prot · GM0979 · 1999-04-14 00:00:00 — 99 ():Fru talman! Vi moderater vill förbättra möjlighe-terna för den som har utsatts för ekonomiskt brott ochinte kan få ersättning någon annanstans ifrån. Vi villgarantera det enskilda brottsoffrets rätt till och behovav trygghet och stöd, men också rätt till ersättning.I betänkandet under rubriken för renförmögenhetsskada står det: Utskottet anser i likhetmed motionärerna att det är angeläget att brottsofferkan få ersättning för sina skador, men att det skullevara statens finanser som avgjorde att vi inte nu harmöjlighet att satsa på det. Lovar socialdemokraternaatt ställa upp på vår reservation när ekonomin harvänt och då förbättra möjligheterna för den som drab-bas av ekonomisk brottslighet så att han eller hon kanfå hjälp?Anf. 100 ():Fru talman! Ja, , om jag vågade lovadet, men det vågar jag inte. Det är alltid en fråga omprioriteringsresonemang. Jag vet att det finns fall därmänniskor har råkat väldigt illa ut.Anf. 101 ():Fru talman! I första hand är det viktigt att manstöder brottsoffret. Det är inte fråga om någon obe-gränsad ersättning. I propositionen står det vad somgäller för ersättning . Men det är en grupp avmänniskor som är brottsoffer, oavsett vad de hardrabbats av.Anf. 102 ():Fru talman! Ja, det kan vara fråga om besvärligasituationer, men jag vågar inte stå här och utlo-va att vi klarar detta.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 10 §. )8 § Vissa aktiebolagsrättsliga frågor, m.m.FöredrogsLagutskottets betänkande 1998/99:LU16Vissa aktiebolagsrättsliga frågor, m.m.Anf. 103 ():Fru talman! Jag vill med anledning av utskottetsbehandling av en centermotion, L204, börja med attyrka bifall till reservation nr 1 i betänkandet.Motionerna rör en ökad demokratisering inomaktiebolagslagen. Vi har bl.a. föreslagit att insynenbör öka för de små enskilda aktieägarna inom debörsnoterade företagen. Tyvärr har vi inte fått gehörför detta.Jag skall inte orda mer om detta, utan jag vill yrkabifall till reservation 1. Under övriga moment där detinte finns någon reservation instämmer jag i utskot-tets hemställan.Anf. 104 ():Fru talman! Låt mig först yrka bifall till lagut-skottets hemställan i betänkande nr 16 i dess helhetoch avslag på samtliga reservationer. I betänkandettar vi ställning till fem motioner som har väckts underden allmänna motionstiden.Först kan vi konstatera att den associationsrättsli-ga lagstiftningen har förnyats och förändrats underden senaste tioårsperioden. 1990 tillsattes en aktie-bolagskommitté med uppdrag att göra en översyn avlagen. Uppdraget omfattade två delar.Den första delen var att lägga fram förslag tilländringar med anledning av den europeiska integra-tionen och närmande till EU.Den andra delen av kommitténs arbete avsåg attöverväga frågor kring aktiebolagets kapital, finansi-ella instrument, organisation och aktieägarnas mino-ritetsskydd.Aktiebolagskommitténs slutbetänkande skall av-ges under detta år. Slutmålet är alltså en helt ny ak-tiebolagslag.Även på det redovisningsrättsliga området har detskett omfattande lagändringar under de senare åren.Den nya lagstiftningen, som i huvudsak baseras påEU-direktiv, tillämpas fullt ut fr.o.m. den 1 januari1997.I bereds frågorom normbildning på redovisningsområdet, sanktio-ner, löpande bokföring och personalekonomisk redo-visning. Detta arbete berör grundläggande principfrå-gor om ansvaret för utvecklande av normer för före-tagens redovisning men även en anpassning av bokfö-ringsreglerna till utvecklingen på IT-området.Vad gäller frågan om redovisning och bokföringav det s.k. humankapitalet har Redovisningskommit-téns slutbetänkande Översyn av redovisningslagstift-ning remissbehandlats och bereds iRegeringskansliet. Frågan kommer att övervägas iden proposition till ny bokföringslag som kommer nui maj 1999.Fru talman! Man kan med andra ord konstatera attdet är mycket arbete som är nedlagt på dessa områ-den, och likaledes sker kring dessa väsentligafrågor. Mycket har förändrats och förbättrats, och merär på gång.Sedan vill jag säga några ord om motion och reservationen om beredning av sty-relseval. har utfärdat enrekommendation . ingår densom en bilaga till inregistreringskontraktet vid . Det innebär att den är tvingande förde aktiebolag som är registrerade på börsen.Jag kan också anföra att den största skillnadenmellan en förening, om vi skall tala om demokrati,och ett aktiebolag är att ett aktiebolag är en kapitalas-sociation där rösträtten är knuten till kapitalinsatsen.Har man en valberedning som inte tar hänsyn tillägar- och inflytandeförhållanden, kan man faktisktifrågasätta dess värde.Vi bör även tänka på att aktier byter ägare, sombekant. Om en bolagsstämma tvingas att utse en val-beredning är det inte alls säkert att den representerarde aktuella ägarförhållandena vid nästkommandebolagsstämma. Om efterlevnaden av näringslivetsbörskommittés rekommendation är god, finns detingen anledning att tillgripa lagstiftning på detta om-råde.Återigen: Bifall till utskottets hemställan i betän-kandet.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 10 §. )9 § Skadeståndsrättsliga frågorFöredrogsLagutskottets betänkande 1998/99:LU17Skadeståndsrättsliga frågorAnf. 105 ():Fru talman! Detta betänkandeberör skadeståndsrättsliga frågor. Spektrat är brett. Desex motionerna berör olika, stora ämnen. Motionernahandlar ju om riksdagsledamöternas ambitioner atträtta felaktig lagstiftning. I detta betänkande tas bl.a.upp frågan om hundägares strikta ansvar inför t.ex. eninbrottstjuv som tar sig in i ett hus där en hund vaktarsin husses och liv och egendom. Det finnsockså förslag om att ge staten rätt att driva regressta-lan mot kraftföretagen enligt atomansvarighetslagen.Fru talman! Vi har ställt oss bakom sju av reser-vationerna i detta betänkande, bl.a. de moderata mo-tionerna. Två motioner handlar om regresstalan iföretagsamhet och i energiproduktion. I den tredjemotionen begär motionärerna att regeringen skalllämna förslag till ändrade regler för skadeståndser-sättning vid kränkning. För tids vinnande yrkar jagbifall endast till motion nr 7, alltså reservation nr 5.Jag skall kort beröra två av de moderata motio-nerna. Den ena, av m.fl., gäller re-gressrätt vid utgiven lön. Vi tycker att det är rimligtatt en arbetsgivare skall ha möjlighet att få tillbakautbetalad sjuklön om den anställde på ett eller annatsätt har skadats av tredje man och därmed förorsakatsdenna sjukskrivning. Vi förutsätter att den kommandeutredningens arbete bedrivs med inriktningen attregeringen skall kunna förelägga riksdagenerforderliga förslag till ändringar i skadeståndslagen.Därför har vi nöjt oss med ett särskilt yttrande.Den andra motionen, underskriven av , tar upp en fråga om förändring i atomansvarig-hetslagen. Frågan om ett utökat ansvar för anlägg-ningshavare vid atomskador har varit ett återkom-mande spörsmål för . Enligtvår uppfattning är det angeläget att förslag från rege-ringen rörande ansvaret för atomskador kanläggas fram för och att ärendet inte fördröjsytterligare. Vi förutsätter att förslagen i motionensyrkande 18 behandlas i detta sammanhang och hardärför inte funnit skäl att reservera oss till förmån förmotionsyrkandet.Fru talman! Jag kommer att fördjupa mig lite ifrågan om kränkningsersättning för brottsoffer - enmotion av m.fl. Det är helt orimligt attfrågan om ersättning för kränkning av ett brottsofferskall hänga på om gärningsmannen slår ihjäl sitt offereller om offret överlever.Enligt skadeståndslagen har brottsoffer rätt tillkränkningsersättning för det lidande som brottsoffretåsamkats som den brottsliga gärningenpågått. Kränkningsersättningen utgör brottslingenssonande av sitt brott gentemot brottsoffret och utgör imånga fall en stor del av det totala skadestånd sombrottsoffret erhåller.Kränkningsersättningen är emellertid, liksom er-sättningen för sveda och värk, ett ideellt skadestånd.Ideella skadestånd utgår inte när en person har dött,eftersom det är tänkt som en personlig ekonomiskkompensation till brottsoffret för det lidande som haneller hon har åsamkats. Detta leder till det märkligaförhållandet att gärningsmannen är skadeståndsskyl-dig för kränkning om brottsoffret överlever, menslipper skadeståndsanspråk om han tar livet av sittoffer.Enligt Moderata samlingspartiets uppfattning ärdet inte rimligt att en gärningsman skall undkommasitt skadeståndsansvar genom att förgrova brottet frånmisshandel till mord t.ex. Därför tycker vi att rege-ringen borde få i uppdrag att se över nuvarande reglermed inriktning på att dödsboet i förekommande fallskall kunna överta kravet gentemot gärningsmannen.En särskild form av ideell skada ersätts enligt1 kap. 3 § skadeståndslagen. Det gäller kränkning avden personliga integriteten genom brott mot någonspersonliga frihet, frid eller ära. Syftet med dennaregel är att gottgöra den integritetskränkning somföljer av det brott som avses med regeln. Bestämmel-serna ger inte rätt till ersättning för lidande som till-fogats någon annan än den som utsatts för brottet.Den kommitté som arbetade med ideell skada an-såg inte att skadestånd för kränkning bör överföras tillefterlevande till den som dödats genom en brottslighandling. Vad härefter gäller successionen i den av-lidnes skadeståndsrätt anser kommittén att rätten tillskadestånd för ideell skada vid personskada och förkränkning genom brott vid den skadelidandes död börgå över till arvingarna om krav på sådan ersättningframställs dessförinnan.Detta är svårt för mig att förstå. Skulle jag t.ex. -o, hemska tanke! - bli tillfångatagen, förnedrad, utsattför våld eller ärekränkt kan jag endast utverka ettkännbart ekonomiskt krav på min plågoande omvederbörande låter mig leva så länge att jag hinner,orkar och är kapabel att ställa ett sådant krav.Det är hårresande. En klok och beräknandegangster slår naturligtvis ihjäl mig. Kanske skulle jagkunna köpa mig livet genom att lova att inte ställaskadeståndsanspråk - absurda tanke! Men om jag,mitt namn eller min familj tar skada till frihet, frideller ära kan inte hänga på att jag, kanske innan jagger upp andan, hinner ställa ett skadeståndsanspråk.Man kan också fråga sig vem kravet skall ställastill. Det är ju bra att veta om något händer mig ellernågon annan här i . Är det till min baneman?Är det till polisen? Är det till domstolen med en väl-formulerad och juridiskt riktig skadeståndstalan?Jag förstår inte att majoriteten är så kallsinnig tilldetta rimliga krav. Hur tänker Socialdemokraterna,? Det skulle vara in-tressant att höra. De säger sig värna om svaga männi-skor. Jag kan inte tänka mig en svagare människa änden som genom grova brott blir kränkt till frihet, frideller ära och dessutom dör.Det är inte fråga om en förmögenhetsmassa iarvssuccession. Det är fråga om ett avhållande och ettpreventivt förhållningssätt som gör att man genom attbli ekonomiskt ansvarig för sina handlingar avstårfrån dessa.Om inte stöder den moderata reserva-tionen, och chansen är måste jag tillstå inte så stor,har jag och mina partikamrater kvar förhoppningenatt Lagrådet i sin lagrådsremiss upptäcker detta ab-surda ställningstagande av Kommittén om ideellskada och föreslår en ändring i den riktning som jagnu har argumenterat för. Med det, fru talman, vill jagän en gång yrka bifall till reservation 5.Anf. 106 ():Fru talman! Det handlar om grundläggandemänskliga värderingar, om rättssäkerheten i en de-mokrati. Det handlar om att den enskilda människansintresse måste gå före ett strikt ekonomiskt tänkande.Det jag talar om är 24-timmarsregeln och de negativakonsekvenser den för med sig för den enskilde somblivit felaktigt frihetsberövad. I betänkandet instäm-mer utskottsmajoriteten i vår kritik av 24-timmarsregeln. Jag citerar: "Ett frihetsberövande,även om det är kortvarigt, kan givetvis för den en-skilde upplevas som mycket ingripande och orsakabåde lidande och ekonomisk skada. "Fru talman! För mig känns det mycket märkligtatt utskottets majoritet å ena sidan kan instämma ifråga om konsekvenserna för den enskilde men isamma andetag komma till motsatt slutsats. För migoch har frågan om 24-timmarsregelnett stort principiellt värde. För oss handlar det om attmänniskan som individ är okränkbar och äger rättentill sin egen frihet. Den rätten slås fast i artikel 3 iFN:s allmänna förklaring om de mänskliga rättighe-terna och i artikel 5 i ommänskliga rättigheter.I betänkandet får vi också ta del av motiveringenför beslut , något som får migatt än en gång fundera över vad utskottsmajoritetenegentligen vill. Sämre exempel på icke önskvärdakonsekvenser får man söka efter med ljus och lykta.De områden där polisens ingripanden alltför ofta lystmed sin frånvaro får här stå som de stötande resulta-ten om slopandet av 24-timmarsregeln skulle bli av.De exempel som tas upp är bl.a. polisingripandeni samband med mäns våld mot kvinnor i nära relatio-ner och polisens insatser vid rasistiska demonstratio-ner. Vi minns ju, fru talman, demonstrationer där bl.a.högerextrema och nazistiska yttringar har framförtsoch där polisen inte har ingripit. Är det dessa exempelutskottsmajoriteten drar fram? Det verkar ju, fru tal-man, vara så att polisen hartillämpat återhållsamhet vid ingripande i de nämndafallen trots att 24-timmarsregeln inte slopats.Vidare skulle detta innebära en betydande belast-ning för de ersättningsprövande myndigheterna. In-nebär egentligen den formuleringen att det finns ettstort antal personer som felaktigt frihetsberövats ochatt s, kd, och tycker att det är helt okej attdessa människor inte får någon som helst upprättelse?Det är bl.a. här texten enligt min mening går sticki stäv med utskottets ställningstagande. Min tolkningkan inte bli någon annan än att utskottsmajoritetentycker att det är helt i sin ordning att det begås rätt-sövergrepp mot vissa människor utan att de får rättentill ersättning för den kränkning de utsatts för.En annan fråga som har tagits upp är kostnadernaför slopandet av 24-timmarsregeln. Här kan jag integöra annat än att upprepa vad jag sade i min inled-ning; att den enskilda människans intressen och vär-nandet av människans fri- och rättigheter alltid måstegå före den strikta och låsta penningpolitiken.Fru talman! Jag vill erinra kammaren om att detärende som vi nu behandlar har tagits upp förra våren.Det bygger delvis på det som redan har framgått ibetänkandet av avdet allmännas skadeståndsansvar. Denna kommitté,som bl.a. bestod av representanter för samtliga riks-dagspartier, lämnade flera förslag som stärker denenskildes rätt till skadestånd gentemot samhället. var samtliga partier överensom att slopa den s.k. 24-timmarsregeln.För ett år sedan var det Socialdemokraterna ochKristdemokraterna som hade enats i den här frågan.Nu har också anslutit sig till Socialdemokra-terna och och bildat majoritet iutskottet.Jag vill fråga varför man nu har änd-rat sig och svängt i den här frågan. ,, sade i sitt anförande såhär, jag citerar: "står bakom utskottetsmajoritetsförslag under mom. 1 vad gäller ändring iden föreslagna lagen om ersättning vid frihetsberö-vande och andra tvångsåtgärder. Den föreslagna änd-ringen innebär ökade möjligheter till ersättning frånstaten för den som varit anhållen på felaktiga grunderkortare tid än ." Vidare säger hon: "Videlar uppfattningen att ersättning skall kunna utgå tillden eller dem som felaktigt anhållits under kortare tidän . "Vad är det som har fått att ändra sig?Det är ju inte bara i utskottet som harändrat sig. Det var ju en enig kommitté med repre-sentanter från alla våra partier som faktiskt hade sla-git fast att man inte ville ha kvar 24-timmarsregeln.I den socialdemokratiska reservationen lade man istort sett också tyngdpunkten på de ökade kostnader-na. Jag vill ställa en fråga till Socialdemokraterna.Vad är det som har gjort att ni har svängt från denöverenskommelse som man hade i kommittén?Fru talman! Med det anförda vill jag yrka bifalltill reservation 2, och i övrigt yrkar jag bifall till hem-ställan i utskottets betänkande.Anf. 107 ():Fru talman! Jag vill börja med att yrka bifall tillreservationerna 1 och 6.För att människor skall känna trygghet i samhälletär det viktigt att vi har en lagstiftning som kompense-rar dem när de drabbas av person- eller sakskada menockså när de drabbas av ren förmögenhetsskada.Från januari 1999 har skadeståndslagen utökats.Det innebär att stat och kommun kan bli ersättnings-skyldiga till den enskilde om fel eller försummelseuppdagas som medför förmögenhetsskada för indivi-den. I en rättsstat är det viktigt att individens ställninggentemot myndigheterna inte undermineras. Utskottethar med anledning av en motion ställts inför fråganatt ytterligare stärka individens ställning. Vi anser attkravet på särskilda skäl inte skall behöva åberopas.Majoriteten har en annan åsikt. Jag yrkar därför bifalltill reservationen beträffande felaktig myndighetsin-formation.Jag vill säga något angående ersättning vid fri-hetsberövanden. Angående skadeståndsansvar vidfrihetsberövande - även detta har förändrats vid års-skiftet - anser vi i att det är befogat attbibehålla 24-timmarsregeln. Det innebär i praktikenrätt till ersättning för den som på grund av misstankeom brott varit häktad i sträck,under förutsättning att personen sedan frikänns elleratt förundersökningen avslutas utan åtal.Vi anser att det inte finns skäl att utvidga ersätt-ningsansvaret vid ett ingripande som innebär ett kort-varigt frihetsberövande, dvs. som varar mindre än 24timmar. Det är mitt svar bl.a. till . Viär övertygade om att det skulle kunna innebära nega-tiva konsekvenser för de brottsutredande myndighe-terna. Det skulle kunna bidra till en återhållsamhetinför befogade ingripanden, minska effektivitetensamt minska de ekonomiska resurserna för justbrottsbekämpningen.Vi har också sett att det föreligger en risk för ickeönskvärda konsekvenser om ersättning skall ges vidingripanden som innebär ett kortvarigt friihetsberö-vande, exempelvis vid polisingripande i sambandmed mäns våld mot kvinnor i nära relationer och därkvinnorna inte står fast vid sina uppgifter på grund avpåtryckningar från mannen. På denna punkt yrkar jagalltså bifall till hemställan i utskottets betänkande.Jag skulle också vilja tillägga att detta är en av-vägningsfråga. För oss är det mycket viktigt att maninte naggar möjligheterna att minska brottsbekämp-ningen i kanten. Det är väldigt viktigt att det gesmöjligheter att utreda brott.Därutöver finns det en motion från oss i ivilken vi begär ett strikt ansvar i kombination med enobligatorisk ansvarsförsäkring. Den bör införas förden som introducerar gentekniskt modifierade orga-nismer. Därmed skulle riskkostnaderna blir tydligareför bioteknikföretagen och deras kunder.Vi i är i huvudsak positiva till en ut-veckling av biotekniken som kombineras med enständig vaksamhet och tydliga gränser för vad som ärtillåtet. Vi är medvetna om att det inom områdetgenteknik finns möjligheter, men där finns också nyahot och risker som vi måste minimera.Från årsskiftet har regeringen möjligheter att före-skriva att produkter som släpps ut på marknaden skallmärkas om de består av genetiskt modifierade orga-nismer. Vi i anser att det är viktigt attkonsumenterna får vetskap om vad produkterna inne-håller och hur de har producerats. Därför bör obliga-torisk märkning införas för alla produkter som bestårav eller har tillverkats av genetiskt förändrade orga-nismer. Vi hoppas därmed att regeringen tar vara pådenna möjlighet och verkställer denna märkning avdessa produkter.Utskottet har avstyrkt vår motion med krav på enobligatorisk försäkring. Argumentet är att någonskada orsakad av gentekniskt modifierade organismerinte har rapporterats och att risken för skador skullevara mycket liten. Men å andra sidan gör utskottetockså den bedömningen att om någon allvarlig skadauppstår täcks det av de bestämmelser som finns inomdagens lagstiftning.I betänkandet framgår det ändå att det finns entveksamhet hos regeringen om nuvarande lagstiftningär tillräcklig men att man inte nu är villig att förändraden.Introduktionen av främmande organismer är svåratt överblicka, och området behöver därför särskiltuppmärksammas. Dagens regler ger en obalans i detatt teknikens möjliga vinster tillfaller företagen, me-dan riskerna till största delen får bäras av samhälletoch skattebetalarna. Vi anser därför att det är befogatmed en obligatorisk försäkring och att den bör införasför den som introducerar gentekniskt modifieradeorganismer.Därmed yrkar jag bifall till reservation 6.Anf. 108 () replik:Fru talman! Jag tyckte inte att svarade på den fråga som jag ställde om vaddet är som har föranlett att har ändratståndpunkt . Men jag vill ändå åter-igen fråga om tycker att det är helt isin ordning om en person som har varit frihetsberö-vad på felaktiga grunder inte fårnågon ersättning.Samtidigt vill jag också påpeka att ett frihetsberö-vande - man kanske t.o.m. blir anhållen framför sinaarbetskamrater eller sina grannar - kan innebära får på sig en stämpel som brottsling. Tycker inteViviann att det är integritetskränkande och då känner sig sårad och omtumlad? Om man intefår en upprättelse kan just detta faktiskt skapa enförtroendebrist för polisen. Håller om det, eller anser hon att det är helt i sin ord-ning att så att säga göra sådana felaktiga frihetsberö-vanden?Anf. 109 () replik:Fru talman! Visst kan jag känna med den individsom berövas sin frihet. Men detta är också en avväg-ningsfråga. För att komma till skott och kunna utredaett brott måste man ju kanske göra ett frihetsberövan-de av en människa . Jag tycker attdetta är en avvägningsfråga. Skall manklara brottsutredningen, eller skall man tillåta att denhämmas? Den kommer nämligen att påverkas. Det äregentligen två sidor av samma sak. Jag värnar ocksåom individen. Men jag tycker att det starkt hämmaren brottsutredning om vi skall ha en byråkrati sombyggs upp för att ersätta även människor som harvarit frihetsberövade under ett litet antal timmar.Anf. 110 () replik:Fru talman! Jag kan inte se hur det skulle göra detlättare för själva utredningen. Men det kanske kan förklara lite bättre. Jag undrar omViviann inte håller med om att det faktisktockså skulle kunna vara en trygghet för polisen attfaktiskt veta om att om den gör ett felaktigt frihetsbe-rövande har den person som utsatts för detta faktiskträtt att få ersättning och rätt att få ett kvitto på och enursäkt för den behandling som han eller hon har fåttoch som har varit orättfärdig.Håller med om det? Eller tyckerViviann fortfarande att inte ens polisen pånågot sätt kan ha nytta av att 24-timmarsregeln slopasoch att felaktigt frihetsberövade faktiskt får en ur-säkt?Anf. 111 () replik:Fru talman! Jag tycker att det är helt i sin ordningatt be den om ursäkt som berövats friheten; det är heltklart. Man skall vara mycket ödmjuk inför den rollenockså. Jag vill dock även poängtera att vi måste ha ettförtroende för myndigheten. Det är väl så att vi istället får vända oss till den, så att man inte missbru-kar det här. Helt klart måste detta hanteras på ettväldigt ödmjukt sätt men det får inte gå så långt attdet hämmar den brottsbekämpning som jag anser varaväldigt viktig för att få ett brott utrett. Det gynnar dåbrottsoffret.Anf. 112 ():Fru talman! Debatten om oskyldiga myndig-hetsoffer måste föras så länge vi har anledning attmisstänka att det finns människor som blir utsatta föroskyldigt frihetsberövande och så länge vi har anled-ning att misstänka att människor kan drabbas av orik-tig myndighetsutövning.Folkpartiet har skrivit en motion som har be-handlats i lagutskottet och där de här frågorna tasupp. Motionen har inte tillstyrkts av majoriteten ilagutskottet.När det gäller 24-timmarsregeln och detta medgripande och anhållande är det ju så att den som sittergripen kan sitta där i utan attvara berättigad till någon form av skadestånd från detallmänna. Den parlamentariska utredning som före-gick lagändringen föreslog i bred enighet attett strikt skadeståndsansvar skall införas från sam-hällets sida när det gäller frihetsberövande, ävenunder .