prot · GM0966 · 1999-03-10 00:00:00 — Målenför arbetet bör vara minskande löneskillnader, ett ökatarbetskraftsdeltagande, höjda utbildningsnivåer ochförbättrad kvinnorepresentation i politiken.I detta sammanhang kan också nämnas att rege-ringen planerar att arrangera en europeiskjämställdhetskonferens. Konferensen kommer bl.a. attbehandla just frågor om benchmarking.Fru talman! Förutom nya arbetsmetoder och sta-tistik krävs det också ett aktivt utvecklingsarbete avnya arbetsformer och nya verktyg som leder till attmålen för ett jämställt samhälle uppnås i praktiken.Ett verktyg som inte prövats vare sig i Sve-rige eller i något annat europeiskt land är kvalitetsbe-dömning av produkter och tjänster ur ett könspers-pektiv.En frivillig jämställdhetsmärkning som i förstahand bör gälla varor och tjänster i den privata sektornskulle kunna driva på utvecklingen mot ett mer jäm-ställt samhälle genom att medvetna konsumenterväljer jämställdhetsmärkta produkter. Jämställdhets-märkning skulle på så sätt kunna bli en konkurrens-faktor för företag på samma sätt som miljömärkningär i dag.Denna fråga skall nu utredas och redovisas 2000.Med detta som bakgrund, fru talman, vill jag yrkabifall till betänkandet i dess helhet och avslag påsamtliga motioner.Anf. 20 () replik:Fru talman! talade alldeles i in-ledningen av sitt anförande mycket om vikten av attge svenskor och svenskar ett eget arbete och av atthitta alla lösningar som ökar möjligheten för fler attfå ett avlönat arbete. Därvidlag är vi tämligen över-ens, och jag.Det finns ju ett sådant förslag som har lagts framoch som har funnits med . Det handlarom hushållsnära tjänster. Både ochjag vet att det skulle skapa nya jobb - jobb som i daginte finns mer än inom den svarta sektorn. Det skulleskapa möjligheter till eget företagande för mångapersoner, både kvinnor och män. Det skulle ocksåunderlätta för både kvinnor och män att kanske full-göra en karriär någon annanstans när arbetstyngden ihemmet minskar något.Jag vill fråga huruvida det här ärett förslag som skulle kunna tänkas framföras av densocialdemokratiska regeringen som en del i att be-kämpa arbetslösheten för män men också för kvinnor.Anf. 21 () replik:Fru talman! När det gäller de hushållsnära tjäns-terna finns det flera bolag som jobbar meddet, inte minst kvinnoföretag. Det har vi absolut ing-enting emot.Vad det handlar om är om vi skall ha skatteredu-cering för dessa tjänster. På den punkten har vi olikameningar. Det är ju så att det är via skattensom vi betalar omvårdnaden. Det är via skatten somvi betalar vårt välfärdssystem där väldigt mångakvinnor är anställda. Om vi tycker att viskall ha fler arbetsplatser inom de här områdenahandlar det också om vilka inkomster vi har. Dethandlar om ifall vi verkligen skall ha skattereduce-ring, inte om det skall skapas arbetstillfällen. Själv-fallet kan det göra det.Anf. 22 () replik:Fru talman! Vi har ju varit tämligen överens omatt skattereducera den manliga sektorn i form avROT-avdrag. Jag tycker att det är beklämmande attden socialdemokratiska regeringen som i ord gärnatalar om jämställdhet inte är beredd att ge samma stödtill den sektor som också skulle kunna ge kvinnorjobb.Nu tror jag inte att det bara handlar om kvinnor,utan att det i stor utsträckning också handlar om män.Jag tror att en skattesubvention behövs i ett initialtskede för att få i gång verksamheten, liksom vi harhaft ett riktat stöd till en genuint man-lig sektor. Jag tycker att det är trist att höra att SonjaFransson inte är mer bekymrad över arbetslösheten änatt ge den här möjligheten.Är det så farligt att prövadet här? Måste det vara så låsta positioner i den härfrågan, som ändå skulle kunna ge utrymme för flerjobb i ?Anf. 23 () replik:Fru talman! är det ju så att skattesamtal pågår,och vi vet inte riktigt vad som kommer ut av det. Vihar ju sagt att det finns en del områden där vi kansänka skatter.Sedan beror det på vad man prioriterar. Det härområdet har vi inte prioriterat. Vi har i första hand harsagt att vi skall prioritera sänkning av skatt för demsom har låga löner, inte att subventionera hemnäratjänster. Vi vet att många kan betala för det, ochdå kan de också göra det.Sedan är det en skillnad när det gäller det somhandlar om att man får skattesubvention när manköper tjänster på grund av att man inte kan utföra dentjänsten. Då gäller det ett jämlikt förhållande. Närnågon köper en tjänst för att vinna tid blir det däremotett ojämlikt förhållande, och där ser vi vissa problem.Anf. 24 () re-plik:Fru talman! Jag tog i mitt anförande bl.a. upp bil-den av kvinnan i medierna och framför allt i rekla-men. Vi ser att den blir värre och värre i tidningar, iTV och i bioreklam.Vi förde i vår motion fram att vi vill ha en jäm-ställdhetsmärkning av bl.a. företag och inom offentligsektor. Vi är väldigt glada för att det blir en utredningmed direktiv om att jämställdhetsmärka produkteroch tjänster. Jag skulle vilja föra fram ett för-slag, nämligen att man skulle kunna jämställdhets-märka även reklam. Det skulle kanske till utredningenkunna ges ett tilläggsdirektiv om jämställdhetsmärk-ning av reklamen. En sådan jämställdhetsmärkningskulle vara en väldig konkurrensfördel för mångaföretag, precis som miljömärkningen är. Jaghoppas att få höra vad säger om det.Vi tar vidare i vår motion upp frågan om positivsärbehandling. Både JämO och andra myndighetersom vi har kontaktat om detta, nämligen SJ, lands-ting, och , tycker att positivsärbehandling är en väg att komma framåt i jäm-ställdhetsarbetet.En tredje fråga som vi tar upp är att JämO:s rollinte bara skall avse arbetslivet. Vi vill få en i lagfastställd utvidning av JämO:s kompetensområde såatt det sträcker sig också utanför arbetslivet. Vi tittar idet sammanhanget bl.a. på de s.k. Parisprinciperna.Jag hoppas att och regeringen såsmåningom kommer att gå oss till mötes i det sam-manhanget.Anf. 25 () replik:Herr talman! Vi tycker att det är väldigt intressantatt pröva en jämställdhetsmärkning. Det är ocksådärför som en utredning har tillsatts. Tanken är denatt detta till att börja med skall prövas inom tvåtjänsteområden och inom två tillverkningsområden.Såvitt vi förstår är det inte så helt enkelt att ta framregler och riktlinjer för detta. Låt oss alltså först prö-va detta, så att vi får se vart det kan leda till när detgäller medier och annat.Vi har en tryckfrihetslagstiftning som är väldigtviktig. Inte minst pågår det inom medievärlden enetisk diskussion, som onekligen behöver vara aktiv.Det som tog upp i sitt tidigareanförande är förskräckligt. Självklart måste vi ha enstark opinion mot mediernas exploation av kvinnoroch mot deras syn på kvinnor.Anf. 26 () re-plik:Herr talman! Jag tror att och jag imycket är överens när det gäller jämställdheten, menjag vill fortfarande trycka på att man bör börja medatt titta på reklamen. Många flickor drabbas avätstörningar, och vi får just nu veta att många 15-åringar vill ändra på sin kropp.Detta är företeelser som påverkas av medierna. Vikan i tidningar se att det ges budskap om att 13-,14-och 15-åringar inte skall vara nöjda med sin kropp.Det är ganska horribelt. Vi har i vuxenvärlden ettstort ansvar för att ändra på detta.Min andra fråga gällde att JämO:s kompetensom-råde skall utvidgas till att också gälla utanför arbetsli-vet.Anf. 27 () replik:Herr talman! Jag delar syn påbl.a. Den etiska diskussionen måstelyftas fram. Om det skall till lagstiftning eller inte fördetta är en annan fråga. Däremot måste vi föra enaktiv diskussion, och medierna måste själva sanerasin verksamhet. Jag tror att det är oerhört väsentligt.Vi är i övrigt väldigt tydliga i vår uppfattning attlagstiftningen om JämO och om jämställdheten hararbetsrättslig karaktär. Vi vill inte för närvarandeändra på detta.Anf. 28 () replik:Herr talman! Den första delen av idyllens prägel. Hon sade att man nu ärmera far än . Ja, jag tror att förhållandena säkerli-gen har förbättrats, men det är inte detsamma som attde är bra. Förbättringen har till stor del att göra meddet reala politiska beslut som togs på förslag av entidigare regering, med som propo-sitionsskrivare, om att vi skulle få en pappamånad.Socialdemokraterna tvekade till en början, men vilyckades vinna över dem, och av kam-marens ledamöter ställde sig bakom reformen, somjag tror var bra.Sonja lät förstå att eventuella förbätt-ringar har mycket att göra med träget socialdemokra-tiskt arbete. Hon lade till "genom decennier", och dåreagerade jag. Man skulle också kunna säga att jäm-ställdhetsarbetet har mötts av ett träget motstånd frånsocialdemokraterna, framför allt mot den stora ochavgörande reform som har gällt . Detkrävdes mycket av insatser för att genomdriva den islutet på 70-talet.Socialdemokraterna och de dåvarande kommu-nisterna allierade sig då med och LO och drev ett hårt motstånd, men vilyckades få igenom reformen. ställer sig social-demokraterna bakom de aktiva insatser som jäm-ställdhetslagen påbjuder.Jag är bekymrad över att tar denhöga arbetslösheten så enkelt att hon säger att kvin-norna har klarat sig bättre. Att kvinnor i rådandemassarbetslöshet skulle utbilda sig mera var den endaåtgärd som återstod när socialdemokraterna i lands-tingen med regeringens godkännande avskedade över70 000 personer i sjukvården, inte därför att det sak-nades arbete utan möjligen därför att finanserna varsvaga.Anf. 29 () replik:Herr talman! Jag tar inte alls lätt på arbetslöshe-ten. Vi skall bekämpa den på många olika sätt. Menatt kvinnor aktivt har gått in i utbildning är ett viktigtfaktum. Vi kan tydligt se att den som har en låg ut-bildning har väldigt svårt att få ett arbete, medan densom har en högre utbildning har lättare att få ett ar-bete.Jag tycker att det är en aktiv företeelse att ungefär70 % av dem som deltar i är kvinnor.Att kvinnor faktiskt väljer att utbilda sig för att få enbättre situation på arbetsmarknaden tycker jag äroerhört positivt.Vidare är äldreomsorgen och barnomsorgen lik-som tidigare oerhört väsentliga för kvinnors möjlig-heter att komma ut på arbetsmarknaden. tycker viatt männen skall ta ett större ansvar. Vi tycker att detär bra med pappamånaden. Jag håller med om att denvar ett sätt att gå vidare. Det gäller nu att påverkamännen att ta ett större ansvar i hemmet, så att för-delningen av yrkesarbete och hemarbete kan förbätt-ras.Anf. 30 () replik:Herr talman! Det är naturligtvis riktigt att det be-hövs en bra utbildning för att kunna få högre befatt-ningar, som naturligtvis också kvinnor behöver fåchanser till. Men en hel del av dem som har gått in iutbildning gjorde det inte därför att de ville satsa pådet utan därför att de blev avskedade från dejobb som de kände för och hade ett oerhört stort be-hov av. Jag ville påpeka att detta får ses som ett ne-derlag.Den andra delen av inlägg inne-bar att hon övergick från idyll till verklighet. Jag skallhålla henne räkning för att hon erkände att läget inteär bra. Vi föreslår nu att man skall ta tag i oskäligalöneskillnader, utreda lönediskrimineringen, se till attfler män kommer in i kvinnoyrken, att JämO:s rollbör stärkas och att opinionsbildningens betydelse förföräldraledigheter skall hållas fram.När dessa förslag från liberalt håll kommer här,säger socialdemokraterna ganska oengagerat: Vihåller på och utreder. Jag har inte känt någon garantiför att det kommer att hända så mycket.Till sist, herr talman, vill jag ta upp om jämställdhet. Jag tror att det skullevara ett gott tips att Socialdemokraterna och rege-ringen rent av på den punkten tog och kvoterade,därför att vid jämställdhetskonferenser i internatio-nellt perspektiv - också i svensk regi ibland - har detvarit så att alltför få män har engagerat sig i den de-batten och tagit tag i dessa viktiga frågor.Anf. 31 () replik:Herr talman! Oskäliga löner är inte acceptabelt.Det jobbar vi med. Jämställdhetsombudsmannenarbetar aktivt med detta. Vad vi skall se över i utred-ningen är om vi kan få ännu bättre verktyg för att setill att vi får bort de oskäliga löneskillnaderna mellanmän och kvinnor. Det är inte så att vi inte gör någon-ting. Det är viktigt med den attitydpåverkan som harpågått, och det är viktigt med de frågor som har tagit fram om detta.Men vi tror att vi behöver förändra och skärpa lag-stiftningen, och det är därför vi har tillsatt en utred-ning. Dessutom behöver vi se över lagstiftningenutifrån de EG-domar som har fällts tidigare. Det äralltså en väsentlig del.Anf. 32 () re-plik:Herr talman! Vi hörde att UNDP har utnämntSverige till världsbäst på jämställdhet. Det kanske ärså att de som har gjort det har lyssnat på socialdemo-kraternas högtidstal och mångordiga retorik, och detkanske inte är så lätt för dem att se skillnad mellandet å ena sidan och den bistra verkligheten för mångakvinnor i å andra sidan.Den egna inkomsten ger kvinnorna kraft och obe-roende, sade . är det ju så att merän av kvinnorna i jobbar inom denoffentliga sektorn, och inom de stora kvinnodomine-rade verksamhetsområdena är lönerna mycket låga.Enligt undersökningar ärdet så att inte av de svenska kvinnor-na är helt beroende för sin försörjning av det offentli-ga med lön eller bidrag eller bådadera. Så vad somfaktiskt har hänt är att svenska kvinnor har tvingatsbyta ett beroendeförhållande mot ett annat. De är meroberoende av en man för sin försörjning, men merberoende av det offentliga än kanske i något annatland. Tycker verkligen att jämställd-heten har tagit några jättekliv framåt genom den ut-vecklingen?Anf. 33 () replik:Herr talman! Jag tycker inte att vi har tagit jät-tekliv. Jag tror inte att man tar jättekliv. Jag tror attdet är ett enträget arbete som har pågått ,som jag sade. Vi har kommit långt inom väldigtmånga områden i , och det är viktigt att hållafram och också vara stolta över. Det behöver intebetyda att vi är nöjda med hur långt vi har kommit;självklart inte. Jag påtalade väldigt tydligt att detfinns brister och att det finns mycket att göra.När det gäller offentlig sektor: Ja, vi har väldigtmånga kvinnor inom offentlig sektor, och där skullevi behöva ha fler män. Det är det första. Det andra äratt även om man går över till entreprenader, sommoderaterna gärna vill - det finns - finns detinget som säger att man har fått högre löner för att detär en entreprenad. Och det är fortfarande skattemedelsom också betalar entreprenaderna.Så länge vi har skatter som betalar så är det svårt,om man inte är beredd att betala mer i skatt. Det ärdet som det handlar om. Hur mycket är vi villiga attbetala i skatt? Ja, vi menar att vi är villiga att betalaväldigt mycket i skatt för att få en god omsorg ochbra vård och för att människor, t.ex. de som arbetarinom vårdsektorn, framför allt kvinnor, skall få en bralön. Det är vi beredda på. Men det handlar då om hurmycket skatt vi kan lägga. Vad är vi beredda att be-tala?Anf. 34 () re-plik:Herr talman! Ja, hur mycket skatter är vi bereddaatt betala? har redan världens högsta skatter,men vi har långt ifrån världens bästa omsorg ellervälstånd. Så man kan verkligen fråga hur ni social-demokrater använder skattebetalarnas pengar.SKAF gjorde en undersökning , någongång under inledningen av valrörelsen, då man gickut och frågade sina medlemmar som tidigare hadearbetat i offentlig sektor och hade gått över i privatverksamhet hur de upplevde sina arbetsförhållandenpå det ena eller andra stället. Och det var slående hurnästan alla som hade gått över i privat verksamhetvittnade om att de var mycket mer tillfreds med sinarbetssituation. De tyckte att de hade fått större möj-lighet till påverkan på det egna arbetet, planering avarbetstider osv. Det visar sig också att i privata verk-samheter kan man betala helt andra löner än i Sveri-ge.Vi betalar världens högsta skatter, och vi har värl-dens största offentliga sektor, men ändå är det så attkvinnor är underbetalade och inte kan leva på sin lön.Tycker att det är att ge kvinnornakraft och oberoende? Tycker att dettaär värdigt ett civiliserat samhälle?Anf. 35 () replik:Herr talman! Kvinnor har för låga löner, det ärhelt klart, och det är något vi måste göra någonting åt.Därför säger jag att vi är beredda att via skatter vidtaåtgärder så att de sektorer där många kvinnor arbetarockså skall få höjda löner. Det är väsentligt. Det ärinte beredda att ställa upp på.Moderaterna talar om att det finns ett annat löne-läge, bl.a. i . Det är ju intressant när man talarom skatter och löner. I har man lägre skatter,men man har också betydligt lägre löner. Och på deområden tog upp i sitt anförande om t.ex.hemnära tjänster, service och annat handlar det omväldigt låga löner, och det ställer vi inte upp på. Vitycker att man skall ha bra betalt för det man utför,och kvinnorna skall ha lika bra betalt som männen fördet de utför. Det tycker vi är väsentligt.Anf. 36 ():Herr talman! I går läste jag i en kvällstidning omen far som hade misshandlat och torteratsin dotter. Under de senaste vekorna har de flestamedier diskuterat den 22-årige yngling som utnyttjatminst tio barn både i hemmet och på de dagis somhan jobbat på. Och med jämna mellanrum diskuterasolika övergrepp som uppmärksammas av medier.Gemensamt för alla dessa berättelser är att det ärmän som begår av alla vålds- och över-greppsbrott. Trots detta är det nästan enbart kvinnorsom diskuterar jämställdhet.Det här är oerhört negativt. Vi har diskuteratjämställdhet , men är deten diskussion som framför allt förs bland kvinnor ommän.Det här har gjort att jämställdhetsdebatten oftabland män fått en negativ klang. Många yngre upple-ver att det enbart är äldre och medelålders kvinnorsom gnäller. Och man ser inte att problemen är reella.Det är därför glädjande att se att det finns flera mo-tioner som uppmärksammar männens del och ansvar ijämställdhetsdebatten.Jämställdhet får inte enbart vara kvinnornas sam-tal om männens beteende, utan skall jämställdhetenbli en varaktig och rejäl framgång måste vi män börjadiskutera varför "vi" begår de brott som vi gör, varför"vi" använder våld och härskartekniker för att behållavår position i samhället.Själv började jag fundera på dessa frågor när jagsom tonåring lärde känna en tjejkompis som blivitsexuellt utnyttjad av sin pappa. I processen kringpolisanmälan och bristen på engagemang från myn-digheter som borde stöttat, insåg jag att förhållandenaför man och kvinna långt ifrån var jämlika och rättvi-sa.Vi män måste våga se på oss själva, våra beteen-den och positioner, hur vi agerar vad det gäller rela-tioner mellan män och kvinnor, hur vi agerar i yrkes-livet och hur vi agerar i familjelivet.Det var bl.a. ur det här perspektivet som jag somförbundsordförande i tog initiativet till MAN,ett opolitiskt nätverk som försöker jobba med jäm-ställdhetsfrågor ur ett manligt perspektiv.Det är också därför som jag anser att det är oer-hört viktigt att självklarheter som lika lön för likaarbete eller paroller som hela lönen och halva maktenmåste bli en del av männens politiska krav.Men det är också viktigt att vi män vågar krävavår rätt att få vara hemma med våra barn. En funge-rande föräldraförsäkring är därför av yttersta vikt föratt jämställdhetsarbetet skall fortsätta att utvecklas.Det är också utifrån det här perspektivet somvårdnadsbidrag blir så självklart för mig. Även jagsom man vill ha större möjlighet att vara hemma medmina barn. Och ett utbyggt vårdnadsbidrag skulleunderlätta för alla att själva välja arbetstid och barn-omsorg.Framför allt möjligheterna för män och kvinnoratt via vårdnadsbidraget gå ned i arbetstid, utan för den skull gör så stor ekonomisk förlust, trorjag kan vara bra för jämställdheten på sikt.Men oavsett politiska idéer och förslag så måstejämställdhetsdebatten i sig bli mer jämställd. När tänker männen börja att diskuteramännens ansvar för att vi tillsammans skall skapa ettmer jämlikt och jämställt samhälle?Det här är mina frågor, till mig, till min generationoch de individer som likt mig är män. Som jag ser detär det att även vi män börjar diskutera vad vi harför ansvar kring dessa stora och viktiga frågor.Anf. 37 ():Herr talman! Grunden för jämställdhet och frihetär rätten till det egna arbetet och den egna lönen.Naturligtvis skall lika lön för kvinnor och män gälla iett jämställt samhälle. Innebörden i "lika lön" är attnär en kvinna utför ett arbete som är lika krävandesom en mans skall hon ha samma lön och sammaförmåner, även om det rör sig om ett annat jobb. Allasom tror att det tillståndet råder i har fel.Kvinnomaktsutredningens gedigna rapport om lä-get i landet ger oss ett entydigt besked. Kvinnor harlägre löner än män. är inte jämställt. Utred-ningen konstaterar t.o.m. att ett könsbyte lönar sigbättre än utbildning för kvinnor. Trots detta känns detsom att frågan inte prioriteras som den borde.Vi har en lag, jämställdhetslagen, som säger attdet skall vara lika lön för likvärdigt arbete. Trots detta har kvinnor i Sverigei genomsnitt av männens löner. EU har ocksånämnts här . I EU var målsättningen att manskulle ha likalönsprincipen införd i alla medlemslän-der . tjänar kvinnor isnitt av männens löner inom EU. Även därfinns alltså jämställdhet på papperet men inte i prak-tiken.Arbetsgivare i väljer att bryta mot lagen istället för att följa den, kanske för att de gör detostraffat. Det finns endast en arbetsgivare som ärdömd i den s.k. Kumladomen. Utvecklingen för kvin-nors löner jämfört med männens är att de har stått istort sett stilla trots att vi hört så mångavackra ord om lika lön, inte minst från oss politikeroavsett parti och även från fackliga företrädare.JämO ger sig dock inte. JämO har stämtStockholms läns landsting till Arbetsdomstolen förlönediskriminering. Det gäller två barnmorskor somjämförts med en röntgeningenjör på samma sjukhus.Målet är inte avgjort, och diskussionerna återstår.Tyvärr ser jag att min talartid nu börjar ta slut.Men jag hoppas mycket på den utredning som nuskall se över jämställdhetslagen och lämna förslag tilllagändringar. Jag ser fram emot att få ta del av detresultatet. Likalönsfrågan måste lösas.Anf. 38 () replik:Herr talman! Det var en kraftfull appell som Bir-gitta gav här. Det finns anledning att in-stämma i mycket av det hon sade. Men det reser ock-så ett par frågor. Hon säger att det är viktigt medrätten till ett eget arbete också för kvinnor. Jag in-stämmer i det. Men då blir man lite konfunderadvarför det är ett så starkt motstånd från socialdemo-kratiskt håll mot en vidgad arbetsmarknad som fram-för allt skulle kunna öppna upp för kvinnor och varförman i realiteten fortfarande framhärdar i det somnärmast är ett yrkesförbud, eftersom det är just på deområden där kvinnorna dominerar som man intetillåter att starta eget.Anf. 39 () replik:Herr talman! Jag tror inte att man löser de frågor-na genom, som säger, att tillåta kvinnoratt starta eget. Jag förstår att det rör sig om jobb inomden offentliga sektorn, vården och omsorgen. Jag troratt man måste gå andra vägar.Jag tror inte, som sade tidigare i sittanförande, att man löser problemet med lika lön ge-nom att se till att fler män kommer in på de områdendär kvinnor jobbar. Det är naturligtvis en stor fördelatt få in män ur andra synpunkter. Men det kan intevara så att man skall höja lönen genom att ta in mänpå området. Det måste man kunna lösa på andra sätt.Anf. 40 () replik:Herr talman! sade att hon intetrodde att man kan lösa problemet med en vidgadarbetsmarknad. Sedan blev hon fortfarande svaretskyldig. Hur löser man det då? Det har löstsgenom att kvinnor har blivit avskedade och har ensämre lön. säger diplomatiskt: Jagtror att man skall gå andra vägar. Men vi fick ingenväganvisning. Det är den som jag efterlyser här.Birgitta polemiserar och säger att lös-ningen inte är att ta in män inom kvinnodomineradeyrken. Jag tror att vi har en del att lära när vi tittar ibackspegeln och ser vad som hände under varvskri-sens och tekokrisens dagar.