prot · GM0987 · 1999-04-28 00:00:00 — Läkare vittnar om att även småbarn, frutalman, kommer gråtande till akuten efter helgenslågstadiedisko.Jag har uppmärksammat denna fråga tidigare. Jagmotionerade även för att vi nu skall stifta enlag. Det finns ingen lag som säger hur högt man fårspela. Det finns bara rekommendationer. Det är påtiden att vi tar dessa signaler på allvar. Jag hoppadesatt den motion jag väckte skulle uppmärk-sammas . Förra årets motion behandlades illa. Denhamnade sönderstyckad i dels arbetsmarknadsutskot-tet, dels i socialutskottet. Den bara avfärdades. Jaghade efterforskat exakt hur ändringen skulle kommatill stånd för att ändringen skulle få ett genomslag,dvs. ändra de skadliga och störande ljudnivåerna.Men inte ens det hjälpte.Denna motion har hamnat i en slaskhink med öv-riga frågor. Utskottet avstyrker motionen utan att överhuvud taget ta upp den till behandling.Det har varit en dålig behandling av motionen iutskottet. Jag kan tyvärr inte göra allt det jag skullevilja göra för dessa skadade människor och för . I ett brev framkommer enönskan om att göra till ett föregångsland påljudmiljöområdet. Det verkar vara kört i attfå upp frågan på dagordningen.Jag hade en interpellationsdebatt med socialmi-nistern. Precis när frågan hade uppmärksammats försocialministern avgick han. Det var ju kört där också.Vad skall vi göra? Men rekommendationer är intejuridiskt bindande. En ung människa som får en hör-selskada kan inte få ersättning, eftersom det inte finnsnågot egentligt ansvar för arrangören. Det är upp tilldem att följa rekommendationerna. Det är för gräs-ligt!Jag har tydliga anvisningar för vad som behövergöras. Jag kan bara hoppas att den utredning somskall följa upp den nya kommer att taupp motionsyrkandet. Den gamla miljö- och hälso-skyddslagen har bara infogats i . Denlagen behöver ändras. I den lagen används uttrycketsanitär olägenhet, vilket innebär störningar som kanvara skadliga för människors hälsa och som inte ärringa eller tillfälliga.Denna mening är till stor nackdel. En konsert somges en gång räknas inte till dessa kriterier. Det skallvara fråga om något varaktigt. Dessutom är det upptill arrangören att veta vad som är medicinskt skadligtför hälsan. Det vet de flesta inte.Jag har i motionen skrivit exakt vad jag vill skallförändras i miljö- och hälsoskyddslagen. Det är inteså svårt att göra denna förändring. Det är fråga om attinföra miljökvalitetsnormer i hälsoskyddslagen förhögsta ljudnivåer. Det är också fråga om exakta an-visningar om hur lagen kan kompletteras med buller-normer. Jag har kommit med förslag så långt det går.Jag har också efterforskat tjänstemännens önskningarpå miljö- och hälsoskyddsförvaltningar. De tyckerockså att denna fråga är angelägen. Här i Stockholmfinns det tjänstemän som är ivriga och som har för-sökt att vidta förändringar - men har stött på patrull ilagen.Med detta, fru talman, har jag gjort vad jag harkunnat för att uppmärksamma frågan än en gång.Men tyvärr står jag här , och ingenting händer.Jag kan rekommendera en liten skrift som jag troratt alla riksdagsledamöter har fått: Tinnitus på grundav musik. 15 unga människors egna berättelser. Detär Ljudvakten i - en organisation - som hartagit sig an detta. De är eldsjälar, kan man säga. Detmåste alltid finnas eldsjälar. Organisationen har utanersättning för sitt arbete i initieratdenna fråga.Socialministerns svar till mig var att vi inte behö-ver någon lag, utan det är upp till kommunerna att tatag i frågan. Men för att kommunerna skall ta tag ifrågan måste en politiker föra upp frågan på fullmäk-tigemötet, och sedan måste man utarbeta restriktioner.Det sker inte överallt. En kommun kan inte stiftalagar. Därför behövs det en nationell lag som manskall rätta sig efter. Det är absolut nödvändigt om detskall hända någonting. För som går är detfler ungdomar som får hörselskador för all framtid.Tack, fru talman.Anf. 65 PER ():Fru talman! Vad gäller detta betänkande är jaghuvudansvarig för fyra motioner, varav tre handlarom kusthaven på , nämligen ochKattegatt. Den fjärde motionen handlar om kadmium,bl.a., i rötslammet. Jag vill passa på att yrka bifall tillreservationerna 3 och 15, som dessa motioner hargivit oss anledning att särskilt markera.Det gäller övergödningen, syrebristen och förgift-ningen i västerhavet. Låt mig säga ochKattegatt varje gång i stället. inkluderas juockså i det vi kallar västerhavet. Vi hade ett väster-havsprojekt , där man under-sökte just kväve- och fosforförekomsterna och effek-terna av dessa. Man kunde visa en lång trend.Värdena steg och gav dessa brister när det gäller syreinte bara djupt nere utan också uppe vid ytan - påungefär tio meters djup.Dessa effekter var alarmerande. Man ville ocksågöra en uppföljning, vilket man gjorde 1997-1998.Denna uppföljning har bekräftat detta problem. Kur-vorna går upp och ned för de olika ämnena och närdet gäller både kväve och fosfor, men den stora tren-den är helt klar. Kurvorna går uppåt, och det skaparalltså alltmer av syrebrist. Planktonförekomsten ökar,och det tar syret ifrån bottnarna.Förutom problemet med kväve och fosfor - över-gödningen - drabbas dessa hav av det vi kallar förpartiklar från södra . Man har räknat ut att30 miljoner ton strömmar in i och Katte-gatt och ackumuleras i djuppoolerna. Det regnar ock-så ned polyaromatiska kolväten från luften, som såsmåningom sedimenteras. Förutom detta har vi ocksåkrigsmateriel som är dumpat just i detta känsligaområde. Det är , har man räknat ut. Av de170 000 tonnen är det som är senapsgas.Detta är oroväckande med tanken på kustfisket i des-sa områden.Man bör betänka att och ut-gör den känsliga flodmynning som vi har till och är första mottagare av allting som kommerutifrån Nordsjön.Runt den danska kusten - runt - kommerbreddningarna i floderna nere i och Hollandnär det gäller kväve och när det gäller kemikalier. Dekommer strömmande in. Man kan också klart ochtydlig se ökade förekomster just vid breddningarna avfloderna om man mäter det tar förströmmarna att ta sig runt Danmark.Detta gör att havet är väldigt utsatt. Det är intemycket mer att göra. Gränserna har man passerat närdet gäller gifter, kemikalier och övergödning.Men vi har ytterligare ett problem. Vi har radio-aktiviteten, som är skrämmande. Den kommer i förstahand från och , där man släp-per ut sådana mängder att utsläppen från Tjernobylfaktiskt inte ser så farliga ut i ett långt perspektiv.Man har släppt ut stora mäng-der, som långsamt tar sig upp och in i våra farvat-ten. Det är det man har kunnat mäta upp. Det är bl.a.ökad förekomst av teknetium i tången. Ännu så längeär värdena förhållandevis låga utmed vår kust, mende stiger och stiger. Där måste man göra någonting.Man måste helt enkelt få stopp på dessa utsläpp, somökade markant under 1990-talet.Jag vet att regeringen jobbar på detta. Jag vet attmiljöministern har haft sina kontakter med den eng-elska regeringen. Därför låter jag detta vara så länge.Jag reserverar mig inte i just den frågan.Då kommer vi till det som är alldeles speciellt föross nere på just . Det är de amerikanskabolagens planer på att leta efter olja i . Detfinns en historia bakom detta. Jag har motioneratvarje år. Jag har tagit upp frågan minst ett par gångerom året här i . Alla organisationer som kanvara intresserade, politiska partier, kommuner - allarunt detta område - är emot oljeletning. Det finnskanske något undantag, men det är en oerhört storuppslutning.Det var ju så att norrmännen började med att den13 besluta att lämna ut koncessioner förprovoljeborrningar. Det blev ingenting av det, somtur var. De fick skriva miljökonsekvensbeskrivningar,och den sista stora slutrapporten kom så sent somförra sommaren. Bondevikska regeringen har sagt attdet inte blir några borrningar i så längeman har tillräckligt med olja ute i . Det trorjag säkert att de står för. Problemet är nu att de dans-ka myndigheterna har gett tillstånd till oljeletning justför dessa två amerikanska bolag.Jag har tagit upp frågan med miljöministern här.Han har svarat att de enligt den nordiska miljö-skyddskonventionen måste lämna miljökonsekvens-beskrivningar, och att de måste starta en kommission.Med det får vi hålla till godo. Där kan vi påverka. Därkan vi ta ställning till dessa konsekvensbeskrivningar.Jag menar att detta inte är tillräckligt. Man måstehelt enkelt komma överens om att för framtiden stop-pa all letning efter olja och gas i . Havet ärför värdefullt för att utnyttjas på det sättet. Jag ärnästan säker på att de kommer att märka att det finnsbåde olja och gas där när de nu letar seismiskt ochgör sina karteringar. Det är redan många som haruttalat det klart och tydligt. Finns det någonstans såfinns det där. Det är en väldigt stor chans, fru talman,att man hittar olja och gas, och då är det kört, menarjag. Därför tycker jag att det är självklart att regering-en skall ta initiativ till en överenskommelse om attfreda . Det är mitt förslag, som finns med ireservationen.Jag tycker att det är väldigt konstigt att inget annatparti har ställt sig bakom detta i utskottet. Från allapartier nere på ställer man sig nämligenbakom det här. Därför förväntar jag mig att flerapartier stöder motionen samt reservationen i fråga idet här betänkandet. har ni chansen!Fru talman! Jag skall sedan helt snabbt gå över tillfrågan om kadmium i rötslam. Detta är en viktigfråga. Jag hörde tidigare att ställersig bakom en fortsatt slamanvändning. Men i slam-met finns det kadmium, och kadmium är en av deviktigaste och giftigaste tungmetaller som vi i daghar. Denna tungmetall orsakar både njurskador ochbenskörhet. Vi får i oss den i huvudsak genom ve-temjöl och potatis. av det kadmiumsom vi får i oss får vi i oss den vägen men vi får ock-så i oss kadmium genom morötter, mjölk och kött.Kvinnor är särskilt utsatta eftersom de har lägre järn-depåer.Jag tror att kadmium i livsmedel snart är det vikti-gaste måttet på livsmedelskvalitet. Så viktig är nämli-gen förekomsten av kadmium eller inte. Det finnsockså andra tungmetaller, såsom koppar och zink,som är väldigt viktiga. Kadmium är dock värst.Kadmium tillförs åkermarken genom rötslam, fos-forgödselmedel och atmosfäriskt nedfall. Vi måste fåett stopp på rötslammet ute på åkrarna. Det är intefråga om kretslopp, utan det här är att förgifta åker-marken. Vi har ett kadmiumberg på sombara ligger och väntar. Detta kadmium tillförs markenhela tiden. Vi borde direkt sätta stopp för det här. Detskall inte vara tillåtet.I reservationen har jag bett om att regeringen skallfå i uppdrag att utarbeta ett vettigt gränsvärde, för finns det inte något sådant. Vidare gäller det hurskatt kan tas ut på kadmium i rötslam.Anf. 66 ()replik:Fru talman! Att vi inte skall käka kadmium är viväl alla eniga om. För det första skall ju rötslammetförändras. För det andra är alternativet deponi, och dåhar vi ändå ett problem. För det tredje har EU inteförbjudit användningen av rötslam därför att det in-nehåller kadmium. I stället finns det andra, mer este-tiska, skäl. Man tycker att det är äckligt med kiss ochbajs och sådant rötslam på åkrarna. Det är därför somman har sagt nej, alltså inte på grund av kadmiumet.Men självklart skall vi begränsa kadmiumintaget.När vi vill arbeta för att det skall vara tillåtet attlägga rötslam på åkrarna även i ett ekologiskt jord-bruk så är det med tanke . Men vi skallinte medvetet sprida kadmium; det är riktigt.Anf. 67 PER () replik:Fru talman! Det är precis vad vi gör och detär också vad vi kommer att fortsätta med om vi intesätter ett stopp för det, om vi inte sätter ett gränsvärdesom är så lågt att det är lägre än vad gäller den bästakonstgödseln. Den bästa konstgödseln har en kadmi-umhalt på per ton fosfor. För rötslammetligger halten kadmium högt däröver. I den slamöver-enskommelse som träffats i är det fråga om67 gram kadmium per ton fosfor, och det är alldelesför högt.Det är totalt vansinnigt att med rötslammet öka påkadmiumförekomsten i våra jordar på det sätt som vigör . Därför måste vi sätta stopp för detta. Tillsvidare skall man rekommendera alla att använda denbästa konstgödseln, som alltså inte innehåller mer än2 gram kadmium per ton fosfor.Mot den bakgrunden är det mycket underligt attkristdemokraterna i det här fallet tycker att det tillsvidare är okej med rötslammet och att man liksominväntar forskning och möjligheter att göra något åtdetta framöver. Men det gäller att stoppa detta nu!Det ackumuleras och blir bara värre - detär ju våra livsmedel som det handlar om. finnsdet 10 000 njursjuka i vårt land, och det är just nju-rarna som det här går hårt åt.Anf. 68 ()replik:Fru talman! Detta är med tanke . Ettekologiskt jordbruk framöver kommer inte att nyttjade här mängderna. Det skall ju inte vara konstgödselöver huvud taget, så problemet kommer att minska. Istället gäller det möjligheterna över huvud taget att fålägga ut sådana här saker och använda dem som göd-ningsämnen och därmed återföra näringsämnen tilljorden. Självklart skall man försöka minimera kadmi-umhalterna. Det är ju inte det vi skall käka.Anf. 69 PER () replik:Fru talman! Som alltid gäller det att sortera vidkällan. Här gäller det att sortera avloppen frånurin/fekalier. Man måste ta reda på var det finnskadmium.Kadmium finns i samhällskroppen. Det finns i allaledningar och rör. Ja, överallt finns det kadmium. Detfinns ca kadmium i vår samhällskropp somhela tiden vittrar eller mjällar av sig i avlopp ochkommer ut på åkerjorden - oftast i den åkerjord somligger närmast storstäderna. Detta måste vi stoppa.Vad vi tills vidare kan göra är att vi deponerar detta.Det är den enda chansen vi har så länge vi inte harbörjat källsortera detta. Det här är oerhört viktigt. Vilägger ett mycket stort ansvar på oss om vi inte till-sammans så att säga finner ett moratorium för detta.Slammet skall inte ut på åkrarna. Ställ upp på denreservationen!Anf. 70 ():Fru talman! Det viktigaste i den här diskussionenär, tycker jag, att man inte glömmer vad det övergri-pande syftet med miljömålsarbetet är. Avsikten är juatt till nästa generation kunna lämna över ett samhälledär de övergripande miljöproblemen är lösta. Sverigeskall vara ett föregångsland för ekologisk utvecklingoch utgöra en pådrivande kraft i internationella sam-manhang.Begreppet hållbar utveckling myntades iBrundtlandkommissionens rapport om vår gemen-samma framtid. I den konstateras att det genomgåen-de, för de olika miljöområden som rapporten handlarom, är att utvecklingen inte är hållbar. Om ingenförändring sker kommer jordens tillgångar att fort-sätta att förödas, och därmed undermineras möjlig-heterna för ett mänskligt liv.Riokonferensen resulterade i ,som kan ses som en lösning på den problemanalyssom presenterade. Arbetetför en hållbar utveckling inom ramen för Agenda 21satte i gång i många länder. samtliga kom-muner hade hunnit påbörja arbetet innan riksdagenhann fatta beslut om att så skulle ske.FN ordnade en uppföljningskonferens i New efter . Där konstaterades attmålsättningarna från var riktiga; de behövde interevideras. Den största bristen är arbetet på det natio-nella planet. För det miljöstrategiska arbetet krävs detdeltagande på flera nivåer. Det räcker inte med lokalaagendor. Därför beslöts att även FN:s medlemsländerskulle göra agendor utifrån sina respektive nationellaförutsättningar och problem.Detta FN-beslut återstår det att verkställa för Sve-riges del. Det viktigaste är emellertid inte vilkenetikett ett arbete har. Huvudsaken är att arbetet har ettmeningsfullt innehåll.Vi i är positiva till propositionenom miljömål. Den statliga kommitté som har fått iuppdrag att lägga fram förslag till delmål och åtgärds-strategier har ett stort ansvar för att slutli-ga ställningstagande blir väl underbyggt.Vad är då orsaken till att utvecklingen inte ärhållbar?Svaret står i den som antogs i :"Medan fattigdom orsakar vissa former av miljöpå-frestningar, är den viktigaste orsaken till den fortsattaförstöringen av den globala miljön, ohållbara kon-sumtions- och produktionsmönster i synnerhet i in-dustrialiserade länder. "Fru talman! Tiden medger inte att jag kommente-rar mer än ett miljömål. Då väljer jag målet om ensäker strålmiljö. Detta miljömål har en särskild aktu-alitet i den valkrets som jag företräder. De båda re-aktorerna i syns på långt håll över slättenoch utgör en ständig källa till otrygghet för oss sombor i närheten.Vänsterpartiet vill ersätta kärnkraften med säkraoch förnybara energikällor. Vi väntar otåligt på rege-ringsrättens dom så att vi kan fullfölja energiöverens-kommelsen.Med anledning av en vänsterpartimotion förutsät-ter miljö- och jordbruksutskottet att regeringen ger dekommuner som gränsar till den inre beredskapszonenmöjlighet att ingå i de lokala säkerhetsnämnder somskall utgöra allmänhetens insyn i säkerhetsarbetet vidkärnkraftverken.Reaktorerna i börjar bli gamla, och deblir knappast säkrare . Detta är lätt att utläsai de rapporter som gerut. Jag hinner inte räkna upp dem, men det finns ota-liga rapporter om olika incidenter somsker, och de blir bara fler.Många väljare i min valkrets vill bli av med dettamiljöhot, men så länge någon reaktor ännu är i gångbehövs det en vidgad insyn i säkerhetsarbetet.Anf. 71 ():Fru talman! Regeringensvallöften kräver att man lämnar Stock-holmshorisonten. Inte ett ord från miljöministernanger att man är medveten om västerhavets situation.Det fanns inte en kommentar kring de oljeletningarsom är aktuella, de oljeutsläpp som vi ständigt mötsav, utsläppen från eller s.k. vanligt skräpsom vi är vana vid att hantera längs kusten.Bohusläns fiskare, turistföretagare, kommuneroch alla invånare längs kusten kunde i valrörelsen1998 följa och höra dåvarande miljöminister löften om satsningar på västerhavets miljö ochutveckling. lovade att samla krafterna fören miljöstrategi för västerhavet.Fru talman! återkommer provokationerna omoljeletning, för vilken gång i ordningen kan vi interäkna, utanför - från Dan-mark. Den bohuslänska kusten ligger fortfarande likanaket sårbar som den gjort vid alla tidigare tillfällendå grannländerna letat efter det svarta guldet. Åter-igen krävs akuta utryckningar för att stoppa oljepro-spekteringarna. Våra yrkesfiskare, småföretagare ochkustboende håller återigen andan. Men miljöministernnämner inte ett ord om västerhavet.Frågan måste nu ställas om vart det strategiskahandlande som förra miljöministern gav löfte omtagit vägen. mår dåligt, och vi måste engång för alla få stopp för de provocerande oljeborr-ningarna kring den bohuslänska kusten. För dettabehövs konkreta överenskommelser med alla länderkring . Dessa överenskommelser är likaavgörande för framtiden som de Östersjöförhandling-ar som vi ofta får höra om från denna talarstol.Det är alltså dags att regeringen blickar västerutoch lämnar Stockholmshorisonten ett tag. Vi måste gåvidare med det anslag som miljöminister gavlöften om. Det handlar om åtgärder för västerhavetsmiljö där vi måste gå från ord till handling. Miljöfrå-gorna kring kan inte lösas nationellt utan ärberoende av internationella överenskommelser ochinternationell miljömedvetenhet som i sin tur ställerkrav på nationellt agerande i nästa led.Fru talman! Därför yrkar jag bifall till reservation4 under mom. 32 som berör tillsättandet av en i syfte att fånga upp en övergripandemiljöstrategi för Nordsjön.Dessutom kommer vi i att ställa ossbakom reservation nr 3 vid omröstningen. Den reser-vationen har Per yrkat bifall till, och den gälleroljeletningen i Skagerrak.Anf. 72 PER () replik:Fru talman! var jag med ochstartade en aktionsgrupp som hette Rädda Skagerrak.Det var med anledning av de norska oljeletningspla-nerna. är det alltså dags igen. Den här aktions-gruppen kommer att återuppta sin verksamhet. Detär alltså en paraplyorganisation för alla intresserade iområdet, inte minst yrkesfiskarna.Jag skulle vilja fråga om hon ochhennes parti stöder den här Rädda Skagerrak-aktionen. hörde jag att hon gav sitt stöd till vårreservation, och det är jag väldigt tacksam för. Menställer också upp på aktionsgruppenRädda ?Anf. 73 () replik:Fru talman! Eftersom jag vid tidigare tillfällenhaft möjlighet att agera på det lokala planet medanledning av och var aktiv i detsammanhanget, kommer jag även att stötta den aktio-nen framgent.Anf. 74 PER () replik:Fru talman! Då vill jag bara påminna alla andrahär i kammaren om att den här gruppen kommer attbedriva ett väldigt aktivt påtryckningsarbete när detgäller att en gång för alla få stopp på letningarna efterolja och gas. Det betyder att man fredar ,och även , från all letning efter olja och gas.Det finns alla chanser för er alla att stödja den härreservationen nu.Anf. 75 () replik:Fru talman! Det som Per anför här ärmycket viktigt. Kommunerna längs kusten, med sinaskilda politiska majoriteter, har ställt sig bakom detta.Den möjligheten finns ju också här i kammaren, pre-cis som Per säger.Anf. 76 ():Fru talman! Jag skall avsluta med att ta upp pro-ducentansvaret för byggbolag. I betänkandet har vi ettsärskilt yttrande om producentansvaret inom byggs-ektorn.Det finns inget lagstadgat producentansvar inombyggsektorn. Byggsektorn har inrättat ett kretslopps-råd på frivillig grund. Man säger att det inte är möj-ligt att lägga ansvaret på en part inom byggsektorn.Problemet är att det finns så många aktörer. Byggher-ren anlitar arkitekter, entreprenörer och underentre-prenörer. Materialet tas från olika firmor. Då delaralla på ansvaret för att materialet är miljöanpassat.I dagens läge har det blivit ett säljargument att ettföretag tar miljöhänsyn och t.ex. är anslutet till ISO14000. Det är naturligtvis mycket bra.Vid en totalentreprenad tar byggentreprenören alltansvar. var det stadsarkitekten som hade detansvaret, och läggs det på byggherren. Har man engeneralentreprenad delar man på ansvaret. Byggher-ren försöker sälja ansvaret i olika delar. Han utserofta en byggledare eller en konsult som är ansvarigför kvaliteten och som har den kompetensen, t.ex.ISO 14000 eller ISO 9000 som gäller byggmaterial.Det behövs klara riktlinjer för detta. Därför tyckervi att byggherren skall ha det yttersta ansvaret ochåläggas producentansvaret så att det inte ramlar mel-lan stolarna och blir som i fallet med ,där man skyller på varandra. Huvudsyftet är ju att intefå in miljöfarligt material i byggnationen. Producen-tansvaret bör alltså läggas på byggherren.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 8 §. )7 § Dubbelbeskattningsavtal mellan Sverigeoch m.m.FöredrogsSkatteutskottets betänkande 1998/99:SkU16Dubbelbeskattningsavtal mellan och Filippi-nerna m.m. (prop. 1998/99:82)Tredje vice talmannen konstaterade att ingen tala-re var anmäld. (Beslut fattades efter 8 §. )8 § Familjerättsliga frågor, m.m.FöredrogsLagutskottets betänkande 1998/99:LU18Familjerättsliga frågor, m.m.Anf. 77 ():Fru talman! Dagens debatt handlar om lagutskot-tets betänkande LU18 som innefattar 24 motionerfrån den allmänna motionstiden i skilda frågorpå familjerättens område. Dessutom har utskottet fåttpå sin lott att behandla en motion från kristdemokra-terna om svenska folkets värderingar, eller brist påinsikt om egna värderingar, som utmynnar i förslagetatt tillsätta en svensk värdekommission.Till betänkandet har fogats 13 reservationer ochtre särskilda yttranden. Det visar att det finns stortintresse och delade meningar inom familjerättsfrågor.Det kanske inte är så konstigt, eftersom det gäller detallra mest privata där den egna fantasin är lätt attuppbåda.Utskottet tillstyrker bifall till en motion. Den mo-tion som vann utskottets gillande syftade till att barnskall få rätt till juridiskt biträde i vissa fall. Övrigamotionsyrkanden avstyrks med hänvisningar till tidi-gare ställningstaganden samt till pågående bered-nings- och utredningsarbete.Flera månader av hårt tankearbete är till ända, nunär floden av betänkanden från motionstiden harbörjat att sina.