prot · GN0924 · 1999-11-03 00:00:00 — Jag tycker att t.ex. den verksamhet som nupågår i och på Sjælland i samverkan i Öre-sundsuniversitetet är ett utmärkt exempel på hur mangränsöverskridande kan skapa gemensamma resurserdär två och två blir mer än fyra.När det gäller arbetsmarknaden diskuteras i rap-porten ett system som ger alla i en rimliganställningstrygghet och/eller en bättre trygghet förden som blir arbetslös inom förslagsvis efterflytten till ett annat nordiskt land.Ett annat förslag är att en flyttning mellan nordis-ka länder inte ska leda till att man går miste om möj-ligheten till ersättning från a-kassa. Det är några ex-empel på det här området.Det finns stora skillnader mellan de nordiska län-derna i socialförsäkringarnas uppbyggnad. Detta ikombination med svårigheten att få en tillförlitliginformation är ett hinder för rörligheten i . Detär viktigt att skapa en tillförlitlig service, där man kanfå ett klart svar på frågor om vilka rättigheter man flyttning, särskilt vid arbetspendling mellan denordiska länderna. nämnde förutHallå , som är ett led i den verksamheten.I rapporten föreslår jag bl.a. att de nordiska län-derna ska överväga att ge medborgarna bindandebesked från myndigheternas sida, dvs. de som har fåttbesked ska ha rätt till ersättning om de gör ekonomiskförlust på grund av att beskedet är felaktigt.Ett annat exempel som tas upp i rapporten gällerföretag som är verksamma i flera länder. För dem ärdet angeläget att kunna få gemensamt besked frånmyndigheter i fråga om kontroller och godkännande,liksom i skatte- och konkurrensfrågor. Ett exempel ärgodkännande och kontroll av maskiner och annanutrustning, för att vara mycket konkret. Det bör, me-nar jag i rapporten, vara tillräckligt med godkännandeav myndigheterna i det land där företaget har sitthemvist.Kultursamarbetet tas också upp. Det har traditio-nellt spelat en central roll i kontakten mellan de nor-diska länderna i strävan att undanröja hinder och tatill vara möjligheter. Det är självklart att de nordiskaländerna har både språkliga och kulturella skillnader.Målet är naturligtvis inte att utplåna dessa skillnader,utan att öka förståelsen för dem och även uppskatt-ningen av varandras särart. I det arbetet är skolan,folkbildningen, studieförbunden liksom mediernaviktiga. Jag diskuterar också i rapporten stöd till enutveckling av TV-samarbetet i de nordiska länderna,som för övrigt nämnde i sittanförande.Det finns en sak till som jag vill säga några ordom. Det är de regionala aspekterna. Geografiskt,framför allt på landsidan, kanske mindre på sjösidan,vänder vi varandra ryggen i de nordiska länderna. Vitenderar med hjälp av hur nationalstaterna är upp-byggda att vända oss inåt, mot huvudsta-den, bort från grannen. Egentligen bör man strävaefter att göra lite mer helt om, att vända sig mot var-andra också rent bokstavligt.Jag ser en stor potential i att kunna få till stånd ettsamarbete, stimulerat också av statsmakterna i denordiska länderna, för att ta till vara utvecklingsmöj-ligheterna i gränsområdena. I rapporten föreslår jagatt man ska förstärka samarbetet och skapa en gräns-överskridande finansiering av regionala utvecklings-projekt. Det kan alltså vara bilaterala projekt mellanett fylke i och ett län i , mellan norraFinland och norra . har tidi-gare nämnts. Jag menar alltså att detta skulle kunnabli en del av regionalpolitiken.Fru talman! Vi talar om att skapa ett folkens Eu-ropa. Det är en bra bit innan vi har hunnit dit. Attskapa ett folkens är ett mer näraliggande mål,och kanske kan också bli ett föredöme - detkanske redan är det - i europeiska sammanhang. Jagvill påstå att vi i i många avseenden kan tjänasom föredömen. Jag har valt att i rapporten utgå frånett individperspektiv, därför att de åtgärder vi sompolitiker vidtar och de skeenden som vi kan påverkahela tiden måste utgå från att förändra och förbättraindividens förutsättningar att arbeta, att studera, attleva och verka i den bygd som han eller hon vill. Justdenna utgångspunkt i arbetet, att se till den enskilde it.ex. dessa grupper, studerande, arbetstagare ochföretagare, är viktig och tycker jag nog faktiskt att vilite mer allmänt sett i politiska sammanhang bör utgåfrån.Jag hoppas slutligen, fru talman, att Nordiska rå-dets session här i om blir en kon-struktiv diskussion om det förslag som jag har lämnatoch om de förslag som kommer att diskuteras i övrigt.Beträffande rapporten om ett gränslöst ärförhoppningen att regeringarna i de nordiska ländernaså snabbt som möjligt ska utarbeta en konkret hand-lingsplan för att stimulera samverkan och för att rivagränshinder.Tack!Anf. 22 () replik:Fru talman! Det var många intressanta synpunktersom kom med när det gällde ettgränsöverskridande fortsatt samarbete.Jag skulle bara vilja lyfta fram en fråga som jaghoppas kommer in i sammanhanget. Jag är själv bo-satt i , men är gammal dalslänning och se-dan barnsben van vid mycket täta kontakter medNorge. Vi har två stora projekt som rör sig inomkommunikationsområdet där det skulle betyda oer-hört mycket om vi fick en bättre medverkan frånregeringarnas sida. Det gäller faktiskt både E 6 och enjärnväg som förbättrar förbindelsen mellan ochGöteborg och även går vidare.Här rör det sig om ett samarbete som har stor be-tydelse för läns del, dvs. ett samar-bete inte bara med utan också med Danmark.Detta har också betydelse för att stärka regionensställning gentemot regioner i . Jag hoppas vifår räkna med medverkan i de pro-jekten.Anf. 23 () replik:Fru talman! Generellt sett är det alldeles självklartatt en utbyggnad av kommunikationerna är central förhela . Vi genomförde i Nordenut-skottets regi ett seminarium i och Malmöunder medverkan av den avgående norske ambassa-dören . Då diskuterades mycket. betonade -vilket inte många norrmän och svenskar har förstått -att har en stor betydelse för Nordenoch därmed också för . Det beror på att bronkommer att innebära bättre och smidigare kommuni-kationer.I grundfrågan delar jag uppfatt-ning att kommunikationerna fysiskt, men också IT-kommunikationer osv., är oerhört centrala för ut-vecklingen - utan att för den skull konkret ta ställningtill de järnvägar och vägar som nämndes i IngridNäslunds inlägg.Anf. 24 () replik:Fru talman! Jag tackar för svaret.I mina kontakter med norra fick jag finaexempel på det gränsöverbryggande samarbetet mel-lan fylket och . Det som var inspire-rande att se var hur företagare kunde samarbeta - ochdetta med EU:s hjälp via Interregstöd. Där fanns enföretagare som sysslade med kaminer, kakelugnaro.d. som samarbetade med , och Fin-land. Det var särskilt med som det var ett fyl-kessamarbete, och där gick det att få stöd från EU.Det här är en fråga med ett vidare perspektiv. Det skabli intressant att se hur den förs vidare.Anf. 25 () replik:Fru talman! Det är bara att instämma i vad sombetonas i rapporten, nämligen att myndigheter -statsmakterna - ska medverka till att stödja och sti-mulera gränsöverskridande finansieringar. Detta kanvara ett viktigt instrument i regionalpolitiken. Menmed den erfarenhet vi har från - och de flestaandra nordiska länderna - diskuteras denna fråga frånen lite för snäv nationell synpunkt.Jag uttrycker därför att man i stor utsträckning börgöra helt om. Man bör vända sig till varandra i störreutsträckning i de nordiska gränstrakterna. Även viföreträdare här i har ett visst ansvar för attstimulera och stödja en sådan utveckling.Anf. 26 ():Fru talman! Jag hade tänkt att replikera i fråganom infrastruktursatsningar. Jag hade inte tänkt att taupp den frågan i mitt anförande, men jag gör det ändånu när jag ändå har ordet.Det är viktigt att inte bara de frågor som gällersträckan blir Nordiska rådet-ärenden.Även de vägar som sträcker sig genom landet frånE 18 till och väg 61 mot flygfält ärviktiga frågor som bör läggas på Nordiska rådetsbord.Jag ska ge ett kort inlägg från en person med mindialekt i detta ärende. Att bo vid en gräns skrev jagsom en rubrik på ett inlägg. För min del är svensk-norska gränsen ett område där hälften av familjernahar bildats tack vare ett gränsöverskridande. Detinnebär att allt som sker i gränslandet präglas av bäg-ge ländernas särart. Nationalism och sammanhåll-ning, som sägs vara speciellt norskt, präglar ocksåvärmlänningen. "Ja, där vill jag leva, ja, där vill jagdö." "Ja, vi elsker dette lan-det" säger norrmännen.Att leva vid gränsen innebär att vi alla förstår var-andras språk. Detta präglar också gränsbon. Globali-seringen och av är en skönläsning för en Nordenvän. Alla rekommenderas attläsa denna skrift av en riksdagsledamot, som i helasitt liv har haft alla sina uppgifter delade med grann-landet.I skolan har vi haft ett klassutbyte med lärarna påbägge sidor av gränsen. Vi förstår varandra. Vi harlandskamper i idrott. Vi sjunger och spelar tillsam-mans. Den norska helikoptern hämtar skadade påvägen även i när olyckan är framme. Ingagränser kan stoppa helikoptern.Det är blott på jorden gränser vi drar. Det är blottpå jorden som gränser vi har. Se på vår himmel såklar och så blå. Där finns inga gränser. Visst är detväl så? Så skriver i sin sång Överalla gränser, troligen präglad av hans liv vid dennorska gränsen i kommun.Kära Nordiska rådet-vänner! Ettmisslyckande i det nordiska samarbetet är TV-frågan.Att inte hela kan se nordisk TV är i dettateknikens tidevarv mycket olyckligt. Här i huset sitterjag och ser fredsförhandlingarna i via CNN. Detvar skönt att vara hemma iVärmland och kunna följa direktsändningarna frånnorsk TV.När man ser norska TV-program textade ryser enNorgevän. Detta får anses som ett tecken på ettmisslyckande i nordisk politik. berördetta i Nordenmotion. Slutet på mittinlägg i denna nordiska fråga blir att vädja till be-slutsfattarna i mediefrågorna att försegrundutbudet med TV från alla de nordiska länderna.Fru talman! bör förse detta husmed nordiska TV-program. CNN i all ära, men norskTV direkt från är bättre. Då främjar vi globali-seringen i i anda.Anf. 27 () replik:Fru talman! Jag tror inte att be-höver se fredsförhandlingarna i via CNN. Jagtror säkert att förmedlar detta påett alldeles utmärkt sätt, liksom självklart Norsk rik-skringkasting.Tekniken är nu sådan, i digitaliseringens värld, attdet är förhållandevis enkelt att ha ett utbyte. Jag vetatt de nordiska public service-företagen, DanmarksRadio, NRK, YLE och , har ettsamarbete som syftar till utbyte. Jag har förhoppning-ar om att det ska kunna ske snart.I den praktiska verksamheten finns det t.ex. iMalmö-Köpenhamns-området en permanent danskmedarbetare placerad på den svenska sidan som rap-porterar direkt till den danska sidan. televi-sion i har medarbetare permanent placerade iKöpenhamn för att direkt rapportera till SVT Syd ochibland i riksprogrammen. Det händer saker på fleraplan.Jag är förhoppningsfull om att detta arbete äntli-gen kan komma till stånd, så att detblir gemensamma TV-sändningar över de nordiskaländerna. Det är inga större problem mellanSverige och Finland.Anf. 28 () re-plik:Fru talman! Det var ett försvarstal från en politi-ker som sysslar med dessa frågor och ett parti medregeringsmakten. Jag anser ändå i dessa teknikensdagar att det är ett misslyckande att vi inte har kom-mit fram till att vi över hela kan se alla nor-diska program, speciellt här i parlamentet. Gång pågång har jag besökt ambassadör i . Hanhar påtalat att vi inte kan se vad som händer i norskaparlamentet.Fredsförhandlingarna i direktsändes av NRKhela dagen. Det var intressant att i direktsändning sepresident gå runt och hälsa på barn,när man på Rapport eller Aktuellt såg en kort snutt.Om man slog över till CNN kunde man också se det.När man kommer från vid gränsen, där vihar egen antenn till och kan se direkt, kommerdet här på en igen.För ett år sedan hade jag ett samtal om det härmed kulturminister i en frågestund,och vi sade att det skulle åtgärdas. Det har gått ,och jag ser fortfarande ingen lösning i svar, annat än det ska bli "i framti-den". Samarbete med reportrar är en helt annan sakän att kunna se direkt in i TV-lådan i Riksdagshuset.Anf. 29 () replik:Fru talman! Jag är inte säker på att det är höjdenav önskvärt nordiskt samarbete med direktsändningarfrån de nordiska parlamenten. Det är inte vad jagmenar med ett nordiskt TV-samarbete. Det jag menarmed ett TV-samarbete är att kunna se sändningar frånden ordinarie programverksamheten.Om vill diskutera C-Span ellernågonting annat tycker jag inte att det primärt harmed nordiskt samarbete att göra, utan nu har vi attdiskutera samarbete mellan public service-företagen.Genom att de nu kan digitaliseras ökar förutsättning-arna dramatiskt. kan göra en mycket kon-kret åtgärd för att stödja detta, nämligen se till attFolkpartiet aktivt verkar för att bygga ut de digitalamarkbundna sändningarna. Detta skulle vara enmycket konkret och bra åtgärd, som skullekunna ställa upp på. Dessvärre har vi inte sett detstödet ännu.Anf. 30 () re-plik:Fru talman! Jag vet inte om den sista repliken in-nebär att vi ska lägga skattepengar i digitalboxar. Omdet är vad det är fråga om ställer vi inte upp på det.Det här kunde ha lösts med Nordsat sedan många årtillbaka, men här har funnits en ovilja.Jag har aldrig sagt att det ska vara direktsändning-ar från parlamenten. Jag sade att vi som är i parla-menten borde kunna se våra nordiska grannars publicservice-sändningar i TV utan att behöva gå via CNN.Anf. 31 ():Fru talman! Det nordiska samarbetet behöver ut-vecklas och fördjupas. Därom tycks vi eniga i detsvenska och i de nordiska parlamenten.Samer, vår ursprungsbefolkning, bör få medlem-skap på egna villkor som fullvärdiga medlemmar.Därom är vi inte eniga.För mig och är det här en oerhörtviktig rättvise- och symbolfråga, som inte längre bördras i långbänk.Historisk kompetens om vårt enskilda och gemen-samma kulturarv behöver utvecklas. Ökad kulturellkunskap är lika med aktivt fredsarbete. Här vill jagspeciellt lyfta fram gemensammaansvar. Jag fördjupar alltså dimensionen utifrån detsom står i betänkandet, att kultursektorn har ett sär-skilt ansvar att bekämpa främlingsfientlighet.En särskilt allvarlig uppmaning vill jag rikta tillsvenska, norska och finska män i norra delen av vårskandinaviska halvö. På vilket sätt tar ni ansvar föralla människors lika värde när kvinnor från Rysslandkommer över era gränser för att i ekonomisk despe-ration sälja sin kropp? I stället för att springa dem tillmötes med brallorna neddragna borde ni ta derasutanförskap på allvar och utveckla närings- och kul-turpolitiskt samarbete på lika villkor.I är det dessutom kriminellt att köpa sex -en lagstiftning som vi i hoppas kan fåefterföljare i våra nordiska systerländer. Här måstekunskap och kompetens hos dem som arbetar på fältetanvändas mer. Jag tänker främst på ROKS stora ut-bildningsinsatser.I fråga om public services roll i det kommersiellamediebruset, är den stark i , , Danmarkoch . Den digitala utvecklingen i det mark-burna gemensamma nätet kommer att öppna för nyamöjligheter och fortsatt regional medieutveckling,och vi får äntligen en lösning på nordiskt gemensamtTV-tittande. Visst är det ett misslyckande att vi intehar fått den lösningen . Jag tycker att man kanerkänna det.Även här behöver samarbetet och kunskapsutbytetrunt intensifieras. I t.ex. valde de,av totalitärt medieförtryck, att heltinrikta sig på den reklamfinansierade kommersiellamediemarknaden. Pendeln slog hårt över. börjarde se sig om efter ett mer nyanserat utbud, ett utbuddär det egna språket talas i programmen och det egnalandets värderingar styr upplägget. Med en befolk-ning på 3,8 miljoner invånare finns det stor anledningtill oro när de amerikanska TV-programmen väller in.Lite mer av public service kan råda bot på enfalden.Presstöd utgör också ett viktigt inslag - det kan-ske t.o.m. är en garant - för yttrandefriheten. Låt osslära mer av varandra.Till sist önskar jag mer av nordiska men ocksåbaltiska festivaler samt Barentshavsfestivaler. Festi-valen som mötesplats har grovt underskattats i alltinternationellt samarbete. Festivalen är en öppenmötesplats för hela familjen som gemensam kul-turaktivitet, med körsång, folkmusik, dans, film,barnkarnevaler, historiska, levande rollspel, där ung-arna själva står för dagordningen.Fru talman! Bara fantasin sätter gränser för ut-veckling och samarbete. Inget är en självklarhet, utandet vi vill måste vi satsa på. Det måste också visa sigi ekonomiska prioriteringar. Även eldsjälar i de olikafrivilligorganisationer som arbetar i vårt närområdebehöver ekonomiskt stöd för sin verksamhet.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 15 §. )7 § Om kryptografiFöredrogsutrikesutskottets betänkande 1999/2000:UU3Om kryptografi (skr. 1998/99:116)Anf. 32 ():Fru talman! Betänkandet vi nu ska behandla heterOm kryptografi. Det som avses är användning avkryptografi vid överföring och lagring av informationi elektronisk form samt handel med kryptobaseradeprodukter. Kryptobaserade produkter kan vara krypte-ringsprogramvara, krypteringsutrustning, kryptoana-lytisk utrustning m.m.Vad har då kryptografi med utrikesutskottet attgöra? Jo, det är utrikesutskottet som har ansvaret föratt behandla frågor om exportkontroll, och det ärockså exportkontroll som jag i huvudsak kommer atttala om i dag.Det finns två typer av exportkontroll i Sverige.Den ena handlar om krigsmateriel, och den andrahandlar om produkter med dubbla användningsområ-den, s.k. dual use. Kryptobaserade produkter anses hadubbla användningsområden och klassificeras i Sve-rige som strategiska produkter.Exportkontroll i organiserad form har funnits iEuropa och i form avCOCOM-samarbetet mellan Natoländerna, och syftetvar att kontrollera högteknologiexport till de dåva-rande statshandelsländerna. deltog inte for-mellt men anpassade sig till COCOM:s regler.COCOM-samarbetet övergick i nya former i och medatt Wassenaararrangemanget skapades 1995. Däringår ett trettiotal länder, alltså en betydligt störrekrets än bara Natoländerna, inklusive Sverige.Wassenaararrangemanget är ett exportkontrollar-rangemang som syftar till att förhindra spridning avvapen och produkter med dubbla användningsområ-den, s.k. dual use, vilka kan ha militärt destabilise-rande verkan och hota internationell och regional fredoch säkerhet.Exportkontrollen i av strategiska produk-ter regleras bl.a. av rådets förordning, - alltså av EG-rätten - , som handlar om upprättande av engemenskapsordning för kontroll av export av varormed dubbla användningsområden. Denna rådsförord-ning grundar sig i sin tur på det tidigare nämnda Was-senaararrangemanget. Vi har också en lag och enförordning om strategiska produkter.Fru talman! Vi inom de borgerliga partierna i ut-rikesutskottet har funnit att exportrestriktionernaavseende produkter med kryptoinnehåll måste föränd-ras. Restriktionerna slår inte hårt bara mot exportin-dustrin utan också mot många svenska datoranvända-re, som inte får tillgång till fullgoda krypteringspro-dukter. Vi moderater är som bekant för fri handel,och ambitionen är att så få produkter som möjligt skaomfattas av exportkontroll. Med de svårigheter somfinns att kontrollera privat export av mjukvarupro-dukter är det orimligt att tillämpa en kontroll sombara blir till hinder för svenskt näringsliv och svenskadatoranvändare. Produkter som finns på enmassmarknad eller är lätt tillgängliga på en öppenmarknad inom landet bör därför helt undantas frånexportkontroll. Kontrollen bör i stället reserveras förprodukter som inte tillhandahålls fritt på en öppenmarknad.Hur ska detta gå till? Jo, fru talman, en sådan ord-ning som jag nämnde bör tillämpas så långt det ärmöjligt inom ramen för Wassenaararrangemanget.Regeringen bör därför verka för en liberal tillämpningav regelverket. Steg två är att inom Wassenaararran-gemanget verka för att förändra gällande regler. Vimoderater är mycket måna om att vårda och vidmakt-hålla de internationella åtaganden och överenskom-melser som vi har gjort. Men detta hindrar inte attSverige inom Wassenaararrangemanget verkar för attförändra gällande regler i riktning mot ytterligareliberalisering. Detta innebär att de tidigare nämndaprodukterna bör avföras från arrangemangets varu-lista.Om jag lyfter blicken något, fru talman, från ex-portkontrollen, frågar jag mig varför vi måste använ-da krypto i . Är det viktigt? Ja, det finns fleraskäl till att användandet av krypto borde öka. Detgäller allas rätt till säker kommunikation. Säkerkommunikation och säker elektronisk handel kräverkrypteringsprogram som garanterar att innehållet intekan läsas eller ändras av utomstående under överför-ingen och som gör att man säkert kan identifiera av-sändare och mottagare. Elektronisk handel, telemedi-cin och företagskommunikation över öppna nät ärbara några exempel på viktiga processer som krävertillgång till starka för att kunna vidareut-vecklas. Krypteringsteknik är också en förutsättningför användning av s.k. e-pengar, dvs. digitala betal-ningsmedel enbart avsedda för elektroniska betal-ningar.Den svenska exportkontrollen när det gällermjukvara med kryptoinnehåll hindrar utvecklingen avelektronisk handel och missgynnar svenska exportfö-retag.Fru talman! Jag vill yrka bifall till utskottets hem-ställan under mom. 3 och till reservation 1.Anf. 33 ():Fru talman! I huvudsak anser kristdemokraternaatt regeringens proposition går i rätt riktning när detgäller en liberalisering av kryptotekniken. På flerapunkter tycker vi dock att regeringen inte går till-räckligt långt, och vi står därför bakom de gemen-samma reservationerna 1 och 2. Jag yrkar härmedbifall till reservation nr 2.Behovet av datasäkerhet ökar drastiskt i takt medatt vi alltmer använder elektronisk handel och meroch mer övergår till att identifiera oss med hjälp avelektroniken. Kryptering är en viktig teknik för attbåde kunna skydda sin information och för att kunnaidentifiera sig och vara trygg i förvissningen att ingenannan kan stjäla ens identitet. Det är därför viktigtdels att krypteringsprogram kan utvecklas i konkur-rens och i ständig förbättring, dels att krypteringenblir fri och tillgänglig för alla som är i behov av den.Första reservationen handlar om restriktioner.Trots att regeringen inledningsvis skriver att det förnärvarande inte finns skäl att begränsa användningenav kryptoteknik i finns det andra skrivningarsom talar emot denna inriktning, och därför stöder videnna reservation.Andra reservationen gäller kryptonycklar. Sys-temet med s.k. publika nycklar måste bygga på frivil-lighet. Det bör inte vara ett tvång att deponera sinnyckel någonstans. De länder som har denna be-stämmelse har börjat överge den i takt med att Inter-netanvändningen ökar. Regeringen nämner självFrankrike och som exempel.Glädjande är att det i utskottet har bildats en ma-joritet för ett tillkännagivande till regeringen vadgäller exportkontrollen.Precis som regeringen själv skriver i sin proposi-tion bör politik på detta område präglas avflexibilitet och lyhördhet i syfte att kunna möta enökad efterfrågan på säker kryptoteknik, förändringar iandra länders politik och den fortsatta tekniska ut-vecklingen på området. Det är bra formulerat, menför att leva upp till det bör justera betän-kandet genom att stödja de två första reservationerna.Anf. 34 ():Fru talman! Det elektroniska samhälle som växerfram med rasande fart öppnar nya möjligheter förkommunikation och handel, och det innebär samtidigtnya risker t.ex. för intrång. Det är nödvändigt att geföretag och enskilda möjligheter att skydda sig motdessa risker. Användningen av kryptografi är ett sättnär det gäller överföring och lagring av information ielektronisk form. Utvecklingen går som sagt mycketsnabbt, och vi kan konstatera att regeringen inte rik-tigt hängt med i denna utveckling.Centerpartiet har i en omfattande IT-motion be-handlat frågan om kryptering och elektroniska signa-turer. Vi har en del synpunkter på regeringens skri-velse. Det gäller bl.a. att det är viktigt att klargöra attSverige inte har för avsikt att reglera an-vändningen av kryptering inom landet.