prot · GN095 · 1999-09-20 00:00:00 — Istället är det så att det inte finns något nytänkande.Man fortsätter i de fotspår som drogs upp för 20 årsedan. Det finns inga nya projekt. I stället för fram-tidsutveckling handlar det bildligt talat om att sopalite runt de kretsloppscontainrar som vi beslutade omför . behöver ett livskraftigt ochfriskt jordbruk, inte bara ur miljösynvinkel utan förjobben, kulturlandskapen och landets bytesbalans.Förutom jordbrukets betydelse i miljöpolitikenfinns här några återställare som vi också har föreslagittidigare: 20 miljoner till kalkning, 50 miljoner tillforskning, 20 miljoner till nyckelbiotoper och3 miljoner till Kemikalieinspektionen. Men Kemika-lieinspektionen har mycket allvarligare problem änså. ska 500 miljoner av skattebetalarnaspengar användas till utvecklingsprojekt ihop medbilindustrin. Bilindustrin klarar sig väl själv, men allannan småföretagsamhet och de mellanstora företagsom jobbar med ny miljöteknik hade nog behövt dehär 500 miljonerna!Det finns inte någon grön skatteväxling. Ja, förstahalvan finns med, dvs. höjda skatter på energi, menden andra delen, som ska ge företagen sänkta arbets-givaravgifter för att inte försämra konkurrensen, finnsdet inte ett spår av. Regeringen ser inte möjligheternai det miljödrivna näringslivet. , ochDanmark satsar stenhårt på en samordnad satsning påmiljöexport på världsmarknaden, och den svenskaregeringen har helt enkelt gömt undan två mycket brautredningar om miljöexport.När jag pratar med människor i svenskt näringslivser och hör jag att de vill och kan. Regeringen tvekaroch vet inte vad man vill.Fru talman! När så mycket behöver göras och detfinns sådana spännande utmaningar är detväldigt synd att den här budgetpropositionen ser utsom den gör. Förlorarna är företagen, familjer ochmänniskor med låg inkomst, uppfinnarna, befolk-ningen utanför de största städerna och framför alltpensionärerna - och jag skulle också vilja tilläggakvinnorna. Det är tråkigt!(Applåder)Anf. 6 ():Fru talman! Svensk ekonomi går bra, men bud-geten är dålig. Vi i har av hyfsadekonomisk utveckling framför oss, och vi har en bitavklarad bakom oss. Låt oss då ta chansen att göranågonting mycket bättre av dessa förutsättningar änvi har gjort. Det här säger jag inte i första handav hänsyn till ekonomi eller till statsfinan-serna, inflationen, bytesbalansen eller något annatabstrakt begrepp som vi argumenterar för, utan för attvi i vill ha en liberal ekonomi av hänsyntill människorna, för människorna. En liberal ekono-mi ger de enskilda människorna de största möjlighe-terna att förverkliga sina drömmar och önskningar.Det finns en stor outnyttjad potential för tillväxt. Denfinns i stora och små företag, organisationer och för-valtningar. Men framför allt finns den ju hos enskildamänniskor. Och om den skaparkraften kan frigörasblir ett rikare land, men framför allt: Det blirett mycket mänskligare land. Tillvaron blir bättre föross var och en. "Med denna budgetproposition sätts punkt för1900-talets ekonomiska politik i ." Så inlederregeringen budgetpropositionen. Det känns ju tryggtatt regeringen kan almanackan i alla fall. Det här ärockså en av de sista debatterna om ekonomi under dethär seklet. Då kan vi konstatera att under det härårhundradet är det de liberala ekonomierna som harvisat sin överlägsenhet över sina motsatser - det måha varit försök med fascism eller dess röda tvillingkommunism. gör i sitt förra nummeren genomgång av under rubriken . Man redovisar resultat av en liberal ekonomiskutveckling och ger också många principiellt viktigaargument för en liberal utveckling. Man skriver såhär: "Den liberala benägenheten till förmån för mark-nadsekonomi, kapitalism och faktiskt friheten självdrivs av intellektuell ödmjukhet: accepterandet av atten process som består av experimenterande,inkluderande fritt uttryckta åsikter och handlanden avmiljoner människor, är troligare att leda till ett bättreoch flexiblare resultat än en som grundas på en kom-mitté av ekonomer, politiker, byråkrater, affärsmäneller till och med journalister, som ritar upp en storgeneralplan. Detta antagande är ödmjukt därför att deterkänner vår okunnighet. "Vi kan inte veta vad människor kan, vill ellerkommer att göra, men vi kan röja undan hinder ideras väg och minska olikheterna i förutsättningarnagenom att alltmer av besluten flyttas över till männi-skor själva. Det handlar om både företagande ochutformningen av familjestödet.Vi tycker att det är mycket positivt att antalet jobbökar i . Det hade kunnat komma tidigare, mendet är desto mera välkommet . Den ekonomiskauppgiften är då att se till att den utvecklingen fortsät-ter, och det kommer den inte att göra av sig själv. Dethär är den tionde konjunkturuppgången sedan andravärldskriget. Att svensk ekonomi nu kan tillgodogörasig effekterna av en internationell uppgång beror tillstor del på de strukturförändringar som ändå hargjorts , faktiskt genomgående medFolkpartiets aktiva medverkan: EU-medlemskapet,århundradets skattereform, åtgärder mot sjukfrånvaro,oberoende, nya budgetprocessen ochbudgetsaneringen för att nämna några exempel.Den rätta slutsatsen nu borde vara att ytterligarestrukturförbättringar skulle kunna förlänga uppgång-en och lindra nästa nedgång - som ju faktiskt förreller senare kommer att komma. Det som är gjort ärgjort av en motvillig socialdemokrati, men det harbekämpats av och oftast också avMiljöpartiet, så det är inte så konstigt att det nu tarstopp.Budgeten är därför sämre än vad många hadehoppats på. Man har gett sken av att vara beredd tillrejälare tag från småföretagen, man har blåst uppförväntningarna på en skattereform, många har tolkatdet som att ett genomsnitt av över en konjunktur-cykel skulle betyda lite mer när konjunkturen är godför att skapa utrymme för lite mindre när den inte ärdet osv.Det är bra med balans i statsbudgeten. Överskot-tet ska ligga på över konjunkturcykeln. I den härhögkonjunkturen måste det vara mer. Skattesänk-ningar måste man framför allt spara ihop till genomatt begränsa utgifterna.Fru talman! Många varnar för att det kan ligga enöverhettning i farans riktning. Dysterkvistar, kan ennöjd finansminister avfärda dem med. Jag vill verkli-gen inte vara någon dysterkvist. Enligt de i budgeteninskrivna prognoserna finns det ju heller inte någonsådan nämnvärd risk. Men hur ser regeringen egentli-gen på rollfördelningen mellan sig och ?Är det räntevapnet som ska lösa ett eventuellt upp-kommande problem? Trots allt är ju de flesta andraprognosmakare betydligt mer optimistiska än vadregeringen själv är.Keynes brukade säga: In the long run we are alldead. När man läser budgeten får man en mycketstark känsla av att regeringen tagit Keynes på orden.Fru talman! Vi sätter också ett stort frågeteckenför lönebildningen och de konsekvenser som ettmisslyckande där får. Det kommer nämligen att un-dergräva respekten och förtroendet för regeringenshela prognos. Prognoser är ju inte starkare än densvagaste länken i kedjan.Fru talman! behöver mindre konjunktur-känsliga finanser. Det låter inte så sexigt, men det ärviktigt därför att det är bra för enskilda människor.Vi, var och en, behöver kunna veta att de spelreglersom finns är giltiga något längre än under nästakvartal. Vi kan inte ha skatteskalor som går upp ochned med den senaste prognosen från . Människor behöver kunna planera sin egenekonomi själva och veta vad som gäller för sjuker-sättning, veta hur mycket man behöver spara för attgardera sig och veta att barnbidragen inte åker uppoch ned när aktörer blir nervösa.Faktum är att just de uppdrivna kurserna på NewYork-börsen är en allmänt erkänd osäkerhetsfaktor.Världsekonomin är sammanlänkad och sårbar.Mitt i detta står vi enskilda individer. Ett svensktmedlemskap i den gemensamma valutaunionen skullegöra oss mindre utsatta. EMU-medlemskap eller ejspelar tydligen ingen roll för regeringens bedömningav om det går bra eller dåligt för svensk ekonomi.Unionen nämns endast flyktigt med en referens tillstudiekampanjen. Vi kan ju hoppas att regeringensmedlemmar själva kommer att delta i den. Det blinästan lite patetiskt när man inser att folk som harhelt olika jobb, intressen och fritidsaktiviteter medhjälp av en studiecirkel eller en debatt ska kunna taställning i en studiekampanj, medan regeringensföreträdare som för mycket höga löner jobbar dygnetrunt med de här frågorna inte anser sig veta tillräck-ligt mycket för att ha en åsikt som de kan argumente-ra för.Fru talman! Jag tycker att det är viktigt att det ärvi själva, inte yttre konjunkturer, som bestämmer. Föratt minska känsligheten och få upp den långsiktigatillväxten krävs det ett sänkt utgiftstryck och sänktskattetryck men också olika reformer som gör bud-geten mer slagtålig. Det är bra för individerna. Det ärbra för oss enskilda människor och därmed också braför Sverige.Det behövs en riktigt skattereform. Det behövs ensocialförsäkringsreform, arbetsmarknadsreformer,förbättringar och förenklingar för småföretagen, av-regleringar av produkt- och konsumentmarknaderna,bättre fungerande utbildning och kompetensutveck-ling, rationell energipolitik och ett EMU-medlemskapför att ta några exempel.Fru talman! Därför är det bra att regeringen nuäntligen håller med om att sänkta skatter också kanvara bra för jobb och tillväxt. Men det hade varitmycket bättre om den hade satsat på en bred skattere-form. Det som och har bjuditin till är helt uppenbart lagt på hyllan.När man nu ändå erkänner att sänkta skatter kange fler jobb, att fler jobb är bäst för tillväxten och tillväxt är bäst för välfärden - varför kan man dåinte dra nästa slutsats, nämligen att en skattereformska göras? I stället är regeringen lika fullt tillbaka isitt statiska resonemang om att man ska ha så högaskatter som krävs för att kunna betala för välfärden.Men vi vet ju att de behoven ändå någonstans äroändliga. Det viktigaste är att se till att långsiktigtkunna finansiera de välfärdsutgifter vi ska ha.Vi kommer att lägga fram finansierade förslag påen skattereform. Den kommer även att inkluderaföretagandet. De satsningar som regeringen nu talarom får man visserligen att låta väldigt stora genom atträkna upp dem, men de omfattar fem tiotusendelar avbudgeten. Av avkrånglingen blir det mest arbetsgrup-per, och varje avreglering ersätts av en ny regleringpå andra håll.Skatteväxlingen har kritiserats mycket. Vi skulleha tyckt att det hade varit väldigt bra om regeringenanvänt EU-medlemskapet och Europaunionen för attse till att pressa på om gemensamma tag. EU ska juvara en bra miljöorganisation. En av skatteväxlings-kommitténs viktigaste slutsatser är just att det krävsgemensamma tag. Men därav blir det inget, utan istället detta. Saker ska kallas vid sitt rätta namn. Dethär är ingen grön skatteväxling - det är på sin höjd ensvartväxling.Fru talman! Sänkt skatt på arbete är en av de vik-tigaste åtgärderna för en bra miljöpolitik. Så kan vihushålla med resurserna och se till att låta människorsskaparkraft i stället få slå igenom.Fru talman! Även för den kommunala ekonominhar tillväxt och jobb den allra största betydelse. Ingastatsbidragsökningar i världen kan jämföras med dentillväxt i det egna skatteunderlaget som fler jobb ger.Det är också det bästa villkoret för kommunernasegna arbetsförutsättningar.Man kan säga att det går en vattendelare mellandem som tror att mer statsbidrag är lösningen ochdem som tror att mer tillväxt är det bästa för välfär-den. Den ekonomiska analysen i budgeten visar tyd-ligt just på dynamiken i tillväxten och på hur mycketde nya jobben och skatteintäkterna betyder för kom-munerna. Ändå biter sig regeringens företrädare mestav allt fast i den statiska bilden av att välfärd kanskapas genom att flytta pengar från staten till kom-munerna. Detta är givetvis helt fel.Vi i är rätt kritiska till att regeringensarbete på alla möjliga olika sätt mest verkar inriktaspå att reglera kommunernas verksamhet och beteen-den. I stället borde man göra allt för att skapa lång-siktigt stabila spelregler och låta de lokala aktörernasköta sitt jobb.Tilltron till den statliga kompetensen är förvå-nansvärt stor. Inte nog med att man ska förbjudaprivata sjukhus och reglera taxor - man ska t.o.m.utveckla bilar! Detta kanske är naturligt för den röd-gröna majoriteten, men det passar mycket dåligt i ettliberalt samhälle. Låt var och en sköta sin uppgift!Låt företagarna utveckla sin verksamhet! Se till attskapa bra och stabila spelregler så att människorsjälva ska kunna forma sin verklighet och vardag!Fru talman! Vi står nu på tröskeln till ett nyttmillennium. Någonstans får man en känsla av attregeringen och står som iUnderlandet vid vägskälet och frågar ugglan: ska jag ta? Ugglan svarar: Det beror på vart duska. Om man då säger att man inte vet, svarar ugglan:Då spelar det ingen roll vilken väg du tar.Vi liberaler vet vad vi vill: Människor ska kunnabestämma mer själva. När klockorna nu slår för ettmillennieskifte är det för en ny frihetstid. Det ärdags för ett liberalt alternativ, och ett sådant kommervi att lägga fram. kommer vi att läggafram vårt alternativa budgetförslag för frihet ochrättvisa.(Applåder)Anf. 7 ():Fru talman! Ledamöter och åhö-rare! Den statsbudget för som överläm-nas till är ett resultat av en konstruktivsamverkan mellan Socialdemokraterna, de gröna. Den är en precisering förår 2000 av de övergripande riktlinjer som vi beslutadeom i vårbudgeten.Den stora nyheten är den kraftiga inkomstskatte-sänkningen och de höjda miljöskatterna. Dennaskatteväxling bidrar till att korrigera obalansen mel-lan statens skatteinkomster från arbete och statensskatteinkomster från energi- och miljösektorn. Sedanskattereformen 1991 har inte mycket hänt för attfortsätta den då inledda miljörelateringen av skatte-systemet - inte mycket mer än utredningar och dis-kussioner. tas äntligen konkreta steg från den1 januari nästa år.Energiskatten på dieselolja höjs med perliter. Det är ett steg i riktning mot att likställa skattenpå dieselolja med den på bensin, som är nästan2 kr högre. Det finns inget skäl till varför det skallvara lägre skatt på dieselolja, eftersom dieseln är mermiljöpåverkande än bensinen.Energiskatten på el höjs med per kilowat-timme. Detta motverkar det minskade incitamentetför elsparande som de senaste årens sänkning avelpriserna har medfört. Det förbättrar också den rela-tiva lönsamheten för t.ex. solvärme och för vindkraftsom har en miljöbonus som motsvarar energiskatten.Skatten på kärnkraftsel höjs med ungefär 300miljoner, vilket motsvarar ½ öre per kilowattimmeproducerad el. Den högre skattebelastningen innebärminskade ekonomiska marginaler för kärnkraftver-ken, vilket också medför att statens skadestånd vidlagstiftning om nedläggning minskar.Totalt ökar inkomsterna från dessa energiskattermed ca 1,7 miljarder . En mindre delav de ökade inkomsterna, ungefär 350 miljoner, an-vänds för att jämställa jordbruket med industrin närdet gäller energibeskattning. Skattelättnaden innebären lägre beskattning på el och eldningsolja i jordbru-ket. Härigenom undviks konstigheter som att torkningav spannmål på egen gård varit skattebelagt, men intetorkning i större anläggningar hos t.ex. ett bondeko-operativt företag.Återstoden av inkomsterna används till sänkt skattpå arbete.En grön skatteväxling innebär höjda miljöskatteroch sänkta skatter på arbete. Hela budgeten känne-tecknas av just höjda miljöskatter och sänkt skatt påarbete, även om inte och villse det.Arbetsgivaravgifter kan sänkas på olika sätt, gene-rellt eller selektivt. I den här budgeten har vi enats omatt främst satsa på selektiva sänkningar för två ända-mål, nämligen dels utöka möjligheten till kraftigtsänkta arbetsgivaravgifter för arbetsgivare som an-ställer personer som varit arbetslösa ,dels förbättra villkoren för kompetensutveckling iarbetslivet genom att införa individuella utbildnings-konton. Detta möjliggör sänkt arbetsgivaravgift ochsänkt inkomstskatt för arbetsgivare och arbetstagaresom satsar på kompetensutveckling.Vi i har varit kritiskatill den snabba utbyggnaden av de s.k. egenavgifter-na, som har omvandlats till en allmän pensionsav-gift. Dessa egenavgifter har en regressiv effekt pågrund av att de är avdragsgilla, dvs. de drabbar rela-tivt sett låginkomsttagare hårdare än höginkomsttaga-re. Därför är det bra att ett första steg nu kan tas motatt minska effekterna av egenavgifterna. Under år2000 kompenseras löntagarna för en fjärdedel avegenavgifterna. Den tillfälliga skattereduktion medutpräglad låginkomstprofil som gäller 1999 perma-nentas. Vi menar att detta ger skatteförändringar somfår en acceptabel fördelningspolitisk profil.Fru talman! Den statsbudget som överläm-nas till är stark. Statens finanser och svenskekonomi är vid bättre hälsa än på mycket . Pro-gnoserna för den ekonomiska utvecklingen åren 1999och 2000 visar på väsentligt högre tillväxt och vä-sentligt lägre arbetslöshet än den bedömning somgjordes . Detta leder bl.a. till ökade skattein-komster för stat, kommuner och landsting.Men, och det är viktigt, det gäller att inte gripasav övermod, att inte öppna kassakistan för mycketoch stimulera fram en överhettning. En allmän till-växtyr köpfest har negativa konsekvenser såväl förlandets ekonomi som för människa och miljö. Denleder lätt till överkonsumtion, ökad miljöbelastningoch stigande priser och räntor. Det är viktigt att följautvecklingen och inte utlova yt-terligare skattesänkningar utan eftertanke och nog-grann analys.Den ökande ekonomiska aktiviteten leder till attdet blir ännu viktigare att betona grön skatteväxling.Utan höjda miljöskatter kommer en snabb tillväxt attleda till ökad miljöpåverkan som kommer att synas ide gröna nyckeltal som, efter krav,numera återfinns i budgeten. måste vi därförgå vidare med den gröna skatteväxlingen.Det som sade om att kurvorna pekar åträtt håll är inte riktigt sant. Om och andralyfter blicken från de ekonomiska nyckeltalen och istället granskar redovisningen av de gröna nyckelta-len i volym 11 av statsbudgeten kan de t.ex. se att defaktiska utsläppen av koldioxid ökat ,trots att vi har tagit på oss att minska utsläppen.Man kan också se att bensenhalten i luft i och försig minskat, men att den fortfarande liggerpå nivåer över lågrisknivån i flertalet tätorter.Tillförseln av fosfor och kväve till haven minska-de , men har börjat öka igen.Den här utvecklingen måste brytas för framtidensskull. Därför måste den gröna skatteväxlingen fort-sätta.Därför hälsar vi med tillfredsställelse att finans-ministern meddelade att skattesamtalen nukommer att fokuseras på energibeskattningen och attstatsministern i ett tal i tydligtbetonade vikten av en fortsatt miljörelatering avskattesystemet.En fortsatt amortering av statsskulden är ocksåmycket viktig för . Vi anser att det ärviktigt att en mindre del av statens inkomster går tillräntor. Därmed kan en större del användas för nyttigverksamhet. har ständigt betonat viktenav att våra barn och barnbarn ska slippa ta över miljö-skuld och statsskuld. Genom att vara konsekventa iden hållningen skapar vi ett ökat frihetsutrymme förnästa generation.Vi anser också att det är viktigt att statens utgift-stak ligger fast. Det är viktigt av flera skäl att utgif-ternas andel av bruttonationalprodukten successivtkan minska, inte minst för miljöns skull. Höga ochökande offentliga utgifter gör oss fullständigt beroen-de av en snabb BNP-tillväxt som kan orsaka ökadmiljöpåverkan. Andra sätt att ta ut välfärden än ge-nom att öka sin konsumtion, t.ex. genom att öka sinfria tid genom arbetstidsförkortning, försvåras ominte de statliga utgifterna är under kontroll.För att det skulle vara möjligt att låta utgiftstaketligga fast under innevarande år kunde inte allt plane-rat bistånd utföras. Detta bistånd kan nu i stället utfö-ras . Anslaget för biståndsverksamheten ökarnästa år till av bruttonationalinkomsten. Sam-tidigt höjs bruttonationalinkomsten kraftigt, både pågrund av ekonomisk tillväxt och på grund av en tek-nisk omräkning. Härigenom höjs det ordinarie bi-ståndsanslaget med drygt 1,3 miljar-der jämfört med . Dessutom får Sida och UDanvända ytterligare 2 miljarder av sparade anslag förbiståndsinsatser under nästa år.Fru talman! Redan i budgetöverenskommelsernahösten 1998 och förhandlade Miljöpartietfram kraftigt höjda anslag på miljöområdet. I dennabudget görs ytterligare påslag för , bl.a. med20 vardera för kalkning och biotop-skydd.Efter påslagen i denna förhandlingsomgång blirdet ännu tydligare att svensk miljöpolitik genomgårsin största förnyelse någonsin, och detta redan efterett års samarbete mellan och regeringen.Anslagen för inköp av skyddsvärd skog är nästa år350 miljoner, för att sedan höjas till en halv miljardfr.o.m. För marksanering anslås 65 miljonernästa år, och anslagen höjs sedan till 150 respektive300 miljoner. Anslagsbeloppet för biotopskydd höjstill 70 miljoner och åren därefter till 125miljoner.Förutom detta ökas resurserna för miljötillsyn,miljöforskning och miljöbrottsbekämpning. Det blirockså ökade resurser till och Ke-mikalieinspektionen. Dessutom kommer ett investe-ringsstöd till solfångare att återinföras för åren 2000-2002.Fru talman! Det är inte bara löntagarna som hardrabbats av de höga egenavgifterna, också kommuneroch landsting har drabbats. Genom att egenavgifternahar varit avdragsgilla har en betydande del av kom-munsektorns skatteintäkter försvunnit. Detta in-komstbortfall har successivt kompenserats genomökade statsbidrag, och börjar det se ljusare ut förden kommunala ekonomin.De generella statsbidragen höjs med 4 miljarder år2000, och den tillfälliga skatteöverföringen på 1,3miljarder från stat till kommun förlängs till att gällaäven år 2000 och 2001.Kommunernas ekonomi förbättras också av densnabbare BNP-tillväxten, som gör att kommunernasskatteinkomster beräknas öka med 25 miljarder mel-lan 1999 och 2000, vilket är nästan 5 miljarder kronormer än vad som beräknades i vårbudgeten.Utöver detta avsätts ytterligare en miljard kronortill vården år 2001.Trots dessa generella förstärkningar av den kom-munala ekonomin finns det ett antal kommuner ochlandsting som fortsatt kommer att ha stora problem.Det gäller framför allt kommuner med befolknings-minskning. En särskild kommundelegation kommerdärför att fördela riktat stöd till behövande kommuneroch landsting. Jämfört med vårbudgeten avsätts yt-terligare 2001.Miljöpartiet bedömer att de förstärkningar somgörs för kommunsektorn möjliggör en förbättradsituation inom vård, skola och omsorg men att ytter-ligare åtgärder kan komma att behövas under kom-mande år.Avslutningsvis och sammanfattningsvis, fru tal-man, vill jag säga att denna budget är ännu ett litetsteg på vägen mot ett socialt och ekologiskt hållbartsamhälle. Just detta är den affärsidé som GunnarHökmark efterlyste.Anf. 8 Finansminister ():Fru talman! De borgerliga partiernas företrädaretävlade om att säga att det går bra för . Un-dantaget var möjligen ,som räknade upp alla de problem som fanns i landetoch i världen i övrigt. Ändå inledde hon med att sägaatt det går bra för Sverige.Alla fundamentala ekonomiska fakta avseendetillväxt, sysselsättning, priser, räntor osv. visar att detgår bra för . Det är naturligtvis riktigt somflera, bl.a. , påpekade, nämligen attdet är en samvariation mellan vad som görs i densvenska ekonomiska politiken och som gjorts i bud-getsaneringsarbetet och det somhänder internationellt.Jag vill ändå erinra kammarens ledamöter om attden internationella bilden inte är så enhetlig som mankan tro. Det finns länder som fortfarande har svårt attfå i gång sina ekonomier, och det finns andra ländersom har haft en mycket bra ekonomisk utvecklingunder senare år.Det handlar alltså när det gäller svensk ekonomisktillväxt i grunden trots allt om det arbete som vi självahar åstadkommit . Det finns då anled-ning för svenska folket att glädja sig åt att det arbetetär på väg att ge resultat.