prot · GN0938 · 1999-12-02 00:00:00 — Jag kan avslöja för frågeställarenMarianne att detta var en av de aspektersom jag samtalade med om. Det som vihar haft och har politiskt gemensamt med Sydafrikaoch inte minst ANC har varit kampen mot apartheid -ett enormt engagemang som alla i min politikergene-ration och även andra har fostrats med och i.Jag ville inte att detta skulle övergå i något slagsflygplansaffär. Det vore futtigt och billigt. Flygplanetär en viktig industriell fråga, och kommer Sydafri-ka troligen att fullfölja det projektet. Det kommer attbinda våra länder samman under många årtiondenframöver. Vi kommer att få ta ett gemensamt ansvar.Men partnerskapsidén innebär ett bredare enga-gemang än en flygplansrelation. Jag har hela tidenvarit oerhört försiktig med att verka för eller tala föratt skulle köpa flygplanet. Det är en for-mulering som jag alltid har använt vid kontakter medsydafrikanska ledare, och det har varit: Jag säljer intedet där planet. Vill ni veta hur det är att köpa det kanjag berätta, men då får ni fråga.Vår relation med är mycket större änJAS-frågan, och den kommer att leva och utvecklaspå ett mycket vitalare sätt än bara detta JAS-projekt,även om det inte är oviktigt. Just den mångfasetteradebilden är ett sätt att möta den oro som ger uttryck för och som jag själv har känt.Anf. 163 ():Herr talman! Jag tycker att det är viktigt att tittapå det här utifrån moraliska och fredliga aspekter i ettglobalt perspektiv. Det har ju blivit mer och mer avden här modellen vid försäljning av militär materieltill . Man träffar partnerskapsavtal ellermotköpsavtal, man säljer och sedan lovar man att gåin och satsa. På så sätt blir många av de fattiga län-derna tvungna att upprusta för att få de investeringarsom de behöver för att utveckla sin industri.Som jag ser det känns det väldigt moraliskt fel attpå det sättet sälja vapen till . Jag har upp-fattat att länder konkurrerar med motköpsaffäreroch satsningar. säljer vi åtta gånger så myckettill som kan sälja till oss.Anf. 164 Statsminister ():Herr talman! Just obalansen mellan export ochimport var någonting som jag talade om och som inteminst svensk handel sysslade med iSydafrika.Den fråga om ställde omJAS-affären fick på presskonferensen,och han sade ungefär så här:Vi har haft en kommitté med alla partier repre-senterade. Vi har gått igenom vårt försvarsbehov. Vihar haft en granskning av kommitténs förslag i detsydafrikanska parlamentet. Vi har fattat ett beslutmed bred majoritet. Vi har kommit fram till att vi villförnya vårt försvar. Det är ett självständigt beslutfattat utifrån våra egna krav och behov. Vi vill inte hapekpinnar från andra om vad som ska göras, och vihar kommit fram till att vi ska göra det här. Men detär kanske andra som vet bättre vad vi borde göra?Den frågan tycker jag ska hänga kvar lite medtanke på att vi själva skulle bli vansinnigt upprördaom det kom politiker från andra länder och sade: Dethär får ni inte göra i era försvarsansträngningar. Dedär besluten får ni inte fatta. Vi begriper bättre, och vitycker att ni ska göra på det här sättet.Det finns en sådan dimension i det hela som vifaktiskt inte ska bortse ifrån.Sedan är jag glad att de valde ett svenskt plan ochinte ett franskt eller amerikanskt, som säkert hadevarit alternativen. Men deras rätt att själva bestämmaär faktiskt också politiskt central i sammanhanget,och jag har förtroende för den sydafrikanska rege-ringen och dess förmåga att hantera frågan.Anf. 165 ():Herr talman! Jag har två frågor.Den ena handlar om landsbygdsutveckling. Visaknar en satsning i hela det breda spektrumet avkontakter som togs i samband med den här resan. Detfanns inget eller väldigt lite som handlade om lands-bygdsutveckling. Jag tycker att det är en stor brist,eftersom vi vet att det pågår en mycket stark invand-ring från de fattiga förorterna till städerna som maninte har möjlighet att hantera. Det är en mycket svårsituation. Därför skulle det vara värdefullt om viockså kunde göra en satsning på landsbygdsutveck-ling i kontakterna med Sydafrika.Jag vill fråga om statsministern är beredd att tainitiativ till en satsning på landsbygdsutveckling iSydafrika också.Den andra frågan handlar om tvåvägskommuni-kation och om forskningsavtalet som i och för sig ärmycket bra. Men jag vet att det fanns en viss oro hossydafrikanerna över att det inte fanns några resurserför att ge sydafrikanska forskningsstuderande möjlig-heter att komma till . Man var lite orolig föratt det bara skulle bli vita som skulle få möjlighet attkomma hit och att det på något sätt skulle bli en en-vägskommunikation eller att det skulle bli en smal delav befolkningen som skulle få den här chansen.Därför undrar jag om statsministern är beredd attmedverka till att det finns resurser så att vem somhelst som har möjlighet att studera, oberoende avpengar, ska kunna komma hit och delta i forsknings-utbytet.Anf. 166 Statsminister ():Herr talman! Det sista kan jag inte svara på i de-talj, men min grundinställning är densamma somMarianne . Våra partier har av tradition iSverige haft inställningen att pengar inte ska varaavgörande för tillträde till utbildning. Om ett forsk-ningssamarbete byggs upp förutsätter jag att det kanvara bilateralt i den meningen att det faktiskt är ettäkta utbyte och inte enkelriktat.Landsbygdsutvecklingsfrågorna är utomordentligtviktiga. De är en av de kritiska frågorna i idag.Vi ägnade faktiskt mycket tid åt den diskussionen,inte minst med de lokala företrädarna i bl.a. Kimber-ley, och . De ser nämli-gen någonting , och det är att det, precis som sade, sker en inflyttning till städerna.Problemet är att landsbygden och jordbrukspro-duktionen inte adderar tillräckligt mycket värde till deprodukter som de har. är vi inne från Sverigessida via Sida och diskuterar landsbygdsutvecklings-program. Det handlar också där om att vara med ochunderstödja ekonomisk utveckling och addera värdettill jordbruksproduktionen. Det handlar om kunskapoch det handlar om metoder, sådant som vi tror att vihar erfarenhet av från andra biståndsprojekt och somrimligen också bör komma sydafrikanerna till del.Det är på inget sätt glömt. Lika lite som de jätteli-ka och jättesvåra problemen kring aids var glömdaunder . Det är ju faktiskt avbefolkningen som är drabbade och är hiv-positiva.Det är enorma tragedier som väntar, vilka naturligtvishar en djupare dimension som samhällsproblem ochsom diskussionsområde än andra inslag under veckanmen som ju inte heller har fått särskilt mycket upp-märksamhet. Jag tror att vi kommer att komma tillba-ka med stora insatser från svensk sida i för atthantera aidsfrågan.Anf. 167 ():Herr talman! Den sista informationen var ju väl-digt bra, även om den inte handlade om det som jagfrågade om.Jag är glad att höra att frågan om landsbygdsut-veckling togs upp. Jag hoppas då att det ska kunna blikonkreta projekt kring detta.Sedan tror jag att det är viktigt att kontrollera hurforskningsavtalet ser ut, för det var mycket tydligt attdet fanns en oro från sydafrikansk sida för att desvarta i inte skulle ha möjlighet att kommatill för forskningsutbyte. Jag hoppas därför attdet verkligen blir en tvåvägskommunikation och inteen envägskommunikation.Anf. 168 Statsminister ():Herr talman! Jag ska ta far-håga på allvar, dvs. följa upp det hon säger och kon-trollera att det inte finns den typen av problem.Sedan var det kanske så att jag inte direkt fickfrågan om aids från . Men det ärklart att när man ser den våldsamma urbaniseringen,den groteska fattigdomen och människor i dessa mil-jöer som är märkta av hiv och som har att se framemot ett sjukdomsförlopp som kan var utomordentligtsmärtsamt och dramatiskt och vi vet att detta i sin turär kopplat till situationen i kåkstäderna och massin-vandringen från landsbygden, finns det en dimensioni frågan som det finns anledning att uppmärksamma.Anf. 169 ():Herr talman! Statsministern svär sig fri från an-svar för de organisatoriska bristerna i samband medSydafrikasatsningen. Han har också gjort sitt bästa föratt beskriva resan som en politisk framgång. Han sadetidigare här att all den information som vi har frånSydafrika är positiv, men så är det väl ändå inte rik-tigt.Den sydafrikanska tidningen skrev frittöversatt under rubriken gör stum: Två diplomatiska blundersstrax efter varandra av den svenska statsministernunder en gemensam presskonferens med presidentMbeki såg till att den svensk-sydafrikanska part-nerskapsveckan fick en allt annan än bra start.Tidningen skrev sedan om hur statsministern försti strid med protokollet presenterade nyaambassadör i landet utan att gett sin ac-ceptans. Därefter generade han, enligt tidningen,presidenten öppet, genom att ta debatt om realismen itidtabeller för sysselsättningsmål, under pågåendepresskonferens.Det är dessvärre inte första gången som liknandesaker händer under statsministerns utrikes resor, vil-ket bidrar till en otydlig bild av svensk utrikespolitik.Vi minns alla när på utrikes resa lovadeatt stödja de baltiska ländernas strävan efter Nato-medlemskap, vilket dementerades av UD och landadei ett frågetecken som ännu inte har rätats ut.Vi minns också alla när han besökte Folkrepubli-ken , där han talade om landets stabilitet ochsedan ställdes inför misstroendevotum i riksdagen.Detta leder fram till två frågor.För det första: Bär inte statsministern ansvaret ensför de egna politiska felstegen när han nu har svuritsig fri från de organisatoriska?För det andra: Rådgör inte statsministern med ut-rikesministern och med UD innan han agerar på utri-kes resa?Anf. 170 Statsminister ():Herr talman! Det är möjligt att Tolgfors inte kän-ner till hur det gick till på presskonferensen. Och dentidning som han citerade kanske inte alltid är så oer-hört vänligt inställd till den sydafrikanska regeringen.Det finns andra bottnar i detta.Men låt mig svara på de två frågor som togs upp isak.Först: Vi har en ny ambassadör på väg till Sydaf-rika, , känd i den här församlingensom en av våra kunnigaste och mest erfarna utrikes-politiker med ett långt engagemang inte minst för ettfritt . Det är klart att den saken var diskute-rad med presidenten innan vi gick till presskonferens.Så gör man vänner emellan. Det finns inget som helstproblem med den saken.Det andra, och det är egentligen mer politisktdråpligt på sätt och vis: Det var under presskonferen-sen ett inlägg från där han sade: Inte ens minkollega kan tala om när arbetslösheten i Sverigekommer att vara under 4 %.Alla som sitter i den här kammaren förstår nog atti en sådan situation måste man lite försiktigt påpeka -och vi skrattade gott åt det båda två - att vad vi harägnat oss åt i är att faktiskttala om när den tidpunkten ska inträffa.Med mycket gott humör och med en stor gemen-skap som är politiker emellan som tillhör sammainternationella organisation - vi är båda medlemmar iSocialistinternationalen - hade vi en presskonferenssom var väldigt avspänd och väldigt trevlig. Det finnsingenting ouppklarat oss emellan.Däremot är det återigen, som jag sade förut, litemärkligt att försöker blåsa upp det härtill någonting som är ett bekymmer. Det hade varitintressantare att få veta hur kontakteroch samarbete med har sett ut historisktoch hur de ser ut och var har sinarelationer.Anf. 171 ():Herr talman! Det är faktiskt serien av utrikespoli-tiska blundrar som är skadlig för . Det händergång på gång att statsministern och UD drar åt olikahåll, och det skapas gång på gång särlösningar för atthantera utrikespolitiska frågor, vare sig det är inomramen för Östersjömiljarden eller inom ramen förSydafrikasatsningar eller annat. Det sker uppenbarli-gen också okoordinerat mellan Statsrådsberedningen,statsministern och . Det är detsom vi moderater menar är skadligt. Det är inte riktigtett seriöst sätt att hantera utrikespolitiska frågor på.Anf. 172 Statsminister ():Herr talman! Det är så, som jag sade förut, attdetta med utrikesrelationer är en naturlig del av enstatsministers vardag. Det är någonting som vi ägnaross åt på ett genomtänkt och planerat sätt. Jag villhävda att det i det här fallet har gjorts med stor fram-gång, med undantag för de misstag och blundrar somskedde omkring framför allt konsertarrangemangen.Den arbetsfördelning som vi har i vår regeringmellan statsministern och utrikesministern kanskeockså är något mer jämbördig än den arbetsfördelningsom rådde i den regering som leddes av en moderatstatsminister. Vi har ett utomordentligt väl fungeran-de samarbete. Just nu har vi den unikt goda förutsätt-ningen att när vi kommer till länder som Sydafrikaoch möter vi människor som tillhörsamma politiska sfär som den ,vilket för övrigt också är fallet i de flesta europeiskaländer. Det är naturligtvis någonting som vi glädsöver, och det ger rikhaltiga tillfällen till ordentligapolitiska meningsutbyten, vänligt, öppet och i demo-kratisk anda, precis som hela Sydafrikasatsningen.Överläggningen var härmed avslutad.9 § Beslut om utskottsbetänkande som slutde-batterats vid dagens sammanträdeKU6 Nationella minoriteter i SverigeMom. 2 (maktbalans mellan samerna och deras mot-parter)1. utskottet2. 1 (mp)Votering:285 för utskottet16 för res. 148 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 110 s, 71 m, 38 v, 36 kd, 15 c, 15 fpFör res. 1: 16 mpFrånvarande: 21 s, 11 m, 5 v, 6 kd, 3 c, 2 fpUlf () anmälde att han avsett att rösta nejmen markerats ha röstat ja.Mom. 3 (ratificering av konvention nr 169)1. utskottet2. 2 (mp)Votering:272 för utskottet15 för res. 2avstod 15 avstod47 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 111 s, 71 m, 37 v, 36 kd, 15 c, 2 fpFör res. 2: 15 mpAvstod: 1 v, 13 fp, 1 mpFrånvarande: 20 s, 11 m, 5 v, 6 kd, 3 c, 2 fpUlf () anmälde att han avsett att rösta nejmen markerats ha röstat ja.Mom. 4 (termen sverigefinländare)1. utskottet2. 4 (c)Votering:286 för utskottet15 för res. 43 avstod45 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 110 s, 72 m, 38 v, 36 kd, 14 fp, 16 mpFör res. 4: 15 cAvstod: 2 s, 1 fpFrånvarande: 19 s, 10 m, 5 v, 6 kd, 3 c, 2 fpMom. 5 (förvaltningsområdet)1. utskottet2. 5 (kd, fp)Votering:250 för utskottet52 för res. 52 avstod45 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 112 s, 72 m, 35 v, 15 c, 16 mpFör res. 5: 1 v, 36 kd, 15 fpAvstod: 2 vFrånvarande: 19 s, 10 m, 5 v, 6 kd, 3 c, 2 fpMom. 6 (finska språket i )1. utskottet2. 6 (c)Votering:288 för utskottet15 för res. 646 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 112 s, 72 m, 38 v, 36 kd, 14 fp, 16 mpFör res. 6: 15 cFrånvarande: 19 s, 10 m, 5 v, 6 kd, 3 c, 3 fpMom. 9 (rätt för andra än parter att använda minori-tetsspråk)1. utskottet2. 9 (c)Kammaren biföll utskottets hemställan med acklama-tion.Mom. 13 (rikstäckande åtgärder för barnomsorg)1. utskottet2. 11 (fp)Votering:282 för utskottet21 för res. 111 avstod45 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 112 s, 72 m, 37 v, 36 kd, 9 c, 16 mpFör res. 11: 6 c, 15 fpAvstod: 1 vFrånvarande: 19 s, 10 m, 5 v, 6 kd, 3 c, 2 fpMom. 16 (rikstäckande åtgärder i fråga om äldreom-sorg)1. utskottet2. 12 (fp)Votering:274 för utskottet28 för res. 121 avstod46 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 112 s, 71 m, 37 v, 36 kd, 2 c, 16 mpFör res. 12: 13 c, 15 fpAvstod: 1 vFrånvarande: 19 s, 11 m, 5 v, 6 kd, 3 c, 2 fpÖvriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.10 § (forts. från 6 §) Utgiftsområde 18 Sam-hällsplanering, bostadsförsörjning och byggande(forts. BoU1)Anf. 173 Statsrådet ():Fru talman! Det känns något egendomligt attkomma in i debatten efter utskottsrun-dan. Adrenalinet har sjunkit något, och den polemiskaförmågan blir kanske inte lika stor som den hade varitom jag hade kommit in i debatten före uppehållet.Jag ska ändå börja med att ställa ett par frågor tillInga Berggren som förde talan i denbostadspolitiska debatten för några timmar sedan.Min första fråga är: Hur kan ert krav på mark-nadshyror förenas med ert önskemål om lägre boen-dekostnader?Min andra fråga är: Hur stämmer moderaternasagerande i , med ett vinstuttag på 4 miljar-der kronor från de allmännyttiga bostadsbolagen,överens med kravet på lägre hyror?Min tredje fråga är: Hur går det att förena denmarkpolitik som bedrivs i moderatledda kommuner,och som leder till markkostnader för upplåten ellerförsåld mark på per kvadratmeter,med en ökad bostadsproduktion och lägre boende-kostnader i nyproduktionen?Min fjärde fråga är: Om jag förstod Inga Berggrenrätt tyckte hon att det var väldigt angeläget att få tillstånd en ökad produktion av särskilt hyresrätter. Hurgår agerandet i moderatstyrda kommuner, där man iprincip förbjuder allmännyttan att bygga nytt, ihopmed ert önskemål om en produktion av fler hyresrät-ter?Jag skulle kunna fortsätta att ställa frågor utifrånden moderata politik som bedrivs i moderatleddakommuner och som jag ser som svårförenliga med deönskemål som framför i debatten. Jagskulle gärna vilja att i den kommandereplikrundan ägnade sig åt att försöka besvara någraav de frågor som jag nu har ställt.Fru talman! Den sociala bostadspolitiken är enviktig del av välfärdspolitiken, och jag tyckte attAgne underströk det på ett betydelsefulltoch förtjänstfullt sätt i debatten. har jag blivitnågot irriterad när vi har diskuterat bostadspolitik föratt man i väldigt generella termer har dömt ut densociala bostadspolitik som har bedrivits underårtionden. Vi har genom den sociala bostadspolitikeni byggt upp ett bostadsbestånd med hög stan-dard, både ytmässigt och innehållsmässigt, och meden standard som i förhållande till de allra flesta andraländer är relativt jämnt fördelad.Det går bra att gå ut i och titta i andra län-der hur det ser ut på bostadsmarknaden. Vi har bo-stadsförhållanden i som hävdar sig mycketväl och som standardmässigt, både när det gäller ytaoch innehåll, överstiger bostadsförhållandena i deallra flesta länder. Det är resultatet av en framgångs-rik social bostadspolitik i . Med det har jaginte sagt att det inte finns problem. Det finns natur-ligtvis problem. Vi har en omfattande boendesegre-gation, ett problem som inte enbart bostadspolitikenkan lösa utan som kräver insatser på en mängd andrapolitikområden. Vi har också boendekostnader som iförhållande till disponibla inkomster är väl höga. Menatt utifrån det döma ut hela den svenska bostadspoli-tiken tycker jag är lite övermaga.Att ha tillgång till en god bostad till en rimligkostnad och att kunna försörja sig genom arbete ellerpå annat sätt är grundbultar i varje människas liv.Dessa förutsättningar för ett gott liv är också avgö-rande för om vi i praktiken ska kunna tillgodogöraoss värdet av en god skola, vård och omsorg.Det är kommunerna som har det direkta ansvaretför bostadsförsörjningen. Staten ska svara för att detfinns ändamålsenliga regler på bostadsmarknaden ochett finansieringssystem som stöder byggandet avbostäder. Det innebär att vi även måste haen nationell bostadspolitik som understöder målet omgoda bostäder för alla till rimliga kostnader. Och detbehövs även en blandning av olika upp-låtelseformer över hela landet för att garantera män-niskors olika behov av bostäder.Jag ser tre huvudfrågor som det är angeläget att viunder ägnar oss åt inom det bo-stadspolitiska området.Den första frågan är naturligtvis bostadsförsörj-ningen. Jag återkommer till den.Den andra frågan är nya former för en utvecklingav allmännyttan och ett ökat hyresgästinflytande.Den tredje frågan är att successivt minska boen-dekostnadernas andel av den disponibla inkomsten.På kort och medellång sikt är det naturligtvis bo-stadsförsörjningen som står i centrum. Bostadsbyg-gandet har legat på en låg nivå under de senaste åren.Och även om vi nu ser en ganska kraftig ökning avbostadsbyggandet räknat i procent - är ökningenomkring - sker det från en utomordentligt lågnivå, en historiskt låg nivå. Vi behöver öka bostads-byggandet i till ca 25 000 lägenheter om åretunder för att kunna motsvara den efterfrå-gan på bostäder som växer fram särskilt i tillväxtregi-onerna.Regeringen tar bostadsbyggandet på stort allvar.Vi vet ju att det är en komplex frågeställ-ning. Vi som har arbetat med bostadspolitiska frågorunder känner ju väl till att det är en kompli-cerad fråga att snabbt öka bostadsbyggandet. Dethandlar inte bara om att trycka på en knapp, utan detär många knappar som vi måste trycka på för att viska kunna öka bostadsbyggandet till de nivåer som viönskar.En sådan fråga som vi ganska tidigt uppmärk-sammade var den bristande plan- och markberedska-pen. Vi gav då länsstyrelserna i tillväxtregionerna iuppdrag att kartlägga mark- och planberedskapeninom respektive län. Det var naturligtvis en varieran-de situation, men vi kunde konstatera av det underla-get att det i vissa tillväxtregioner fanns en klart bris-tande plan- och markberedskap.Jag brukar säga att detta kanske inte är så märk-ligt. Under den ekonomiska kris som vi genomledunder 90-talet var det många kommuner som drog sigtillbaka lite grann och som inte har sett att efter krisenkommer något annat. Framförhållningen har varitdålig. Beredskapen för den tillväxtperiod som vi nu ärinne i i svensk ekonomi har inte alla gånger varit såväl utvecklad från många kommuners sida.I är problemen särskilt stora. Re-geringen har därför som bekant givit landshövdingUlf Adelsohn i uppdrag att ta upp direkta överlägg-ningar med kommunerna i för attdiskutera möjliga åtgärder för att skapa förutsättning-ar för ett ökat bostadsbyggande i Stockholmsområdet.Jag är medveten om att det inte enbart handlar omatt ta fram planer för bostadsbebyggelse i . situation ochsvårigheter ur plansynpunkt har lika stort sambandmed infrastrukturen här. Frågorna om en bostadsin-farkt, som någon har kallat det, som börjar växa frami tror jag måste kopplas ihopmed ett samlat grepp på infrastruktursatsningarna omvi ska kunna få fram ett bostadsbyggande i nödvändigomfattning.Fru talman! Jag underströk inledningsvis attkommunerna har det direkta ansvaret för att det byggsbostäder. Detta förutsätter en aktiv mark-och planpolitik. Bostadsbyggandet måste ju sampla-neras med utvecklingen av övrig samhällsservice somskolor, kommunikationer och barnomsorg. Men detkrävs också att kommunerna använder sig av de andrabostadspolitiska instrument som står till förfogande.De allmännyttiga bostadsbolagen är ett sådant bo-stadspolitiskt instrument. Ett annat sådant är att nogatitta över sina markkostnader och sin avgiftssättningför att på det viset hålla tillbaka nyproduktionskost-naderna.Staten har med subventioner och and-ra regler underlättat för kommunerna att ta sitt bo-stadspolitiska ansvar. Som resultat av den politikenhar vi kommunala bostadsföretag i det heltövervägande antalet kommuner i landet. Det är ingenslump att staten har underlättat och subventioneratframväxten av ett stort allmännyttigt bostadsbestånd.Det var en medveten bostadssocial och bostadspoli-tisk strategi som hade en bred uppslutning bland depolitiska partierna.Denna bostadspolitiska strategi sade följande: Viska inte i välja den väg som man har valt imånga andra länder, nämligen att bygga rena social-bostäder för de grupper som har sociala problem. Viska i bygga upp ett bostadshyresrättsbeståndsom är attraktivt för breda grupper i samhället så attdet inte står stämplat i pannan på någonatt om du kommer från det kommunala bostadsbe-ståndet så har du sociala problem eller tillhör en fa-milj som är socialt utsatt.Detta är den ideologiska bakgrunden till uppbyg-gandet av det stora allmännyttiga bostadsbeståndet.Jag och regeringen är utomordentligt angelägna omatt behålla den profilen även framöver.