prot · GM0990 · 1999-05-04 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1998/99:90Tisdagen den 4 majKl. 14.00 - 16.2418.00 - 19.14Det justerade protokollet beräknas utkomma -------------------------------------------------------------------1 § Justering av protokollJusterades protokollen för den 27 och 28 april.2 § AvsägelserTalmannen meddelade att () avsagtsig uppdragen som ledamot i skatteutskottet och somsuppleant i utbildningsutskottet.Kammaren biföll dessa avsägelser.3 § Anmälan om kompletteringsval till skat-teutskottetTalmannen meddelade att Kristdemokraternasriksdagsgrupp på grund av uppkomna vakanser an-mält som ledamot i skatteutskottetefter och somsuppleant i skatteutskottet efter förklarade valda tillledamot i skatteutskottetKenneth ()suppleant i skatteutskottetDesirée ()4 § Meddelande om frågestundTalmannen meddelade att vid frågestunden skulle följande statsrådnärvara:Vice statsminister , justitiemi-nister , utrikesminister ,statsrådet , försvarsminister vonSydow, utbildningsminister , statsrådetUlrica och socialminister § Anmälan om fördröjda svar på interpella-tionerTill hade inkommit följande skrivelser:Interpellation 1998/99:285Till riksdagenInterpellation 1998/99:285 av omPosten AB.Interpellationen kommer att besvaras måndagenden 31 maj.Skälet till dröjsmålet är arbetsanhopning.Stockholm den 27 april 1999NäringsdepartementetEnligt uppdragC H FalleniusExpeditionschefInterpellation 1998/99:291Till riksdagenInterpellation 1998/99:291 av ()om energipolitiken.Interpellationen kommer att besvaras måndagenden 31 maj 1999.Skälet till dröjsmålet är arbetsanhopning.Stockholm den 29 april 1999NäringsdepartementetEnligt uppdragC H FalleniusExpeditionschefInterpellation 1998/99:292Till riksdagenInterpellation 1998/99:292 av () om kravet på nya taxametrar.Interpellationen kommer att besvaras måndagenden 31 maj 1999.Skälet till dröjsmålet är arbetsanhopning.Stockholm den 29 april 1999NäringsdepartementetEnligt uppdragC H FalleniusExpeditionschefInterpellation 1998/99:294Till riksdagenInterpellation 1998/99:294 av ()om upphandling av trafik.Interpellationen kommer att besvaras måndagenden 31 maj 1999.Skälet till dröjsmålet är arbetsanhopning.Stockholm den 29 april 1999NäringsdepartementetEnligt uppdragC H FalleniusExpeditionschefInterpellation 1998/99:297Till riksdagenInterpellation 1998/99:297 av ()om sysselsättningsmålet.Interpellationen kommer att besvaras måndagenden 31 maj 1999.Skälet till dröjsmålet är arbetsanhopning.Stockholm den 29 april 1999NäringsdepartementetEnligt uppdragC H FalleniusExpeditionschefInterpellation 1998/99:305Till riksdagenInterpellation 1998/99:305 av om osteoporos.Interpellationen kommer att besvaras fredagenden 21 maj 1999.Skälet till dröjsmålet är arbetsanhopning.Stockholm den 29 april 1999Lars EngqvistInterpellation 1998/99:288Till riksdagenInterpellation 1998/99:288 av ombidrag till kvinnoorganisationernas centrala verksam-het.Interpellationen kommer att besvaras tisdagen den18 maj 1999.Skälet till dröjsmålet är att vi inte har hittat någotlämpligt debattdatum.Stockholm den 29 april 1999Ulrica MessingEnligt uppdragMartin HolmgrenExpeditions- och rättschefInterpellation 1998/99:280Till riksdagenInterpellation 1998/99:280 av () om bekämpningsmedel och glyfosater.Interpellationen kommer att besvaras fredagenden 21 maj 1999.Skälet till dröjsmålet är att ministern inte kunnatfinna en debattdag som passar både interpellanten ochhonom.Stockholm den 29 april 1999MiljödepartementetEnligt uppdragKathrin FlossingExpeditions- och rättschefInterpellation 1998/99:282Till riksdagenInterpellation 1998/99:282 av ()om ungdomsinflytande på miljöpolitiken.Interpellationen kommer att besvaras fredagenden 21 maj 1999.Skälet till dröjsmålet är att ministern inte kunnatfinna en debattdag som passar både interpellanten ochhonom.Stockholm den 29 april 1999MiljödepartementetEnligt uppdragKathrin FlossingExpeditions- och rättschefInterpellation 1998/99:293Till riksdagenInterpellation 1998/99:293 av stamning som funktionshinder.Interpellationen kommer att besvaras fredagenden 21 maj 1999.Skälet till dröjsmålet är arbetsanhopning.Stockholm den 29 april 1999Lars EngqvistInterpellation 1998/99:300Till riksdagenInterpellation 1998/99:300 av kommer att besvaras fredagenden 21 maj 1999.Skälet till dröjsmålet är arbetsanhopning.Stockholm den 29 april 1999Lars Engqvist6 § Svar på interpellation 1998/99:235 omgömmande av flyktingarAnf. 1 Statsrådet ():Fru talman! har frågat justitiemi-nister om vilka åtgärder justitiemi-nistern är beredd att vidta i syfte att föreslå straff fördem som gömmer personer vilka saknar rätt att uppe-hålla sig i riket, även i de fall då ekonomisk vinninginte görs.Arbetet inom regeringen är så fördelat att det ärjag som skall svara på interpellationen.Sten har i interpellationen angett attdet enligt uppgift finns tusentals människor i Sverigesom inte har rätt att vistas här. Inledningsvis vill jagdärför påtala att någon statistik rörande denna gruppinte finns. Utlänningar kan befinna sig i landet utanatt ha uppehållstillstånd av flera skäl. Ett skäl kanvara att det av olika anledningar inte går att verkställaett beslut om avvisning eller utvisning. Så har exem-pelvis varit fallet rörande medborgare från ochEtiopien. En annan kategori är personer som rest inlegalt med eller utan visering men som sedan stannari landet utan att söka uppehållstillstånd. Ytterligare enanledning kan vara att vederbörande inte medverkartill att frivilligt lämna landet och håller sig gömd,ibland med aktiv hjälp från någon annan.Skälen till att gömma en utlänning som fått ett av-visnings- eller utvisningsbeslut kan vara av olikakaraktär. Det kan exempelvis röra sig om en anhörigtill utlänningen eller en enskild, som i motsats tillUtlänningsnämnden är övertygad om att utlänningenriskerar förföljelse vid ett återvändande. Det kanockså vara fråga om en landsman som vill att såmånga som möjligt från hans land skall få vistas iSverige eller någon som av humanitärt engagemanggömmer en medmänniska.Som påpekat är det i , såsom det anges i lagtexten, bara straffbart att dölja enutlänning eller att genom någon annan åtgärd försökahindra verkställighet av ett beslut om avvisning ellerutvisning, om gärningen har skett i vinningssyfte. Detgäller oavsett om det är fråga om en enstaka handlingmot ersättning eller en systematiskt bedriven verk-samhet i vinningssyfte. När bestämmelsen infördesdiskuterades om det även skulle vara straffbart attgömma någon utan egen . En generell krimi-nalisering av åtgärder av detta slag ansågs dock inteönskvärd.Tillämpningen av utlänningslagstiftningen måstepräglas av både humanitet och respekt för lagen. Detär naturligtvis olyckligt om vi får en utveckling medmånga som väljer att leva utanför samhället. Särskiltolyckligt är det när barn inte kan leva öppet och fåtillgång till det som barn har rätt till. Regeringen gavdärför och i uppdrag att kartlägga hur många barn somhålls gömda för att undgå verkställighet av avvis-nings- eller utvisningsbeslut m.m. Uppdraget kommeratt redovisas inom kort.Min uppfattning, fru talman, är att det genommedmänsklighet, en tydlig lagstiftning och rättssä-kerhet går att förebygga problem. Jag har inte föravsikt att föreslå straff för den som t.ex. av starkthumanitärt engagemang gömmer flyktingar.Anf. 2 ():Fru talman! Jag tackar för svaret.Detta med antalet är säkert riktigt. Det finns detingen statistik på , men det skall ju komma enligtstatsrådet. Det gäller inte heller de två första katego-rierna som statsrådet nämnde, utan vad jag har tagitupp är de som har fått sin asylansökan avslagen trots,som jag vill påstå, mest generösa asylpolitik.Det är den gruppen som jag har tagit upp, och det trorjag att statsrådet vet också.Skälet till att jag ställde frågan till statsrådet hade inte med dem som gömmer icke asylbe-viljade utlänningar att göra, utan det var mer en prin-cipfråga.Statsrådet skriver om den som till skillnad frånUtlänningsnämnden är övertygad om att ett beslut ärfelaktigt fattat, och där kommer min fråga in. är, precis som en tingsrätt eller enhovrätt, en myndighet.Om man försöker hindra verkställandet av andramyndigheters beslut är det straffbart, med garanti. Jagvet att statsrådet inser det. Här är vi inne på en farligväg. Vissa myndigheters beslut skall man följa, an-nars riskerar man att bli åtalad för delaktighet i brott.I detta fall kan man inte åtalas för att ha hjälpt någonatt bryta mot lag, om det inte har skett föregen vinning.Om jag gömmer en person som av domstolen harblivit dömd för rån innan han skall avtjäna sitt fängel-sestraff, riskerar jag att bli åtalad och dömd. Jag an-ser, till skillnad från domstolen, att personen inte ärskyldig. Men den som gömmer en person som enligtUtlänningsnämnden, en annan myndighet, inte får lovatt vistas i går fri om det inte går att bevisa attdet gjorts för att tjäna pengar. Vari ligger skillnaden?Varför är det i det ena fallet, men inte i det andra,tillåtet att bryta mot en myndighets föreskrifter ochbestämmelser? Skall vi ha två lagstiftningar i Sveri-ge?Anf. 3 Statsrådet ():Fru talman! Vi har inte två olika lagstiftningar.Detta har diskuterats mycket ingående. Man kom dåfram till att en generell kriminalisering av åtgärder avdetta slag inte ansågs önskvärd.Sten åberopar ett exempel med en rå-nare. Det kan vara skillnad mellan en rånare och enperson som tror sig vara förföljd i sitt land, som fåttavslag på sin ansökan om att få stanna i . Mendet är en annan diskussion. Den är genomförd, ochman har kommit fram till den uppfattning som jag harredovisat. Låt oss emellertid avvakta den utredningsom är på gång och kommer att vara avslutad inomkort, så får vi klarhet i problemets omfattning, dvs.hur många barn det kan gälla.Mitt främsta engagemang gäller barnen, som hållsgömda undan samhället och inte får tillgång till detsom de har rätt till - skola och umgänge med andrabarn.Anf. 4 ():Fru talman! Det är inte ofta jag är överens medstatsrådet . I det här fallet verkar vi dock närmaoss varandra. Jag tog upp exemplet med rånaren föratt göra skillnaderna tydliga. Det kan finnas andramyndighetsbeslut, som man kan hindra verkställandetav, som ligger mycket närmare det vi diskuterar.Med den lagstiftning vi har riskerar barn tillföräldrar som inte får tillstånd att vistas i attverkligen komma i kläm. De hamnar mellan två sto-lan.Jag hoppas att den utredning som statsrådet härhar refererat till kommer så fort som möjligt.Överläggningen var härmed avslutad.7 § Svar på interpellation 1998/99:236 om vi-sumkrav vid väpnade konflikterAnf. 5 Statsrådet ():Fru talman! har frågat mig vilka åt-gärder regeringen avser vidta för att viseringskravetinte skall kränka den mänskliga rättigheten att sökaasyl samt vilka åtgärder regeringen avser vidta för attviseringskravet i och skall användasmer restriktivt och att visumkravet kan upphävas vidväpnad yttre eller inre konflikt.Inledningsvis vill jag klargöra att i likhetmed alla andra EU-länder har krav på visering förmedborgare i (FRJ).Detta krav kan inte någon medlemsstat frånsäga sigmed mindre än att fattar ett sådantbeslut. Skälet till att EU-länderna har krav på viseringär att samtliga, i likhet med , har en regleradinvandring som skulle utsättas för ett stort tryck omkrav på visering inte upprätthölls för länder som, avolika skäl, många vill lämna. Att visering krävs somett stöd för upprätthållandet av en reglerad invandringär viktigt inte minst för att undvika missbruk av asyl-rätten och därmed, , riskera att undergrävaasylpolitiken.Beslut om riktlinjer för viseringspolitiken fattasav . Viseringspolitiken harsom mål att utgöra ett stöd för att upprätthålla denreglerade invandringen och skapa så storfrihet som möjligt för rörelser över gränserna. Detgäller i fråga om såväl släktkontakter som kommersi-ella och kulturella förbindelser. Den generella praxissom tillämpar i viseringsärendenvisar att visering normalt beviljas för exempelvisbesök av föräldrar, barn och syskon. En viseringsan-sökan skall dock inte bifallas om den sökande inte harför avsikt att återvända hem när viseringen löper ut.Invandrarverket skall således göra en bedömning avom det finns en risk för att den sökande inte har föravsikt att återvända till hemlandet.Det kan med fog antas att konsekvenserna förSverige av en mot det övriga EU avvikande praxis förenskilda länder på viseringsområdet skulle bli omfat-tande.Flyktingkrisen i Kosovo kräver andra åtgärder ände som ryms inom ramen för viseringspolitiken. Sve-rige har hörsammat FN:s flyktingkommissaries fram-ställning om att ge en del av de flyktingar som uppe-håller sig i tillfälligt skydd utanför regi-onen. har i detta sammanhang erbjudit sig taemot upp till 5 000 personer.Invandrarverket har dessutom, som en reaktion påden uppkomna situationen, placerat personal i Skopjei för att kunna hantera ansökningar omfamiljeåterförening i ingivna av personer iregionen. Även andra ambassader i regionen, Belgradundantaget av uppenbara skäl, hanterar dessa ärendenvarefter de kommer in.Fanny låter förstå att människosmugglingär ett resultat av EU- ländernas restriktiva viserings-politik. Kampen mot olaglig invandring och männi-skosmuggling förs bl.a. genom att verka för att detskall finnas tillgång till en effektiv asylprocess sånära ursprungslandet som möjligt. Detta arbete stårinte i någon motsatsställning till rätten att söka asyl.Vad som är angeläget är att flyktingarna får skyddoch stöd i närområdet för att ett framtida återvändan-de skall underlättas, så att de inte tvingas söka sig tillland efter land allt längre från sina hem.Jag vill även redovisa vad i övrigt bidrarmed för att möta den nuvarande krisen i Kosovo ochregionen. tillhör de största bidragsgivarna tillFN:s flyktingkommissarie. bidrag tillUNHCR uppgår till ,varav har använts direkt till Ko-sovokrisen. Regeringen beslutade om ettöronmärkt bidrag för Kosovo till om minst 15 miljoner kronor.Dessutom omfattar det föreslagna bidraget en reservpå för oförutsedda händelser sominte är intecknad. Regeringen fattade beslut den13 april om att skall stanna på plats,med de lastbilar och den personal som transporterathumanitär hjälp till , för att stå till Världs-livsmedelsprogrammets (WFP) förfogande på plats,under samordning av UNHCR under en månads tid.Bidraget till WFP uppgår till 8 miljoner kronor.Sammanfattningsvis har beslut redan fattats om hjäl-pinsatser som omfattar ochdärutöver finns en reserv på föroförutsedda händelser.Som svar på direkta frågor vill jagsäga att det inte är aktuellt att upphävakravet på visering för medborgare i Förbundsrepubli-ken . Den allmänna utformningen avviseringspolitiken diskuteras fortlöpande inom EUoch deltar aktivt i den diskussionen.Anf. 6 ():Fru talman! Jag vill tacka statsrådet för svaret. Dethar hänt en hel del sedan jag började fundera övervilka konsekvenser vårt krav på visum får för flyk-tingar från . Jag skall kanske säga jugo-slaviska medborgare. På ett sätt kommer debattenalldeles för sent - är nu helt enkelt i krig- men jag tror ändå att principerna är värda att dis-kutera. Det kanske borde göras i helt andra situationeri helt andra forum.Det redovisas i svaret vad gör för att mötaden situation som har uppstått i Kosovo och omgi-vande länder. Det är lovvärt, men jag tror ändå att detbara är en mycket liten del av det vi borde göra ochkommer att få göra . Eftersom statsrådettar upp de saker som händer i Kosovo vill jaggärna replikera.När jag i TV ser bilder från kriget ser jag sjuka,gråtande, skadade människor som vadar i leran. Jagser barn som har förlorat allting som gör barndomentrygg. Jag ser sådant som man tycker att ingen männi-ska borde få uppleva.Jag hör varningsropen från UNHCR:s personaloch från andra organisationer om brist på vatten, bristpå mat och risken för epidemier.Jag undrar ibland om parollen om att hjälp påplats och om att hjälpa i närområdet verkligen är detenda rätta och om detta skall vara en så stor del avvåra hjälpinsatser.Är dessa människor verkligen hjälpta där de sitteri sin misär? Räcker det att bara en bråkdel av dem fårlämna katastrofen? Borde bara några av dessa i dub-bel bemärkelse få fast mark under fötterna?Det skall komma 5 000 flyktingar till . såg jag en rapport om att drygt 100 hade gått tillTyskland och drygt 100 till eller någonannanstans. skulle några fler planlyfta, bl.a. mot . Något antal angavs inte. Idenna katastrof, som rymmer nära nog en miljonflyktingar, är det vad vi gör här i Sverige.Jag vet att det är fantastiskt lovvärda och bra in-satser som skall göras på plats. De är viktiga. Jag trorinte att det görs för mycket på något av de områdena,men det finns så många människor som lider just nusom kanske borde vara i Sverige.Det gäller inte direkt frågan om visumkrav, mendet gäller frågan om att få komma nära sin familj. Detborde inte ifrågasättas att man, när manär i trångmål eller i en nödsituation, söker sig till demänniskor som står en nära. Det borde på alla visuppmuntras och åtgärdas. Ingen myndighet bordenågonsin säga: "Du får åka dit i stället, för vi harordnat det så".Eftersom min fråga gällde visum är det bäst att jaghåller mig till det, annars blir jag kanske återförd tillordningen.Under nära har det varit massflykt i Kosovo.Sverige har i många olika sammanhang hänvisat tillvisumkravet. I svaret sägs att det med fog kan antasatt konsekvenserna för av en mot det övrigaEuropa avvikande praxis för enskilda länder skulle bliomfattande. Jag frågar vilka konsekvenserna skullebli. Skulle de bli att människor i behov av asyl sökteasyl, eller vad är det vi vill förhindra med visumkra-vet?Man kan säga att visumkravet inte spelar någonroll . Det är ytterst få som söker visum, och detär ingen som får visum. Då kan man fråga om man ikrigssituationer verkligen skall ha visumkrav. Bordedet inte upphävas just när inre eller yttre konfliktpågår på det sätt som sker i Kosovo nu?Anf. 7 Statsrådet ():Fru talman! Ja, visst kommer det . ha kunnat förutse det som nusker i mycket, men inte i allt. Det vi nu upplever är etthot mot det som vi vill bygga upp inför 2000-talet - ett som bygger på tolerans, respekt förminoriteter, mänskliga rättigheter och demokrati. Viser också hur massiva brott mot mänskliga rättigheterhotar freden, och vi får en massflyktsituation - denvärsta sedan andra världskriget.I detta läge måste man ha någon ordning i denhumanitära verksamheten, så att inte alla enskildaorganisationer, alla nationella organisationer och allaländer gör saker och ting som går på tvärs mot var-andra. Man måste ha en ordning i det hela. Det ärdärför FN:s flyktingkommissarie har fått uppdraget -och i sådana situationer alltid har uppdraget - att haledningsansvaret.Det man har kommit fram till, och den politik somvärldssamfundet, , EU och FN stöder i dettasammanhang, är att man inte på något sätt skall görasaker som leder till att etniska rensnings-politik kan genomföras. Jag talar om att börja skeppaut hundratusentals människor - alla flyktingar - tillEuropa.I stället har man beslutat - det är därför insatsernagörs på plats - att så många som möjligt skall stannakvar i närområdet. Jag kan också med ledning avmina besök i området - både i och i Make-donien - tala om att de allra flesta flyktingar vi talarmed inte vill någonting hellre än att återvända. De villåtervända i säkerhet, och de vill gärna återvända medstöd, så att det som har raserats kan byggas upp. Devill återvända.Det finns de som måste lyftas ut av medicinskaeller andra skäl framför allt från , därtrycket är oerhört stort politiskt och etniskt. Det ärdärför som flyktingkommissarien har sagt att det iförsta hand är de som är i som behö-ver lyftas ut ur regionen. Det är det som vi lojalt föl-jer.Det betyder inte att människor inte kan söka asyl iSverige ändå. Det kan man göra, och det kommer attbehandlas i vanlig ordning. Det kan man göra på våraambassader, som jag nämnde. Man kan också sökaasyl om man kommer som spontanflykting till grän-sen. Det rör sig nu om ett par hundra förSveriges del.Rätten till asyl finns där, men vi är lojala motflyktingkommissariens strategi. Det är en strategi somvi naturligtvis också delar uppfattning om. Vi skall påplats hjälpa så många som möjligt och försöka se tillatt all den nöd som finns där lindras på bästa sätt.Under tiden är vi beredda att ta emot upp till 5 000flyktingar här.Sverige har, vill jag gärna säga avslutningsvis,genom de två ställt upp väldigt mycket.Vi har tagit emot flyktingar från f.d. Jugoslavienmotsvarande av vår befolkning. Vi harsatsat i humanitära och andrainsatser, och vi har bidragit med upp till 1 000 perso-ner - t.ex. militärer och biståndspersonal. Vi är nuockså beredda att tillsammans med andra länder - detskall också vara en solidarisk ansvarsfördelning -framför allt stödja på plats och också bidra till enkommande Marshallplan som kommer att behövas.Vi kommer också att ta emot upp till 5 000 flyktingarsom behöver komma till vårt land.Anf. 8 ():Fru talman! Jag håller naturligtvis med om att viskall ha en reglerad invandring, i den mån det går. Jaghåller också med om att det är viktigt att människorfår hjälp där de är när de behöver det. Men en del avdessa människor är redan utskeppade. De är inte iKosovo. De är inte kvar i sitt hemland. De är redanute, men lider nöd där de är. De har det inte särskiltbra på flyktingförläggningar vare sig i Kosovo ellerAlbanien.Om vi återgår till visumfrågan kan jag säga att jaghåller med om att det är viktigt att vi är samstämmigai , i den mån det går att vara samstämmiga.Men har gjort någonting för att förmå deandra länderna att lätta på visumtvånget om det nuinte går? Det skulle naturligtvis vara lättare. Fyller ettvisumtvång någon som helst funktion i en krigssitua-tion? Skall vi ha det ändå?Det är ju inte så att de som är laglydiga och ansö-ker om visum får det. - i en krigssituation - fårde det inte. Det innebär att det är totalt meningslöst.Det pågår väpnad konflikt och etnisk rensning.Det är en etnisk rensning som inte heller jag tycker attvi skall medverka till, men jag menar inte att vi måstebestämma oss för att alla som kommer hit skall stan-na i . Vi kan ge tillfällig hjälp, men i störreutsträckning än vad vi har gjort . Då tycker jagatt visumtvånget inte spelar någon roll. Det fylleringen som helst funktion. Skall vi ha det kvar? Skallvi ha det så?Om vi fortsätter med visumtvång i fredstid, gen-temot länder som vi fortfarande inte på något sättkrigar eller bråkar med, nekar vi ändå väldigt mångaanhöriga och släktingar att komma hit.Vi nekar sådana som har permanent uppehållstill-stånd i granländerna att komma hit och besöka sinasläktingar. Vi nekar asiater som inte har en tanke påatt lämna sitt land att komma hit för att besöka släk-tingar eller vänner. Det är väldigt mycket sådant somhänder - faktiskt. Det är möjligt att det är skillnad omman söker här i eller om man söker på ut-landsmyndigheter, men faktum är att det här intefungerar bra. Då kan man undra över om visumfråganär bra löst.Sedan är det inte svårt att föreställa sig att det iJugoslavien finns oppositionella serber som kan be-höva lämna . De kan inte offentligt besö-ka en ambassad för att begära visum. De kanske ock-så har släktrelationer som är sådana att de inte villvisa vad de har för sig. Skulle de behöva visum för attlämna ? Det krävs det ju egentligen omman inte vill resa som flykting.Jag tycker att sådana här frågor borde kunna lösasutan att man direkt gjorde så stor affär av det. Vilyfter på visumtvånget när en väpnad konflikt pågår.Då kan det ändå finnas kvar, för jag vet att det finnsskäl för det. Det gör det. Men inte i den situation sområder i Kosovo och i dag.Sedan vill jag återvända lite grann till det här medhjälpen till Kosovo och . Det är självklartatt vi skall hjälpa. Vi skall hjälpa där och vi skallhjälpa här. Jag tror att vi är totalt samstämmiga i densynen. Men tycker jag inte att man kan talaom en reglerad invandring när människor lider nöd.Krig kan vanligtvis inte regleras.