prot · GM0970 · 1999-03-17 00:00:00 — De flesta hade, underden lama inledningen på valrörelsen vid denna tid1998, i färskt minne, men då av helt andraorsaker.Jag har hört delar av debatten, och jag har ocksåhört talas om de 740 miljonerna och att det inte finnspengar . Men när regeringen fattade sitt beslut omatt lyfta ur objektet fanns det pengar.Nu skulle jag vilja avsluta med att tacka alla ersom tänker rösta för . Jag tackar å alla be-rördas vägnar, särskilt å deras vägnar som slipper attdödas och skadas.Jag hoppas att vi blir så många som röstar för re-servation 6 att kammaren fattar det enda rimliga be-slutet om ombyggnad - ett beslut som stäl-ler regeringen vid skampålen.Tack för ordet.Anf. 131 () replik:Fru talman! Jag vet inte om harhaft möjlighet att lyssna på den debatt vi har haft. Jaghar varit uppe fyra fem gånger, tror jag, och förklaratvad regeringens utlyftning av objektet förbifart Mar-karyd ur vägplanen betyder. Det betyder inte att viskall fortsätta att ha en trafikfarlig vägsträcka förbiMarkaryd, men det betyder att vi skall bygga ett nå-got enklare och mindre storvulet projekt. Det är intemotorvägar som är allenarådande eller absolut bästöverallt.Har vi begränsad ekonomi, och har vi dessutomförutsättningar att till samma tidpunkt för en mindresumma pengar åstadkomma samma sak vad gällerframkomlighet och trafiksäkerhet, tycker jag att vikan gå på de projekten.Vägverket skall ju återkomma vad gäller förbifartMarkaryd i nästa vägplan, och den kommer inom fyraår. Det betyder att detta projekt ändå kan vara färdig-ställt till samma tidpunkt som det s.k. storvulna mo-torprojektet skulle ha varit färdigställt - någon gång2007 eller 2008.Återigen: Regeringen har icke på något sätt annati åtanke än att vi skall ha en "förlåtande" väg somförbifart vid också.Anf. 132 () re-plik:Fru talman! Jag hörde de första replikerna och detförsta replikskifte som var involverad i.Enligt de informationer jag har stämmer inte detta.Vägverket skulle enligt sina planer vara färdigt till2001 och 2002. Då skulle det vara klart. Vi talar nuom 2008. Jag hävdar att det är så angeläget att denursprungliga vägplanen borde följas.Jag hävdar också att det fanns pengar reserveradevid den tidpunkt då regeringen hade beslutet för han-den. Att det inte gör det är självklart, eftersomprojektet en gång har lyfts ur.Jag vet också hur exceptionellt det är med ett re-geringsbeslut till följd av ett tillkännagivande på detsätt som jag och flera av oss har begärt. Av det skälethar jag full förståelse för att regeringen inte har räk-nat med dessa pengar i sin plan.Fru talman! För alla de människors skull som är ifara - inte minst för de utlänningar som brassar på förfullt på en rejäl motorväg från och sedankommer in på en vanlig landsväg - hoppas jag attkammaren fattar ett riktigt beslut i dag.Anf. 133 () replik:Fru talman! Tyvärr måste jag ta en replik till. Jagtycker att det är lite oanständigt att nu hävda att ut-ländska förare och andra brassar på förbi ,oavsett vad det är för vägstandard, oavsett vilka has-tighetsregler som gäller osv.För det första vill jag ha sagt att vi måste ha re-spekt för de trafikregler som gäller om vi skall klaratrafiksäkerheten. För det andra vill jag ha sagt att enväg förbi färdigställs vid samma tidpunktoavsett om man tycker som ellersom majoriteten i trafikutskottet. Går vi på det förslagregeringen och trafikutskottets majoritet har talat omfår vi en trafiksäker väg för en mindre summa pengarvid samma tidpunkt som föresprå-kar.Anf. 134 () re-plik:Fru talman! Jag vill bara nämna att jag sade"brassa på" om våra utländska goda vänner och af-färskontakter. De är vana vid att köra på en motorväg.De har kommit på en sådan långt nerifrån ,och så plötsligt är motorvägen inte längre motorväg.En av företagsledarna i , som jag hördehäromdagen, bor i och färdas dagligenpå den vägen. Han är mycket ofta utsatt för olycks-tillbud och incidenter på just denna vägstump. Hanbad mig innerligt att brassa på i debatten.Tack för ordet.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 7 §. )7 § Vissa revisionsfrågorFöredrogsKonstitutionsutskottets betänkande 1998/99:KU16Vissa revisionsfrågorTredje vice talmannen konstaterade att ingen tala-re var anmäld.BeslutTU4 Informationssamhället inför 2000-taletMom. 1 (övergripande utgångspunkter)1. utskottet2. 1 (m)3. res. 2 (v)Förberedande votering:72 för res. 138 för res. 2189 avstod50 frånvarandeKammaren biträdde res. 1.Huvudvotering:209 för utskottet72 för res. 118 avstod50 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 114 s, 33 v, 36 kd, 13 fp, 13 mpFör res. 1: 71 m, 1 kdAvstod: 4 v, 14 cFrånvarande: 17 s, 11 m, 6 v, 5 kd, 4 c, 4 fp, 3 mpMom. 2 (bredbandsutbyggnad m.m.)1. utskottet2. 4 (m, kd, fp)3. res. 5 (v)4. res. 6 (c)Förberedande votering 1:38 för res. 514 för res. 6247 avstod50 frånvarandeKammaren biträdde res. 5.Förberedande votering 2:120 för res. 440 för res. 5140 avstod49 frånvarandeKammaren biträdde res. 4.Huvudvotering:162 för utskottet121 för res. 415 avstod51 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 113 s, 36 v, 13 mpFör res. 4: 71 m, 37 kd, 13 fpAvstod: 1 v, 14 cFrånvarande: 18 s, 11 m, 6 v, 5 kd, 4 c, 4 fp, 3 mpMom. 3 (prissättning)1. utskottet2. 7 (c, kd)Votering:247 för utskottet50 för res. 72 avstod50 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 114 s, 69 m, 38 v, 13 fp, 13 mpFör res. 7: 36 kd, 14 cAvstod: 2 mFrånvarande: 17 s, 11 m, 5 v, 6 kd, 4 c, 4 fp, 3 mpPer () anmälde att han avsett att rösta nejmen markerats som frånvarande.Mom. 19 (kostnader, redovisning och avställning avkärnkraftsreaktorer)1. utskottet2. 11 (mp)Votering:287 för utskottet13 för res. 1149 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 114 s, 71 m, 38 v, 37 kd, 14 c, 13 fpFör res. 11: 13 mpFrånvarande: 17 s, 11 m, 5 v, 5 kd, 4 c, 4 fp, 3 mpÖvriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.TU5 Investeringsplaner för trafikens infrastruk-turMom. 2 (stöd till bärighetshöjande åtgärder)1. utskottet2. 1 (c, m, kd, fp)Votering:164 för utskottet135 för res. 150 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 113 s, 38 v, 13 mpFör res. 1: 71 m, 37 kd, 14 c, 13 fpFrånvarande: 18 s, 11 m, 5 v, 5 kd, 4 c, 4 fp, 3 mpMom. 5 (revision av vägnätet)1. utskottet2. 4 (m, fp)Votering:213 för utskottet87 för res. 449 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 114 s, 38 v, 35 kd, 13 c, 13 mpFör res. 4: 71 m, 2 kd, 1 c, 13 fpFrånvarande: 17 s, 11 m, 5 v, 5 kd, 4 c, 4 fp, 3 mpMikael () anmälde att han avsett attrösta ja men markerats ha röstat nej.Mom. 7 (förrättningskostnader)1. utskottet2. 5 (c, m, fp)Votering:202 för utskottet98 för res. 549 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 114 s, 38 v, 37 kd, 13 mpFör res. 5: 71 m, 14 c, 13 fpFrånvarande: 17 s, 11 m, 5 v, 5 kd, 4 c, 4 fp, 3 mpMom. 8 (förbifart på )1. utskottet2. 6 (c, m, kd, fp)Votering:158 för utskottet135 för res. 65 avstod51 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 109 s, 36 v, 13 mpFör res. 6: 71 m, 37 kd, 14 c, 13 fpAvstod: 4 s, 1 vFrånvarande: 18 s, 11 m, 6 v, 5 kd, 4 c, 4 fp, 3 mpMom. 16 (Europabanan)1. utskottet2. 8 (c, kd)Votering:247 för utskottet51 för res. 82 avstod49 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 113 s, 70 m, 38 v, 1 kd, 12 fp, 13 mpFör res. 8: 1 m, 36 kd, 14 cAvstod: 1 s, 1 fpFrånvarande: 17 s, 11 m, 5 v, 5 kd, 4 c, 4 fp, 3 mpÖvriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.KU16 Vissa revisionsfrågorKammaren biföll utskottets hemställan.8 § Beslut om utskottsbetänkande som slutde-batterats den 11 marsUU3 Mänskliga rättigheter, m.m.Mom. 13 (samernas ställning)1. utskottet2. 2 (v, kd, c, fp, mp)Votering:181 för utskottet116 för res. 21 avstod51 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 113 s, 68 mFör res. 2: 2 m, 38 v, 36 kd, 14 c, 13 fp, 13 mpAvstod: 1 kdFrånvarande: 18 s, 12 m, 5 v, 5 kd, 4 c, 4 fp, 3 mpMom. 19 (mänskliga rättigheter i )1. utskottet2. 3 (kd)Votering:260 för utskottet37 för res. 31 avstod51 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 113 s, 69 m, 38 v, 14 c, 13 fp, 13 mpFör res. 3: 1 m, 36 kdAvstod: 1 sFrånvarande: 17 s, 12 m, 5 v, 6 kd, 4 c, 4 fp, 3 mpMom. 26 (utvecklingen i )1. utskottet2. 4 (kd, c, fp)Votering:234 för utskottet65 för res. 450 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 114 s, 70 m, 38 v, 12 mpFör res. 4: 37 kd, 14 c, 13 fp, 1 mpFrånvarande: 17 s, 12 m, 5 v, 5 kd, 4 c, 4 fp, 3 mpMom. 28 (skattebefrielse för representa-tionskontor m.m.)1. utskottet2. 6 (m, kd, c, fp)Votering:163 för utskottet135 för res. 61 avstod50 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 114 s, 38 v, 11 mpFör res. 6: 71 m, 37 kd, 14 c, 13 fpAvstod: 1 mpFrånvarande: 17 s, 11 m, 5 v, 5 kd, 4 c, 4 fp, 4 mpÖvriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.Beslut om uppskjuten voteringPå förslag av tredje vice talmannen medgav kam-maren att återstående ärenden på dagens föredrag-ningslista fick avgöras vid arbetsplenum torsdagenden 18 mars.9 § Offentlig upphandlingFöredrogsFinansutskottets betänkande 1998/99:FiU17Offentlig upphandling (förs. 1997/98:RR10)Anf. 135 ():Fru talman! En ökad offentlig upphandling och eneffektivare sådan skulle ge en besparing på 15-20miljarder kronor, utöver den besparingseffekt somredan tagits hem genom den offentli-ga upphandlingen.Denna uppskattning gör . Troligtvis är siffran förhållandevis låg.En effektivare offentlig upphandling av det som re-dan upphandlas ger naturligtvis en viktig bespa-ringspotential. Men den stora potentialen ligger i attfler uppgifter som sköts i offentlig regi verkli-gen konkurrensutsätts och upphandlas.Sett mot den bakgrunden borde det vara lätt attvara överens om att det är viktigt att den offentligaupphandlingen fungerar bra och att alltfler områdenav den offentliga verksamheten konkurrensutsätts.Det betänkande som vi nu skall behandla äremellertid ett sorgligt exempel på att vi har en rege-ring som inte tycks förstå detta, eller i varje fall fort-farande har ideologiska skygglappar. Visserligen harutskottsmajoriteten samlat sig till att föreslå en all-män översyn av lagen om offentlig upphandling. Mennär man sedan diskuterar direktiven till en sådanutredning går man förbi vissa givna frågor och ägnarsig i stället åt detaljer som är ägnade att kunnaförsvåra en effektivisering.Fru talman! Jag menar att detta betänkande motden bakgrunden är tämligen torftigt. Visserligen lan-dar man i en parlamentarisk utredningnär det gäller de här frågorna, och det kan vara bra.Men man får, som sagt, se till bakgrunden. Och bak-grunden är bl.a. att revisorer har gjort enganska ingående undersökning av den offentligaupphandlingen och lagt fram förslag som skulle kun-na innebära påtagliga förbättringar.I det sammanhanget är en viktig punkt att den of-fentliga upphandlingen sker så att den stimulerarkonkurrens och försvårar oligopolbildningar. Då ärdet viktigt att så många företag som möjligt verkligenkan delta i den offentliga upphandlingen. Riksdagensrevisorer har visat att det är så att små ochmedelstora företag har stora svårigheter att på ettriktigt sätt delta i de stora upphandlingarna. Upp-handlarna gör fortfarande alltför lite för att tillgodosede möjligheter som egentligen finns mensom inte utnyttjas, t.ex. till delad upphandling. Jagtycker att det är märkligt att utskottsmajoriteten härinte har velat ge tydliga direktiv till den kommandeutredningen att klara ut detta med förbättrade möjlig-heter för små och medelstora företag.En annan fråga som revisorer har pe-kat på är att många företag som anser sig förfördeladei en upphandlingssituation själva inte vill överklaga iett sådant ärende, med hänsyn till att de i framtidenkanske får ännu större svårigheter. revi-sorer har tagit upp ett förslag som tidigare framförtsfrån moderat håll här i och som utskottet dåavvisade, nämligen betydelsen av att få en utvidgadtalerätt - dvs. att talerätten också skulle gälla för ensammanslutning av företagare. revisorervar eniga på den punkten. Här har utskottsmajoritetendock inte velat ge någonting. Jag hoppas att den frå-gan likväl kommer att kunna utredas ordentligt iframtiden.Jag har redan nämnt att den stora potentialen förbesparingar inom den offentliga sektorn ligger i attfler uppgifter verkligen blir föremål för upphandling.I den gemensamma borgerliga reservationen till da-gens betänkande, reservation 1, säger vi:"En viktig uppgift för utredningen bör också varaatt lägga fram förslag som säkerställer att besparings-potentialen utnyttjas genom en mer omfattande of-fentlig upphandling i stat, kommuner och landsting. "Detta är grunden för att man verkligen skall kunnaspara ordentligt med pengar genom offentlig upp-handling men det är en mening som, naturligtvis,lyser med sin frånvaro i majoritetstexten.Från moderat håll har vi också en egen reserva-tion, nämligen reservation 2. Där behandlar vi frågor-na om den här vidgade offentliga upphandlingenkontra egenregi. Vi har noterat att man ånyo avvi-sar motionskraven från oss moderater om en princip-bestämmelse i kommunallagen, nämligen att verk-samhet som kan upphandlas i konkurrens skall upp-handlas så. Vi tror att det är väldigt viktigt att få tillstånd en sådan principregel. Naturligtvis kan den intefungera utan undantag men den skulle kunna fungerapå det sättet att kommunfullmäktige eller kommun-styrelsen när man inte upphandlar skulle få lov attprotokollföra de synnerliga skäl som man vill åberopaför att inte genomföra en upphandling. Därmed skulleman kunna få fram de skäl som föreligger. Det ärnämligen så att det i de allra flesta fall är en ren oviljamot konkurrensutsättning. kan det vara omöj-ligt att genomföra en upphandling, och då kan ävendet framgå.I reservation 2 behandlas frågan att regeringen isina regleringsbrev till myndigheterna borde låtaregleringsbreven innehålla riktlinjer om verksamhetsom skall upphandlas. Det är ett ganska modest öns-kemål från vår sida. Det är märkligt att utskottet avvi-sar det, trots att regeringen faktiskt har börjat ge så-dana anvisningar i vissa regleringsbrev. Det skullevara väldigt intressant att höra från utskottsmajorite-ten varför man tycker att regleringsbreven inte skallinnehålla några sådana riktlinjer till myndigheterna.Om man ser att konkurrensupphandling sparar pengaråt staten är det märkligt om regeringen inte vill tahem den besparingspotentialen genom att ge tydligariktlinjer till myndigheterna.Fru talman! Det här betänkandet visar alltså att vifortfarande har en lång väg att gå innan vi kan hämtahem den besparingspotential som har pekat ut. Vi kan hoppas på attdet utredningsarbete som kommer att bedrivasleder till att vi får en mermoderniserad lagstiftning men framför allt att viockså kan hoppas på ett nytt tänkesätt från socialde-mokraterna i dessa frågor.Fru talman! Jag yrkar bifall till reservation 2 menjag står självfallet bakom båda reservationerna.Anf. 136 PER ():Fru talman! Lagen om offentlig upphandlingmåste ses i ett större sammanhang än det svenska. Dethandlar egentligen i första hand inte om att vinnaeffektivitet och besparingar i den offentliga sektorn,trots att detta är mycket viktigt. Det handlar framförallt om ekonomisk integration för att skapa ett stabiltoch fredligt . Medlet för detta är just ekono-misk integration och ett ömsesidigt beroende ländernaemellan. Med de fyra friheterna och icke-diskrimineringsregeln i med öppenhet,konkurrens, affärsmässighet och objektivitet skallintegrationen förverkligas. Ett direkt resultat av dettaär den europeiska gemenskapens lagstiftning omoffentlig upphandling. Det är angeläget att påminnariksdagen om detta inför EU-valet. Ekonomisk integ-ration leder till besparingar och effektivitet. Det är sålätt att sätta det pekuniära i första rummet och glöm-ma visionen och missförstå all harmoniserande lag-stiftning på det ekonomiska området.Nu har, som vi hört, revisorer lämnatviktiga förslag till om just offentlig upp-handling. Det behövs en lättfattlig samlad svenskpolicy för offentlig upphandling. gällande reglerär svåröverskådliga och har en hög detaljeringsgrad.En god redovisning behöver krävas av offentligaupphandlare för valet av leverantör. Kvalitetsaspekteroch inte bara det lägsta budet behöver ges störretyngd. De små och medelstora företagens möjligheteratt delta i upphandlingen behöver också underlättas.En samordning av inköp snöper gärna de mindreföretagens möjligheter att delta. instruktionerom tröskelvärden, om lagenliga möjligheter till upp-delning och delkontrakt behöver presenteras i lättfatt-lig form. Frågan om en utvidgning av den krets somhar rätt att klaga på upphandlande enheter behöverutredas.Det föreligger, fru talman, enighet i utskottet ombehovet av en snabb översyn. Den pågående utred-ningen behöver tilläggsdirektiv och bör övergå till attbli parlamentarisk. Det som föranleder oenighet är deturval av riktlinjer som utskottsmajoriteten gjort. Nulider det av en slagsida och genomsyras inte alls avvare sig grundtanken om att underlätta ekonomiskintegration genom konkurrens, affärsmässighet ochobjektivitet eller om att underlätta för de små ochmedelstora företagen. Det är inte svårt att ana stöd-partiernas krav. Miljökraven är i sig rimliga. Vi harsjälva från kd:s sida motionerat om dem, men de börutredas och skärpas med sikte på konkurrensneutrali-tet med successiva reformer på direktivsnivå inomEU. Det är knappast en framkomlig väg att bara riktakrav mot svenska företag med svensk lagstiftning.Det, fru talman, var vad jag hade att säga i dettaärende.Anf. 137 ():Fru talman! är den årstid då läckorna om vår-budgeten står som spön i backen. Mycket av läckornahandlar som vanligt om att man diskuterar mer peng-ar till vård, omsorg och skola. Men vad man mycketmer sällan talar om är vad man gör med dessa pengarsom går till kommunerna och den kommunala ochlandstingskommunala verksamheten. Det handlar intebara om att kommunerna skall göra rätt saker utan -och det gäller just i det här sammanhanget - om attgöra sakerna på rätt sätt.Den offentliga upphandlingen, alltså kommunerbestämmer sig för att köpa i stället för att producera iegen regi, handlar om mycket stora belopp, kanskebortemot av BNP. Det betyder att om man ge-nomsnittligt kunde sänka priset med en procentenhetinnebär det i effektivisering.Det är pengar som används till saker som inte äratt använda pengarna på det bästa sättet. När vi talarom att vi tycker att det är angeläget med bättre ser-vice i äldreomsorgen, om kvalitet i skola för vårabarn, då handlar det inte bara om att ge mer statsbi-drag. Det handlar om att de som ser till att skola ochäldreomsorg fungerar gör det på bästa möjliga sätt.Ett mycket viktigt sätt är att se till att upphandlingensköts professionellt, affärsmässigt och i fri konkur-rens mellan olika företag. Det har en mycket storekonomisk betydelse för den kommunala verksam-heten.Många kommuner väljer att engagera sig i egnabolag i stället för att upphandla duktigt från privataföretag. Det här är ett sätt att använda kommunenspengar på fel sätt. Hur hör det hemma i sammanhang-et? Jo, ofta skall de kommunala bolagen konkurreramed de privata i upphandlingarna. Men vi vet att dekommunala bolagen ofta sköts på ett sådant sätt inte ställer samma avkastningskrav, man kanalltid spela med skattebetalarnas pengar. Förutom attpengarna ibland används på ett märkligt sätt kan manockså skaffa sig olika typer av insiderinformationerom hur anbuden skall utformas osv. på grund av attdet ofta är personalunioner, det går att använda kom-munens resurser. Om man i stället för att ägna sig åtatt värna de kommunala bolagen, vilket jag tror attregeringspartiet alldeles för mycket gör, ser till attavveckla dem och satsar på att få en välfungerandekommunal upphandling, skulle mycket vara vunnetbåde för den kommunala verksamheten och för detlokala företagsklimatet.Det är nämligen så, fru talman, att ett villkor föratt de privata småföretagen i kommunen skall kunnadelta på ett bra sätt, till nytta för kommunens invånareoch för dem som får jobb inom företagen, är att reg-lerna inte är alltför krångliga och inte kräver alltförstora resurser i bolaget för att kunna vara med ochbjuda och få vettigt med tid på sig för att kunna läggaanbuden. Det är inte alltför ovanligt att anbudsför-frågningarna sköts lite med vänsterhand, så att detbara är de stora bolagen som redan är insatta ocherfarna som kan vara med och bjuda.Många av de tjänster som man bedriver iantingen bolagsverksamhet eller i vanligkommunal regi kan man upphandla helt och hållet påentreprenad, men man kan också upphandla olikatyper av stödfunktioner eller delar av den kommunalaverksamheten, t.ex. gatuunderhåll, matlagning inomäldreomsorgen m.m. Genom att bryta ned det i småenheter och göra en korrekt upphandling kan manutan förtäckta subventioner, svågerpolitik eller annatfaktiskt också gynna det lokala näringslivet.Jag kan ta ett konkret exempel. När Sollentunakommun valde att dela upp sittanbudsförfarande för parkunderhållet i mindre enhe-ter lyckades man både sänka kostnaderna och få enextremt professionell skötsel av vidEdsbergs slott, som man använde helt andraentreprenörer för att sköta det vanliga parkunderhål-let. Till både nytta och nöje för kommunens invånareblev alltså bättre skött, ochman kunde spara pengar och använda sig av lokalaföretagare. Det är ett exempel på hur man använderden offentliga upphandlingen på ett bra sätt för bådeskattebetalare och företag.Man kan också gynna den lokala utvecklingen påandra sätt. Om en kommun begär in ett anbud förskolmåltiderna till hela kommunen i ett anbud är detklart att det inte finns speciellt många företag somkan vara med och bjuda på ett sådant, och inte kanskedet blir så speciellt trevlig verksamhet heller. Men omman däremot lägger ut anbuden på varje skola för sigeller varje äldreboende för sig så kan den lokale krö-garen vara med och bjuda på ett bra sätt.Det här handlar också väldigt mycket om att ska-pa ett gott företagarklimat i vårt land; att skapa ettpositivt företagarklimat som också skapar en godlokal utveckling. Vi vet ju att det finns väldigt fåsaker som en kommun i praktiken kan göra utöver attha en bra skola och en bra infrastruktur, men någrasaker man kan göra är just att genom den lokala upp-handlingen se till att man får ett gott företagsklimatför de små företagen. Få saker gynnar tillkomsten avnya företag på en ort så mycket som just att det finnsandra levande företag på orten. Då är det ju bra nu har samlat sig till att vilja lyfta fram upp-handlingsfrågorna i en statlig utredning. Vi har haftlagen i , och detta visar att det fortfarandefinns brister i den.Förslaget från revisorer kom för rättlänge sedan, men de pekar på ett antal områden därman borde flytta fram positionerna. I betänkandet ärmajoritet och opposition överens om att det finnsväldigt mycket utestående frågor och att det kan varabra att samla ihop det här i en gemensam utredning.För att det inte skall bli så som man så ofta liteironiskt säger, att man begraver saken i en utredning,måste man också ge den här utredningen en myckettydligare inriktning. Den inriktningen menar vi måstevara att underlätta för de små och medelstora företa-gen att vara med och bjuda på ett bra sätt så att mankan få fram de bästa produkterna till det bästa prisetoch gynna företagandet utan att använda sig av demetoder som vi så ofta tycker är dåliga.Det framgår mycket mer av vad tidigare talare harfört fram om den exakta inriktningen på det här, ochjag skall inte ta upp mer av kammarens tid.