriterierna.Jag ger Lennmarker rätt i att vi kan få ett genom-brott under det svenska ordförandeskapet med enfärdig förhandling. Jag var i i går, och där hop-pas och tror man på detta och har ambitionen attkomma så långt att man faktiskt kan avsluta proces-sen då. Vi får se om det lyckas. Skulle vi då inte inomunionen vara klara att ta emot nya medlemmar, skulledet naturligtvis upplevas som ett väldigt misslyckan-de.Anf. 178 ():Fru talman! Tack för det, ! Låt migdock faktiskt ge ett råd till regeringen. Jag tror att detär klokt att när det gäller just betona dessamekanismer och dessa lika krav, för att inte att hamnai en diskussion där man på något sätt ska försvaraTurkiets utveckling . Det bisarra ärju att regeringen lite grann har skjutit sig själv i fotengenom utrikesministerns olyckliga inhopp i somrasoch kommit in på en konstig väg.Låt mig också ge ett annat råd. Det är att jag troratt det när det gäller frågan om mandat, som StenTolgfors tidigare tog upp, är klokt att regeringen ärextremt tydlig. Annars kommer detta att vara en var-böld som kommer att finnas kvar i svensk debatt. Jagtror att det kanske är regeringen själv som mest förlo-rar om den finns kvar.Anf. 179 ():Fru talman! Jag vill börja med att tacka för infor-mationen.