prot · GM09104 · 1999-06-01 00:00:00 — Jag vill ge ett exempel.Jag har läst en dikt i en skrift som heter , vin, envän att älska. Det är en dikt av den afghanska 1600-talspoeten . Den heter I vin-dens spel:Många män som jag har käntlikt en vindil borta blev.Många dör i denna stundBubblor, Khushhal, liknar vi.Utan tvivel vet Han bästsyftet med sin bubbellek,vet att bubblan som Han blåstlika snabbt försvunnen är,syns ej till, är redan slut.Tiden ute: bubblan sprack -lagas kan den aldrig mer.Dessförinnan dansar denutan innehåll och krafthit och dit och upp och ner:lekboll blott i vindens spel.Sorg och glädje, tårar, skrattutbytbara former är.Känn dig själv? Vilken propå!Bubblor tänker inte så.Med det hoppas jag att vi tillsammans kan hjälpatill för att det vi nu ser trappas upp i inteskall bli det som vi är rädda för, så att vi verkli-gen skall kunna hjälpa dem som är i en akut situationi detta bekymmersamma geografiska område.Anf. 30 ():Herr talman! Vi har inga avvikande meningar fo-gade i reservationen fogade till betänkandet. Därförskall jag vara mycket kortfattad.Det är klart att man skulle kunna tala som CarinaHägg om olika länder i med all sin variation,men det verkar lite för stort just . Jag tycker att detär mycket bra att nu kan fatta beslut om enAsienstrategi så att vi har ett samlat dokument i Sve-rige för denna väldiga spännande kontinent med allsin variation vad gäller demografiska, religiösa, geo-grafiska och ekonomiska förutsättningar. Det är storaskillnader när det gäller demokrati och mänskligarättigheter och stora problem också, som vi hört.Sveriges möjligheter att påverka är givetvis be-gränsade. Möjligheterna för oss att dra nytta av och fåutbyte av bistånd och samarbete, handel och annatutbyte är förstås mycket större sammantaget än deenskilda ländernas motsvarande nytta av Sverige.Ändå tror jag att vi kan ha betydande möjlighetertrots vår litenhet. Därför är det angeläget att ha enstrategi i botten för att ha någonting att hålla sig tilloch att ha en färdriktning för en kommande hand-lingsplan som också är angelägen.Genom de stora skillnaderna mellan länderna ochde olika samarbetsformer som redan nu finns är stra-tegin inte likformig utan har stora bilaterala skillna-der.Det finns många områden som man skulle kunnadiskutera mer och ha synpunkter på, men jag skallbara göra en uppräkning av några områden som jagsjälv och tycker är väldigt viktiga. Dethandlar om främjandefrågor som ju lyfts upp i skri-velsen. Det tycker jag är angeläget. Sedan är mänsk-liga rättigheter och konfliktsituationer i flera länder,t.ex. Kashmirområdet, , , , , . Vidare har vi fattigdomen ochmiljöfrågorna. De båda frågorna hänger ihop. Det äralltid de fattigaste som drabbas hårdast av miljöför-störing och miljökatastrofer.En annan fråga är möjligheten för de fattiga pålandsbygden att få tillgång till mark för sin produk-tion och få en rimlig ersättning för sina produkter föratt man skall kunna bekämpa fattigdomen och få ennågorlunda välfärdsutveckling. Kultur, forskning ochstudentutbyte är också viktiga frågor.Jag kan säga att jag hyser samma oro som tidigaretalare när det gäller biståndsverksamheten på grundav de begränsningsbelopp som vi har diskuterat här såmånga gånger förut. Till vill jag säga attalla vill ha en ekonomi i balans. När ekonomin var ifritt fall i och vi hade ett mycket stort bud-getunderskott, då kritiserade kraftigt debegränsningar som var. har vi faktiskt en budget ibalans, och då är man ganska tyst. Jag tycker interiktigt att det går ihop.Jag kan också hysa en viss oro när det gäller re-surser ute på våra ambassader när det gäller att ge-nomföra den strategi som vi beslutar om t.ex. vadgäller främjandeverksamheten. Det kräver faktiskt enhel del.Herr talman! I övrigt står jag bakom skrivningarnai detta betänkande och också den skrivning som finnsi det särskilda yttrande som handlar om treparts-samarbete i biståndet, även om inte mitt namn finnsmed där.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )6 § Beräkning av återbetalningsskyldighet förunderhållsstöd till barn med särlevande föräld-rarFöredrogsSocialförsäkringsutskottets betänkande 1998/99:SfU9Beräkning av återbetalningsskyldighet för underhålls-stöd till barn med särlevande föräldrar (prop.1998/99:78)Anf. 31 ():Herr talman! konstaterade re-geringen att den reform som trädde i kraft i februari1997 inte gett de besparingar man räknat med och attden inte heller haft den önskade fördelningseffektsom avsetts.En arbetsgrupp på fick i upp-drag att se över reformen och utredningarna. Detresulterade i propositionen om återbetalningsskyldig-het för underhållsstöd till barn med särboende föräld-rar.Det är viktigt att samhällets stöd utformas så, attdet verkligen framgår att det är föräldrarna som hardet ekonomiska ansvaret för sina barn. Barn behöverbåda sina föräldrar. Man kan inte ta ut skilsmässa frånsina barn. Många separerande föräldrar söker stödoch råd hos familjerådgivare, vilket är mycket klokt.Det känns säkert angeläget att få stöd och råd när manskall börja samarbeta på ett nytt sätt. Man skall med-verka till umgänge trots att man i många fall har olikauppfattningar. Man måste trots den turbulens somuppstår vid en skilsmässa se den andra föräldern somlika viktig i barnets liv efter skilsmässan som före.På samma sätt kan den förändrade ekonomiskasituationen som en skilsmässa ger upphov till förmånga skapa behov av rådgivning. Samhället haranledning att stödja en utveckling som gör ekonomiskrådgivning tillgänglig för den som behöver den. Detär bl.a. underhåll som skall regleras. I vissa fall beta-lar föräldrarna det direkt till varandra, men i mångafall betalar staten till boföräldern. Man kan säga attstaten förskotterar. Föräldern som inte är boförälderfår en återbetalningsskyldighet till staten.Vid utebliven återbetalning går ärendet till krono-fogden . föreslår regering-en, och utskottets majoritet accepterar det, att i vissafall skall kunna förlängas till fem månader.Vi kristdemokrater menar att om försäkringskassornai alla fall hade till förfogande för informa-tion till föräldern och för att utarbeta avbetalnings-planer skulle färre fall gå till indrivning. Fler föräld-rar skulle då efter förmåga kunna delta i barnensunderhåll. En växande skuld kan försvåra möjlighe-terna till umgänge med barnet. Det blir barnen somfår betala priset. Vi föreslår att skallgälla i alla fall.Återbetalningsskyldigheten för underhållsstödetrelateras till den återbetalningsskyldige föräldernsinkomst efter ett grundavdrag. är det grundav-draget . Sedan regleras återbetalningsskyl-digheten med olika procentsatser beroende på antaletbarn.Dessa regler fick som sagt inte den fördelnings-politiska eller samhällsekonomiska effekt regeringenräknade med. Det låga grundavdraget har orsakat ettstort antal ansökningar om anstånd, och ett mycketstort ärenden har gått till kronofogden.Nu föreslår regeringen och utskottets majoritet enmycket kraftig höjning av grundavdraget till 72 000kr. Vi vidhåller vårt förslag på . Det är ensumma som också utredningen föreslog. Vi menar attprocentsatserna bör anpassas så att effekterna förstatskassan blir desamma men att procentsatserna fåren betydligt mer tydlig fördelningspolitisk profil.Vi har också i vår motion begärt att en inkomst-prövning av den mottagande förälderns ekonomibeaktas innan statligt stöd utbetalas. Av propositionenframgår att regeringen kommer att föreslå ändraderegler för utfyllnadsbidrag vid växelvis boende. Dethade varit naturligt att det i stället för att aviserashade funnits med i propositionen. Men vi emotsermed förväntan eventuella förslag till förbättrade ochklarare regler.Herr talman! Vi står naturligtvis bakom alla vårareservationer, men jag yrkar för tids vinnande barabifall till reservation 2 om grundavdrag och procent-satser.Anf. 32 ():Herr talman! Vid alla beslut som berör barn anservi i att barnets bästa alltid skall kommai första hand. Barn behöver ha regelbundet, konflikt-fritt och individuellt anpassat umgänge med båda sinaföräldrar. Det är viktigt för barn att få träffa sin för-äldrar regelbundet och i vardagssituationer, även omföräldrarna valt att bo var för sig. Därför är det viktigtatt underhållsstödet är så utformat att det inte på nå-got sätt försvårar vardagsumgänget.De förslag till förändringar av underhållsstödetsom regeringen nu föreslår kommer att innebära attmånga underhållsskyldiga föräldrar får lättnadergenom höjningen av grundavdraget från till72 medan andra underhållsskyldiga föräldrarfår ganska stora höjningar. Det gäller framför alltunderhållsskyldiga med flera barn.Som underhållsstödet nu varit utformat har mångaföräldrar, särskilt de med låga inkomster, inte klaratav att fullgöra sina plikter och betala det fastställdaunderhållsstödet. Detta har resulterat i att skulder föröver 60 000 personer har överförts till kronofoge-myndigheten. Det har visat sig att grundavdraget på24 inte har varit tillräckligt för att skydda demsom har låga inkomster. välkomnarregeringens förslag till förändringar i underhållsstödetför dem med låga inkomster, men det är beklagligt attdet här förslaget skapar andra problem.Förslaget till förändringar i underhållsstödet ledertill marginaleffekter som inte är försvarbara och ärtillväxthämmande. Det måste alltid löna sig att arbeta,och i det förslag som vi nu skall besluta om uppstårhöga marginaleffekter för en normalinkomsttagaresom inte är försvarbara. Förslaget innebär att föräld-rar som är bidragsskyldiga för flera barn kommer attfå betala för förändringarna.Centerpartiet anser att föräldrar så långt detta ärmöjligt har ansvar för sina barn, och de skall ha ettekonomiskt ansvar för sina barn även efter en separa-tion. Men i kombination med höga inkomstskatter,regler i andra bidragssystem och höga boendekostna-der får den bidragsskyldige föräldern svårigheter attfullgöra sina åtaganden. Det nya förslaget innebär attunderhållsskyldiga föräldrar med flera barn, i nor-mala inkomstlägen, kommer att få problem att betalaunderhållsstödet.Underhållsskyldiga till två barn som har 16 500 kri månaden kommer att få betala ca mer i må-naden. En förälder med motsvarande inkomst som hartre barn kommer att få betala mer i månaden.Centerpartiet anser att regeringen bör återkomma medett nytt förslag med justerade återbetalningsbeloppsom omfördelar från föräldrar med färre barn tillföräldrar med flera barn.Centerpartiet välkomnar däremot förslaget omförändrade regler vad avser beräkning av kapitalin-komster.Underhållsstödet är i sin konstruktion så statisktutformat att det riskerar att leda till att en stor gruppföräldrar inte har ekonomiska möjligheter att umgåsmed sina barn. Det är inte möjligt att ta hänsyn tillalla parametrar som påverkar en privatpersons eko-nomi, och därför kommer varje försök att finna lös-ningar inom det nuvarande systemet att vara utsikts-löst. Därför bör man söka en annan modell som tarhänsyn till de olika variationer som finns och därstaten i mindre utsträckning reglerar privatpersonersinbördes förhållanden.Centerpartiet vill ha ett avtal för ökad flexibilitetoch rättvisa. I samband med propositionen Vårdnad,boende och umgänge, 1997/98:7, föreslog Centerpar-tiet att föräldrar bör kunna avtala om ett generelltheltäckande umgängesavtal för att uppnå större flexi-bilitet.Centerpartiet framhöll att ansträngningar bör gö-ras för att finna en lösning där bidrags- och avdrags-möjligheten behandlas som umgängesrättoch vårdnad. förslag bifölls av riksda-gen, och regeringen fick i uppdrag att återkommamed förslag.Vidare föreslog att det bör införasobligatoriska samarbetsavtal via vidskilsmässa eller separation. Kommunen skall enligtsocialtjänstlagens 12 § sörja för att föräldrar kanerbjudas samtal under sakkunnig ledning i syfte att nåenighet i frågor rörande vårdnad, boende och um-gänge.Centerpartiet anser att samarbetssamtal via soci-altjänsten bör vara obligatoriska vid en skilsmässaeller separation. Samtalen skall var förlagda till soci-altjänsten och föregå en eventuell domstolsprövning.Samtalen skall ha som syfte att leda fram till ett avtalom vårdnad, umgänge och boende som fastställs avsocialnämnden. I huvuddelen av ärendena skallskilsmässan sedan kunna passera domstolen somformella beslutsärenden. Endast i tvistiga fall behöverdå domstolen behandla umgängesavtalen. Det ärviktigt att detta samtal sker efter,eller helst före, en separation.Avsikten med samtalen är att föräldrar skallkomma överens om ett samarbetsavtal där den ge-mensamma vårdnaden och även de ekonomiska för-hållandena som skall gälla mellan parterna regleras.Även i fall där föräldrarna är överens i vårdnadsfrå-gan händer det att det förekommer lösningar som inteär bra ur barnets perspektiv. Genom samarbetssamtaloch den erfarna vägledning som där ges skulle föräld-rar sannolikt uppnå mer genomarbetade uppgörelsersom utgår från barnets bästa. Samtidigtskulle det obligatoriska samtalen med stor säkerhetinnebära att många tvister undviks.Centerpartiet vill att umgängesavtalen även skallbehandla underhållsstödet. är det inte möjlighetatt uppnå en flexibilitet som tar hänsyn till den varia-tion som finns mellan föräldrar i t.ex. frågor om bo-stadskostnader, umgängesresor, ansvar för barn m.m.Därför bör även umgängesavtalen reglera underhålls-stödet.Familjernas situation varierar, och det är svårt attforma ett system som tar hänsyn till båda föräldrarnasalla ekonomiska förhållanden. Utgångspunkten kanvara en normalfördelning baserad på den underhålls-skyldiges inkomst. Staten bör inte reglera de ekono-miska förhållanden som skall råda mellan föräldrarna.Det bör i stället behandlas i ett sammanhang tillsam-mans med umgängesrätt och vårdnad. Förutsättning-arna blir då bättre att motivera föräldrarna att i ettsammanhang finna lösningar där barnets bästa kom-mer i första hand.Möjligheten till individuella generella avtalslös-ningar ökar också förutsättningarna att ta hänsyn tillde förhållanden som råder i varje enskilt fall. Det kani sin tur innebära färre konflikter mellan föräldrar ochatt det blir lättare att sätta barnets intresse i förstahand.En översyn av reglerna för underhållsstöd ochumgängesavdrag behöver göras. Det skulle kunnainnebära att vårt förslag till helhetslösning blir möjlig.Regeringen bör återkomma till med förslagsom gör individuella umgängesavtal med obligatoris-ka samarbetssamtal möjliga att genomföra enligt detförslag som har presenterat.Herr talman! vill jag yrka bifall till reser-vation nr 3 under mom. 2 och till reservation nr 8under mom. 7.Anf. 33 BO ():Herr talman! Vi behandlar nu ett mycket angelä-get men också mycket svårt och komplicerat område.Det är svårt och komplicerat att fastställa reglerna förhur de ekonomiska förhållandena i relation till barnskall utformas efter det att föräldrarna har bestämt sigför att gå skilda vägar. Att det är svårt beror bl.a. påatt det finns många målkonflikter när man skall ut-forma sådana system, men inte minst förstås på att deenskildas förhållanden är så oerhört olika.Det nu gällande systemet tillkom efter det att flera andra förslag hade utretts, pre-senterats, remitterats och sedan lagts åt sidan. Det varnog t.o.m. så att det, medan det här förslaget ladesfram, fanns ett utredningsförslag som var på väg ut påremiss, men av olika skäl ville den socialdemokratis-ka departementsledningen inte avvakta det.När systemet tillkom och frågan behandlades i so-cialförsäkringsutskottet var vi några som uttrycktetvivel om de utlovade besparingar för det allmännasom det nya systemet skulle innebära. Det var t.o.m.så att frågan togs upp vid ett slags hearing inom ut-skottet för att försöka reda ut de ekonomiska beräk-ningarna, men förslagsställarna vidhöll att de härstora besparingarna skulle kunna uppnås.Vi i hade många kritiska synpunkterpå själva principerna i systemet. Jag skall återkommatill det.Vad gäller ekonomin vet vi nu allihop resultatet.Det visade sig att de utlovade besparingarna långtifrån har uppfyllts. Det har blivit ett helt annat, ochför det allmänna sämre, utfall. har mångaunderhållsskyldiga föräldrar svårt att klara av sittekonomiska ansvar.Ett av skälen till att många har drabbats av det se-nare har säkert varit att departementet den gångenavvek från utredningen vad gällde det belopp somman skulle kunna ha innan man bedömdes som skyl-dig att betala. Departementet sänkte det beloppet från48 till . Jag tror att detta . Det är klart attdet inte har underlättat.Herr talman! Vi tycker att det konkreta förslagsom regeringen har lagt på bord går åt rätthåll. Man ser till att några av dem som har haft abso-lut svårast, för att inte säga omöjligt, att fullgöra sinaekonomiska skyldigheter får en annan situation påden punkten. För dem som har det lite bättre skärperman reglerna en aning. Vi är för vår del beredda att isak bifalla de förändringar som föreslås. Det är ettsteg åt rätt håll.Men vår grundläggande syn på hur ett systemborde utformas redovisade vi redan när det nuvarandesystemet tillkom. Det har vi upprepat i en motion tillårets riksdag. Där slår vi fast att det ekonomiska an-svaret för barnen är föräldrarnas gemensamma, såvälunder äktenskapet eller samboförhållandet som efteren eventuell skilsmässa. Det som inträder efter eneventuell separation är, enligt vår mening, inte attföräldrarna plötsligt får ett halvt ansvar var för barnenoch att det allmänna skall fylla ut den del av eneventuell halva som inte räcker. Enligt vår meninghar föräldrarna fortfarande fullt gemensamt ansvar förbarnen.Vad gäller synen på vad som skall vara utfyllnad,vad som skall vara återbetalning och vem som skallstå för vad, faller det ut av vårt grundläggande reso-nemang att vi anser att det är föräldrarna som, i denmån de klarar av det, skall stå för det ekonomiskaansvaret. Först när det inte sker skall samhället varaberett att fylla ut. Med ett sådant synsätt blir det ock-så naturligt att den förälder som inte bor ihop medbarnet i görligaste mån betalar direkt till den föräldersom har ansvaret för det gemensamma barnet.Det synsättet förenar vi med en övertygelse om attdet behövs ett speciellt system för dessa förhållanden.Om man inte har det kommer man säkert att hamna ien situation där många föräldrar, framför allt boföräl-dern, kommer att behöva socialbidrag. Det är inte enutveckling som vi välkomnar. Vi slår fast att det be-hövs ett system för hur man skall hjälpa till i de fallföräldrarna inte klarar av det ekonomiska ansvaretefter en skilsmässa.I det betänkande som jag nämnde, som var på vägeller kanske t.o.m. under remiss när regeringen valdeatt ta fram det nuvarande systemet, ingick ett antalidéer som vi tyckte väl sammanföll med våra egnaidéer. Vi har pekat på dem i vår motion. Där har me-toderna konstiga och krångliga namn som t.ex. net-tokvotdelningsmetod, men det är ett mer byråkratisktsätt att uttrycka den tankegång jag var inne på,nämligen att föräldrarna har ett gemensamt ansvarefter en eventuell skilsmässa.Herr talman! Vi tror att ett sådant system skulletydliggöra ansvaret på ett bättre sätt och att det ocksåskulle innebära minskade kostnader för det allmännajämfört med det nu gällande systemet. Den uppfatt-ningen har vi framfört i reservation nr 4, som jagyrkar bifall till.Anf. 34 ():Herr talman! En skilsmässa är smärtsam, i syn-nerhet för barn. Barnets tillvaro slås ofta i spillror ochdess gränslösa kärlek och obrottsliga lojalitet till sinaföräldrar sätts på hårda prov. Föräldrarna har ett oer-hört ansvar för att deras skilsmässa sätter så få spår avsmärta och sorg hos barnen som möjligt.Barnet har rätt att gå känslomässigt skadeslös föräldrars skilsmässa. Barnet har också rätt tillgoda och nära kontakter med båda föräldrarna efteren separation. Detta förutsätter att föräldrarna tillför-säkras ekonomiska möjligheter att bygga upp en nyoch trygg tillvaro för barnet.Det är alltså med tanke på barnet som vi bör seregeringens förslag till ändringar i underhållsstödetsom vi skall ta ställning till här i kammaren.Den 1 februari 1997 förändrades reglerna för un-derhåll och det nuvarande stödet ersatte bidragsför-skott, förlängt bidragsförskott för studerande ochsärskilt bidrag till vissa adoptivbarn.Den föreslagna reformeringen av underhållsstödetinnebär dels att barns reella möjligheter till nära ochgoda kontakter med sina föräldrar förstärks, dels attsystemets fördelningspolitiska profil avsevärt förbätt-ras.Regeringen markerar mycket tydligt i propositio-nen att det i första hand är föräldrarna som har detekonomiska ansvaret för sina barn. Det eftersträvans-värda är att föräldrarna löser försörjningen av sinabarn på egen hand genom att den underhållsskyldigeföräldern betalar direkt till barnet. Flertalet föräldrargör detta, men alla kan inte av en rad olika skäl. Föratt minska risken för konflikter mellan föräldrarna ombarnets försörjning finns underhållsstödet. Utan detskulle många barn drabbas mycket hårt.För att förbättra underhållsstödets fördelningspo-litiska profil föreslår regeringen att grundavdragethöjs från till . höjs deprocentsatser som avgör återbetalningsskyldighetensstorlek. De hittillsvarande reglerna för underhållsstö-det gynnar föräldrar med högre inkomster, vilket inteär acceptabelt.Dessa två föreslagna förändringar, höjt grundav-drag och höjda procentsatser tillsammans med deändringar av indrivningsreglerna som trädde i kraftför drygt en månad sedan, som innebär att skulden fårligga hos i stället förtvå innan den skickas till kronofogden för indrivning,kommer enligt min mening att avsevärt förbättra förde föräldrar som har de lägsta inkomsterna. Det ärframför allt bland dessa föräldrar som de flestaskuldärenden som har hamnat på kronofogdens bordåterfinns, vilket är mycket olyckligt. Deras möjlighe-ter att bygga goda och nära kontakter med sina barnhar onekligen undergrävts på grund av dessa omstän-digheter.Herr talman! Ökad fördelningspolitisk träffsäker-het i underhållsstödet kostar. Den konstruktion tillfinansiering som innebär att de med medelhöga ochhöga inkomster betalar en högre andel av sin inkomsti underhåll är högst rimlig. En förälder som tjänar6 betalar iunderhåll för ett barn, medan en förälder med fembarn betalar fullt underhåll för sina barn först vid enmånadsinkomst på . Detta är inte rimligt!Det höjda grundavdraget och höjningen av pro-centsatserna innebär förvisso ökad risk för margina-leffekter, men detta är oundvikligt för ett stöd som ärinkomstprövat. Jag tror emellertid att effekterna avdenna marginaleffekt blir ganska blygsamma, medtanke på att det är förhållandevis få föräldrar som harinkomster på så pass lågt nivå.En särskild arbetsgrupp inom Regeringskansliethar, i enlighet med vad som angavs vår-proposition, analyserat regler och ekonomiskt utfallav underhållsstödet. Arbetsgruppen har samtidigtanalyserat de förslag som lämnats av och de förslag som rör underhållsstödsom Utredningen för översyn av inkomstbegreppetinom bidrags- och socialförsäkringssystemen lämnat ibetänkandet Förmån efter inkomst. En sammanställ-ning av remissyttrandena över förslagen finns till-gänglig på . Arbetsgruppen harvidare haft i uppgift att pröva och analysera riksda-gens uttalande i samband med behandlingen av bud-getpropositionen för . Man gav regeringen tillkänna att regeringen i den kommande vårpropositio-nen borde återkomma till med förslag tilländrade regler för inkomstprövning i systemet förunderhållsstöd.Detta har skett. Det främsta syftet med rege-ringens förslag om att höja grundavdraget och justeraprocentsatserna är att det skall få en bättre fördel-ningspolitisk profil. De ändrade reglerna kommerockså att leda till att försörjningsförmågan hos desom är betalningsskyldiga tas i anspråk i större om-fattning. Reglerna blir även i fortsättningen enkla ochtydliga så att föräldrarna själva i en given situationkan överblicka sina ekonomiska förpliktelser.Herr talman!