prot · GM0944 · 1999-01-22 00:00:00 — För-handlingarna om måste ha enklar offensiv inriktning och inte lämna någon del avden regionalpolitiska problematiken åt sidan. Detfinns mycket lokal kraft att bygga på hos dem somfinns ute i bygderörelser och andra organisationersom inget hellre önskar än att få möjligheter att ut-veckla sin bygd. Det gäller att ge dem de förutsätt-ningar som är möjliga med hjälp av de projekt inomEU:s strukturfonder som finns.Det krävs också svensk medfinansiering för såda-na utvecklingsprojekt. Ett sätt att skapa sådan medfi-nansiering kunde vara att återföra en del av vatten-kraftsvinsten till fonder som bidrar till denna medfi-nansiering av EU-projekt, där besluten också kundedecentraliseras till en närliggande lokal och regionalnivå. Är näringsministern beredd att medverka till ensådan lösning? Vi är öppna för att resonera om såda-na förslag.Men det finns mer som skulle kunna prövas. Kanvi locka högutbildad arbetskraft genom att avskrivastudielån? Skatterna kunde kanske användas på etteffektivare sätt regionalpolitiskt. Kanske skulle mankunna pröva att sänka de generella arbetsgivaravgif-terna för småföretagen ur ett regionalpolitiskt snitt ihögre grad än vad som har prövats.Herr talman! Skall de som bor i ochandra koncentrationsorter få boendekostnader sommer liknar dem som finns i övriga landet, goda soci-ala förhållanden och en bättre miljö krävs det kraft-fulla regionalpolitiska insatser. Jag hälsar fler sannaStockholmsvänner välkomna i debatten om hur detskall gå till.Anf. 9 () re-plik:Herr talman! Vad är beredd att gö-ra för att hjälpa och utveckla ochandra tillväxtområden i landet så att de kan fortsättaatt erbjuda sysselsättning till de arbetssökande somkommer från orter med bedövande sysselsättnings-problem och dyster ekonomi? I slutändan måste viändå kunna hitta självfinansierande jobb om vi skallöverleva.Anf. 10 () replik:Herr talman! Det är självklart så, att vi måste setill att de regionalpolitiska åtgärder som vi sätter in ärhjälp till självhjälp som genererar jobb inte minst iden privata sektorn. Då gäller det att använda skatte-systemet. Jag har pekat på en rad åtgärder, t.ex. sänk-ning av arbetsgivaravgifterna. Är bered-da att sänka skatten på arbete genom att sänka arbets-givaravgifterna för småföretag?Jag har inte uppfattat det så, men är det så kan vifå fler småföretagare som kan anställa här i Stock-holm.Det är tyvärr inte så att alla som flyttar till Stock-holm flyttar till ett jobb. Men vi vill ha en tillväxtöver hela landet - även här i - med aktivaföretag.Anf. 11 () re-plik:Herr talman! Tillväxt och expansion är tyvärr skö-ra växter som kräver stor omvårdnad för att de skallkunna utvecklas vidare. Jag upprepar min fråga: Vadär beredd att göra för att utveckla ochunderlätta för att erbjuda dessamöjligheter även fortsättningsvis?Anf. 12 () replik:Herr talman! Jag har redan räknat upp en rad åt-gärder. Jag upprepar att det viktiga är att det blir till-växtfrämjande skatter för småföretagen. Det gynnarockså utvecklingen i . Om vi fåren jämn och balanserad tillväxt fördelad över landetminskar trycket i . Och kan man ocksåhär få en bättre miljö och en utveckling för de männi-skor som finns här.Anf. 13 () re-plik:Herr talman! säger till mig att detinte enbart räcker att efterlysa direktiv. är dethandling som behövs. Visst är det så att handlingbehövs. Det sade jag också.Agne ! Jag tycker faktiskt inte att dettamed att man lappar på ett redan stort lappverk avregionalpolitiska åtgärder, regler osv. är särskilt bra.Vi kristdemokrater har diskuterat det här en hel del.Vi vill ha en genomlysning för att få ett mera heltäck-ande, bättre och förenklat system. Vi behöver förenk-lingar när det gäller t.ex. företagsregler men också närdet gäller de här reglerna.Det kanske inte är den rätta metoden att smeta utpengarna som man smetar smör på en brödskiva. Vikanske skall se på en betesvall på höstkanten. Därväxer tuvor eftersom man har gödslat lite extra häroch där. Det är kanske det som vi i stället skall göranu.Agne ! Det gäller att få fart på hela vårtland, men det kanske inte gäller överallt i de fjällnäraskogarna.Anf. 14 () replik:Herr talman! Jag har lite svårt att förstå HaraldBergströms replik. Jag vet inte vad han menar med attsmeta ut pengar lite överallt i landet. Jag har inteförordat den politiken. Den trodde jag att HaraldBergström stod för eftersom han bara pratade omgenerella åtgärder, precis som . Och ni ligger ju numera rätt nära varandra.Jag sade att man, när resurserna är begränsade,skall rikta insatserna just mot de områden som har detregionalpolitiskt besvärligt, som en hjälp till själv-hjälp som sedan skall generera småföretag och sys-selsättning. Om man inte gör det lär våra områden iSmåland inte få särskilt mycket regionalpolitiskapengar från EU:s strukturfonder.Anf. 15 () re-plik:Herr talman! Jag tänker t.ex. påden artikel där medverkade i sam-band med redovisningen av befolkningsutvecklingeni landet. Det handlade om att ett alltför stort flyttlassgår till våra högskole- och universitetsorter. Det komen rad åtgärdsförslag som innebär att man smetar utpengar över landet.Det kanske behövs andra åtgärder. Det finns fors-kare som pekar på att det kanske finns småorter i t.ex.våra län - och - som växer ochbehöver lite extra stimulans för att kunna gå vidare.Det är sådant jag menar med att man skall genomlysa,få tag i nya utgångspunkter och se vad det finns förmöjligheter.Tack!Anf. 16 () replik:Herr talman! Jag skulle gärna vilja höra om enenda konkret åtgärd från kd:s sida. Vad har ni föråtgärder? Jag hörde inte det i något anförande. Jaghörde det inte heller nu.I den debattartikel som åberopades finns inte enenda generell åtgärd. Varenda åtgärd är regionalpoli-tiskt riktad. Det gäller återföring av vattenkraftsvins-ter för att skall stärkas. De är integenerella över hela landet. Det krävs sänkta arbetsgi-varavgifter, och de skall vara regionalpolitiskt rikta-de. Detta är två verkningsfulla exempel för att få eneffektiv regionalpolitik riktad mot de områden sombehöver stöd till självhjälp.Anf. 17 () re-plik:Herr talman! Jag har alltid upplevt somett parti som säger nej till mycket. hade möjlighet att tillsam-mans med socialdemokraterna bedriva en regional-politik och en näringspolitik som skulle gynna detregionala stödområdet. Men det blev högre diesel-skatt. Det blev inte några ändringar eller färre reglernär det gäller företagande.Jag skulle vilja komma med en motfråga till AgneHansson: Kan ni nämna en enda konkret åtgärd somni tillsammans med socialdemokraterna vidtog för attfå en bättre regional balans och mera tillväxtbefräm-jande skatter för småföretagande?Anf. 18 () replik:Herr talman! Vi använde definitivt inte samverkanmed regeringspartiet till att höja skatterna för småfö-retagen i det inre stödområdet. Det är vad moderater-na har lyckats med.Det finns en rad åtgärder som vi medverkade tillför att få en bättre regional balans. Den första förut-sättningen är en statsbudget i balans och en tillväxt atthantera. Det har vi . Vi har inte tänkt göra budget-saneringen förgäves med en ökad koncentration. Enannan åtgärd var de tusentals nya högskoleplatsersom kom till i samverkan mellan Socialdemokraternaoch . De lokala högskolorna betyderväldigt mycket som motor för den regionalpolitiskautvecklingen. På den vägen är det, och på den vägenvill vi fortsätta. Vi skall inte höja skatterna i de områ-den som har det regionalpolitiskt svårt.Anf. 19 () re-plik:Herr talman! Vi moderater har aldrig gjort ossspeciellt kända för att höja skatter. Någonting som viägnar oss åt är att försöka bromsa höjningarna avkommunalskatterna, som slår så hårt ute i kommu-nerna. visar en betydligt större benägenhet,inte minst i Norrlandslänen, att medverka till succes-siva uppjusteringar av inkomstskatterna.Jag noterade att , som tungan på vågenunder de förra fyra åren, inte kunde åstadkommasärskilt många tillväxtbefrämjande åtgärder för före-tagen eller färre regler för att skapa en bättre regionalbalans.Anf. 20 () replik:Herr talman! Jag förstår att detta innebär att tycker att det är oväsentligt om vi harbalans i rikets affärer eller inte för en fortsatt tillväxthär i landet. Jag delar inte den uppfattningen.Innebär det som nu säger, ommoderaternas linje när det gäller att sänka skatter, atthan är beredd att ompröva sitt beslut att höja arbets-givaravgifterna i det inre stödområdet? Om han dess-utom är beredd att diskutera sänkningar av arbetsgi-varavgifterna generellt eller differentierat kan vi varaöverens om det och fortsätta att jobba för det. Jag troratt det är en av flera viktiga åtgärder för att småföre-tagen skall stimuleras att anställa mer folk.Anf. 21 ():Herr talman! Med hänvisning till det replikskiftesom ägde rum alldeles i ämnet tycker jag att det är viktigt att framhållaatt vi inte får och bör ställa olika delar av landet motvarandra. Därför tror jag att den regionalpolitiskautredning som skall tillsättas bör börja sitt arbete såsnart som möjligt, så att vi i lugn och ro får se övervilka regler vi behöver ha.Herr talman! Det har inte gått mer än fem veckorsedan senast debatterade regionalpolitiken.Särskilt mycket har givetvis inte hänt , menen viktig händelse enligt mitt sätt att se var att nä-ringsutskottet, som tog över regionalpolitikenfrån arbetsmarknadsutskottet, gjordesin första resa i landet efter detta övertagande. Resangick till mitt hemlän . Under den tredagar långa resan fick utskottets ledamöter belysningav en hel del av de frågor som är viktiga för hela vårtlän och andra glesbygdsområden i landet, sådanafrågor som redan har tagits upp i debatten i dag.Det första som utskottets ledamöter fick pröva påvar flyget, som går från direkt tillVästerbottens inland. Jag tycker att det är viktigt attvi behåller den typ av flygplatser som finns i Lyck-sele, , och på en mängd andraplatser. Stödet till dessa flygplatser är av vital bety-delse.Vi fick också åka buss på inlandsvägen, riksväg45, som går från till . Den vägenär bitvis ganska bra, men det finns också mångasträckor som behöver rustas upp, och det är också enviktig del av den politik som skall gynna regionerna ivårt land. Vi har E 12 som förbinder norska kustenmed och via en färja över . Även den vägen behöver rustas upp på mångasträckor. är det närmast livsfarligt att försökagöra omkörningar av de många långtradare som finnspå vägen. Jag tycker att det är någonting som hör tillde viktiga områden som vi skall diskutera. Jag vet attdet finns många vägar som är mer trafikerade änvägarna i inland, men för oss är detlivsnerver.Utskottet hann aldrig åka tåg, men jag vill ändåbetona att t.ex. är av stor betydelse. Detvisade sig inte minst när snöovädret iGävle gjorde att stambanan inte kunde transporteragods. Med dagens företag och det s.k. just in time-systemet behöver transporterna gå . Härkunde omlastning ske till Inlandsbanan.När utskottets ledamöter mötte företagare fick deklart för sig att investeringsstöden har varit och är avstort värde, framför allt vid nyetableringar. Men ännuviktigare är försörjning med riskkapital. Även om vihar , Norrlandsfonden och andra räcker intedet. Bankerna behöver få en mer positiv inställningtill företagen. Det vet jag att vi inte åstadkommer medpolitiska beslut, men det är ändå viktigt att vi har detmed i våra tankar.Många företag som ligger långt från storstaden,också de som vi mötte under vår resa i ,har betonat att ett viktigt område som man skullebehöva hjälp med på något sätt är en form av person-transportstöd. Det prövades för mentogs bort ganska snabbt.Jag skulle vilja vädja till näringsministern att låtaden regionalpolitiska utredningen belysa om det ärmöjligt, med tanke på bl.a. EU-regler, att få någonform av stöd för att göra rundare. Vi pratar jumycket om det, och har gjort i säkert : HelaSverige skall leva, ett rundare , osv. Men så ärdet inte riktigt när det kostar mer att ta sig från Norr-lands inland till än att åka från Stockholmtill New York.Sedan vi förde vår debatt har det, somhär har nämnts, kommit uppgifter om befolkningsut-vecklingen. I över 200 av kommunerna har ju befolk-ningen minskat, och det är mycket alarmerande. Så-vitt jag vet är det, åtminstone i min del av landet,många unga kvinnor som flyttar. Därför är det oroan-de när man får signaler om att det s.k. nationella Re-surscentrum för kvinnor är i farozonen. Jag hoppas attdet är falska rykten. Vi behöver detta nationella re-surscentrum liksom regionala och lokala.Men ännu viktigare än speciella, selektiva, stöd ärändå enligt mening bättre villkor förföretagen över huvud taget. Här har nämnts sänktaarbetsgivaravgifter. Det har vi i föreslagit,och vi står fast vid det. Det behövs enklare regleröver huvud taget. Jag vet att det hos nä-ringsministern diskuterades att en arbetsgrupp skallbörja diskutera vad det är som behövs för att göra detbättre för företagen på olika sätt.Ett annat område som också har tagits upp är EU:sstrukturfonder. Jag har själv suttit med i två besluts-grupper där vi behandlat ärenden om pengar till olikaprojekt, och jag har kunnat konstatera att de reglersom finns i är betungande för mångaframför allt små projektägare: Först måste man görautgiften, därefter skicka in sin rekvisition och sedanvänta ganska länge på pengar. Enligt uppgifter somjag har fått finns det i andra länder möjligheter att fåförskott. Jag hoppas därför att det skall vara en frågasom finns med i diskussionerna när man nu skallförhandla om nästa period för strukturfonderna.Det här var ett litet axplock bland allt det som ärviktigt för oss som bor i de glesbebyggda delarna avvårt land. Men jag vill också betona det som tidigaretagits upp - att , , ochandra storstadsregioner naturligtvis är lika viktiga.Att man där har stora problem vet vi i Folkpartiet.Därför tror jag att den översyn som har gjorts avskatteutjämningssystemet måste bli föremål för enmycket noggrann analys. Som det ser ut av de upp-gifter vi har fått innebär förslaget hårda slagbåde för Norrbottenskommuner, som ju näringsmi-nistern har lovat en del stöd enligt en artikel som jagsåg i under juluppehållet, och för stor-stadsområdena. Jag tror därför att det är viktigt att vitittar på det här en gång till. Kanske är det inte kom-muner och landsting som skall dela med sig till var-andra, som sker. Kanske är det bättre att staten tarin pengarna och gör fördelningen på annat sätt. Jaghar inget förslag , men jag tycker att det är vik-tigt att vi tillsammans ser över detta.Anf. 22 () replik:Herr talman! har företrädare från många av deborgerliga partierna diskuterat de problem som finnsinom regionen och för regional balans. Det slår migatt samtliga partier inklusive kräver merstöd. Då undrar jag: Hur har ni då tänkt finansieradet? På vilket sätt kommer mer stöd att öka den regi-onala balansen? Hur går det ihop med att sänka skat-ter? Vad säger ni om lantbrevbärarservicen? Vadsäger ni om att flytta ut statliga verk från ?Vad säger ni om att man skall göra en mycket störreöversyn av den regionala balansen? Kom med kon-kreta förslag!Anf. 23 () re-plik:Herr talman! Vi har faktiskt inte begärt mycketmer stöd. Ett område nämnde jag i mitt anförande,och det är att jag och anser att vi skall seöver om det är möjligt att införa någon form av per-sontransportstöd. Jag har alltså inte någon finansie-ring klar för det, utan jag tycker att den regionalpoli-tiska utredningen skall diskutera den frågan.I övrigt har vi bl.a. sagt att vi vill ha lägre arbets-givaravgifter och enklare regler för företagen så attdet kan bli mer fart på företagen.När det gäller lantbrevbärarservice osv. har jaginget konkret förslag , men jag tycker naturligt-vis att vi skall se över även detta.När det gäller utflyttning av statliga verk har jaginte hört något konkret förslag. Det beror på vilketområde detta verk arbetar inom. Vi vet ju att en delutflyttningar som har gjorts har fått negativa konsek-venser i form av att nästan alla anställda som berörtshar slutat. Då dränerar man verken på kompetent folk.Detta måste alltså bedömas från fall till fall.Anf. 24 () replik:Herr talman! Vi var på samma utskottsresa i Väs-terbotten. Jag har byggt mina konkreta förslag påmycket av den kunskap som jag fick när hela nä-ringsutskottet var ute och reste.Jag tycker att det är viktigt att , och , som också värnar om regio-nal balans och ser problemen med obalansen, kom-mer med förslag och inte säger nej till utbyggnad avjärnvägar, vägar och tvärförbindelser i offentlig regioch inte bara talar om att man skall förenkla för före-tagen. Om man skall förenkla och sänka skatterna förföretagen så måste man ju göra det för samtliga före-tag och inte bara för företag som ligger utanför stor-stadsregionerna.Anf. 25 () re-plik:Herr talman! Genom att få fler företag och flermänniskor i arbete i företagen så räknar vi med att viskall få in mer skatter. Och detta skall naturligtvisgälla hela . Om tillväxten ökar t.ex. här iStockholm kommer det att vara bra för helavårt land.Jag vet inte om det kom några förslag angåendestatliga verk under resan till . I så fall harjag inte uppfattat det.Anf. 26 Näringsminister () replik:Herr talman! Jag är glad över det stora engage-mang för ett levande som de hittillsvarandetalarna har gett ett starkt uttryck för.Regionalpolitiken är viktigare än på mycket länge.Den står faktiskt inför minst lika stora utmaningar som på 60-talet.Men låt mig inleda med följande:Det går bra för igen. Sysselsättningenökar, och arbetslösheten minskar. Faktum är att sys-selsättningsökningen var den starkastesedan 1976 i vårt land. Faktum är att antalet företags-konkurser mer än halverats . Och faktumär att vi har balans mellanutflyttade och inflyttade företag och investeringar.Sverige växer. Men tillväxten kommer inte helaSverige till del. Många flyttar till tillväxtregionernaför ett jobb eller för en utbildning. Kvar i utflyttnings-regionerna lämnas en alltmer åldrande befolkning,tomma lägenheter och övergivna fabrikslokaler. Denoffentliga och kommersiella servicen försämras.Utvecklingen förstärks av låga födelsetal. prognos över befolkningsutveck-lingen är en skrämmande läsning. riskerar attbrytas sönder, och så kan vi inte ha det.Det skall finnas jobb i alla regioner. Detskall finnas utbildning för alla som vill stärka sinkompetens, och det skall finnas en framtid i helaSverige. Därför utvecklas nu en ny modern regionalnäringspolitik inom ramen för de s.k. regionala till-växtavtalen. Jag vill därför deklarera följande:Alla delar av vårt land skall få möjligheter att ut-vecklas utifrån sina egna förutsättningar och på egnavillkor.Beslut om den regionala näringspolitikens inrikt-ning skall fattas av dem som berörs. Ansvaret skalltas lokalt och regionalt. Så många människor sommöjligt skall engageras.Statliga myndigheter, näringsliv, kommuner,landsting, länsstyrelser, regionala självstyrelseorgan,högskolor, universitet, arbetsmarknadens parter ochandra organisationer skall kraftsamla för tillväxt ochnya jobb.Regionala tillväxtavtal kommer att slutas i varjelän och börja gälla fr.o.m. nästa årsskifte. Särskildaförhandlingar kommer att genomföras mellan rege-ringen och regionerna under året.Inom arbetsmarknadspolitiken, regionalpolitikenoch utbildningspolitiken finns drygt 15 miljarderkronor i regionalt utvecklingskapital. Regeringen äröppen för att dessa resurser används med ny inrikt-ning och kan sättas in där regionerna själva bedömeratt de behövs och gör bäst nytta.Regeringen är också öppen för att pröva förslagtill förändringar av regelverk och förordningar. Rege-ringen arbetar också aktivt för våra nuvarande resur-ser, de nya EU-strukturfonderna. Men också in-frastrukturen används mer effektivt för regional till-växt.Regeringen kommer också att bjuda in företrädareför de sju nordligaste länen till en diskussion om denregionala utvecklingen.Men regeringen tar också ett långsiktigt greppöver den regionala utvecklingen. Vi måste formuleralångsiktiga och handlingskraftiga strategier för hurhela skall växa också . Därförbeslutade regeringen i går att tillsätta en ny regional-politisk utredning. Kommittén med företrädare församtliga riksdagspartier skall:För det första: Analysera de senaste årtiondenasregionala utveckling och orsakerna till denna.För det andra: Analysera regionalpolitikens ef-fekter.För det tredje: Bedöma den framtida regionala ut-vecklingen.För det fjärde: Utveckla en strategi för regionalbalans och lämna förslag till övergripande mål ocheffektmål för den framtida regionalpolitiken.För det femte: Föreslå vilka olika medel som kanbehövas för att uppnå dessa mål.För det sjätte: Särskilt behandla den regionala ut-vecklingen i glesbygden respektive landsbygden.Ordförande i kommittén blir , profes-sor i kulturgeografi vid universitet.Parallellt med detta långsiktiga arbete kommer re-geringen inte att tveka om att göra särskilda regional-politiska insatser om det bedöms att sådana måste skenu eller inom en kortare tid.Herr talman! är för litet för stora uppsli-tande konflikter, och vårt land är så stort att vi måsteförsöka hålla samman. Därför vill jag säga följande:Jag hoppas att samtliga riksdagspartier kommeratt vara konstruktiva i arbetet med den regionalpoli-tiska utredningen. Jag hoppas att alla de förslag somnu haglar i debatten kan stötas och blötas i detta ar-bete, och jag hoppas att alla de frågor som ställs skallfå svar. Jag hoppas att vi alla orkar upphöra medjakten på lättköpta partipolitiska poäng för Sverigesskull och för regionernas skull. Det ligger faktiskt ifolkets intresse. Och jag vill med detta inbjuda allariksdagspartier och alla konstruktiva krafter, t.ex.Folkrörelserådet, till samarbete, inte strid, om regio-nalpolitiken. Det är, herr talman, och svens-karna, och inte minst de som bor i våra glesbygder,värda.Anf. 27 () re-plik:Herr talman! Jag noterar med tillfredsställelse atten ny regionalpolitisk utredning äntligen tillsätts.Men vi är inte betjänta av bara utredningar utan det ärhandling som gäller. De problem som finns ute iregionerna är alltför allvarliga för att en sådan härutredning skall sitta och bara fundera.Det går bra för igen, säger näringsminis-tern i ena andetaget. I nästa andetag beskriver hantomma industrilokaler och säger att det måste finnasen framtid i hela , vilket naturligtvis måstetolkas som att det inte finns en framtid i hela Sverige.Jag tycker att den socialdemokratiska regeringenbedriver någon form av amputationspolitik, där manlagt en grund för i stort sett bara utflyttning av svens-ka storföretag. På vilket sätt skall vi kunna, närings-ministern, bedriva en effektiv och framgångsrik regi-onalpolitik om man på näringslivets område bedriveren politik som innebär att bransch efter bransch sökersig utomlands, ungdomar och forskningsinstitutionersöker sig utomlands? Hur skall det gå för det Sverigedär vi alla skall kunna ha en framtid?Anf. 28 Näringsminister () replik:Herr talman! Det jag försökte uttrycka är helt en-kelt att vi haft en väldigt starktillväxt. Den tillväxten har lett till att många männi-skor flyttat till framför allt de starka tillväxtregioner-na - jag tänker inte minst på . Det harskapat en obalans.Det är de facto så att vi har haft en väldigt starktillväxt inte minst genom att mycket utländskt kapitalinvesterats här och genom att vi fått ned arbetslöshe-ten och ökat sysselsättningen.Anf. 29 () re-plik:Herr talman! Vi har haft en stark tillväxt i Sveri-ge, säger näringsministern. Tillväxttalen har legat påmellan 2 ½ och och är nu på väg ned. I jämförel-se med tycker jag att vi hellre har anledningatt skämmas över de tillväxttal som åstadkommitsunder den socialdemokratiska regeringstiden.Jag skulle vilja ställa en fråga - jag tog upp det imitt anförande: Anser näringsminister attdet är riktigt att de norrländska kommunerna bedriverså mycket verksamhet i egen regi: snickare, rörmoka-re, målare, matlagning, fotvård och mycket annat?Hur skall vi då ha en möjlighet att utveckla ett före-tagsklimat i de kommuner som mest av allt behöverkreativa företagare?Anf. 30 Näringsminister () replik:Herr talman! Vi har en tillväxt som ligger påca 2 ½ %.