prot · GN0943 · 1999-12-09 00:00:00 — Det visade sig att det var pengarsom inte användes.Man satsade mycket på jordbruket, så pass myck-et att varken REKO-stödet eller vallstödet utnyttjadesspeciellt mycket - framför allt inte REKO-stödet.Man skapade alltså budgetposter som innehöll luft.Då var man säker på att pengarna inte skulle använ-das. Det vill vi i inte göra - inte på miljö-sidan och heller inte på jordbrukssidan. Vi vill att demedel som anslås som är specifika ska vara så tilltag-na att vi kan se att pengarna används för miljönsbästa.Jag kan bara konstatera att och Mil-jöpartiet haft helt olika strategier när det gäller sam-arbete. För oss har det varit väldigt viktigt att få uppde enskilda anslagen på miljöområdet. Vi kan se attdet är stora skillnader ibudgeten. Det gäller skogsinköp, där vi ökade från215 miljoner till 240, biotopskydd, där vi ökade från25 miljoner till 40, marksanering, där vi fick 40 mil-joner, kalkning, där vi ökade från 160 miljoner 1998till 185 miljoner 1999, osv. För miljöforskning finnsdet nu äntligen pengar på - 50 mil-joner.Jag menar att det inte bara handlar om det faktumatt ni sanerade ekonomin. Det handlar också om vadman vill satsa på i ett samarbete. För ärdet självklart att satsa på miljösidan när vi samarbetarmed regeringen. Jag hoppas att det samarbetet, somhar fungerat bra , kan fortsätta även i framti-den.Anf. 14 ():Fru talman! Helhet och visioner har varit he-dersord i denna debatt - bristen på visioner och bris-ten på helhet. Det kanske vore dags att så här ca 20dagar innan det gamla årtusendet går ut göra en litenbackspegeltitt, men också titta framåt för att se hel-heten. Varför står vi här i kammareoch debatterar miljöfrågor på nivåer som dennakammare över huvud taget inte ska debattera?Jag trodde faktiskt att vi skulle slippadenna debatt när i ett tacktal tillmiljöministern bedyrade en total enighet i miljöfrå-gor. Men här står vi som vanligt. Vi diskuterar sam-ma reservationer som vi har diskuterat i fem år.Vad är det som har hänt, egentligen, och varförstår vi här, fru talman? Om man tittar på de tusen årsom har gått ser man att jordens befolkning har vuxitfrån 500 miljoner till över 6 miljarder. Den störstaökningen har skett de - 600 %.Än mer dramatisk ter sig den ekonomiska utveck-lingen. var den ekono-miska tillväxten obefintlig. ser vi det som ettproblem om tillväxten understiger . Den enormaekonomiska utvecklingen har också naturligtvis inne-burit en dramatisk omvälvning i samhället.För bara hundra år sedan bodde merparten av Eu-ropas befolkning fortfarande ute på landet. bor80 % av européerna i storstäder. Dessa förändringarhar inneburit ett stort förändringsarbete i samhället.Visst har vi fått bättre livskvalitet, men tyvärr harutvecklingen på vissa andra områden inte varit likapositiv.Vi har de haft ett antal krig.Många människor lever fortfarande i fattigdom. Viutnyttjar fortfarande våra naturresurser för hårt, ochvi håller på att riskera hela jordens ekosystem. Efter-som vi människor är en del av ekosystemet handlardet också om vår överlevnad i framtiden.Kopplingen mellan fattigdom och miljöproblem ärväldigt tydlig. vet vi som bor i de rika län-derna att det är vi som utnyttjar de stora resurserna.Frågan om faktor 10 är den fråga som diskuteras. Viska klara vårt klot - vi har bara ett enda. Vi måste blitio gånger effektivare för att klara av en vettig tillvarooch säkra överlevnaden för alla människor på jorden- inte bara i . Då får vi försöka använda våraenergi- och naturresurser tio gånger effektivare. Vimåste försöka åstadkomma en välfärd med mindreresurser och med mindre avfall och utsläpp av rest-produkter.Fru talman! Tyvärr har det i denna kammare fun-nits röster som kräver att tillväxten ska upphöra. Detvore att göra kommande generationer en björntjänst.Det skulle inte leda till vare sig bättre välfärd, bättreliv eller bättre miljö. Tillväxt behövs för att driva påomställningen, och omvänt är det där de riktigt storamöjligheterna till tillväxt finns i dag.Utvecklingen har inne-burit genombrottet för den moderna miljöpolitiken. är det självklart att tillväxten ska vara hållbarekonomiskt, ekologiskt och socialt.Nödvändigheten av tillväxt märks väldigt tydligtäven i det budgetförslag som vi debatterar och beslutar om. besparingspolitikmed budgetunderskott och statsskuld kan vi igenförsöka satsa resurser i angelägna miljöåtgärder. Menutan den budgetsanering som vi genomförde tillsam-mans med och den tillväxt som skapatsefter budgetsaneringen skulle vi inte ha de möjlighe-terna. Jag tycker att det är lite pinsamt när Miljöparti-et säger att man är det enda lyftande partiet i dennakammare och som är mamma till alla miljöåtgärder.Det är faktiskt så att behöver ett stödpar-ti, Socialdemokraterna. Vi är 131 socialdemokrater idenna kammare. Utan det stödet hade vi faktiskt inteklarat av detta.Nu kan vi förstärka de prioriterade områdena igen- biologisk mångfald, skogsmark, kalkning. Vi kansanera och satsa på forskning och utveckling.Som jag sade i början har jag läst de reservationersom finns , så det blir lite ledsamt till slut.Kristdemokraterna tar upp kalkfrågan igen. Det ärden enda miljöfråga som ni debatterat . Jag tycker att ni skulle kunna fixa en bättremiljöprofil, kanske tillsammans med de övriga bor-gerliga partierna. Då får vi en helhetsvision och enhelhetssyn på miljöpolitiken.När äskanden av mer pengar till sjökalkning integer några poäng ute i samhället går man över tillskogskalkning och föreslår 63 miljoner till verksam-heten utan att tala om varför, var och hur det skagöras. Det är bara att kalka på!Moderaterna lyfter traditionsenligt upp forskning-en, och det tycker jag är jättebra. Det som också ärväldigt bra i den här diskussionen är att ni ändrat er.Ni säger att det faktiskt är statens ansvar att ta framforskningen. Om vi går och tänkerpå diskussionen om forskningsstiftelser hade stateningenting med forskningen att göra enligt er. Så jag ärväldigt glad att ni är på vår sida. Att ni har lite merpengar får jag väl acceptera. Jag har inte de pengarnai år, men jag är glad för inriktningen. Så välkomna tillsällskapet!Sedan ska vi veta att miljön inte enbart är en bud-getfråga, men budgeten är naturligtvis en del. Vibehöver från statens sida pengar för vissa åtgärder.Många säger i denna kammare att talet om hållbarutveckling bara är ord, att det inte händer någonting.Men det är helt fel. Vi är mitt i en omfattande föränd-ring av det svenska samhället i hållbar inriktning.Miljöpolitiken genomgår kanske sin största förnyelsenågonsin. Vi har arbetet för att nå de 15 nationellamiljökvalitetsmålen. har trätt i kraft.Kampen mot miljöbrotten stärks. Vi ska minska sop-berget med hjälp av producentansvar och deponiskatt.De lokala investeringsprogrammen ökar insatsernaför en ekologisk omställning i hela vårt land.Folkpartiets fråga om producentansvar skulle jagvilja kommentera på två olika sätt. För det första harmiljöministern varit ute och i massmedierna talat omatt han är angelägen att göra den här uppföljningen.För det andra har vi revisorers skrivelsepå vårt bord som vi ska behandla i utskottet och sevilka åtgärder vi från sida kan vidta i denfrågan. En av de viktigaste uppgifter vi har som riks-dagsledamöter är att följa upp våra beslut. Det ärväldigt angeläget i denna fråga att göra en uppfölj-ning. Har vi fattat rätt beslut? Måst vi rätta till nå-gonting - är det lagstiftningen eller frivilligheten? Jagtar i öppen famn den debatten nästa gång vi i kamma-ren diskuterar producentansvar.Det är kanske det lokala engagemanget som ärmest imponerande. Jag har åkt iganska många kommuner, följt upp Agenda 21-arbetet och de lokala investeringsprogrammen. Tillmin glädje ser jag hur kunskaperna spridits, hurmycket man gör och hur konsumenten har tagit tillsig. Man ser också att det är Agenda 21-arbetet somvarit drivande när man gjort de lokala investerings-programmen. När säger att vi nuska ge symboliskt till Agenda 21-arbetet, när vi redan satsar miljarder på lokala inves-teringsprogram, är det i det perspektivet kanske liteför symboliskt.Utan trycket från konsumenterna, utan miljö-märkning och miljöcertifiering av företagen skulle viinte ha nått så långt i som vi gjort . Dethar varit samarbete mellan oss politiker, konsumenteroch företag. Men konsumenterna är naturligtvis denstarka drivkraften i miljöpolitiken.Det räcker inte med miljömedvetna konsumenter.Det behövs faktiskt mer politik, både nationellt ochinternationellt. Jag tror nämligen inte på moderater-nas linje att det är marknadsekonomin som är denenda medicinen för att klara av det. Mer marknad ochmindre politik - jag har precis den motsatta åsikten.Där syns oenigheten i det borgerliga blocket. Jagtolkar i varje fall så att han ville hamer politisk styrning, men vill ha mermarknadsstyrning. Det är ganska roligt att se denoenighet ni har i er debatt.Men de här frågorna är viktiga lokalt och globalt.Det behövs också, något som jag tror att vi alla ärense om, ett ansvarstagande näringsliv. Ett samarbetemellan politiker och näringslivet är ett måste i framti-den om vi ska klara både sektorsansvaret och de and-ra frågorna.De stora utmaningarna är klimatfrågan, kemikali-efrågan, uppföljningen av de 15 miljökvalitetsmålenoch . Så visst har vi visioner, och visst hardet funnits visioner , en del mörka somkommunismens och nazismens totalitära läror menockså det kraftfulla, ljusa, hoppingivande som vi har iSverige i visionen om folkhemmet. Den fortsattavisionen för mig som socialdemokrat är det grönafolkhemmet. Min röda dröm är grön . Dethandlar väldigt mycket om att ha det här helhetsbe-greppet, inte bara budgeten, utan ha hela samhälletmed i debatten.Jag känner en optimism, fru talman, inför framti-den, med de stora åtaganden som vi har gjort. Vi hargjort mycket, vi har inte klarat av allt. Med den opti-mism som jag som socialdemokrat bär i mig ska vinog klara av det här.Härmed yrkar jag, fru talman, bifall till utskottetshemställan och avslag på samtliga reservationer.Anf. 15 () re-plik:Fru talman! Jag tycker det är bra att SinikkaBohlin höjde nivån på debatten så att den inte hand-lade om kalkningen. Kalkningen är självklart en vik-tig fråga, men jag ser inte kalkningen som en särskiltpolitisk fråga. Däremot handlar politiken om attminska försurningen där det är angeläget och att be-vara en hög surhetsgrad där organismerna kräver det.Men politiken bör inte handla om det här.Vad jag saknade, fru talman, i an-förande var en kommentar till frågan om . Jag skulle också vilja ha en kommentar tillfrågan om skatteväxling. Delar uppfattning när det gäller skatteväx-lingen i årets budget? Eller är det så att vi ska ta påallvar vad säger i ett TT-meddelande, retar sig på halv skatteväxling? Är det än sålänge bara en halv skatteväxling?Anf. 16 () replik:Fru talman! är enskild rapport.Den ska jag läsa som enskild riksdagsledamot. Menden kommer aldrig till för behandling. Denkan utgöra en del av vår stora kunskap om producen-tansvaret. All kunskap är bra. Sedan får man natur-ligtvis sortera bort det som är mindre bra.Jag tycker att debatten om skatteväxling får föras ide sammanhang som den här hemma. Säkert får vi tadel av energiskattedebatten i skatteutskottet. Men vikommer naturligtvis att också diskutera skatteväxlingi samband med klimatfrågan, om vi ska klara av t.ex.CO2-utsläppen i framtiden.Fru talman! Skattefrågorna överlämnar jag gärnatill skatteutskottet den här gången.Anf. 17 () re-plik:Fru talman! Det är en viktigt fråga för oss i denhär debatten att diskutera vilken väg som vi ska välja.Är skatteväxling en väg som vi kan enas om?Birger sade i samma pressmeddelande:Det retar mig ofantligt att det tar sådan tid. Såvitt jagförstår syftar han då på kompetenskontona, och dehar ju med denna fråga att göra.Jag delar inte uppfattning att frå-gan om grön skatteväxling inte hör hemma i miljöde-batten.Anf. 18 () replik:Fru talman! Det som är gröna frågor i samhälletoch i den här kammaren tillhör alla utskott. Men viförsöker ju att hantera skattefrågorna i de samman-hang där de hör hemma. Men det kommer att bli endebatt i kammaren om grön skatteväxling i framtiden.Det blir kanske en skattedebatt, men dit hör också demiljöfrågor - bl.a. den stora klimatfrågan - som jaghar räknat upp och som vi kommer att möta.Anf. 19 ()replik:Fru talman! säger att det är för-aktligt med 5 miljoner från central nivå som upp-muntran i kommunernas Agenda 21-arbete. Orsakentill att hon tycker att dessa pengar är meningslösa äratt lokala investeringsprogrammet bygger på Agenda21-arbetet, och därmed förverkligas detta syfte.Kristdemokraterna har ju kritiserat det lokala in-vesteringsprogrammet därför att det delvis har un-danträngt det ordinarie miljöarbetet och tagit pengarfrån det området. Därför vill vi avföra det kontot.Sedan kan vi läsa i de skrifter som vi har fått attAgenda 21-arbetet lever olika starkt i olika kommu-ner. I över hälften av kommunerna har man ingenhandläggare kvar som sköter det arbetet. I andrakommuner finns det arbete kvar, men man har ingenhandläggare, och i en fjärdedel av kommunerna harman inget aktivt arbete.Vi vill inrätta ett nytt konto, det är det som är vit-sen. 5 miljoner kan vara en början till att blåsa liv iAgenda 21-arbetet. Sedan får man väl se vilka insat-ser som behövs för att man ska få fart på det hela.Sinikka sade att vi bara driver frågan omkalkningen. Men vi har ju också drivit en annan frågasom vi aldrig har fått något gehör för, och det gällersekretariatet för klimatfrågor. Vi tycker att klimatfrå-gorna och koldioxidutsläppen är så oerhört viktiga,och vi vill ha en konkret instans för dessa.Anf. 20 () replik:Fru talman! , de tidigare besluten iriksdagen och internationella konventioner utgör jugrunden för kommunernas arbete. I motsats till krist-demokraterna tror jag att många kommuner uppskat-tar lokala investeringsprogram. Statistiken visar ocksåatt det är över 190 kommuner som har sökt pengarfrån detta program.Jag tror inte att detta är en handläggarfråga. Olikakommuner organiserar på olika sätt hur de skötermiljöfrågorna. Sedan har man kommit olika långtmed dessa frågor. Vi har ju den kommunala självbe-stämmande rätten, och jag tycker inte att vi ska börjapeta i den.Det var själva som sade att de 5miljonerna var en symbolfråga. Det var inte jag somtog upp den debatten.Jag är lite oroad för skogskalkningsfrågan som nidriver så hårt. Ni säger att det är ytterligare en frågasom ni har drivit, och det är ju väldigt bra om manhar två miljöfrågor som man driver. Den ena är kalk-ningen och den andra gäller inrättandet av ett sekreta-riat i klimatfrågor.Nu finns det ju en kommitté som arbetar - - och sedan får vi se vad dess förslagutmynnar i, vad som behövs . Men låtkommittén först göra sitt arbete och lägga fram sinaförslag. Detta blir sedan kanske den viktigaste frågansom vi kommer att hantera i denna kammare i framti-den.Anf. 21 ()replik:Fru talman! Det var inte symboliskt med de 5miljonerna. Det var symboliskt såtillvida att vi villvisa att vill inrätta detta konto. Men man vet ju intehur mycket insatser som behövs. Någonstans måsteman ju börja.Sinikka sade att vi inte har talat om vari-från vi vill ta pengarna. Men vi har ju ett heltäckandebudgetförslag. När en ram blir mindre, blir en annanram större. Men vi redovisar inte just den här punk-ten. Den föll ju när vi antog ramarna. Därför kan viinte lämna någon redovisning här.Det har framförts kritik från flera håll mot det lo-kala investeringsprogrammet. Det har utbetalats bi-drag för sådant som ändå skulle ha genomförts, ochdet var inte avsikten med dessa pengar. De skullebetalas ut som en uppmuntran till extra insatser. På endel håll har de fått motsatt effekt. Man skulle inteheller kunna tjäna på det, och det har också diskute-rats om en del av insatserna har uppfyllt ändamålet.Vi anser att detta är olika saker. Agenda 21-arbetet är viktigt för att man ska få en hållbar utveck-ling.Anf. 22 () replik:Fru talman! är grunden, eftersom dethandlar om samarbete mellan människor, kommuner,landsting, regioner och företag. Det är precis dettasom ligger till grund när man söker pengar från detlokala investeringsprogrammet. Föreningar, företagoch kommuner ansöker tillsammans för att hitta hel-hetslösningar i miljöfrågor, energifrågor och allafrågor som ligger människorna i kommunen nära.Jag tror precis tvärtemot att möjligheten att sökalokala investeringsprogram har startat en planerings-verksamhet som på lång sikt kommer att gagna kom-munerna och de människor som bor där för att de skafå en bättre miljö.Anf. 23 () replik:Fru talman! gav oss moderaternågra slängar snarare än kritik. Det finns knappastanledning att närmare kommentera dessa slängar.Däremot nämnde jag i mitt inledningsanförandeKemikalieinspektionens problem, vilket SinikkaBohlin tyvärr inte kommenterade. Och mina kortafrågor är: Anser att det är rimligt attregeringen påför Kemikalieinspektionen nya arbets-uppgifter utan att ge anslag som motsvarar dessaåtaganden? Anser att det är rimligt attenskilda företagare via avgifter ska finansiera Kemi-kalieinspektions arbete, ett arbete som är viktigt församhället som helhet?Anf. 24 () replik:Fru talman! Om man bortser från klimatfrågornaär nog kemikaliefrågorna det största problemet somvi har att hantera framöver. väntar vi på två saker.Först och främst väntar vi på förslag till en nykemikaliepolitik. När vi fastställer hur det ska se ut iframtiden är det väldigt viktigt att vi ser över organi-sationen. Kemikaliefrågorna blir mer och mer inter-nationella, och jag vet att det blir problem när deinternationella uppgifterna tar väldigt mycket avresurserna.När vi sedan har fått kemikaliepolitiken på bordetska vi naturligtvis också titta på organisationen. Jagläste i tidningen att vår miljökommissionär gärnaskulle vilja ha EU-kontor för kemikaliefrågor. Det ärviktigt att man i de stora sammanhanget försöker attlösa den frågan, eftersom kemikalier spelar en så storroll i vårt vardagsliv då de finns i alla produkter.Anf. 25 () replik:Fru talman! Jag har stor respekt för att SinikkaBohlin vill ta ett helhetsgrepp, och det tror jag ärviktigt. Men även principfrågan är viktig. SverigesEU-medlemskap har inneburit många förbättringar påmiljöområdet och det har höjt ribban på kemikaliesi-dan.Då är frågan om den typen av arbetsuppgifter somläggs på Kemikalieinspektionen ska finansieras viaavgifter från enskilda näringsidkare. Den principentycker jag är viktig att belysa.Anf. 26 () replik:Fru talman! Jag tycker att avgiftsfinansieringen ären del av helheten. Det handlar om hur man i framti-den hanterar kemikaliefrågorna. Vi talar ju väldigtmycket om detta med producentansvar, men detmåste naturligtvis någonstans också finnas ett bruka-ransvar. Vi talar ju om att företagen och näringslivetockså ska ta sitt ansvar för miljön.Då kommer naturligtvis diskussionen in på hur viska finansiera inspektionen av kemikalier. Detta är endel av frågan, men det viktigaste är att vi får kemika-liepolitiken kartlagd, dvs. vad det är för kemikaliersom finns i de produkter som jag tar hemeller tar ut till soptippen. Man måste alltså se kemi-kaliepolitiken i sin helhet.Anf. 27 () re-plik:Fru talman! Jag vill börja med att säga att jag kan-ske skulle ha varit tydligare i mitt anförande med vadjag menar med vi som satsar. Vi i det här samman-hanget är naturligtvis s, v och mp, som är den majo-ritet som har lagt fram budgeten. Det var kanske förmig lite för självklart.Sedan har naturligtvis tryckt på förmiljösatsningar. Det borde också vara något som ärsjälvklart, för jag vet ju hur förhandlingarna har gåtttill.Jag inledde mitt anförande med att säga att för ossär mycket viktig och att vi kunde se attmajoriteten s, v och mp mäktade med och var bra påatt skärpa till miljölagstiftningen. Vi har också förtro-endefullt gått in i ett samarbete, därför att vi vet attkonstellationen s, v, mp vill göra satsningar på miljö-sidan.Ska jag tolka det som säger somatt de låga satsningar som gjordes 1998 berodde påatt var det parti som höll emot och attSocialdemokraterna egentligen hade velat få uppsiffrorna?Min andra fråga gäller tillväxten. att det är som vi harfått en modern miljöpolitik. Men är det inte ocksåunder som vi har fått de modernamiljöproblemen?Det är som vi har fått alla ke-mikalierna PCB, DDT, Nonylfenol, bromerade flam-skyddsmedel, klorerade fettsyror, osv. Det är underden här tiden som problem har skapats som faktiskt ärganska svåra att lösa. Det är en ny typ av mil-jöproblem. Är det inte också så att vi måste se vilketinnehåll den ekonomiska tillväxten har? Vi får interiskera att den ekonomiska tillväxten ökar på ett så-dant sätt att vi få ännu fler miljöproblem. Är det inteviktigt att vi börjar att sätta gränser för vad som fårspridas i denna ekonomiska tillväxt? Annars kommervi att få kemikalieproblem som blir allt svårare attlösa och som bl.a. leder till allergier och till att denbiologiska mångfalden blir trängd. Det finns under-sökningar från såväl och som Sve-rige som visar att just har den biologiska mångfalden minskatradikalt.Stämmer det inte lite grann att uppsvinget ocksåkan ge stora miljöproblem?Anf. 28 () replik:Fru talman! Det är inte med någon glädje mantänker på de besparingsår som vi hade när vi hade240 miljarder för lite i statskassan och statsskuldenväxte . Då satt också iriksdagen. Det fanns då besparingskrav på alla områ-den, och tyvärr även på miljösidan.Vi gjorde de största besparingarna där det gjordemest ont i människorna, nämligen i socialförsäkrings-systemen. Vi var tvungna att tänka att vi också måstespara lite grann på miljösidan. Det gjorde ont, och detsade jag också. Men vi gjorde det som varnödvändigt för att det skulle vara möjligt attavsätta de hundra miljonerna till miljön som vi gör.Detta ska vi komma ihåg. Jag är glad att vi kan göradet . Jag var inte glad när vi gjorde besparingar,men jag visste ju att det var nödvändigt.Modern miljöpolitik och moderna miljöproblemhänger naturligtvis samman. Men kunskapen växerhela tiden och vi lär oss alltmer, och vi är inte klaramed det. Vi kommer säkert att få nya moderna mil-jöproblem. Vi har ju här ett ansvar för att, istället för att fixera oss vid smådetaljer, följa upp vårabeslut i . Och jag förutsätter att de myndig-heter som är specialmyndigheter och experter följerupp sina problem. Jag tänker då på ,Kemikalieinspektionen och alla de myndigheter somhar expertkunskaper. Men kravet som jag ställer påmig själv och utskottet är att vi ska bli bättre på attfölja upp och utvärdera våra beslut.Anf. 29 () re-plik:Fru talman! Från sida anser vi na-turligtvis att vi måste titta på vad som tillväxer. Omdet är mängden kemikalier som tillåts tillväxa och omantalet och mängden kemikalier som kommer ut ökarär det naturligtvis ingen positiv sida av tillväxten.Jag skulle vilja höra hur anser attden moderna kemikaliepolitiken ska se ut. Tyvärr kanvi se att efter EU-medlemskapet står det ganska stillai . Vi får ha de undantag som vi fick när vigick in i EU, men det är väldigt svårt att fasa ut äm-nen som vi inte anser hör hemma i ett ekologisktlångsiktigt hållbart samhälle. Hur ser den politiken utför ? Är det bara att hoppas på attindustrin frivilligt fasar ut dessa ämnen?Jag skulle också vilja ställa en annan fråga.I , som får en ny majoritet med s, v,mp - en majoritet som jag hälsar med glädje - inrät-tas en ny miljö- och hälsoskyddsnämnd den 1 januari.Man spräcker det som tidigare fanns, nämligen detsammanslagna och miljö- ochhälsoskyddsnämnden. Skälet till detta är att mankunde se att miljöarbetet tyvärr hamnade i bakvattnetnär man lade ihop nämnderna. Man menar från s, voch mp i att för att miljöpolitiken ska fåskjuts och för att ska kunna bli det offen-siva redskap som tanken var, behövs det en särskildmiljö- och hälsoskyddsnämnd och särskilda miljöpo-litiker i kommunen.Delar min uppfattning att friståen-de miljö- och hälsoskyddsnämnder är nödvändiga föratt få riktig fart på miljöarbetet? Det här är en ut-veckling som vi förhoppningsvis kommer att se påflera ställen där s, v och mp kan samarbeta.Anf. 30 () replik:Fru talman!