prot · GM0998 · 1999-05-21 00:00:00 — Men jag ger alltsåinget löfte , för jag vill se helheten, jag vill seremissutfallet och jag vill lyssna på hearingen.Överläggningen var härmed avslutad.9 § Svar på interpellation 1998/99:315 omlivsmedelssäkerhet och matkvalitetAnf. 45 Jordbruksminister ():Herr talman! har frågat mig omjag är beredd att ta upp WTO-avtaletsbrister i EU och gemensamt driva kravet på förbudmot tillväxthormoner i matproduktionen samt om jagavser vidta några åtgärder för att säkra att genmani-pulerad mat som tar sig in i de svenska livsmedelsbu-tikerna skall vara tydligt märkt.De frågor som tar upp är av storvikt för , och vi har agerat kraftfullt bådeinom Unionen och i Codexsammanhang när det gällerBST och genteknikmärkning.Codex Alimentarius utarbetar inter-nationella livsmedelsstandarder, riktlinjer och re-kommendationer. Codex täcker i princip allt som rörlivsmedel och sorterar under FAO (Food and och (World Health Orga-nisation). Arbetet inom Codex ligger ofta till grundför direktiv och andra bestämmelser som utfärdasinom EU.I enlighet med de avtal som gäller för är Codex standarder ochriktlinjer normerande i internationell handel och där-med riktmärken vid handelstvister. I de fall ett med-lemsland har valt att tillämpa Codexstandarder i sinnationella lagstiftning kan inte frågan om godtyckligoch oberättigad diskriminering i förhållande till tredjepart uppkomma. Ett medlemsland har också möjlig-het att införa strängare regler för import om dessa kanmotiveras utifrån vetenskaplig grund.Inom EU råder t.o.m. utgången av 1999 förbudmot marknadsföring och användning av tillväxthor-monet BST för mjölkkor. Förbudet motiveras i förstahand av djurhälsoskäl, eftersom bl.a. en förhöjd fre-kvens av juverinflammationer har konstaterats vidanvändning av hormonet. Nyare studier indikeraräven negativa effekter i fråga om människors hälsa.Dessa förhållanden visar att det finns starka skäl föratt upprätthålla förbudet mot användning av BST.Inom EU råder enighet i denna fråga, och regeringenarbetar med kraft för att förlänga förbudet inom ge-menskapen.Inom Codex diskuteras fastställan-de av högsta tillåtna halt av rester av BST i mjölk.Frågan kommer att behandlas för eventuellt beslut vidCodexkommissionens möte i . Dengemensamma uppfattningen inom EU är att BST överhuvud taget inte skall användas mot bakgrund av bl.a.de risker med substansen som påvisats i olika under-sökningar. Om, trots allt, ett gränsvärde fastställs avCodex, finns det inget som hindrar EU och därmedSverige att också i fortsättningen behålla förbudetmot användning av BST för mjölkkor.Sverige har inom EU aktivt drivit frågan ommärkning av gentekniskt framställda livsmedel ochhar också lyckats nå framgång i detta arbete. Sedan1997 skall märkning ske om livsmedlet är eller inne-håller en genetiskt modifierad organism, t ex. entomat, och om det nya livsmedlet, t.ex. tomatpuré,inte längre motsvarar ett traditionellt jämförbart livs-medel.Jag är medveten om att man från konsumenthållanser att märkningsreglerna är komplicerade och intetillräckligt långtgående. Jag vill dock starkt betona attSverige har varit pådrivande i arbetet för att få sålångtgående märkning som möjligt av livsmedel inomramen för nuvarande regelverk. Regeringen har tidi-gare arbetat för att märkningen skall vara generell ochomfatta alla livsmedel som framställts med hjälp avgenteknik, och detta är fortfarande vårt mål.För mig är märkning av gentekniskt framställdalivsmedel en förtroendefråga. Det är dock viktigt attkomma ihåg att krav om genteknikmärkning i huvud-sak inte ställs med hänvisning till säkerhetsskäl. Des-sa produkter har genomgått en säkerhetsprövninginnan de får saluföras. Det är i stället fråga om kon-sumentens rätt att få bli informerad om sådant somhan eller hon anser vara av avgörande betydelse somär motivet till märkningen.Codex märkningskommitté diskuterar just numärkning av gentekniskt framställda livsmedel. Degemensamma EU-reglerna för märkning av gentek-niskt framställda produkter är mer långtgående än vadsom är fallet i vissa andra medlemsländer inom Co-dex. driver tillsammans med övriga EU-länder mycket starkt den EU-harmoniserade märk-ningslagstiftningen. Något slutgiltigt beslut om hurmärkning av sådana produkter i ett globalt perspektivskall ske är dock inte nära förestående.WTO-avtalen omfattar även märkningregler. Engenerell regel är att man skall välja åtgärder som störhandeln så lite som möjligt. Således måste det finnaslegitima skäl för märkning och det får då bedömasom konsumentens rätt att få göra ett medvetet, infor-merat val är motiverat.Anf. 46 ():Herr talman! Jag vill tacka jordbruksministern försvaret på min fråga. Det är en fråga som väldigtmycket har hamnat i centrum av debatten de senastedagarna. På något sätt står frihandel och marknad motkonsumentintressen, livsmedelskvalitet och djurhälsa.Jag är glad att jordbruksministern och jag, som jaguppfattar det, står på precis samma sida i denna de-batt.Dock känner jag en viss otålighet över det hotsom jag ändå känner närmar sig och som vi inte rik-tigt klarar av att hantera. När Kravmärkning breder utsig i , livsmedelskvalitet och djurhälsa står icentrum för debatten och konsumenterna är alltmermedvetna är det en väldig paradox att ett antal storaföretag dominerar marknaden alltmer, tränger sig påoch vill använda metoder som vi tillbakavisar.Jordbruksministern och jag hade en debatt för nå-gon tid sedan om belgisk blå. Det visar att vi även iEuropa har tendenser som vi inte tycker särskilt braom, som snuddar vid denna debatt.Min interpellation motiverades av att vi nu ser attCodexgruppen diskuterar detta. Det känns som att detär en väldigt anonym grupp som finns långt borta. Vihar svårt att påverka det hela. hotar en situationmed något slags handelskrig mellan och EU.För oss i är livsmedelskvalitet ochdjurhälsa väldigt centrala frågor. Jag hoppas att defrågorna fortsätter att få en allt större roll i debatteninför EU-valet. Att vi kan lita på våra livsmedel ochatt vi inte nödvändigtvis måste granska märkningenpå varje liten vara i butiken är för väldig många män-niskor något av det allra viktigaste. Vi måste kunnakänna trygghet och veta att det är god kvalitet på detvi har att välja på i butikerna.För oss i är det en hjärtefråga. Säkraoch sunda livsmedel är väldigt viktigt för oss. Desvenska konsumenterna skall tillförsäkras livsmedelav hög kvalitet, framställda på ett etiskt och ekolo-giskt riktigt sätt.Det innebär enligt min mening att vi skall halivsmedel som är hälsosamma och som framställsmed gott djurskydd och på ett sådant sätt att miljönskyddas. Antibiotikan i djurfoder skall bort. Hormo-ner skall inte användas för tillväxt. Långa och plåg-samma transporter av slaktdjur skall stoppas. Livs-medel skall märkas, så att konsumenterna vet vad deköper och själva kan välja.Vi kan vara stolta över att svensk livsmedelspro-duktion uppfyller höga krav vad gäller miljöskydd,djurskydd och kvalitet. För att konsumenterskall få livsmedel av hög kvalitet är det viktigt attsvenskt jordbruk och svensk livsmedelsindustri kankonkurrera på rimliga villkor och inte utsätts för dentyp av hot som vi kan se i denna debatt.Ett livskraftigt jordbruk och en livskraftig livsme-delsproduktion är grunden för att hela Sve-rige skall leva, som jag också hoppas att jordbruks-ministern och jag är överens om i denna debatt.Vad jag dock är orolig för, och vad jag gärnaskulle vilja att jordbruksministern utvecklar ytterliga-re, är vad som kommer att hända inom , som jag upplever som oerhört anonym ochtillsluten och väldigt svår att påverka. Vi har visserli-gen representanter för , omjag har förstått saken rätt, med i gruppen, men vi vetockså hur oerhört starka lobbygrupper trycker på ochmer eller mindre bokstavligen sitter med runt bordenoch hjälper till i diskussionerna. Det känns inte sär-skilt bra att dessa oerhört starka livsmedelsproducen-ter har trängt sig ända fram till förhandlingsbordet iden grupp som skall utforma normerande regler. Jagskulle gärna vilja höra hur jordbruksministern ser påatt så oerhört starka lobbygrupper trycker på. Detriskerar att gå snett.Anf. 47 Jordbruksminister ():Herr talman! Jag vill börja med att säga att jagdelar uppfattningen om vikten av en matproduktion iSverige och i världen som är säker och som också tarsikte på att garantera alla människor föda. Det ärockså en linje som vi driver inom EU. Vi vill ha enförändring av jordbrukspolitiken på ett sådant sätt attvi både kan ha kvar en produktion i olika delar avSverige och inom EU och dess olika delar. Politikenskall heller inte missgynna produktionen i t.ex. tredjevärlden. Dagens EU-politik gör det, anser jag. Jagtror att och jag är överens också där.Det är det som gör att vi måste få en förändring tillstånd.Sett i ett globalt perspektiv är därför jordbrukspo-litiken - matfrågan, vattenfrågan och miljöfrågan -den största frågan för världen, bredvid frågan omfreden, förstås. har vi i en tendens attinte se det på det viset. Vi ser det väldigt enskilt ochväldigt snävt. Den svenska debatten handlar mycketom hur olika stöd skall utformas. Om vi någon gångorkar lyfta blicken ser vi också att detta är den storafrågan för världen. Hur skall vi kunna försörja värl-dens folk med mat? Hur skall man kunna producera iolika delar av världen?Tittar vi på det svenska - det som inte gäller stö-den - ser vi också att vi har kommit relativt långt. Detfinns mer att göra i . Vi har i förhållande tillandra länder kommit relativt långt när det gäller djur-skydd, antibiotika, hormoner osv. Inom EU är detfrågor som har högsta prioritet och som dri-ver. Det gäller också transporterna, där vi har fått enviss framgång, men där det finns ännu mer att göra.Låt mig också få kommentera några saker somSven sade. Den ena saken handlar om hurman ser på dessa frågor runtom i världen. Det är klartatt man ser på det på olika sätt. Ordet etik har olikainnebörd i olika delar av världen och olika delar avEU - det skall vi också komma ihåg. Det måste manlösa på något vis. Det gör man inom ramen för inter-nationella överenskommelser och standarder, somt.ex. Codex.Vi har när det gäller exempelvis gentekniken iolika sammanhang från svensk sida understrukit vik-ten av att etiska aspekter hanteras inom området. Vihar dessutom framfört att det är väsentligt att enskildamedlemsländer skall kunna framföra etiska skäl föreller emot beslut om marknadsgodkännande av engenmodifierad organism.Jag vill göra en annan kommentar om någontingsom jag inte delar uppfattning om.Han säger att Codexgruppen är så oerhört sluten ochatt ingen får tillträde. Det är inte riktigt sant. Såvälföreträdare för konsumentorganisationer som förindustrins branschorganisationer kan delta som ob-servatörer på Codexmöten. Varje land som är medlemhar en röst. Det är klart att observatörerna inte har rättatt rösta, men varje land inhämtar inför varje möte -åtminstone gör så - synpunkter från experter,konsumentorganisationer, myndigheter, industri ochhandel. Utifrån detta beslutas den svenska linjen avregeringen. Eftersom vi är mycket intresserade avdessa frågor, och eftersom vi ser konsumentaspekter-na som väldigt viktiga, är det klart att dessa åsikterväger tungt i den svenska linjen.Anf. 48 ():Herr talman! Jag tog upp Codexgruppen och sadeatt den är sluten. försöker lugnamig på denna punkt, men det är ingen tvekan om attMonsanto och andra stora starka företag i dennabransch har trängt sig oerhört långt in i förhandlings-rummen och fram till förhandlingsborden. Svenskakonsumenter i samverkan tillsammans med den inter-nationella konsumentrörelsen Consumers Internatio-nal har också avslöjat jäv bland de amerikanska ex-perter som leder detta FN-organs arbete.Det gör mig orolig att dessa lobbygrupper, dessastarka intressen, får så pass stort utrymme. Jag blirorolig för vad det hela kan komma att landa någon-stans.Tonläget från sida mot och EU äratt hota med omfattande sanktioner, strafftullar osv.,om vi inte exakt följer WTO-bestämmelserna ochCodexgruppen. Frågan är vad som händer vid ut-gången av 1999 om man inte blir överens. Jag ärorolig för att det kommer att glida mot att vi tvingasatt acceptera hormonkött, genmanipulerad mat osv.Jordbruksministerns svar glider lite grann i riktningenatt om ett gränsvärde fastställs finns det inget somhindrar EU att behålla förbudet i fortsättningen. Menhur länge och på vilka villkor?Det vore intressant om andra partier deltog i de-batten. Moderata och liberala intressen har så tydligtställt sig på sida. Vad säger t.ex. moderaternaom livsmedelskvalitet - har ju engageratsig i jordbruksdebatten ? Vad har mode-raterna för åsikter? Skall vi värna den livsmedelskva-litet och de normer som finns i och EU - därvi faktiskt är ense - eller skall vi låta frihandeln ochmarknaden ta för sig på livsmedelskvalitetens ochlivsmedelssäkerhetens bekostnad? Det vore välgöran-de om företrädare för de liberala och moderata parti-erna i höjde rösten och bekände färg, dvs.står man på samma sida som de liberala och moderatatidningarna i frågan? De tycks tydligt lämna konsu-mentintressen och livsmedelssäkerhet åt sitt öde, såatt marknaden och frihandeln kan få breda ut sig. Detvore intressant att få höra någon från den sidan i denhär debatten.Anf. 49 Jordbruksminister ():Herr talman! I dessa sammanhang, precis som ialla sammanhang där beslut fattas som rör ekonomis-ka intressen, tränger sig de ekonomiska intressenafram. Det är inget unikt här. Så sker överallt. Så sker iden här , inom EU och sannolikt ocksåinom Codex. Jag kan inte uttala mig om hur mycket,men det är rimligt i förhållande till den utveckling viser i . Jag säger inte att den är bra, men i för-hållande till den utveckling vi ser med lobbyism iandra sammanhang, förutsätter jag att det sker lob-bying mot dessa. Det är därför som Codex självtdiskuterar hur konsumentmakten skall stärkas. Det ärinte bra om de ekonomiska intressena utövar påtryck-ningar. Jag vet inte om det är så. Men det är inte braom det skulle vara så.Vi vet också att konsumentorganisationerna runt-om i världen har oändligt mycket mindre pengar ochdärmed makt än vad olika branscher och industrierhar. Därför diskuterar vi nu hur konsumentmaktenkan stärkas inom Codex. Till syvende och sist är detmedlemsländerna som röstar, inte lobbyisterna ellerobservatörerna. Då gäller det för länderna att så fri-stående som möjligt driva och hålla fast vid sinalinjer.Jag är också bekymrad över det som pågår medhormonköttet. Vid mötet med jordbruksministerrådeti var det en stor diskussion. Det somgläder mig är att kommissionären - även omhan nu skall avgå - har ett oerhört starkt intresse idenna fråga och driver den mycket hårt visavi USAoch WTO.Det finns nu sex hormonslag som håller på attanalyseras för att få fram vetenskapliga belägg för attde är så skadliga att det motiverar ett importförbud avframför allt amerikanskt kött. Det har lagts fram enrapport om ett av dessa sex hormonslag, och där hardet visat sig att det finns vissa skadliga cancerogenaeffekter. Vi hoppas att under detta år nå förlikningmed och att vi under detta år kan få fram till-räckliga vetenskapliga belägg för att få rätt i frågan.Det är oerhört viktigt.Jag delar uppfattning att det vo-re intressant att ha fler partier involverade i debatten,inte minst Moderata samlingspartiet.Anf. 50 ():Herr talman! Det tycks som att vi får vänta på be-sked från andra partier i den här frågan om livsmedel-skvalitet och livsmedelssäkerhet, som i andra sam-manhang engagerar sig starkt i jordbruksfrågor. Menjag hoppas att besked kommer inför EU-valet. Detta är en oerhört central fråga för mångamänniskor: Kan vi lita på livsmedelssäkerheten, ochkan vi lita på att det är god kvalitet i de varor sombjuds ut? Skall vi tvingas att kapitulera inför starkaoch stora bolag med intressen för att få in hormoneroch genmanipulerad mat på den svenska och europe-iska marknaden?Vi har en bra princip i som borde varatillämpar i sammanhanget, nämligen försiktighets-principen. Det är i det närmaste orimligt att det är visom på förhand skall visa att det är farligt med gen-manipulerad mat och hormonkött. Det borde själv-klart vara tvärtom, dvs. att de som hävdar att dettaskall saluföras borde tvingas bevisa att detta är ofar-ligt.Många av oss minns den debatt som har varit un-der åren om olika preparat, t.ex. kvicksilver ochDDT, som har sagts vara ofarliga. Vi vet att det hartagit innan man har upptäckt farligheten.Därför är det rimligt att ha en hård princip att det ärproducenten som skall visa ofarligheten. Det är intevi konsumenter som skall tvingas bevisa motsatsen.Jordbruksministern kan räkna med ett starkt stödfrån i att driva frågorna med full kraftinom EU-systemet och för räkning. Vi tve-kar inte att värna livsmedelssäkerhet. Vi är glada attkonsumenter och producenter står på precis sammalinje i och, jag hoppas, inom hela EU.Anf. 51 ():Herr talman! tyckte att vi skulledelta i debatten. Tyvärr hade jag inte tillfälle att göradet från början. Jag hade inte riktigt sett hur allvarliginterpellationen var.Men jag kan i detta inlägg ge ett klart besked attvi inte står bakom linje i dessa sammanhang.Vi är lika mycket emot hormoner i köttproduktionensom andra partier i och i EU. Vi hoppas attEU skall lyckas i dragkampen mot i förhand-lingarna. Samma sak gäller i frågan om att blanda inantibiotika i foder. Vi står också bakom den frågan.Här finns svenska fördelar. Det är helt i konsumen-tintressets anda att försöka undvika sådana saker. Vihar i visat att vi kan klara både kycklingpro-duktionen och köttproduktionen utan inblandning avantibiotika i foder.Sven säger genmanipulerad. Jag brukarsäga genmodifierad. Det är en gradskillnad i uttryck-en, men det är samma sak.Vi menar att forskningen är viktigast och att denskall fortgå. Genmodifiering kan ha både positiva ochnegativa effekter. Vi har grundinställningen att i denmån positiva effekter kan uppnås skall man inte säganej. Inte minst på miljöområdet går det att klaramycket positiva saker med hjälp av genmodifiering.Då skall vi inte säga nej till det.Det är rimligt att jobba för en märkning av pro-dukter producerade av genmodifierade växter. Då blirdet konsumenternas fria val som avgör det hela. Detär inget att hymla om att det kommer in genmodifie-rad soja till . Det är svårt att klara utdetta framöver. Men vi är med på båten när det gälleratt skapa livsmedelstrygghet och konsumentförtroen-de i de här sammanhangen, och det är också en mode-rat linje.Anf. 52 ():Herr talman! Det är kanske inte så konstigt, SvenBergström, att det är flera partier som inte går upp iden här debatten. Den är nämligen inte speciellt kon-troversiell. I de jordbruksdebatter som och jag brukar delta i, och som välkommen att vara med i , diskuterasofta de här problemen, och alla partier är helt över-ens. Regeringen har fullt stöd, såvitt jag kan bedöma,både i debatter här och i , för den linjeman driver. Jag håller därför inte alls med om att dethär skulle vara en kontroversiell fråga, snarare tvärt-om. Det är bra att det finns en stor och stark enighetbland alla partier för de här frågorna. Jag vet inte omdet är riktigt relevant, kanske, att ta upp det här somen kontroversiell fråga.Naturligtvis oroar vi oss i för lobby-organisationer, både på EU-nivå och på nationellnivå. Starka organisationer på jordbrukssidan finnsäven här. gick LRF ut med enannons om att man hade raka rör in till regeringen.Det kändes väldigt obehagligt att som politiker höradet. Jag hoppas att det mer var för medlemmarna ändet riktigt hade med verkligheten att göra.Det finns en hel del som man kanske kan lägga tilli den här debatten. Från sida är vi litekritiska till medlemskapet i EU just därför att det litegrann sätter de här frågorna i fokus. Det är svårare attföra en nationell politik i och med EU, vilket vi kankonstatera.En fråga som jag skulle vilja ta upp handlar omEU och de amerikanska hormonerna. EU har haft alltid i världen på sig att plocka fram vetenskapligabelägg för att hormoner i kött skulle kunna ha medi-cinska effekter. Tyvärr har man varit mycket sent utemed det som kommit. Det har egentligen kommit närtidsfristen har gått ut. Man har fått kritik för att detinte har varit vetenskapligt. När det gäller de bevisman har kommit med har man inte redovisat på vilketuniversitet de har tagits fram och av vilka forskare.Man har inte redovisat hur undersökningar har gjorts.Många forskare menar att det här egentligen inte är såpass vetenskapligt gjort att det är tunga argument.Är det så? Delar jordbruksministern uppfattningenatt EU kanske skulle ha agerat på ett annat sätt och attdet finns vissa brister i de bevis som man har lagtfram till WTO när det gäller hormoner?I går fick vi veta att BT-majs, denna majs som haren gen från bacillus thuringiensis som gör att man tardöd på majsmotten, har effekt på andra insekter. Vi var i för någraveckor sedan och fick reda på att den här genen baraskulle ta död på det som kallas för lepidoptera, dvs.den typen av insekter som majsmotten tillhör. harman alltså visat att pollenkornen uppenbarligen inne-hållet gifter som även tar död på andra insekter, t.ex.monarkfjärilen. Jag skulle vilja veta om ministernvälkomnar det beslut som kommissionen har tagit omatt förbjuda BT-majs.Jag skulle också vilja veta om kommer attagera för att även den genmat som innehåller sojale-citin skall märkas. Det är ett krav som vi från Miljö-partiet länge har framfört. Vi anser att den här nyatypen av mat, med gener från annat håll än från deväxter som ingår, måste konsumenten få välja omman vill ha eller inte. Skall man kunna välja måsteman också kunna välja bort sådana produkter somt.ex. Är det här en svensk linje?Driver detta?Anf. 53 Jordbruksminister ():Herr talman! tar upp försiktig-hetsprincipen, och den är ju oerhört viktig. Den drivervi i . Vi driver den också inom EU. Men detfinns ju också en risk för en glidning som jag gärnavill peka på. Jag menar att EU:s jordbrukspolitik tillsin generella karaktär är oerhört protektionistisk. Detbetyder att man på det viset värnar de sina och där-med tar avstånd från övriga världen.Jag har varit mycket i och talat med mångajordbruksministrar där. De vittnar om hur EU:s jord-brukspolitik med dess dumpning, dvs. att överskottetinom EU med exportbidrag dumpas på tredje värl-dens marknader, gör att det i de här länderna intefinns några ekonomiska incitament för att utveckla enegen produktion. Landsbygdsbefolkningen kommerin till städerna och fattigdomen breder ut sig, och denodling av egen mat man skulle kunna ha sker inte. Istället odlas t.ex. i cashewnötter förvåra drinkbord. Och det är liksom inte det jag tyckerskall vara en europeisk jordbrukspolitik och desskonsekvenser.Man skall också komma ihåg att det finns ett stortegenintresse inom EU att värna sitt eget på bekostnadav andra, framför allt tredje världen. Det gör att manmåste ha goda belägg för de restriktioner man villskapa. Det är ibland snubblande nära att man skaparrestriktioner för att gynna det egna på bekostnad avannat. Det är en väldigt svår balansgång att gå närman skall avgöra vad som är protektionism och vadsom är omsorg om djuren och miljön inom EU.Överläggningen var härmed avslutad.10 § Svar på interpellation 1998/99:324 omgreyhound och totospeletAnf. 54 Jordbruksminister ():Herr talman! har frågat mig omden framtida aveln med hundrasen greyhound och omde konsekvenser som beskrivs i interpellationen harfunnits med i diskussionerna inför beslutet att tillåtatoto på hundkapplöpning. Vidare frågar om extrem avel på greyhound för hund-kapplöpning är förenlig med intentionerna i densvenska djurskyddslagen och vilka åtgärder jag avservidta för att förhindra att en situation liknande den iandra länder med hundkapplöpning och som beskrivsi interpellationen inträffar i Sverige.Gudrun målar i sin interpellation upp ensvart bild av vilka effekter beslutet att tillåta vadhåll-ning i samband med hundkapplöpning kan få. Låtmig börja med att ge en bakgrund.AB har träffat ett avtal med ()för genomförande av vadhållning i samband medhundkapplöpning.