prot · GN0924 · 1999-11-03 00:00:00 — har varit aktivt i frågan, ochäven i detta betänkande har vi ett antal reservationer.Vi anser bl.a. att den etologiska kompetensen, dvs.kompetensen i det som handlar om djurens beteende,etologi, måste förstärkas. Det finns egentligen ingen ide djurförsöksetiska nämnderna som kan det här . Därmed kan man säga att det ibland med mycketenkla medel skulle gå att ge försöksdjuren en bättremiljö, men det sker inte.Tittar vi på de djurförsöksetiska nämnderna ,ser vi att är ett litet land, och det blir i mångafall väldigt tätt mellan forskare som sitter i nämnder-na och forskare som finns ute på institutionerna. Detfinns en stor risk för en kollegialitet. Vi menar därföratt man måste se över allmäninflytandet i de djurför-söksetiska nämnderna och minska antalet forskareoch öka antalet politiker. Det behövs för att de djur-försöksetiska nämnderna ska kunna fungera på ett brasätt.Vi kan också se att djurförsök har godkänts somsedan visat sig ge betydligt större lidande än vad mansade när försöket godkändes. finns egentligeningen möjlighet för en veterinär att gå in och agera idet läget. Det här är någonting som man måste seöver i den översyn av djurskyddslagen som ska ske.Om djur utsätts för lidande som är betydligt större änvad nämnden har beslutat, måste en veterinär kunnagå in och stoppa försöket.Under hösten skrev jag en motion om triangel-märkning av häst. Det visade sig, som framgår avbetänkandet, att jag inte hade behövt skriva motionen.Detta att triangelmärka hästar för att kunna visa att deinte kan fullförsäkras sker genom bränning, vilketinte är tillåtet. Det visste ingen. Det har nämligenskett allmänt på djursjukhus och hos olika veterinärer.När man undersöker detta visar det sig att det är nå-gonting som har slunkit emellan. Det står klart ochtydligt i de förordningar som harlämnat ut att man får identitetsmärka med hjälp avbränning, men det står ingenting om denna typ avmärkning. Det har ansetts att det har varit tillåtet.Med anledning av min motion har gått ut med information till samtliga veterinä-rer och försäkringsbolag om att det inte alls är tillåtetatt brännmärka hästar för att därmed kunna identifieradem som djur som inte kan fullförsäkras. Det är jagmycket glad för, för det innebär att många hästar somi framtiden skulle märkas med bränning slipper dettalidande.En fråga som engagerar oss mycket är frågan omdjurskyddstillsyn. Jag och har skriviten motion. Vi har båda två suttit som ordförande imiljö- och hälsoskyddsnämnder i stora städer ochjobbat mycket med djurskyddet. Vi menar att det ärviktigt av många skäl att djurskyddstillsynen blir kvari kommunerna. Vi menar att djurskyddstillsynen kanbli bra på den nivån. Det finns en närhet som gör attinspektörerna ofta passerar förbi och kan titta in. Dehar också tillsynen över det som var miljö-skyddslagen och skötsellagen, vilka båda numeraingår i balken. Genom att tillsynsmyndigheten finnsnära kan tillsynen bli effektiv.De diskussioner som har funnits om att man skaflytta detta till motsätter vi oss alltsåstarkt, både av djurskyddsskäl och därför att vi anseratt djurskyddsärenden, precis som vi har hört frånmoderat sida, ofta är svåra. Man måste se dem ocksåsom sociala fall.Jag tycker att intentionerna i den diskussion sommoderaterna för om en god man är riktiga. Det måstetill någonting som gör att dessa svåra ärenden inteblir så låsta som de ofta blir . Många av demsom utsätts för detta känner sig påtagligt kränkta. Detär ofta äldre män som har haft djur i hela sitt liv ochvilkas hela yrkesstolthet handlar om djuren. Man harhamnat i situationer där man helt enkelt har låst sig.Många gånger, när en hämtning av djuren så små-ningom har blivit verklighet, har man stått som fallenfrån skyarna. Man har inte förstått hur allvarligt dethar varit.Det är alldeles uppenbart att vi anser att denna si-tuation inte kan lösas genom att man flyttar tillsynentill länsstyrelserna. Den kan bara lösas genom att mantittar på de kommuner där detta fungerar, där det inteblir rubriker i tidningarna och där det inte märksmycket utan bara fungerar. Man måste se på dem. Detfinns många kommuner där detta sköts på ett mycketbra sätt.Man måste också se över om man kan hitta någotsätt att få en tredje part att gå in som någon sortsfackrepresentant för de människor som drabbas avdetta. Om vi ska ha godmanssystem eller inte kan jaginte bedöma - det verkar som om det är juridisktkrångligt - men någonting behöver göras. Jag ärövertygad om att vi kommer att diskutera många avdessa frågor flera gånger.Jag yrkar alltså bifall till reservation 12.Anf. 163 ():Fru talman! I miljö- och jordbruksutskottets be-tänkande 4, som vi nu debatterar, har utskottet be-handlat 72 motioner från den allmänna motionstiden1998 och 36 motionsyrkanden från den allmännamotionstiden . Motionerna har tagit upp olikaaspekter på djurskyddsfrågor såsom djurskyddslag-stiftning, tillsyns- och organisationsfrågor, djurhälsaoch användningen av försöksdjur.Inför behandlingen av motionerna har utskottetbesökt SLU, , och SVA,, där vi blev in-formerade om bl.a. några frågor som behandlas i dettabetänkande.Den 19 oktober 1999 anordnade utskottet en ut-frågning med representanter för angående vissa aktuella djurskyddsfrågor. Vida-re har utskottet beslutat om att anordna en offentligutfrågning angående tillsyn enligt djurskyddslagen.I övrigt vill jag erinra bl.a. om att ett stort antalmotioner tar upp utpräglade myndighetsfrågor, därriksdagen och regeringen delegerat beslutande- ochnormgivningsrätten till behörig myndighet.Utskottsmajoriteten har avstyrkt samtliga motio-ner. Till betänkandet har fogats 13 reservationer.I reservation 1 från kräver man enutvärdering av djurskyddslagen. Jag vill erinra om attriksdagens beslut innebar en genomgripandereformering och modernisering av djurskyddslagen.Även om det har förflutit beslutet fattadesbör noteras att lagstiftningen i väsentliga delar inteträdde i kraft förrän efter en tioårig övergångstid. Detbör tilläggas att djurskyddslagens bestämmelser ut-värderas fortlöpande av och attde därmed är föremål för kontinuerliga förändringaroch förbättringar. Flera av förbättringarna har genom-förts . Jag vill framhålla att Sverigeligger långt framme när det gäller djurskyddslagarnaoch djurmiljön och är pådrivande i EU.Det är snarare tillsynen över lagen än själva be-stämmelserna som behöver ses över. Ett flertal utred-ningar har visat att tillsynsmyndigheternas ansvar ochförutsättningar på de olika nivåerna behöver förbätt-ras och tydliggöras.Jordbruksverket har på regeringens uppdrag redo-visat rapporten förändrad djurskyddstillsyn m.m. -rapport 1998:13. Rapporten bereds iRegeringskansliet. I budgetpropositionen -1999/2000:1, utgiftsområde 23 - som vi senare i höstska debattera, framkommer att regeringen avser attunder till överlämna en propositionmed förslag till förbättrat djurskydd. Utskottsmajori-teten är med hänvisning till det arbete som pågår inteberedd att föreslå en samlad utvärdering av djur-skyddslagen.I reservation 2 föreslår de fyra borgerliga partier-na införandet av en god man för djurägare. I denmoderata motionen MJ524 föreslås som komplette-ring till tidigare motioner från att detinrättas en möjlighet att utse en god man för djuräga-re med uppgift att ge socialt stöd och hjälpa djuräga-ren i kontakter med myndigheter när frågan upp-kommer om tvångsomhändertagande av djur m.m.Motionärerna anför att förlusterna för den enskilde isamband med sådant ingripande ofta blir förödande,och att nya rapporter från olika håll i landet vittnarom att ingripande skett på godtycklig grund.Utskottsmajoriteten delar motionärernas synpunktsåtillvida att ett beslut om förbud att ha hand om djuroch omhändertagandet av djur utgör ett stort ingrepp iden personliga integriteten. Ofta får ingripandetlångtgående konsekvenser för den enskildes försörj-ningsmöjligheter, m.m.I anslutning till motionärernas påstående omomotiverade ingripanden vill jag emellertid ocksåframhålla att det i den allmänna debatten uppmärk-sammats fall av vanvård där samhället inte reagerattillräckligt snabbt och resolut - ett förhållande sompåtalats i flera av de motioner som behandlas i dettabetänkande.Jag vill också poängtera att utskottet vid riksmötet1992/93 behandlade en proposition om vissa skärp-ningar i de berörda bestämmelserna i djurskyddslagenoch då ägnade stor uppmärksamhet åt den svåra av-vägningen mellan djurskyddsintresset och djurhålla-rens intresse. De uttalanden som utskottet då gjordeär alltjämt giltiga. Enligt utskottets mening framgårdet av både lagtext och förarbeten att tvångsingripan-de bör komma i fråga endast när djurhållaren på ettallvarligt sätt brustit i sina skyldigheter. Om till-synsmyndigheterna iakttar dessa grundläggande prin-ciper borde risken för sådana påstått felaktiga ellerdiskutabla ingripanden som anges i motionen varamycket obetydlig.När det gäller den sociala aspekten i ärenden avdetta slag anser utskottsmajoriteten att det är viktigtatt tillsynsmyndigheten agerar på ett så tidigt stadiumsom möjligt och vid behov också samarbetar medt.ex. Enligt utskottsmajoritetensmening bör också de organisationer som näringentillhandahåller kunna spela en viktig roll när det gäl-ler att förebygga eller avhjälpa missförhållanden idjurhållningen.I den moderata motionen framhålls, som jag tidi-gare sade, att nya rapporter från olika håll i landetvittnar om att ingripanden skett på godtycklig grund.Det enda fall som vi i utskottet har fått kännedom omär händelsen i i . Den 19 oktobervar generaldirektör med medarbeta-re hos oss i miljö- och jordbruksutskottet, och de gavoss en utförlig information om händelseförloppet iLjungskile. Jag är övertygad om att alla efter deninformationen anser att följt de reglersom gäller i och i EU. Det gäller även de frånvårt utskott som kritiserat och sombad generaldirektören om ursäkt för sina populistiskautspel.Utan att gå in på detaljer kan vi konstatera attJordbruksverket har vidtagit alla tänkbara åtgärdersom har stått till buds för att förhindra den uppkomnasituationen. Jag tror inte att det hade hjälpt med nå-gon s.k. god man, med tanke på att djurägaren varhelt ovillig till samarbete. Det hindrar i och för siginte att regeringen i sin översyn av djurskyddslagenockså undersöker behovet av ändringar eller komp-letteringar av 29-35 §§ i denna lag.Jag vet också att jordbruksministern i ett svar påen fråga har sagt att hon ska ta upp den här fråganmed kommissionären och också undersöka hur manhanterar liknande fall i övriga EU-länder. Men jagyrkar alltså avslag på reservation 2.Kristdemokraterna, med en reservation om en generell dis-pensmöjlighet gällande måttbestämmelser för bå-spallar. Måttbestämmelser vad gäller båspallar harfunnits som allmänna råd . Dessa allmänna rådersattes av föreskrifter , och i samband meddet infördes en övergångstid . De större måt-ten på båspallarna motiveras med att den svenskamedelkon, på grund av avelsåtgärder, har ökat i viktoch därmed i omfång.Jordbruksministern har tidigare meddelat att detinte blir några generella dispenser från måttbestäm-melserna. De förbättringar som den nya djur-skyddslagen innebär när det gäller utrymme för djurska fullföljas. konstaterar ministern att detär viktigt att inte stirra sig blind på centimeterreglernär det gäller djurhälsan. Det är djurmiljön i desshelhet som är det viktigaste, och det finns möjligheteratt godta mindre avvikelser från måttbestämmelsernai enskilda fall, och det finns möjligheter för att ge individuella tidsbegränsade dispen-ser.Jag vill erinra om utskottets uttalande i betänkan-de 1997/98:JoU12 om att det bör ankomma på berördmyndighet att pröva möjligheten att tillåta mindreavvikelser eller medge undantag från gällande före-skrifter för att tillgodose behovet av individuellalösningar.Eskil ställde en fråga till mig. I ochmed de individuella prövningarna anser inte jag att vimedverkar till att slå ut småjordbrukare. Det vikti-gaste är ju hur de sköter sin besättning. Därmed finnsden här dispensmöjligheten. Därför vidhåller ut-skottsmajoriteten sin uppfattning och yrkar avslag påden här reservationen.Vänsterpartiet har en reservation om eldressyr avhundar. Regeringen kommer att ta upp frågan i denkommande propositionen nästa år.Frågan om djurskyddsorganisationernas besvärs-rätt behandlades under /98. Utskottetkonstaterade vid det tillfället att djurskyddsorganisa-tionerna regelmässigt fungerar som remissorgan närdet gäller djurskyddsfrågor och äger dessutom repre-sentation i djurskyddsråd. Ut-skottsmajoriteten fann inte anledning att förorda merlångtgående ändringar i djurskyddsorganisationernasställning. Vi vidhåller den uppfattningen, och jagyrkar avslag på reservation 6.I reservation 7 står det att hos regering-en bör begära en översyn av konkurrensförhållandetinom veterinärväsendet. Jordbruksministern har i ettfrågesvar redogjort för skillnaden mellan distriktsve-terinärer och privatpraktiserande veterinärer. Jord-bruksministern anför att distriktsveterinärernas orga-nisation främst är avpassad för att tillgodose behovetav sjuk- och hälsovård hos djur inom animaliepro-duktionen och hos hästar som används inom jord- ochskogsbruk.Hon sade mycket mer, men avsikten med dist-riktsveterinärorganisationen är givetvis inte att manska konkurrera ut de privatpraktiserande veterinärer-na. Ytterst få distriktsveterinärer kan konkurrera medmer avancerad praktik för sällskapsdjur. Distriktsve-terinärernas andel av sjukvården för sällskapsdjurberäknas utgöra avhela marknaden, och omfattningen bedöms ligga påsamma nivå som . Mot bakgrund av bl.a. dettaansåg jordbruksministern inte att det för närvarandefanns någon anledning att utvärdera distriktsveterinä-rorganisationen. Utskottsmajoriteten har inga invänd-ningar mot denna bedömning, utan vi yrkar avslag påreservationen.Fru talman! Det återstår en hel del reservationer idet här betänkandet. Många av dessa ärenden be-handlades utredning om alternativa meto-der till djurförsök och försöksdjursanvändningensomfattning , m.m. Den utredningen lade jufram ett betänkande . Det är en utredningsom det arbetas med på regeringsnivå.Regeringen avser att återkomma tillriksdagen med bl.a. förslag om hur tillsyn av försöks-djur och hur försöksdjursanläggningar bör vara ord-nade. Som jag sade tidigare kommer regeringen nästaår att överlämna en proposition med förslag till för-bättrat djurskydd.Jag yrkar bifall till hemställan och avslag påsamtliga reservationer.Anf. 164 ():Fru talman! Det ökade intresset för djurens väl ärpositivt inte bara när det gäller djurens rätt. Det ärockså positivt att människor som konsumenter blirmer medvetna om djurhållningsfrågor.Tillämpningen av EU-reglerna har ju varit uppe imedierna och har kommenterats från talarstolen i dag.Den kan ibland te sig absurd. Även om, som i detnämnda Ljungskilefallet, tillämpningen har varitkorrekt är det viktigt att det finns en förståelse förtillämpningen hos allmänheten. Om den förståelseninte finns måste man se över tillämpningen och be-stämmelserna.En annan fråga handlar om djurtransporter. Vi hartagit upp den frågan och har en särskild reservationnär det gäller den. Jag vill yrka bifall till reservation8.Fru talman! För att kontrollera att lagar och reglerföljs är det viktigt med en kontrollinstans. Därför börlänsstyrelsen och andra berörda tillsynsmyndigheterfå ökade resurser för deras viktiga arbete med att setill att lagarna följs.Inom EU bör verka för att man genomfören gemensam skyddslagstiftning för de djur som viäter, dvs. Den skyddslagstiftningenfår inte läggas på en så låg nivå att den sänker nivånför våra egna regler. Det behövs med andra ord mi-nimiskyddsregler som åtminstone är till hjälp för demest utsatta djuren i . EU kommer troligtvisinte att kunna nå upp till den svenska höga standar-den. Därför bör reglerna utformas som minimidirek-tiv och inte som förordningar. Införandet av förord-ningar skulle kunna innebära att faktiskttvingades sänka sina krav. Vi har stora möjligheter attinom EU påverka lagstiftningen på det här området,just därför att djurskydd som rör lantbrukens djurnumera är underordnat folkhälsodirektoratet.Fru talman! har fått igenom förbud motanvändning av antibiotika. Det är nu på väg att gällaför all sorts antibiotika. Det finns fortfarande fyratillåtna preparat, men ett av dem är på väg att förbju-das. Jordbrukskommissionären ochflera andra har sagt att de resterande preparaten skaförbjudas . Då är det viktigt attse till att vi verkligen kan kontrollera att antibiotikaninte används i praktiken.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 15 §. )15 § LivsmedelskontrollFöredrogsmiljö- och jordbruksutskottets betänkande1999/2000:MJU5LivsmedelskontrollAnf. 165 ():Fru talman! Det finns en ökad oro bland svenskakonsumenter för vad maten innehåller och hur den ärproducerad. är delar av den kvalitativthögtstående svenska livsmedelsproduktionen hotad.Det moderna jordbruket och livsmedelsindustrin harförändrat människornas matförsörjning.I utvecklingsländer råder osäkerhet om tillgångenpå mat och i den rika världen osäkerhet om vad mateninnehåller. Dessutom har den öppna europeiskamarknaden och den gemensamma jordbrukspolitikenförändrat de politiska villkoren, inte minst för oss häri Sverige.De senaste skandalerna med t.ex. belgiska grisarsom injiceras med lugnande medel för att överlevagrymma transporter och dioxinet i delar av det bel-giska djurfodret fäster på nytt uppmärksamheten påmaten och miljön. Det finns även många exempel påatt det svenska importförbudet mot salmonellasmittatkött inte fungerar på ett tillfredsställande sätt.Centerpartiet anser att det bör tillsättas en kom-mission för att i ett helhetsperspektiv och ur en hel-hetssyn studera hur svenska konsumenter kan garan-teras säkra livsmedel av hög kvalitet, framställda påett etiskt och ekologiskt riktigt sätt. Kommissionenskulle ges i uppgift att identifiera eventuella brister imyndigheternas arbete och vilka politiska åtgärdersom är nödvändiga i och inom unionen iövrigt.Konsumentintresset för livsmedel av hög kvalitetfria från hormoner, antibiotika och genmodifieringväxer. Med rätta kan vi hävda att svenska livsmedelligger i topp när det gäller kvaliteten, men för attånyo bevisa det omnämnda vill jag alltså att en kom-mission tillsätts.Därmed yrkar jag bifall till min reservation nr 8under mom. 11. Av hänsyn till kammarens tid avstårjag från att tala för och yrka bifall till fler av motio-nerna.Anf. 166 ():Fru talman! I det här betänkandet tar vi uppmycket viktiga frågor, t.ex. hur konsumenten skakunna utnyttja sin makt som konsument. Vi menarfrån sida att förutsättningen för det är attdet finns en tydlig och tillförlitlig märkning. Dettautvecklas i reservation 1, som jag yrkar bifall till.Vi är från sida också mycket kritiskatill genteknikanvändningen inom lantbruket. Vi me-nar att ingen konsument har efterfrågat genmodifiera-de livsmedel. Dessutom har faktiskt inte heller någonproducent efterfrågat de grödor som tas fram. Vimenar att ska vara ett föregångsland i dennafråga och förbjuda försäljning av livsmedel som in-nehåller hela eller processade GMO:er, dvs. genmodi-fierade livsmedel.Det här gäller också för den typ av livsmedel sominnehåller sojalecitin, som kommer från den numeravälbekanta RR Soya-bean, dvs. Vi menar att inte heller det är något somkonsumenten har efterfrågat.Detta utvecklas i reservation nr 4. För tids vin-nande yrkar jag dock inte bifall till den.I betänkandet behandlas också en motion somhandlar om radon i dricksvatten. Vi menar att tillåtenradonhalt i privata brunnar för att få bidrag bordesänkas till per liter, som är fallet medstora brunnar. Den gräns som finns för enskildavattentäkter är 1 , trots att 100 becque-rel egentligen borde gälla ur hälsosynpunkt.Också detta utvecklas i en reservation, som vinaturligtvis ställer oss bakom, utan att jag för denskull yrkar bifall till den.Jag tänker ta upp något som är glädjande i betän-kandet. Från sida men också från Riks-dagens djurskyddsforum med representanter för allapartier har det agerats mycket för att få en bättremärkning av kartonger för ägg från höns som sitter ibur. Jag visar här för kammaren upp en fin kartongdär man har avbildat en liten flicka med en tupp ochen höna på en äng. Ingen kan tro att den här äggkar-tongen innehåller ägg från burhöns, men så är detfaktiskt.Vi menar att om konsumenten ska kunna väljadjurskydd, måste denna märkning vara tydlig. Det harvarit problem med att få till stånd märkning av kar-tonger med burägg, men har de svårigheternaförsvunnit inom EU, och finns alltså den möjlig-heten. Vi menar att det här måste ske i Sverige.Jag är glad över betänkandets skrivning att"utskottet delar motionärernas uppfattning att entydlig märkning även av burägg skulle underlättakonsumenternas valmöjligheter. Regeringen bör där-för påskynda beredningsarbetet. "Jag hoppas att så kommer att bli fallet och att vi såsnart som möjligt kan ge konsumenterna den maktsom konsumenterna ska ha.Bifall till reservation 1!Anf. 167 ():Fru talman! Jag inskränker mig till att yrka bifalltill utskottets hemställan och avslag på samtliga re-servationer. Det gör jag inte bara med tanke på kam-marens tid. Inte heller när man läser innehållet i re-servationerna och majoritetsskrivningen i betänkandetfinner man några större skillnader. Man kan fråga sigvarför reservanterna ödslat tid och kraft på reserva-tionerna.Bifall till betänkandet och avslag på reservatio-nerna!Anf. 168 ():Fru talman! Vi stoppar alla någonting ätbart imunnen åtminstone . Kvällensdebatt om livsmedel handlar om de medel som hålleross vid liv, dvs. maten.Vi människor har mer och mer kommit att bli be-roende av tiden - inte minst . Det som vi göroch även det som vi äter beror alltmer av den tid viavsätter. Inte minst familjer med barn lever i stressa-de situationer, såväl med att hinna få tid över tillbarnen som med att få pengarna att räcka hela måna-den ut. För en familjeförsörjare som ger sig ut i livs-medelsbutiken är det av flera skäl inte alltid så enkeltatt köpa det som han eller hon vill ha.På vardagarna blir det ofta mat som är billig, så attpengarna räcker, som går snabbt att tillaga och somtar så liten stund som möjligt att få i sig. Men påhelgerna, när familjen har mer tid att samlas, att tilla-ga och att äta maten blir det mer omsorg om rätterna.Det är alltså inte alltid som ett medvetet tänkande styrvad som ska inhandlas.Men om personen i fråga skulle bromsas uppskulle säkert flera andra och mer djupa värderingarkomma fram just om vår mat. Det finns en medveten-het hos de flesta om vad maten bör innehålla och omvarifrån den bör komma.Många vill att maten ska vara nyttig. De flesta avoss vet att märkningen med nyckelhål står för någotsunt för kroppen. Vissa personer eftersträvar någonform av hälsoprofil. Information om innehållet, t.ex.om det är mat som man tål om man är allergiker, ärviktig. Andra anser att det är viktigt med svenskaprodukter, av det skälet att det är en förutsättning föratt det svenska jordbruket ska kunna överleva och föratt våra öppna landskap ska få bestå.Fru talman! Att känna en trygghet i det som viköper och det som vi stoppar i oss är viktigt. När detgäller det här betänkandet har vi från Moderaternainga särskilda yrkanden utöver vad utskottet harkommit fram till. För tids vinnande vill jagenbart hänvisa till de två särskilda yttranden från ossdär vi tar upp frågorna om functional foods och omsalmonella.Anf. 169 ():Fru talman! tyckte att reservanternahade slösat med sin tid, eftersom det inte hade fram-kommit något speciellt från dem. Jag yrkar bifall tillreservation 5 under mom. 7, som handlar om radon idricksvatten. Bidragsmöjligheterna för sanering avradon i dricksvatten togs bort i år.Yrkandet behandlas på s. 13 i betänkandet. Detbemöts inte, utan det framhålls att "det i första handanses ankomma på ägarna av enskilda vattentäkter attunderhålla och upprusta täkterna".