prot · GN0921 · 1999-10-28 00:00:00 — Men vad vi kan se när viföljer statistiken på detta sätt är att det totala antaletfall minskar och att antalet personer som blivit smit-tade i också minskar. Det enda som tycks ståsig är de som blir smittade av reptiler ochsköldpaddor.Anf. 13 ():Fru talman! Jag tackar för det här intressanta sva-ret på mina kompletterande frågor. Det är också braatt jordbruksministern säger att det var fråga om enfelaktig hantering. Det är en signal som leder rätt.Det är också intressant att jordbruksministern sä-ger att priset är högre på de svenska varorna och atthon också säger att det är de hårda kraven i Sverigesom är orsaken till det. Vi har ett gemensamt intresseatt verka för att det verkligen medvetandegörs.Apropå grisens knorr på svansen så ska vi varaväldigt tacksamma för att grisen över huvud taget haren svans, vilket de svenska grisarna har. Det är intealla grisar utanför våra gränser som har det, vilketman ska beakta.Jag tycker att den erfarenhet som vi har ända se-dan 60-talet är väldigt viktig. Då hade vi en salmo-nellakatastrof som ledde till att många miste livet.Sedan dess har man entydigt och klart haft en bralinje från svensk sida. Det är väldigt glädjande omden linjen kan fortsätta att hävdas, så att den nu kanomfattas av andra länder, inte minst inom EU. Jaguppfattade det som att jordbruksministern var opti-mistisk när det gäller detta. Det är klart att vi skaframhålla det som vi är bäst på. Vi ska inte sätta vårtljus under skäppan. Det har man väl antagligen gjortmed tanke på den utveckling som har varit. Vi kan segalna ko-sjukan, och vi kan se svinpesten nere i Bel-gien och som exempel som jag tror harväckt opinionen i dessa länder. Vi kan förhoppnings-vis räkna med att vi ska nå framgångar för den svens-ka linjen i dessa sammanhang. Jag tackar för svaret.Överläggningen var härmed avslutad.5 § Svar på interpellation 1999/2000:28 omsjöräddningstjänstenAnf. 14 Näringsminister ():Fru talman! har frågat mig vilkainitiativ jag avser vidta för att ytterligare studera hursjöräddningen ska vara organiserad i samthur samarbetet med våra grannländer ska utvecklasoch säkerställas vad gäller sjörädd-ningstjänsten. Frågan är ställd mot bakgrund av beslut att lägga ned sjöräddningsunder-centralen på från årsskiftet.I finns en enda sjöräddningscentral,belägen vid i . Centralen hartill uppgift att ta emot larm från hela landet. Rädd-ningsledaren vid centralen fattar beslut om vilkaresurser som ska sättas in samt leder operationen tilldess att sjöräddningsfallet är avslutat.Räddningsledaren kan vid behov begära hjälp fråntvå sjöräddningsundercentraler. Undercentralen iStockholm har till uppgift att, efter delegation frånräddningsledaren i , självständigt leda rädd-ningsoperationer över hela landet. Undercentralen påGotland får, efter delegation, leda operationer endastinom Gotlands sjötrafikområde.Hittills i år har endast fem sjöräddningsfall dele-gerats till undercentralen på . Enligt har inte något av dessa fall delegerats motbakgrund av ett verkligt behov. Fallen har delegeratsenbart för att bibehålla kompetensen hos de biträdan-de räddningsledarna på Gotland.Ur organisatorisk synpunkt har Sjöfartsverketfunnit det svårmotiverat att bibehålla en lednings-funktion för ett så litet område som Gotlands sjötrafi-kområde. Ansvaret för denna funktion tas vid års-skiftet i stället över av sjöräddningsundercentralen iStockholm.Här är det viktigt att framhålla att Sjöfartsverketsbeslut inte leder till någon brist på sjöräddningsresur-ser i övrigt på . utgör med sitt strate-giska läge i mellersta en utmärkt bas förplacering av sjöräddningsenheter av olika slag, förinsats i ett större område och i större sammanhang.Här kan nämnas de tätt stationerade och för sjörädd-ningsuppdrag lämpliga ytgående enheterna från , , Kustbevakningenoch Försvarsmakten. Vidare utgör den förhöjda heli-kopterberedskapen på , tillsammans med den iSundsvall, landets i särklass bästa beredskap.Mot bakgrund av vad jag nu har sagt, anser jag attsjöräddningen i är bra organiserad. Jag finnerdärför inte skäl att ta initiativ till ytterligare studier avsjöräddningens organisation.Sjöräddningssamarbetet med våra grannländerregleras genom bilaterala avtal. har hittillsingått sjöräddningsavtal med , , och . Vidare pågår ett aktivt arbete medatt ta fram avtal med , , ,och . Avtalen reglerar i detalj hursamarbetet mellan länderna ska gå till, både vid fak-tiska sjöräddningsfall och vid övningar. Avtalen byg-ger i sin tur på de regler och rekommendationer sombeslutats av den internationella sjöfartsorganisationenIMO.Ett reglerat samarbete med våra grannländer äroerhört betydelsefullt i syfte att säkerställa en hel-täckande och trygg sjöräddningstjänst i våra omgi-vande farvatten. Jag finner det därför mycket angelä-get att vi, , kan ingå avtal medde grannländer som vi nu förhandlar med.Anf. 15 ():Fru talman! Jag tackar för svaret, men jag är intenöjd med innehållet i svaret. Jag hade hoppats attnäringsministern skulle vilja studera frågan vidareoch redovisa hur fortsatt samverkan med våra grann-länder i skulle säkerställas enligt det somjag anför i interpellationen.Jag har därtill några synpunkter på beslutsfattan-det som jag avser att återkomma till.Jag har i interpellationen väl beskrivit sakförhål-landena och vill därför nu lyfta fram effekterna pånäringslivet och samhället om beslutfullföljs.Den omfattande utredning som genomfördes 1993fastställde i alla alternativ att sjöräddningscentralenskulle vara kvar på ; detta naturligtvis medhänsyn till den omfattande inrikes färjetrafiken medöver 1 miljon passagerare , till det betydandefiske av såväl svenska som utländska fiskare i far-vattnen runt , till utvecklingen av sjötrafiken ifarvattnen öster om efter Sovjetunionenskollaps, till det ökade säkerhetsfrämjande samarbeteti , till brister i tekniska sambandssystem -det senaste avbrottet var - ochtill möjligheten att ta till vara och bibehålla samver-kan med andra myndigheter på för sjörädd-ningen.Det är självklart att om inte sjöräddningsfunktio-nen är säkerställd hämmas näringsliv och samhällslivi en region som är beroende av arbete till havs och ihavets närhet. Bl.a. har landshövdingen på Gotlandoch kommunstyrelsens ordförande i kom-mun givit uttryck för detta i brev och i tidningsartik-lar. Det vore bra om regeringen nu kunde dela denuppfattning som landshövdingen och kommunstyrel-seordföranden har. Det är mot den bakgrunden somjag hade hoppats att näringsministern skulle pånågot sätt meddela att så är fallet.Efter vad jag inhämtat har en välfungerande sjöräddningsfunktion, med central i Göte-borg och undercentraler i och på Gotland.Brister i bl.a. telekommunikationer från Göteborgtill området i hanteras genom att undercent-ralerna i och på finns och harkompetens för att lösa sjöräddningsinsatser. Förbin-delseavbrott sker - senast för en månad sedan.Sjöfartsverkets motiv till beslutet är "mot bak-grund av de få sjöräddningsfall som inträffar inomGotlands sjötrafikområde". Ja, antalet är ca 50 per årmen det minskar inte i gotländska farvattnen som ärfallet i andra delar av . Därför är Sjöfartsver-kets utgångspunkt felaktig. Jag anser att resonemang-et dessutom är cyniskt. Ett fall är väl tillräckligt föratt det ska finnas en säker och väl fungerande rädd-ningsorganisation. Jag hoppas att näringsministerndelar denna min uppfattning.Dessutom finns det vissa felaktigheter i närings-ministerns svar. I svaret talas det bara om "inomGotlands sjötrafikområde". Naturligtvis finns detmöjligheter i hela . Gränssättande ärsambandsutrustningen och dess möjligheter. Be-gränsningen har av någon anledninggjort. Varför vet inte jag.Vidare talas det om enbart fem fall men verklig-heten är att det rör sig om ett tiotal fall. Dessutomgäller det stöd i ett femtiotal fall när avolika anledningar inte har räckt till. Detta finns jour-nalfört.I svaret talas det också om helikopterberedskapeni men inte om att säkert samband med heli-koptern upprätthålls, under insats från där detfinns tillgång till militär radioutrustning.Det finns anledning för näringsministern att stude-ra vad som händer med sambandet till helikoptern omSjöfartsverkets beslut fullföljs. Besättningen på rädd-ningshelikoptern i är orolig. Jag vore tacksamom näringsministern ville undersöka detta.Samarbetet med våra grannländer i Baltikumstartade väldigt tidigt, när vandrade ut - saknatav ingen. Det var viktigt för de här nya länderna att fåhjälp med utbildning och uppbyggnad. Så har nuskett. Man genomför nu regelbundna övningar. har tillfrågats hur det blir med detta i när-tid men man har inget svar att lämna. Därmed blir detett vakuum i . Det rimmar illa med rege-ringens nu aktuella skrivelse om samarbetet i ; detta som man tar bort det fungerandesamarbete inom som finns.Anf. 16 Näringsminister ():Fru talman! säger att det för detgotländska näringslivet torde se märkligt ut att sjö-räddningsverksamheten skulle ledas från Göteborg.Faktum är att så sker . Samtliga larm ochsjöräddningsfall i går till sjöräddningscent-ralen i , och de allra flesta sjöräddningsin-satserna leds därifrån - oavsett om insatserna sker påvästkusten, i eller utanför . Cent-ralen i är samlokaliserad med flyglednings-centralen, Försvarsmakten och Kustbevakningen.Förutom Telias kommunikationsnät har man därige-nom även tillgång till försvarets kommunikations-och ledningssystem. Det är för övrigt samma systemsom man har tillgång till genom undercentralsfunk-tionen på Gotland.Roy påstår att har motive-rat sitt beslut med att antalet sjöräddningsfall minskat.Detta vill jag påstå är fel. har fattat sittbeslut bl.a. mot bakgrund av de få sjöräddningsfallsom inträffar inom Gotlands sjötrafikområde. Detligger alltså en väsentlig skillnad i de båda uttrycks-sätten när det gäller detta med få.Antalet sjöräddningsfall inom detta område var 31år 1998. Fram har detvarit 33 fall. Dessa siffror ska ställas i relation till dettotala antalet sjöräddningsfall under samma tidsperi-od. uppgick dessa till 1 108 och i mitten avseptember till 995. Som en jämförelse kan jagnämna att antalet fall i Stockholms sjötrafikområdevar 1998 och i Skagerraks sjötrafikområde233.Fru talman! Får jag sedan ta upp frågan om sam-arbetet med . Sjöräddningsundercentralenpå har inte på något sätt varit ledande i kon-takterna med eller vid uppbyggnaden avsjöräddningstjänsten i dessa länder. Det är och sjöräddningscentralen iGöteborg som ansvarar för kontakter, utbildning ochstöd vid uppbyggnaden i . De enklare kom-munikations- och ledningsövningar som undercent-ralen på genomfört har varit rena övningstill-fällen för undercentralen, i brist på verkliga fall.Som jag redan har sagt regleras samarbetet medvåra grannländer genom bilaterala avtal. Inte i någotav dessa avtal har undercentralen på utpekatsha en speciell roll.Anf. 17 ():Fru talman! Det är korrekt, som näringsmininsternsäger, att ledningen sker från . Man harbestämt att ha en gemensam central. Jag tror att det ärhelt riktigt. Men det gäller att ha en backup när maninte kan leda. Av och till händer ju förbindelseav-brott, . I närtid har detvarit tre sådana tillfällen. Detta är nogsamt journal-fört.Den radioutrustning som finns på är, somsagt, kraftfull när det gäller att leda helikoptern. Detär inte möjligt att ordna den från . Dessutomkan man från ta till vara information somfinns hos andra myndigheter, vilket inte är möjligt attgöra från . Denna väsentliga del faller bort.Detta hoppas jag att näringsministern studerar. Jag ärdessvärre förhindrad att tala om det här och nu.Näringsministern återkommer till detta med attdet är få sjöräddningsfall. Jag blir då lite betänksam.När det gäller eldsvåda tror jag inte att vi resonerar påsamma sätt, dvs. att det brinner så lite att vi kan av-skaffa . Så gör vi inte i något fall. Det jagtagit upp här är lika allvarligt. Ett tiotal fall har nuvarit. Om det när det gäller förbindelsen med Göte-borg brister vore det ytterst pinsamt om en insats intekan ledas. Som jag tidigare sade har det varit ett fem-tiotal fall där man har givit stöd för detta.En minskning av antalet sjöräddningsfall i Sverigehar förvisso skett men inte i farvattnen utanför Got-land. Anledningen är att man har en annan syn påsjöräddningen i . Man har nugått över till att säkerställa vad som är bärgning ochvad som är sjöräddning. Men eftersom trafiken österom ökar efter kollaps är detinte någon minskning i de farvattnen. Talen är likastora över tiden. Även detta finns journalfört. Jag hargått tillbaka till år 1991.När det gäller samarbetet med är detnog så att det som näringsministern sade inte är rik-tigt rätt. När vandrade ut - saknat av få, somjag tidigare sade - tog man med sig all utrustning ochall kompetens. De tre nya länderna stod helt utan. Dåvar det viktigt för att hjälpa dem med utbild-ning och utrustning. Det fick man av Kustbevakning-en och radio som en del av sjöräddningenpå . En omfattande utbildningsverksamhetbedrevs för de här tre länderna där man är myckettacksamma för detta. Personkontakterna går vidare.Man fortsätter regelbundet med övningar, helt i en-lighet med IMO-konventionen.För ett tag sedan tillfrågades hurman avsåg att göra med detta men det vägrade att kommentera. Den enda slutsatsen avdet är att den här verksamheten kommer att upphöra.Det vore illa gentemot våra grannländer, allrahelstsom regeringen nu så varmt talar för ett ökat samar-bete i och med de här nya länderna.Sedan vill jag något kommentera handläggningenhos . Jag tycker att det är ganska an-märkningsvärt att man när man genomför beslut gördet utan sedvanlig remissbehandling, i synnerhet somman i det här fallet så sent som varhelt överens i fråga om alla åtta alternativen om attverksamheten på skulle bibehållas. I det lägetfattar ensidigt beslut, utan att fråganågon av de remissinstanser som uttalat sig.Länsstyrelsen är den som företräder staten regio-nalt. Man kunde alltså ha kunnat konferera med läns-styrelsen inför det här beslutet; det hade varit hemsktenkelt. , som har det regionalautvecklingsansvaret, blev inte heller kontaktad ellertillfrågad förrän beslutet var fattat, och inga andraheller.Dessutom lär det vara så att generaldirektören intevar informerad. Det tycker jag är anmärkningsvärt attden ansvarige generaldirektören inte orienteras närman lägger ned en av tre sjöräddningsundercentraler iSverige. Det beslutsfattandet är någonting som ocksålandar på näringsministerns bord.Anf. 18 Näringsminister ():Fru talman! påstod alldeles häri talarstolen att beslut grundade sig påatt antalet fall hade minskat. Vad jag sade var inte hade uttryckt sig så i sitt beslutsunderlag. Manhade uttryckt att det var få. Det är en skillnad.Hjälpen och stödet till de baltiska staterna kom-mer inte att upphöra på grund av att man lägger nedundercentralen på . Det kommer att fortsättamed samma intensitet som tidigare.Roy hävdar vidare att det skulle förelig-ga risk för avbrott i kommunikationsnäten mellanGotland och fastlandet. Det stämmer att det gjort dettidigare. Ingen kan garantera att det inte kan ske läng-re fram. Risken för avbrott bedöms som synner-ligen liten. Om ett nätavbrott trots allt skulle inträffahar en lots i beredskap, specialutbildadför att leda en räddningsoperation. En sådan lots finnsi samtliga sjötrafikområden och kan när som helstanvändas som räddningsledarens förlängda arm.Dessutom vill jag påpeka att ett nätavbrott rent teore-tiskt skulle kunna inträffa i vilken del av somhelst, utan att man för den skull har behov av en sjö-räddningsundercentral i varje sjötrafikområde.Sjöfartverkets beslut att avveckla undercentrals-funktionen på medför inte att någon förlorarsin anställning. Undercentralen är inte bemannad medett antal personen för enbart sjöräddningsuppgifter.De enstaka räddningsoperationer som letts från Got-land leds av operatören vid en av Försvarsmaktenskustradiostationer. Dessa operatörer är alltså anställdaför Försvarsmaktens räkning. Man kan få uppfatt-ningen från att det är en jättecentralsom vi nu lägger ned och att det kommer att bli enkatastrof. Det handlar inte om det. Vi bör se till attSjöfartsverket har möjligheter att hantera den härtypen av frågor rationellt. Det är vad det handlar om.Anf. 19 ():Fru talman! Det stämmer att det i beslutet står fåfall, men man motiverar det här i en bilaga där dettydligen framgår att det är en minskning av fallen.Det kan man underförstått uppfatta som att så är fal-let. Men det är inte förhållandet på , utan därär det ett antal fall.När det gäller avbrott delar jag inte näringsminis-terns uppfattning. Jag tror faktiskt att risken ökar. Dethar att göra med digitaliseringen: antingen fungerardet eller så fungerar det inte alls. kunde detvara lite försämrat, men så är det inte . Vi har haftett antal avbrott i närtid. Dessutom kommer det härmed sambandet till helikoptrar in. Fördelen med attha det som det är nu är att man kan utnyttja de militä-ra radiostationerna. Eftersom det är försvarets heli-koptrar blir det en effekt som man kan inte nå frånannat håll.Jag nämnde en sak tidigare. Man har tillgång tillinformation på som man inte kan ha frånGöteborg och som faller bort om man lägger nedundercentralen.Jag undrar lite vilken sambandsutrustning lotsenhar. Vad jag tror är att det är en lots ombord på ettfartyg med den utrustning som finns där. Det är fak-tiskt inte samma division vi talar om när det gällerradioräckvidd.Näringsministern sade att ett avbrott kan inträffa ivilken del av som helst. Det kan det göra,men det finns en väsentlig skillnad om man är på en öeller inte. Om sambandet ska repareras någonstans påfastlandet är det betydligt enklare. Skulle man ha enreparatör från fastlandet till en ö är det inte lika enkeltsom i t.ex. . Den jämförelsen är inte bra.Det är helt korrekt att detta inte berör några an-ställda. Det är en av finesserna med detta. Det skötsutan någon som helst extra kostnad för Sjöfartsverket.Det sköts av Försvarsmaktens personal och med för-svarets utrustning. Det är därför som beslutet är änmer förvirrande. tjänar alltså inte enenda krona på att försämra säkerheten för det got-ländska näringslivet. Det är det som är det mest un-derliga med den här affären.Anf. 20 Näringsminister ():Fru talman! Får jag börja med att ta upp fråganom hanteringen på . Det är inte så attgeneraldirektören inte skulle ha känt till detta. Jag harsjälv talat med honom. Han har mycket väl känt tilldetta. Det är planlagt just utgående från kostnaden.Eftersom man nu installerar nya datasystem slipperman att göra det på . Det innebär att manslipper en större investering. Det är därför man gör såhär. Man har alltså hanterat frågan med hög säkerhetoch bra rationalitet.I har man själva sjöräddningscentralendirekt kopplad till försvarets ledningssystem. Medförsvarets ledningssystem lär man nå alla helikoptrar.Det lär inte finnas en situation där man inte kan ha enkommunikation med helikoptrarna via försvaretsledningssystem.Överläggningen var härmed avslutad.AjourneringKammaren beslutade att ajournera för-handlingarna till då frågestunden skullebörja.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 14.00.6 § FrågestundAnf. 21 TREDJE VICE TALMANNEN:Det är dags för frågestund. Följande statsrådkommer att delta: utrikesminister , justi-tieminister , statsrådet ,näringsminister och miljöministerKjell Larsson.Utrikesministern besvarar såväl allmänpolitiskafrågor som frågor inom sitt eget ansvarsområde inomregeringen. Frågorna till övriga statsråd förutsättsberöra deras ansvarsområden inom regeringen.TjetjenienAnf. 22 ():Fru talman! Jag har en fråga till utrikesministerAnna Lindh.I måndags kom en rapport från UNHCR, FN:sflyktingkommissariat, angående situationen i Tjetje-nien. Den ryska ledningen har ju gett order till militä-ren att bomba i landet för att komma åt de terroristersom har bombat ryska bostadshus. Men som vanligtdrabbas många civila, och flyktingsituationen börjarnu bli ohållbar. Människor flyr till , men dethar nu uppstått ett problem. De som försöker fly in iIngusjien blir stoppade av ryska militärer som hotaratt skjuta flyktingarna om de flyr över gränsen. Flerahundra civila har redan dödats. Man beräknar att över160 000 människor har tvingats på flykt.Mina frågor till är: Vilken inställninghar till situationen i ochnär det gäller vad som kan göras? Vad gör Sverigesregering för att få till stånd humanitärt biståndoch för att komma till rätta med flyktingsituationen iTjetjenien?Anf. 23 Utrikesminister ():Fru talman! Attackerna i är fruktans-värda. Det är precis så som frågeställaren säger, näm-ligen att vi nu ser alltfler civila offer och alltfler flyk-tingar som drabbas av bombningarna.Det som den gör - också till-sammans med EU - är att man försöker förmå Ryss-land att upphöra med de militära aktionerna och för-söker kräva det av . Den ryska regeringenhar sagt att de militära aktionerna riktar sig mot terro-rister, men ett storskaligt militärt krig är inte det bästasättet att angripa terrorister.Det bästa sättet att få en lösning på problemet iTjetjenien är att den sätter sig nedoch för en politisk dialog med de moderata krafterna iTjetjenien, bl.a. den tjetjenske presidenten , för att få en politisk lösning.När det gäller vad vi kan göra åt de flykting-strömmar som vi ser har vi försökt övertyga denryska regeringen om att man ska garantera säkerhetenför de humanitära organisationerna. Det har ocksåden lovat att göra. Vi försöker viabåde UNHCR och EU:s biståndsmyndighet att ge allbehövlig hjälp till de flyktingar som vi kan se i dag.Anf. 24 ():Fru talman! Jag ställer mig frågande till vad EUhar gjort. Vad jag har förstått har bara sagt attsituationen är allvarlig, men ingenting konkret hargjorts. Jag skulle vilja höra om utrikesministern vetvad som konkret har gjorts.Anf. 25 Utrikesminister ():Fru talman! EU har inte bara sagt att situationenär allvarlig. Man har också fördömt de militära at-tackerna. Man har sagt att man vill se en säkerhet förflyktingorganisationerna. Man har överenskommitom att framför allt UNHCR och ECHO, EU:s organi-sation, ska kunna arbeta i säkerhet med flykting-strömmarna. Man har också anslagit betydande be-lopp för att kunna arbeta gentemot flyktingarna.Men trots diskussionerna är det tyvärr fortfarandeproblem när det gäller säkerheten för dem som skaarbeta i området och för dem som arbetar i organisa-tionerna. och framför allt ,som ordförandeland i EU just , fortsätter att krävaförbättrade villkor av Ryssland.SamhallAnf. 26 ():Fru talman! Jag har en fråga till näringsministerBjörn . Den gäller som bedriveren viktig verksamhet för människor med arbetshandi-kapp.Om tycker många, och de tycker väldigtmycket. Det är kanske anledningen till att man på sinegen hemsida anser att det är en viktig framtidsutma-ning att komma till rätta med den negativa attitydentill Samhall.En instans som har betydelse och som tyckte nyli-gen är ju , som hade en förödanderapport. Det gällde att man rekryterar fel folk och faktiskt ofta bedriver osund konkurrens i all-mänhet och kanske på tjänsteområdet i synnerhet.När nu regeringen är i stånd att skriva ett nytt av-tal mellan staten och är min fråga till nä-ringsministern: det någon tanke på att man skase över den här marknadsanpassningen och kanskebetona arbetshandikappsanpassningen på det härområdet?Anf. 27 Näringsminister ():Fru talman! Jag vill börja med att konstatera attregeringen tycker att har en mycket viktiguppgift. Och man sköter den på ett föredömligt sätt.Om vi jämför internationellt tror jag inte att vi kanfinna någon organisation som inom detta område harlyckats så väl med att ge de handikappade ett braarbete och också låta dem komma ut på den öppnaarbetsmarknaden.Nu sker det en omstrukturering inom sominte belastar dem som är anställda där. Man har ocksågivit ökade löner. Vi tycker att man hanterar detta påett utomordentligt bra sätt. Men det pågår en om-strukturering, och det förs en diskussion mellan och regeringen med anledning av denna om-strukturering.Anf. 28 ():Fru talman! Jag vet inte om de som arbetar påSamhall i håller med näringsministern om attdet fungerar så bra.