prot · GM09110 · 1999-06-15 00:00:00 — Är det ändå inte lite sjaskigtatt på det här sättet ifrågasätta två regeringars och debåda telebolagens gemensamma värdering och vad dehar kommit fram till?Minoritetens viktigaste anmärkning mot det härförslaget är väl emellertid den ideologiska invänd-ningen mot att de båda staterna skall äga majoriteten idet nya bolaget och att detta aktieägaravtal skall gällai . Jag förstår mycket väl att partier som vill säljaut hela så fort som möjligt har svårt att accepte-ra ett fortsatt, långsiktigt, statligt majoritetsägande.Utskottets minoritet ser hemska risker med detfortsatta statliga majoritetsägandet. Man är t.o.m.beredd att stjälpa på den punkten. I vanligordning tar man i ordentligt. Det kan komma att kostade svenska skattebetalarna tiotals miljarder i s.k.politiska rabatter, säger . 80 miljarderdrar till med. Det här är, fru talman,samma grova och vårdslösa överdrifter som modera-terna använde om energiomställningsbeslutet. Dåsade man att den nya energipolitiken skulle leda tillfördubblade och tredubblade elpriser. Vi vet ju alla hur elpriserna har utvecklats.Fru talman! Regeringens proposition tillstyrks avmajoriteten i samtliga delar. Därutöver vill utskottetkraftigt understryka nödvändigheten av att snabba påutbyggnaden av den digitala infrastrukturen över helalandet och att kostnaderna för att utnyttja densammablir någorlunda lika oavsett var man bor. Utskottetsstarka skrivningar ligger helt i linje med de åsiktersom framförts av gene-raldirektör och den särskilde IT-utredaren . Båda visar på betydelsen aven väl utbyggd IT-infrastruktur om vi skall leva upptill devisen att hela landet skall leva. Båda understry-ker statens ansvar för att den nya tekniken når ut i alladelar av landet. Som så träffsäkertsäger:"Marknaden skapar ingen konkurrens när detgäller tillgång till optiska fibrer i stomnät ut tillkommuncentra och högskolor, inte ens i har marknaden själv valt att bygga ett kon-kurrerande stomnät. Tvärtom stimuleras marknadenav möjligheten att hyra förbindelser av en offentligägare av nätet. Därmed har ett ökat konkurrenstryckåstadkommits. Detta är bra och skapar hyggliga pris-nivåer för kunden. "Utöver en väl utbyggd digital infrastruktur är detsom har tagits upp här i flera omgångar avstor betydelse att kostnaden för företag och enskildaatt utnyttja denna infrastruktur är rimlig. Det finnsexempel på att företag som vill länka samman arbets-platser inom samma kommun skulle få betala för att utnyttja nätet.Samma sak gäller naturligtvis kommuner som dåtvingas till egna investeringar för att få rimliga kost-nader.Kostnaderna för att klara en utbyggnad av den di-gitala infrastrukturen är i förslagca 5 miljarder och hos utredningen 12 miljarder. Menvi vet nu alla att det kommer att kosta ännu mer om viskall nå så långt som vi egentligen vill. Självklartskall vi använda alla möjligheter för att få dennasnabba utbyggnad. Vi vet att det är en mycket storinvestering, men ändå bedömer vi nog alla att denkommer att vara mycket lönsam. Den är nödvändigom skall klara en tillväxt på alla områden.Enligt är det då naturligt att en delav de försäljningsintäkter som uppkommer vid del-försäljningen av aktier i det nya bolaget används justtill dessa investeringar. Det är alltså ett mycket offen-sivt sätt att använda det bolag som vi sedan många årbyggt upp genom statligt ägande.Fru talman! har mycket att vinna på attsnabbt skapa lika villkor för företag och enskilda ihela landet. förutsätter att regeringenpå grundval av och förslag samt näringsutskottets betän-kande återkommer med förslag till hur vi snabbt skallkunna bygga ut den digitala infrastrukturen i helalandet. Vi vore tacksamma om regeringen redan tillhösten vore beredd att starta detta investeringsprog-ram.Jag yrkar bifall till hemställan i näringsutskottetsbetänkande.Anf. 263 () re-plik:Fru talman ! Jag skulle vilja höra den närmast exempellösa kovändning somVänsterpartiet har gjort under det år som har gåttsedan vi behandlade detta ärende förra året.Nu kan vi läsa att utan några somhelst reservationer står bakom följande skrivningar ibetänkandet:"Det är viktigt att framhålla att de båda statligaägarna skall utöva ett professionellt och affärsmässigtägande av det nya bolaget. Kravet på avkastning skallsålunda ligga på samma nivå som för liknande euro-peiska telekombolag. - - - Parterna är ense om att detnya bolaget skall ha det oberoende som behövs för attdriften skall ske på affärsmässiga grunder med mål-sättningen att öka värdet på aktierna för samtligaaktieägare och på ett sätt som möjliggör för bolagetatt tillgodose sitt nuvarande och framtida kapitalbe-hov på internationella kapitalmarknader. ", , var detta fullständigtotänkbart. skrev då i en reservation:"Utskottet anser vidare att bör klarläggaatt för skall gälla att det samhällsekonomiskaansvaret skall komma före det företagsekonomiskalönsamhetskravet. Att - som regeringen gör - ställakrav på att Telias avkastning skall ligga på en nivåsom gäller för övriga konkurrensutsatta teleoperatöreri motverkar det grundläggande syftet medTelias verksamhet. "Vidare skrev man då att "dessa verksamheter till-kom inte för att generera företagsekonomiska vinsteri första hand, utan för att garantera alla människor ihela landet en god service till rimliga priser".Sällan har man kunnat se en sådan kovändning,. Här har ni sålt ut en god del av erpolitik. Det som var fullständigt oacceptabelthar nu blivit en integrerad del av poli-tik. Förklara det om du kan.Anf. 264 () replik:Fru talman! Jag hade blivit väldigt överraskad omGöran inte hade läst högt ur tidigare års behandlingav liknande ärenden.Jag får konstatera att i och med att vi nu ändå haren klart avreglerad telemarknad, vilket vi naturligtvishar haft under , har vi också kommit under-fund med, eller kommit till klarhet med, att vi i detläget inte kan ställa särskilda och speciella krav påvårt statliga bolag. Men dessutom är vi mycket intres-serade av att få detta större och mer konkurrenskrafti-ga bolaget i . Därför tycker vi att den överens-kommelse som har gjorts faktiskt är godtagbarockså för . Vi tycker att det är en offen-siv handläggning av att snabbt försöka bygga ut dendigitala tekniken, och vi tror att detta är en nödvändigåtgärd för att klara både och den nordiska tele-marknaden på ett bra sätt.Anf. 265 () re-plik:Fru talman! Det finns väl inte så mycket att tilläg-ga. En tydligare avbön från den politik som presente-rades före valet har vi väl sällan kunnat höra i kam-maren. Vi har hört hur - jag beklagaratt jag tidigare sade - har svängt rejält idenna fråga. Denna 180-gradersvändningen hoppasjag kan fortsätta även på andra områden, så att vi kanse fram emot fortsatt förnyelse av den vänsterpartis-tiska politiken.Anf. 266 () replik:Fru talman! Jag är glad att jag kan göra Göranglad på vissa punkter. Till det som har sagts om nöd-vändigheten av att ta denna väg för att klara densvenska och nordiska telemarknaden på ett bra sättvill jag nog tillägga att vi faktiskt tycker att det ärmycket värdefullt att vi behåller ett långsiktigt ochstabilt ägande från de båda staterna. Vi tror faktiskt,precis som diskussionen har visat, att dettakommer att vara bra för bolaget. Det kommer att varabra för stabiliteten på marknaden. Och jag tror fak-tiskt att både och svenska folket har anled-ning att vara mycket nöjda med den utvecklingen.Anf. 267 PER () replik:Fru talman! Först skall jag chocka att hålla med om att jag tycker att det är braom hela landet kan få bra digitala motorvägar. Jag villockså säga att vi är på väg att få det oerhört mycketsnabbare när det gäller central statlig planering ge-nom den konkurrens som finns. Jag medger gärna attdet kommer att behövas kompletterande upphand-lingar. Jag tror att det är bra, i synnerhet för skola ochuniversitet.Sedan, , tycker jag att det är be-klagligt att man i har kvar den dogma-tiska gammelkommunistiska synen om att allt privatägande var negativt. Era egna åsikter om att kunna fåmed och det gamla danska i ensådan telestruktur hade ju varit möjligt om vi hadegått med till marknaden på ett betydligt tidigarestadium. Men genom långsamheten här har dessaaffärsmöjligheter försuttits till hela nackdeloch i synnerhet till nackdel för Telias anställda ochför som bolag.Fru talman! har väl anledning attåterkomma till hur mostrar utan-för skulle bli utan telefon om blev börsin-troducerat. Det var ett av huvudargumenten här ikammaren under tidigare debatter.Till sist, fru talman, skulle jag vilja fråga LennartBeijer: Vilket värde har det här aktieägaravtalet? Ärdet en ny princip för att det gärna fårvara statligt ägande men, för att återge vad som står iavtalet, att det skall vara på affärsmässiga grundersom avspeglar en praxis av icke-ingripande från ak-tieägarnas sida? Statligt ägande men absolut ingetinflytande, är det alltså Vänsterns nya princip förstatligt ägande?Anf. 268 () replik:Fru talman! Det är bra att Per ocksåerkänner att den konkurrens som vi har på telemark-naden inte är tillräcklig. Den räcker alltså inte för attklara viktiga samhälleliga delar. Den räcker inte föratt få en snabb utbyggnad på landsbygden.Jag förstår inte riktigt. Nyss tyckte att detvar en väldigt snabb utveckling av Vänsterpartietspolitik men Per återgick till att tala om endogmatisk gammalkommunistisk inställning. Om detberor på att vi tidigare inte tillräckligt hårt drev dettamed en sammanslagning med övriga tele-bolag kan jag då bara säga okej. är dettydligen Per som inte hänger med i svängarna. Hanvill ju inte ens göra ett avtal med och Norge.Vad gäller ingripandet från aktieägarna är det såatt det på denna avreglerade marknad, som på allaandra, är svårt att från statliga ägare vidta speciellaåtgärder. Trots det ser vi ett stort värde för företaget iatt ha en stabil ägare. Att det i det här fallet är statenär inte så konstigt. Det är ju som ett statligt företagsom företaget utvecklats från begynnelsen och framtill i dag.Anf. 269 PER () replik:Fru talman! Jag har drivit på utveck-lingen när det gäller att öka konkurrensen på tele-marknaden. Det har varit bra för infrastrukturen.Ibland är jag mycket kritisk mot att regeringen integör tillräckligt när det gäller mobiltelefoni och övrigtelefoni för att driva ned priserna och öka konsu-mentnyttan.Jag har väldigt svårt att förstå ochLennart Beijers åsikt att man skall ha statligt ägandemen absolut inget inflytande. Då får vi allsmäktigaföretagsledningar. Det tycker inte jag är bra. Jagtycker att det skall finnas en maktbalans. Vi skall haen aktiv ägare som bidrar till att företagen drivs vida-re och som därmed bidrar till att bolagen kan föräd-las, som ju sker i en lång rad fall.Fru talman! återkommer jag till frågan:Gärna statligt ägande men absolut inget inflytande, ärdet en ny vänsterpartidoktrin med anledning av ägan-det?Dessutom: Vi är gärna för en affär med -men ingen statlig ägardominans framåt. Jagvill också ånyo påpeka att om tidigare hade gåtttill marknaden skulle vi ha kunnat göra affärer medTele och med och därmed skapamycket starkare, effektivare och konkurrenskraftigaretelemarknad i norra . Det hade varit bra förSverige, för våra grannländer och för den näringspo-litiska utvecklingen.Anf. 270 () replik:Fru talman! Jag och tror alltså attdet vid ett sådant här tillfälle - när ett gammalt stat-ligt företag förändras, förändrar sitt ägande - är för-enat med stora fördelar att behålla en statlig ägarma-joritet . Vi är inte ledsna för de 16åren. Vi är inte ledsna för att norrmännen - i vissa fallt.o.m. högern i - förstår det här med statligtägande bättre än i . Vi tycker attdet kanske kan vara skönt att ha norrmännen i ryggeni vissa situationer när frågan kommer upp.Jag tror ändå att ett majoritetsägande som byggerpå att vi skall låta ett företag sköta sig med egen krafthar en betydelse. Det betyder ändå någonting attmajoritetsägaren i olika sammanhang är staten, utanatt företaget för den skull får svårare än andra attkonkurrera på marknaden.Anf. 271 ():Fru talman! Den här jätteaffären, sammanslag-ningen av och , är en viktig förutsätt-ning för att företagen skall kunna hävda sig i en allthårdare konkurrenssituation i och i världen.Genom sammanslagningen bildas en stark nordisktelekoncern som får en storlek och en konkurrenskraftsom främjar kostnadseffektivitet och innovation.Efter att ha tagit del av det material som utskottetfått tillgång till instämmer jag i slutsatsen att det blirbetydande synergivinster genom kostnadsminskning-ar, genom ett bättre utnyttjande av produkter ochtjänster och genom en större konkurrenskraft på demarknader där företagen vart och ett för sig har ensvag position.Miljöpartiet tillstyrker därför regeringens förslagom ett samgående mellan . Jagbedömer också att staten som ägare kommer i ett merfördelaktigt läge vid en sammanslagning av ochTelenor än om skulle kvarstå som en självstän-dig ägare, i hel- eller delstatlig ägo.Goldman , som den an-litat vid bedömningen av affären, har utfärdat enfairness opinion som innebär att man har funnit affä-ren vara rimlig för ur finansiell synvinkel.Likaså har , som den norska regeringenanlitat, utfärdat en fairness opinion. Även de tvåandra företagen som och anlitat harutfärdat en fairness opinion. Alla fyra ger stöd åt denföreslagna 60/40-procentsfördelningen så jag ochMiljöpartiet har inte funnit skäl att betvivla derasbedömningar.Det samlade statliga ägandet skall inte understiga51 %, och avtalet avses gälla . De omdiskute-rade 16 åren tycker jag inte är en orimlighet. Det harsagts både från länderna och från företaget att maninte betraktar det här som en absolut låsning. I ställetär det ett uttryck för en långsiktig intention från debåda regeringarnas sida. 16-årsregeln kan ändras eftersamråd dem emellan. Skulle dessutom någonderaparten sälja aktier, så att andelen understiger ,kan avtalet sägas upp av den andra parten. Såvitt jagförstår ger det en flexibilitet åt avtalet.Fru talman! Hela befolkning måste blidelaktig i informationssamhället. Tillgång till infor-mation snabbt betyder mycket för att utveckla inno-vationskraften i utflyttningsregioner. Därför är detmycket viktigt att den digitala infrastrukturen snabbtbyggs ut i landet.I flera propositioner och betänkanden under sena-re år har både regering och riksdag slagit fast att detär viktigt att alla har tillgång till informationsteknikoch informationstjänster. Men tillgången till den nyainformationstekniken utvecklas långsamt. i utflyttningsregionerna en minskad konkur-renskraft på grund av liten tillgänglighet samt mångatekniska avbrott och höga kostnader vid användningav IT-tekniken.Även för den enskilde är den nya tekniken viktig.Att påskynda utbyggnaden till en hög kapacitet inominformationstekniken i glesbygden innebär att ca 1miljon människor ges en möjlighet att följa med iutvecklingen.Det kommer att krävas ganska stora insatser föratt företag och individer i glesbygden skall kunnadelta i den fortsatta utvecklingen av IT-tekniken.Det nya bolaget kommer att vara konkurrensutsattoch kan därmed inte subventionera utbyggnaden avIT-nät. Marknaden kommer att utvecklas fort underde närmaste åren. Antagligen kommer investerings-kostnaderna för informationsteknik och infrastrukturatt sjunka. Därför kommer troligen investeringarnaäven i glesbygden att öka.Jag anser ändå, liksom utskottet, att det är nöd-vändigt att med skärpa understryka vikten av att in-vesteringar påskyndas och att det sker i alla delar avlandet. Kostnaden för att använda den nya teknikenmåste också bli lika, oavsett var i landet man bor.Staten måste ta ansvar för denna utveckling. Jag kandock inte tycka att det är nödvändigt att det är ettstatligt bolag som står för utbyggnaden eller att vi häroch bör ta ställning till valet av teknik för att nåmålet om lika tillgänglighet. Mycket händer helatiden inom teknikområdet, och jag tror att det äroklokt att i förväg binda sig för vissa lösningar.Anf. 272 PER ():Fru talman! Till att börja med vill jag instämma iPer anförande och i hans yrkande.Per har på ett mycket bra sätt förklaratproblemen med Telia-Telenor-affären och ocksåavsnittet om de s.k. digitala motorvägarna. Jag skallförsöka beröra detta ärende ur en annan synvinkel.Först vill jag dock understryka Per Westerbergskritik av avtalet och framför allt klausulerna om attsvenska och skall ha majoritet i bolageti och om det s.k. dubbla vetot. Jag tycker att detär en demokratisk avart, en typ av IT-socialism, somär mycket dålig för denna affär.Det sänker värdet på bolaget med många miljar-der. Jag håller med om att man lär fåräkna rabatt när man har den politiskaosäkerhet som detta ger.Vidare förhindrar det många framtida möjligheteratt vara en aktiv partner på en global marknad. Fleraav de stora aktörerna säger att de inte tänker ha någontyp av allians eller samgående med företag som harstatligt majoritetsägande.Dessutom oroar jag mig för att detta förhindrarden fortsatta avregleringen och att det försvårar förbolaget att få kompetenta ägare som kan branschen.När miljöpartister och gamla kommunister gårmed på en delprivatisering är något marknadsmässigtsjukt. När jag sedan hör i talarstolenprata om affärsmässighet och icke inblandning i denhär affären tänker jag osökt på sagan om Rödluvanoch vargen.Fru talman! Om är både näringsministernoch statsministern pensionärer. I övrigt är det svårt attförutsäga framtiden. Vilkenteknik använder vi för att kommunicera med varand-ra? I telekomsektorn är en ofattbart långtid.Det som oroar mig nästan lika mycket som denvärdeförstöring vi ser är vad den här affäreninnebär för informationsteknikens utveckling i all-mänhet och för Internetanvändandet i synnerhet.Telia är av mycket stor strategisk betydelse för Sveri-ge som IT-land. Det handlar om tillgång till access-nätet, om bra service i en livsviktig bransch och omprissättningen.I moderna IT-länder går man mot gratis lokal-samtal eller en flat rate, dvs. att man bara betalar försjälva uppkopplingen och inte manringer ett lokalsamtal.I , hos , är det annorlunda. Här beta-lar vi först en fast månadsavgift, och dessutom betalarvi en startavgift. Därpå läggs en tickande 23-öring förvarje minut man är uppkopplad. Det innebär väldigtmycket pengar för dem som är nätsurfare eller lång-pratare.Vad borde fatta beslut om är enprivatisering av hela , under förutsättning i likhet med , , m.fl. möj-liggör för kunderna att ringa lokalsamtal med endasten uppkopplingsavgift. Sedan kan ett privat slåsihop med eller andra aktörer på marknadensom är rimliga.Dagens delprivatisering är en återvändsgränd ochen värdeförstöring av ett av viktigaste ochvärdefullaste statliga företag.I en bra affär är alla vinnare, även kunden. mendet här är ingen bra affär. Jag är övertygad om att dethär är den sämsta affären skattebetalarenågonsin gjort. Och inte nog med att de får dåligtbetalt - dessutom riskerar invånare i all-mänhet och långpratare och nätsurfare i synnerhet attfå leva med skyhöga teletaxor på lokalsamtalen. Dettaär en stor fara för som ett fortsatt framgångs-rikt IT-land.Överläggningen var härmed avslutad.BeslutFiU26 Utvärdering av upplå-ning och skuldförvaltning budgetåren 1993/94-1998Mom. 5 (upplåningen på den inhemska hushållsmark-naden)1. utskottet2. (kd, m, c, fp)Votering:165 för utskottet138 för res.46 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 115 s, 36 v, 14 mpFör res. : 72 m, 39 kd, 14 c, 13 fpFrånvarande: 16 s, 10 m, 7 v, 3 kd, 4 c, 4 fp, 2 mpÖvriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.SkU20 Lag om skatt på avfallMom. 1 (behovet av en avfallsskatt)1. utskottet2. 1 (m)Votering:238 för utskottet72 för res. 139 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 119 s, 38 v, 39 kd, 14 c, 14 fp, 14 mpFör res. 1: 72 mFrånvarande: 12 s, 10 m, 5 v, 3 kd, 4 c, 3 fp, 2 mpMom. 2 (förfarandet vid beskattning)1. utskottet2. 2 (s)Votering:133 för utskottet122 för res. 255 avstod39 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 16 m, 38 v, 39 kd, 14 c, 14 fp, 12 mpFör res. 2: 119 s, 1 m, 2 mpAvstod: 55 mFrånvarande: 12 s, 10 m, 5 v, 3 kd, 4 c, 3 fp, 2 mpJerry () anmälde att han avsett att avståfrån att rösta men markerats ha röstat nej.Per () anmälde att ha avsett att avstå från attrösta men markerats ha röstat ja.Mom. 5 (skatt på förbränning av avfall)1. utskottet2. 4 (v, fp, mp)Votering:243 för utskottet65 för res. 42 avstod39 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 119 s, 71 m, 38 kd, 14 c, 1 fpFör res. 4: 38 v, 13 fp, 14 mpAvstod: 2 mFrånvarande: 12 s, 9 m, 5 v, 4 kd, 4 c, 3 fp, 2 mpTomas () anmälde att han avsett att röstaja men markerats ha avstått från att rösta.Mom. 7 (skattebefrielse för vissa konventionella av-fall m.m.)1. utskottet2. 7 (kd)Votering:198 för utskottet39 för res. 772 avstod40 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 118 s, 2 m, 38 v, 14 c, 13 fp, 13 mpFör res. 7: 39 kdAvstod: 71 m, 1 mpFrånvarande: 13 s, 9 m, 5 v, 3 kd, 4 c, 4 fp, 2 mpÖvriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.SkU23 Justeringar i skattereglerna vid omstruk-tureringMom. 1 (skatteuppskov vid fusion)1. utskottet2. 1 (m, kd, fp)Votering:185 för utskottet126 för res. 138 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 119 s, 38 v, 14 c, 14 mpFör res. 1: 73 m, 39 kd, 14 fpFrånvarande: 12 s, 9 m, 5 v, 3 kd, 4 c, 3 fp, 2 mpMom. 3 (tillkännagivande om stabila skatteregler,m.m.)1. 2 (m, kd)Votering:199 för utskottet112 för res. 238 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 119 s, 38 v, 14 c, 14 fp, 14 mpFör res. 2: 73 m, 39 kdFrånvarande: 12 s, 9 m, 5 v, 3 kd, 4 c, 3 fp, 2 mpÖvriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.NU14 Sammanslagning av . 1 (finansiering av digital infrastruktur m.m.)1. utskottet2. 2 (c)Votering:174 för utskottet16 för res. 2121 avstod38 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 119 s, 37 v, 2 kd, 2 fp, 14 mpFör res. 2: 1 m, 1 v, 14 cAvstod: 72 m, 37 kd, 12 fpFrånvarande: 12 s, 9 m, 5 v, 3 kd, 4 c, 3 fp, 2 mpTanja Linderborg (v) anmälde att hon avsett att avståfrån att rösta men markerats ha röstat nej.Mom. 2 (aktieägaravtalet)1. utskottet2. 3 (m, kd)3. res. 4 (c)4. res. 5 (fp)Förberedande votering 1:23 för res. 416 för res. 5272 avstod38 frånvarandeKammaren biträdde res. 4.Förberedande votering 2:115 för res. 315 för res. 4180 avstod39 frånvarandeKammaren biträdde res. 3.Huvudvotering:168 för utskottet111 för res. 331 avstod39 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 119 s, 35 v, 14 mpFör res. 3: 73 m, 38 kdAvstod: 3 v, 1 kd, 13 c, 14 fpFrånvarande: 12 s, 9 m, 5 v, 3 kd, 5 c, 3 fp, 2 mpMom.