prot · GN0948 · 1999-12-16 00:00:00 — Och jagtror att det blir nödvändigt för den regionalpolitiskautredningen att hitta ett system som innebär att visnabbt kan vidta åtgärder. När trender förändrasmycket snabbare, så måste åtgärderna faktiskt ocksåvidtas mycket snabbare.Herr talman! Med det anförda ber jag att få yrkabifall till utskottsmajoritetens förslag och avslag påde reservationer som finns i betänkandet.Anf. 55 () replik:Herr talman! Med all respekt för utredningen ärdet väl just frågan om syn-punkt och åsikt när det gäller åtgärdsplanen som jagville ha ett svar på. Vad utredningen kommer fram tillvet vi inte. Men det är klart att det är av intresse förallmänheten, för kammaren och för alla att få vetavilken inriktning och kanske vilken vision som Rey-noldh Furustrand har när det gäller den framtida regi-onalpolitiken.Jag tänkte komplettera utläggningen om detta meden annan fråga. Politikens främsta uppgift, som jagser det, är att skapa förutsättningar för tillväxt ochjobb. Och mot bakgrund av den svåra situation somnu råder - i skogslänen har antalet människor minskatmed 14 000 både och ,och utflyttningen fortsätter - vill jag fråga: Vilkaförändringar i rådande näringsklimat och regionalpo-litik vill majoriteten göra för att förbättra konkurrens-situationen för dessa regioner? Frågorna sammanfal-ler delvis, och jag tror att svaret därför kan ges i ettenda svep.Anf. 56 () re-plik:Herr talman! känner mycket väl tillmina ståndpunkter när det gäller vad regionalpoliti-ken skulle kunna innebära . Vi fick fak-tiskt en enig utredning att tycka till om resebidragen.Det är faktiskt på det sättet att de gamla transportbi-dragen kommer att fasas ut. Problemet att flytta varorär inte lika akut som det var tidigare. Däremotkommer persontransporterna att öka väsentligt. Detnya samhället med sin nya teknik leder till ett behovför människor att röra sig. I ett avreglerat land somSverige är transportkostnaderna för flyg för männi-skor fortfarande sannolikt de högsta i hela ochbland de högsta i hela världen. Ett sätt att göra olikadelar av mer regionalt utvecklade till varand-ra är att komma till rätta med just dessa höga kostna-der. Detta var något som vi från utredningens sidapåtalade för regeringen. Tyvärr kom inte detta med ibudgeten. Det är ju möjligt att det kan komma med ien tilläggsbudget framöver.Men målen för mitt vidkommande är mycket tyd-liga och klara. Det primära med regionalpolitik är attskapa och utveckla jobb och att ge förutsättningar förtillväxt. Vad vi måste förstå är att det inte är fråga omexakt den tillväxt som vi hade eller ens nu , utan tillväxten 2000kommer att skapas utifrån helt andra betingelser. Vikan alltså inte låsa fast systemen, utan de måste varamer flexibla.Anf. 57 () replik:Herr talman! Jag tycker att det var ett lovandesvar. Furustrand säger i praktiken i sin replik att till-växten måste stå i centrum både för näringspolitikenoch för regionalpolitiken. Det är lovvärt. Men i åtgär-derna för att uppnå dessa saker måste man så att sägaförändra en del gentemot dagens situation. Det kangälla infrastruktursatsningar, det kan gälla företags-politik, osv.Furustrand sade tidigare i ett inlägg att skattefrå-gorna i sin helhet var avskilda från den diskussionsom vi för här. Men om man ser detta i en kalkyl, i enbudget för ett enskilt företag, så är det avgjort så attskattefrågorna, kostnaderna för sociala avgifter ellervad det nu kan vara, har en stor betydelse för pro-duktens kostnad och därmed för konkurrensförmåganför det enskilda företaget. Och jag måste säga att detutifrån den aspekten egentligen är en omöjlighet närman diskuterar konkurrensförmågan för regioner ochför företaget var det än befinner sig att åtskilja skatte-frågan från andra delar som har konkurrensbefräm-jande syfte.Anf. 58 () re-plik:Herr talman! Jag tillhör inte skattexperterna i den-na kammare. Det finns de som är duktiga på det om-rådet. De har ju diskuterat detta i kammaren tidigare.Men det är klart att man inte kan bortse från skatteef-fekter. Ett företag som betalar sin skatt betalar natur-ligtvis skatten utifrån att den ska åstadkomma någon-ting, precis på samma sätt som och jagoch andra betalar skatt därför att vi vill att skatten skaåstadkomma någonting.Vad jag kan konstatera när jag ser mig omkring äratt det svenska skattetrycket - även om en del tyckeratt det är högt - faktiskt åstadkommer ganska mycket.De skatter som många av de här företagen betalaranvänds bl.a. till att forma en regionalpolitik, vilkenvi kan ha olika uppfattningar om när det gäller hurden utvecklas. Ett av skälen är alltså detta med attanvända inkomster och fördela dem.Den omfördelningstanke som tidigare fanns i re-gionalpolitiken får inte släppas helt. Det handlar omen omfördelning av resurser och om att känna ansvaroch ha medkänsla för människor i andra regioner, iandra delar av landet så att också de kan få del av enbra välståndsutveckling. Det är detta som vi använderskattepengarna till. Det vore fullständigt fel att sägaatt vi ska ha en särdebatt om skatterna - om att vi fårmindre inkomster till landet och inte kan användapengarna i bl.a. regionalpolitiskt syfte.Anf. 59 () replik:Herr talman! Jag har en fråga till , kanske mest utifrån hans roll som utred-ningsman i Regionalpolitiska utredningen.Jag gav några exempel på att statliga myndigheterinte alls har tagit sitt regionalpolitiska ansvar och villgärna höra Furustrands synpunkter på just statligamyndigheters ansvar när det gäller infrastrukturen ihela vårt land.Jag tror att vi behöver radikalt nya grepp. Om viska ha kvar bosättning även i våra resursbygder måstedet, som sagt, till annorlunda grepp. Vi kan inteströmlinjeforma alla regler så att de passar såväl iJärfälla som i . Då är min fråga: Hur ser Fu-rustrand på en differentiering av skatter och avgifter -exempelvis på drivmedel, dvs. Dethar ju väckts förslag om just näringsverksamhetersbeskattning när det gäller skogsfastigheter. Detta ärväldigt intressant. Jag skulle gärna vilja höra någrapersonliga synpunkter från somutredningsman.Att ni har kommit fram till att det kan bli ett per-sontransportstöd är glädjande. Vi hade med det ien motion från men den delen är alltsånu avklarad.Det gäller således de statliga myndigheterna ochfrågan om differentierade skatter och avgifter.Anf. 60 () re-plik:Herr talman! Jag tror att det är väldigt svårt attskapa ett system med differentierade skatter ellerdifferentierade bidrag. Som medlemmar i försö-ker vi verka för att skapa enkla system och enklaregler. Det svenska skattesystemet ska faktiskt byggapå enkelhet. Systemet är enklare än det systemsom vi tidigare hade, men fortfarande tycker mångamänniskor att skattesystemet är krångligt.Att börja med differentierade system i en nationsom leder osökt till att andra länder kanskeockså tvingas sätta sig ned och titta på differentieradesystem, men då får vi ingen helhet. Vi får ingen brautveckling och ingen samsyn kring hur vi ska lösaproblemen.Jag är inte den som tycker att differentierade sys-tem är de allra bästa systemen, utan jag tror att det sålångt som möjligt ska vara enkla, hela system. Där-emot kan vissa åtgärder inom system vara differentie-rade.Om dieselskatten är fullständigt felaktig får välvisa sig. Jag står av miljöskäl bakom beslutet om atthöja dieselskatten. Det ger inkomster till staten somsedan ska omfördelas.Om vissa skatter långsiktigt är felaktiga får skatte-samtalen i så fall leda till förändringar, och då kom-mer det en särskild proposition om detta.Det är klart att statliga myndigheter har ett ansvar,men det är uppenbart att det finns statliga myndighe-ter som brister. Märkligare än så är det inte.Avsikten med inrättandet av varbl.a. att man skulle se till att det blev en bättre balansoch en bättre utveckling, med avseende på eftersattadelar av landet, framför allt i norra kan inte påstå att statliga myndigheter förhål-ler sig sämre när det gäller detta än vad företag göroch faktiskt än vad och jag emellanåtsom enskilda personer gör.Anf. 61 () replik:Herr talman! Jag tolkar så att det, beträffande skatter och avgifter liksomvåra villkor som är så olika, är viktigare att ta hänsyntill de krav som finns från EU än att ta hänsyn till deregionala skillnaderna i landet.När det gäller dieselskatten är det en chimär att troatt utsläppen minskar om priset höjs. Ingen, vare sigföretagare eller några andra, kör för mycket, så dethär måste bygga på att man tror att trafiken radikaltska minska.När det gäller synen på möjligheterna att justera ivårt eget land är tydligen beskedet att hänsyn i förstahand ska tas till EU. Är det rätt uppfattat?Anf. 62 () re-plik:Herr talman! Endera uttryckte jag mig väl-digt klumpigt eller också hör väldigtilla.Vi är nu medlemmar i unionen. Jagtycker att vi som medlemmar i denna union - därinstämmer jag i delar av kritik -mycket mer bör lyfta fram vad som är kriterier ochbetingelser för att vi i så stor utsträckning som möj-ligt ska få full utdelning när det gäller de pengar somEU förfogar över och som vi faktiskt är med ochbetalar. Den kritiken tycker jag är befogad och därbör vi ställa högre krav.Därmed ska vi dock inte säga att allt det här är fel.Som medlemmar har vi också ett ansvar för att se tillatt politiken fullföljs. Det är inte säkert att vi i allalägen hamnar i en situation där differentierade systemger de allra bästa resultaten.Jag pekade på vad som hände under 60-, 70 och80-talen med regionalpolitiken. Den arsenal somfanns stämmer inte . I dagbehöver vi enklare och klarare system som mycketsnabbare kan förändras utifrån den förändring somfaktiskt sker i vår omvärldAnf. 63 ():Herr talman! De nuvarande målen för regionalpo-litiken är att den ska skapa förutsättningar för enuthållig ekonomisk tillväxt och för rättvisa och val-frihet så att likvärdiga levnadsvillkor skapas för med-borgarna i hela riket.Dessa mål avser hela regionalpolitiken, inklusivevad som kallas för den stora regionalpolitiken, dvs.åtgärder inom andra utgiftsområden än utgiftsområ-de 19 som kallas för den lilla regionalpolitiken.I första hand måste den stora regionalpolitiken -närings- och arbetsmarknadspolitik, utbildning,forskning, kultur och andra infrastruktursatsningar -kännetecknas av ett helhetsperspektiv. I denna helhetingår även jämställdhet, integration, miljö och decent-ralisering för att skapa regional balans.Varför ska vi ha regional balans? Vad är en posi-tiv regional utveckling? Och varför ska hela Sverigeleva?Herr talman! En framgångsrik regionalpolitik ut-går från regionens egna förutsättningar och förmårgenom lokal och regional förankring mobilisera regi-onens egna utvecklingskrafter. Den vilar också påinsikten att regionen har såväl förutsättningar för somintresse av att själv skapa utvecklingsförutsättningar.Regionen måste själv bidra till att resurser mobilise-ras för angelägen samhällsservice.Detta innebär dock på intet sätt att statens ansvarför regional balans minskar i betydelse. Skogslän,jordbruksbygd och landsort har i grunden goda ut-vecklingsförutsättningar men har fåtttampas med svåra stora strukturproblem.Till de starka sidorna hör stora naturresurser, enframgångsrik exportindustri och en, med tanke på denstora ytan, god tillgång till nationella och internatio-nella transportsystem.De främsta hoten mot den regionala utvecklingeni glesbygd har varit en negativ be-folkningsutveckling, neddragningar inom offentligsektor, en ensidig näringsstruktur, vikande sysselsätt-ning och en undermålig standard, främst på vägnätetpå orter med en betydande tjällossning.Särskilt oroväckande är nettoutflyttningen som betydande del består av unga kvinnor och välutbil-dade människor.Västernorrlands län, det län jag kommer ifrån, kansägas vara ett koncentrat av det positiva som finns iSverige, men man kan finna flera effekter av regionalobalans. I finns en vidunderlig natur,vackra älvdalar, unikt kustlandskap, Höga kusten.Västernorrlands näringsliv domineras sedan gammaltav kapitalintensiv exportindustri baserad på länetsstora tillgångar på skog och vattenkraft. Men medal-jen har en baksida.Antalet anställda inom basindustrin minskar, ochutflyttningen från länet är alarmerande. iår stod 14 243 personer i utanför denordinarie arbetsmarknaden, vilket är av befolk-ningen och av arbetskraften i länet. Sammamånad skrev i i enrubrik i sitt pressmeddelande att arbetslösheten iStockholms län var - mot 9,2 %.Denna regionala obalans är ett hot mot välfärden iVästernorrland. Den hotas av att ungdomen flyttar,skattekraften minskar och personalbristen ökar. Fram-för allt saknas läkare och sjuksköterskor. Konsekven-serna för kommunen och är att det blirsvårt för dem att upprätthålla en god kvalitet ochtillgänglighet därför att det tär på resurserna.Vi behöver en bättre regional balans för att skapavälfärd, kompetenshöjning och tillväxt. Hotet omnedläggningen av garnisonen i är en storutmaning för länet.I det nationella ansvaret ligger att skapa likvärdigaförutsättningar i regionerna. Det betyder att det ärstatens ansvar att se till att den egna försörjningenkan upprätthållas även av personlig eller ekono-misk kris, antingen genom direkta stöd vid t.ex. ar-betslöshet eller höga boendekostnader eller genomstatsbidrag till kommuner. Men det är även statensansvar att se till att olika regioner har till-gång till en fungerande infrastruktur i vid mening.Bredband, vägar och järnvägar är en del av den heltavgörande infrastrukturen för en regions överlevnad.Andra delar är vård, skola, omsorg och kultur. Deträcker att en del av denna kedja försvagas så försva-gas dessa regioners möjlighet att utvecklas och växatill.Herr talman! Tillväxtavtalen är ett bra redskap föratt utveckla de olika regionerna utifrån sina egnaförutsättningar och visioner, som de visarpå de brister på demokrati som finns på den regionalanivån. har i ett flertal sammanhang förtfram tanken på ett länsparlament som den naturligapolitiska nivån i länen. Med den ökade betydelsen förden regionala nivån verkar en sådan demokratiskutveckling alltmer nödvändig. När vikten av ett un-derifrånperspektiv betonas alltmer från både delar avstatsapparaten och folkrörelser som Hela Sverigeskall leva, verkar det alltmer otidsenligt att länsstyrel-serna, som är statens förlängda arm ute i länen, skahandha utvecklandet av tillväxtavtal.Vi har i olika sammanhang tagit upp bristen påkvinnor i arbetet med tillväxtavtalen. Denna bristgenomsyrar i stor utsträckning många av de stödfor-mer som finns inom regionalpolitiken. Länsstyrelser-na ska redovisa fördelningen av stödet och ide fall de misslyckas med att nå upp till målet ska depresentera ett åtgärdsprogram för att höja kvinnorsandel av företagsstödet.Den skepsis som många långivare och riskkapita-lister visar inför kvinnligt företagande måsteockså förändras. Det gäller allt från den lokale nä-ringslivsrådgivaren till banker och andra investerare.Samtidigt måste fler kvinnor våga bryta glastaket ochsatsa på företagande som har en chans att växa ochinte fastna i enbart egenförsörjning eller deltidsföre-tagande. De kvinnliga näringslivsrådgivare som i i stödområdet bör utökas till att täcka hela lan-det.Herr talman! Jag tror inte att det är en självklarhetför alla medborgare att någon form av regional balanseller rättvis regional fördelning av våra gemensammaresurser är något viktigt eller önskvärt. Jag tror att dethar blivit så inte minst genom många mediers fram-ställning av problemen.För mig är fördelarna med ett regionalt balanseratSverige, där statsbudgeten fördelas efter varje regionsspeciella behov, i stark sammanfattning ungefär föl-jande:· att vi tillgodoser starka demokratiska krav på attalla regioner ska få sin chans till en positiv ut-veckling· att vi skapar en mångfald av levnads- och kultur-mönster som berikar hela samhället· att vi tillvaratar så mycket som möjligt av alltsamhällskapital i landet· att vi minskar riskerna för en överexploateradmiljö och gör det möjligt att bruka vår naturmiljöoch våra naturresurser på ett ekologiskt ansvars-fullt sätt.Alla är förlorare i den hejdlösa folkomflyttningsom just nu pågår. Den regionalpolitiska utredningsom just nu pågår och som nämnts tidigare i debattenhar ett stort ansvar för att lägga fram förslag om hurman kan skapa en stabil och hållbar regi-onal tillväxt. Jag har tillsammans med flera ledamöteri kammaren, som vi hört tidigare, förmånen att delta idetta arbete. Jag menar att vi har mycket goda förut-sättningar att lyckas med vårt uppdrag.Herr talman! Avslutningsvis: För att skapa förut-sättningar för tillväxt måste regionen ha en in-frastruktur som lägger grunden för dynamik. Oftaidentifieras infrastruktur främst som teknisk sådan,där kommunikationer i form av vägar, järnvägar,datanät, va-system, sätts i fokus. Utöver den tekniskainfrastrukturen finns en annan infrastruktur, t.ex.kunskap och utbildad arbetskraft, närhet till högsko-lor och universitet och tillgänglighet och närhet tillsjukvård, som är av stor betydelse, och även kultur.De regionalpolitiska målen är viktiga. Hela landetska ha en regional balans.Jag yrkar bifall till utskottets förslag.Anf. 64 () replik:Fru talman! Jag kan instämma i den beskrivningsom gör av situationen i exempelvisVästernorrlands län, stort beroende av kapitaltungskogsindustri osv. Det län jag kommer ifrån, , har inte nämnvärt mycket i den delen, menvi är väldigt beroende av att det finns en skogsin-dustri som förädlar den skogsråvara som bl.a. växer imitt hemlän. Värdet på den skogsråvaran bestäms avolika faktorer, förädlingsvärde, transportkostnader -hela kedjan inalles.Min fråga till uppstod när jagläste ett betänkande om kommunikationer där detfinns en reservation från . Man vill därgöra gällande att det var en bra åtgärd att minskafordonslängden på lastbilar till 18 meteroch därigenom också minska maxvikten på lastbilfrån . En sådan åtgärd höjer i ett slagtransportkostnaderna för exempelvis skogsråvaranmed med, kan jag säga, dramatiska konsek-venser för inlandet. Hur argumenterar för ett sådant förslag?Anf. 65 () replik:Herr talman! Eftersom jag också kommer frånsamma skogsområde känner jag väl till betydelsen avframför allt de långa transporterna, timmertransportertill massindustrin. Jag vet att de har en väldigt storbetydelse. Såvitt jag vet och har insikter om är detEU-regler som styr det hela. Det är krav på att detinte ska vara längre bilar än . Det är vad manmåste finna sig i.Anf. 66 () replik:Herr talman! har tillkämpat sig ett un-dantag på det här med längder och fordonsvikter såatt vi har möjlighet att köra med på våra vägaroch med vår fordonslängd. Jag var mer intresserad avGunilla Wahléns personliga åsikt: Hur argumenterarhon för en sådan reservation?Anf. 67 () replik:Herr talman! Jag känner inte direkt till den reser-vationen. Jag tycker att det är viktigt att man harlångtradare.Anf. 68 ():Herr talman! Samhällsutvecklingen i ochvärlden går mot att landsbygden utarmas och töms påfolk medan storstäderna blir allt större. Det är enutveckling som leder till ett enormt resursslöseri förlandet som helhet och till en social kollaps i både landoch stad.Målet för regionalpolitiken tycker vi ska varaekologisk, social och ekonomisk balans, lokal ochregional självtillit och en folklig mobilisering.Kvinnorörelsens gamla devis - Vi kan, vi vill, vitörs - måste genomsyra landsbygden och landet.Samhällets roll är att stå för en infrastruktur som gördet möjligt. I huvudsak handlar det om åtgärder i denstora regionalpolitiken som rör hela samhällets resur-ser.I det betänkande som vi behandlar finns sex re-servationer. Jag ska kommentera ett par av dem.Reservation 3 av och Centernberör att man vill ha nedsatta socialavgifter för jord-och skogsbruk m.m. i stödområdet. Det vill jag också,men det känns lustigt att höra argumenteringen efter-som den enda möjligheten att få igenom kravet frånKristdemokraterna och är att vi går ur EU. Vikan gärna förena oss i ett sådant krav, om det skullepassa. Det är nog tyvärr så att så länge vi är med iunionen kan vi inte få den möjligheten.EU har ju inte bara regler som förhindrar nedsattaarbetsgivaravgifter för jord och skog, utan Sverigeförhindras även i fortsättningen att behålla nedsätt-ningen för den tillverkande industrin.Det är mycket negativt för utvecklingen inom stö-dområdet. Jag hoppas, och tror, att regeringen medkraft fortsätter förhandlingarna med kommissionenför att om möjligt ändra EU:s inställning i den härfrågan.Beträffande , reservation 4,uppfattar jag att de reella kraven i reservationenhandlar om sådant som även majoriteten vill ochtänker göra någonting åt.Herr talman! I samband med strukturfonderna villjag kommentera regeringens avsikt att utesluta mål 1från Leaderprogrammet. misslyckades medsina förhandlingar om jordbrukets stöd, så man fickmycket mindre pengar till miljöstöd för jordbruket änman hade väntat sig. fick dessutom avsevärtmindre pengar till Leader än man hade väntat sig.Nu tänker regeringen kompensera syd- och Mel-lansverige för de minskade miljöstöden genom attlägga alla Leaderpengar där. Enligt riktlinjer, som jag för en gångs skullstödjer, får det inte gå till så. Alla landsbygdsområdenska kunna ta del av Leaderpengarna.Leader ska stödja vissa landsbygdsområden somutses i öppen tävling. De lokala grupper som kommermed de bästa förslagen utses för att genomföra pro-jekten.Näringsdepartementet menar att kan taav sina utökade mål 1-pengar och driva Leaderpro-gram med dem. Tyvärr går inte det. Det är inte tillåtetatt använda kustens mål 1-pengar i inlandet. Inlandetkommer, på grund av utflyttningen, inte att få merpengar, utan mindre i fortsättningen.Det innebär att inland går miste om si-na lokala utvecklingsprojekt.Mål 1 innehåller de mest glesbefolkade delarna avEU och . Särskilt inlandet har allvarliga pro-blem med arbetslöshet och utflyttning. Avstånden ärstora, men där finns också en enorm utvecklingspo-tential.Förutsättningen för utveckling är annorlunda änför landsbygdsområden i södra och mellersta Sverige.Utmaningen är större än på andra håll, och en mängdolika, kreativa initiativ behövs för att ta till vara despeciella och unika förutsättningarna.Enligt en oberoende utvärderare hade planernafrån inlandet dessutom högre kvalitet än övriga regi-oner under den förra perioden.För att uppfylla kravet på att Leader ska fungerasom idébank till framtida landsbygdsinsatser i olikadelar av landet måste det finnas en mångfald planer.Det är mycket illa att nu utesluts.Anf. 69 ():Herr talman! Jag kommer i mitt anförande att taupp den punkt i budgeten som berör nationella stö-dområden för företagsstöd.I budgeten redovisar regeringen hur man ser påfrågan framöver och vilka kommuner som ska ingå ide olika stödområdena. För mitt hemläns, ,del har och ingått i detnationella tillfälliga stödområdet.Självklart kan kommuner komma till och ocksålämna stödområdena. För del antar jag attregeringen har gjort bedömningen att läget där nu harvänt bl.a. till följd av framgångarna med SOFT-Center och högskolan i är dock viktigt att komma ihåg att Ronnebyfortfarande lider av sviterna av den tidigare omstruk-tureringen av arbetsmarknaden och att arbetslöshetendärför alltjämt är hög. Jag utgår ifrån att Ronnebyäven framöver får stöd när det bedöms som nödvän-digt.När det gäller kommun är regeringensbedömning mer svårförståelig.Låt mig kort säga något om situationen iOlofström.Olofström är en liten kommun med drygt 14 000invånare. Det är en typisk bruksort av arbetskraften inom tillverkningsindust-rin. I kommunen finns trots litenheten Sydsverigesstörsta industriområde med som bas.Med denna starka industrisektor, som har varitoch som är kommunens styrka, följer också en sår-barhet. När omstruktureringar sker får det stora kon-sekvenser. Sådana omstruktureringar är nu på gång.Olofströms kommun skriver i ett brev till rege-ringen: har arbetsstyrkan vid Volvominskat med 400. minskar sysselsätt-ningen med ytterligare cirka 150 personer bl.a. somen följd av att av ett och etthalvt år avvecklar den s.k. norra fabriken.