prot · GM0942 · 1999-01-20 00:00:00 — Det föll som sagt platt tillmarken.Att vara liberal, som jag är, innebär först ochfrämst att stå för att människor måste få större möj-ligheter att ta makten över sina egna liv. Det gälleralla människor, var de än bor och i vilka omständig-heter de än lever. Det gäller dem som har fastnat ifattigdomsfällor, dem som köar i vårdköer och demsom hindras på olika sätt.Vi känner mycket tydligt att det behövs ett liberaltparti som på allt sätt går till storms mot alla de ofri-heter och krafter som hindrar människors utvecklingoch frigörelse. I detta ingår det som jag började medatt tala om, nämligen att se till att blir sådantatt människor som vill arbeta också kan få arbeta. Detfinns ingenting som knäcker självkänslan så mycketoch som är en sådan utmaning mot den vision ommänniskor som har makten över sina egna liv som jagtalade om, som att man förnekas rätten att tjäna egnapengar.Det är därför vi måste ta itu med de här sakerna.Titta inte på dubbelbeskattningen - avskaffa den!Töva inte med eurofrågan utan lägg fast en tidtabellså att svenska folket kan fatta beslut! Detta gäller påpunkt efter punkt. Gör någonting så att fler kommer iarbete, så att företagen stannar kvar och så att Sverigeblir ett land som växer!Sverige sjunker i den internationella välståndsli-gan. är vi nere på 18:e plats. Både ochFinland har passerat oss. har kommitupp jämsides. En bit efter ligger fortfarande NyaZeeland, och ytterligare en bit efter ligger Spanien.Men om andra fortsätter att vara duktigare än vi ochom stagnerar kan vi bli omsprungna av ännufler. Det spelar väl i och för sig ingen roll om vi lig-ger på 16:e, 19:e eller 20:e plats, men faktum är ju attinget annat land har sjunkit på det sätt som Sverigehar gjort. Vi var på prispallen i början på 70-talet.Bara har ungefär åtta länder gått förbioss. Varför skall vi vara sämre än andra? Varför ärdet en sådan handlingsförlamning?Låt mig avsluta med att säga att det här att männi-skor skall få makt över sitt eget liv också handlar omen inre styrka. Där är skolan av en oerhörd betydelse,framför allt för dem som kommer från hem som inteär tillräckligt stimulerande i olika avseenden. Densvenska skolan befinner sig i kris. Den förfaller påmånga sätt. Det kommer ständigt larmrapporter. Jagför min del behöver dem inte. Jag vet genom mångabesök och många samtal med lärare, elever och för-äldrar hur situationen är. Låt oss gemensamt göranågonting för att lyfta den svenska skolan.Låt mig allra sist säga att jag har note-rat att , trots vår nuvarande litenhet, är ettuppvaktat parti. Det verkar vara många som vill sam-verka och ha med att göra. Man säger juibland att liberalismen har segrat sig till döds och attvi inte behövs längre eftersom liberalism finns i allapartier. Vi delar inte den uppfattningen. Vi uppskattaratt vi är uppskattade, men vi anser inte att vi kanöverlåta bevakningen av liberalismen på något annatparti.Det är inte så att liberalismen har segrat sig tilldöds. Liberalismen lever i , och på andrahåll också, men framför allt i . Men Sveri-ge är inte ett liberalt land. Vi är ett land där segrega-tionen tilltar, där skolor är i kris och där minst en halvmiljon människor saknar arbete. Vi är ett land därregeringsmakten är i förfall. är värt ett bättrealternativ. är värt ett liberalt alternativ.(Applåder)Anf. 23 ():Fru talman! Jag tänkte börja med att överlämna enliten present till statsministern. Anledningen till det äratt jag läste protokollen ifrån tidigare debatter. Dåupptäckte jag att när och regeringensamverkade var så oerhört snäll i sittanförande. Det klarar jag nog inte av. Jag vill nogändå av och till kunna ge statsministern en känga.Därför var jag ute och köpte en känga. Det blev enbarnkänga med tanke på att det är barnens bästa ochbarnens framtid som vi måste värna om. Dessutom ärdet en sparbössa så att vi kan få ordning på finansernaoch kan hålla dem i ordning. Och om vi skall ta nå-got, skall vi ta det och ge det till barnen.Jag såg en artikel i , jag tror att det vari går, där statsministern antydde att han kunde tänkasig andra samarbetspartner än de nuvarande. Dåtänkte jag att det nog var bäst att knyta ett grönt ochrött band om för att markera att om man skall klaradet gröna folkhemmet, som statsministern har ut-tryckt det, miljömålen och framtidsfrågorna måsteman samarbeta med de gröna partierna. Det är de somtillhör framtiden, och det är framför allt de som växernär det gäller idétänkande och nytänkande i idag.Lars kan känna sig helt lugn. Eftersomhans paket innehåller EMU-propaganda tänker jaginte ta med mig det. Jag har ganska nog av det justnu. Det pågår nämligen en debatt där propagandan förEMU är ganska stark. Alla hade tydligen velat varamed på nyårsfesten. Kritiken och eftertanken när detgäller konsekvenserna av ett EMU-medlemskap sak-nas . Vi som är kritiska till EMU måste sätta igång och debattera och ta fram detta. Annars riskeravi att EMU-frågan blir en fråga som bara slinker iväg. Propagandan ökar, och plötsligt står man därutan att ha argumenten klara. Rätt vad det är, är detett medlemskap på gång. Det oroar mig mycket.Jag känner att det är nödvändigt att vi får i gångden debatten. Det är inte så enkelt att det bara är för-delar med ett EMU-medlemskap, som vissa vill häv-da . Det finns naturligtvis en annan sida av dethela. Det finns en helhet i EU som man också måstefundera över. Vart tar EU vägen? Skall det bli Euro-pas förenade stater med en gemensam ekonomiskpolitik där bara de länder som platsar i gänget får varamed? Då riskerar vi att utvidgningen och samarbetetmed övriga länder inte blir verklighet därför att manstärker den inre kärnan. Jag känner att vi måste ta uppden debatten. Vi i har ju ändå stått för någonform av internationell solidaritet. Vi kan inte baraslinka med i ett EU-medlemskap och en propagandasom går ut på att stärka kärnan i redan starkaländer utan hänsyn till omvärlden och de länder somfinns runtomkring.Detta är en fråga som ligger i de framtidsfrågorsom vi måste föra en seriös debatt och diskussion om.Det måste finnas möjligt för båda åsikterna att fåresurser att debattera detta. kommerdet i gång kampanjorganisationer, och någon gångframöver blir det kanske också en folkomröstning därfolket får avgöra den här frågan. Det får inte bli så attdet bara är den glädjeyra som vissa ägnar sig åt justnu som avgör frågan.Det har sagts en del om att det har varit trögt ochatt det inte har hänt så mycket i viktiga frågor. Men ien debattartikel som , socialdemokra-terna och vi skrev pekade vi på en mängdviktiga frågor som vi tillsammans vill åstadkomma enlösning på. Jag hoppas också att vi skall kunna klaraav det.En viktig fråga där vi fick en tidigt löfte frånstatsministern som jag gläder mig åt gäller att detskall bli barnkonsekvensbeskrivningar i alla politiskabeslut. Det låter kanske inte så märkligt, men det ärrevolutionerande om man i varje ekonomiskt beslutockså analyserar hur det slår på barnen. Vad blireffekterna av beslutet i förhållande till våra barn ochvåra barns behov? Först genom att göra en barnkon-sekvensanalys kommer man att kunna leva upp tillFN-konventionen om barnens rättigheter och kunna tahänsyn till barn och barns behov.Fortfarande är det tyvärr många barn i vårt landsom far illa. Många familjer lever under ekonomiskstress. Enligt en rapport från ärdet av barnen som lever under existensmini-mum. Jag tror inte att är unikt i detfallet jämfört med övriga landet. Det är säkert mångafler barn som har det stressigt och jobbigt därför attfamiljernas ekonomi är för dålig. En av anledningarnaär att alltför många är utan arbetsinkomst och harsvårt att försörja sig. Därmed får man inte ekonominatt gå ihop.Det är naturligtvis oerhört viktigt att vi stimulerartill fler jobb och fler arbetstillfällen. Ett sätt att göradetta är bl.a. att genomföra en arbetstidsförkortning.Visserligen finns det en arbetsgrupp tillsatt, men jagönskar att den kunde skynda på så att det blir ett upp-snabbande av beslutet om kortare arbetstid. Det skullefå positiva effekter, inte bara i form av fler arbetstill-fällen utan det skulle också minska stressen i sam-hället, i första hand hos dem som inte har jobb menockså hos alla dem som är stressade på grund avatt de har för mycket arbete och skulle vilja ha merfritid och mer tid för sin familj och sina barn.Detta är frågor som jag tycker att det går lite vältrögt med när det gäller samarbetet. Vi ser gärna attdet skyndas på så att det kan fattas beslut.En annan fråga som också berör barnen och somborde vara en självklar rättighet, nämligen att de fårvara kvar på sina jobb om mamma eller pappa blirarbetslös, att ha rätt till en dagisplats. I många kom-muner har barnen inte längre någon möjlighetatt vara kvar på dagis om någon av föräldrarna blirarbetslös. Jag tror inte att vi skulle acceptera att ocksåpappan i en familj skulle bli arbetslös om mammanblir arbetslös. Så är det ju när det gäller barnen. Menför många barn är det viktigt att ha kompisar och attha en arbetsplats att gå till där de känner trygghet ochhar möjlighet att utvecklas. Då skall de ha den möj-ligheten och föräldrarna skall ha möjlighet att välja.Det är också viktigt för att den arbetslöse föräldernskall kunna ta de jobb som dyker upp.Jag får väldigt ofta klagomål från vårdpersonal.Det sägs att det är så oerhört svårt att få tag på någonsom kan vikariera eller rycka in eller två. Detär inte så konstigt om dagisplatsen har gått förlorad.Om någon ringer ochundrar om man kan komma och jobba, kan man intedet om man har två barn som behöver plats på dagis,om inte barnen är inskolade och känner att de hörhemma i gruppen. Det är klart att detta får en effektnär det gäller många vikariat och tillfälliga jobb, omdet inte kan ordnas så att barnen kan ha kvar sin da-gisplats.Det kommer många larmrapporter om sko-lans situation. Det är svårt att få tag på lärare, detfinns inte tillräckligt med utbildad arbetskraft, grup-perna är för stora osv. Detta måste naturligtvis åtgär-das. vill jag poängtera att det finns mångabra och fina skolor som fungerar där eleverna trivsoch får lära sig saker. Problembilden finns, men denär inte - som det ofta låter - generellt gällande över-allt.Vad som skulle behövas för att framför allt kom-munpolitiker skall veta vad som händer i skolansvärld är en bättre kvalitetsgranskning. Många kom-munpolitiker får en budgetrapportering, men utvärde-ring av antagna måldokument och kvalitetsgransk-ning får de inte ta del av lika ofta. Det kan göra att deinte alltid tillskjuter de resurser som de skulle göraom de fick se hur verkligheten såg ut. Därför är detoerhört viktigt att man gör kvalitetsgranskningar ikommunernas verksamhet så att ansvariga kommun-politiker kan få rapporter om hur situationen är, så attde inte står förvånande när det plötsligt kommer sto-ra, braskande rubriker i tidningen om någon skolasom inte har klarat sin verksamhet.I den politiska debatten tycker jag att det finnsalldeles för lite av framtidsdebatt. Det är väldigtmycket av lappa-och-laga-politik. Det sker utryck-ningar därför att det plötsligt händer någonting. Detblir stor debatt och förhållandet åtgärdas.Det är ungefär som var inne på,att det nu sker en flyttkarusell och att glesbygdspro-blematiken är aktuell. Det uppstår då en debatt när detvisar sig att det är väldigt många som flyttar frånglesbygd till stad, men debatten borde hela tidenhållas levande för att man skall kunna stimulera män-niskor att leva och bo kvar i glesbygden.När det gäller företagarsidan är det inte så förvå-nande att företag slås samman, att man rationaliserar,effektiviserar och har ambitionen att göra störrevinster. Det ligger ju helt i globaliseringseffekten.Företag som skall konkurrera på en global marknadhar behov av att se till att de klarar att göra det. Detkan vi nu delvis se följderna av när flera företag slåssamman, rationaliserar och effektiviserar för att görastörre vinster.Vad vi bör fundera över och diskutera är vad dettafår för effekter på lång sikt. Hur kan vi stimulera enhemmamarknad att producera mera dagligvaror änvad de stora globala företagen gör? Vi bör se till att vihar ett småföretagarklimat i landet som gör att småfö-retagare har råd att anställa människor och att företa-gen har möjlighet att växa utifrån de behov som finns.Vi i vill ha generella regler. Vi villinte ha de regler som pigdebatten har rört sig om,nämligen att man skall ha specialregler för vissa om-råden. Vi tror att det skulle bli oerhört svåra gräns-dragningar. Skall hårfrisörskan som kommer hem ochklipper mitt hår få klippa mig till lägre kostnad än omjag åker till henne och klipper mig? Hur blir det dåmed konkurrensen mellan småföretagarna i ?Det blir naturligtvis helt ohanterligt, som jag ser det.Därför behöver vi ha generella regler.En viktig del är att skatteväxla. Sänk skatten påarbete, det som är arbetsgivaravgifter, och höj skattenpå energi och råvaror! Då får vi i gång miljöjobben,och då får vi också i gång tjänstesektorn.(Applåder)Anf. 24 Statsminister ():Fru talman! Först skall jag tacka för alla vänligaord som har sagts, dessutom för strålande presenter.Kanske är jag lite mer försiktig med än . Jag skulle nog interiktigt vilja likna det vid den där fågeln som inte kanflyga. låter mycket, det vet vi, men den flygerju inte så bra. Vi får se vad som händer med det pro-jekt som har startats i . Förhoppningsvislyfter det lite bättre.En del har frågat hur man kan komma på tankenatt fira sin 50-årsdag med en riksdagsdebatt som start.Det är i och för sig ingenting som man själv styr heltoch hållet över. Men låt mig säga att för mig som ärfostrad i folkrörelse och politiskt arbete finns detingenting finare än en politisk debatt, och det finnsinget finare forum än det folkvalda riksdag.Det är för mig ett privilegium att stå här och fådelta i denna debatt. För mig som politiker kan jaginte tänka mig en finare start på en personlig högtids-dag än att få utbyta åsikter om hur skall ut-vecklas framöver. Tack för den möjligheten, och tackför alla vänliga ord!Att fylla är ju någonting speciellt. En del sä-ger att det är att stå mitt i livet. Det kanske är lite väloptimistiskt. Men det är ändå ett tillfälle då de flestaav oss reflekterar över livet: Vad har vi uträttat? Vadkan vi vara stolta över? Vad har vi försummat? Menframför allt: Vad mer vill vi åstadkomma?Samma behov av att summera och se framåtkommer nog många att känna just detta år. Vi lämnar1900-talet och kliver in i ett nytt sekel. Vi står införett nytt millennium.Länge såg ut att bli våldets sekel. Eu-ropa slets i stycken av krig, men byggdes upp ochförenades igen. Demokratin hotades av nazism,kommunism och fascism. , på tröskeln till2000-talet, utmanas demokratin och de mänskligarättigheterna. Barbariet på är det sena 1900-talets stora europeiska tragedi, och de senaste dagar-nas händelser i Kosovo måste fördömas. Men ändåkan vi konstatera att fler människor i fler länderän någonsin kan välja sina företrädare i allmänna ochfria val.Visst är demokratin 1900-talets stora idé. Dendrivs framåt av självklara moraliska principer omrättvisa och jämlikhet - principer som väckt männi-skans förhoppningar i många , från de grekis-ka stormötena till , från bergs-predikan till drömmar. Likvälhar demokratins konstitutionella grund, en människa- en röst, bara funnits i vårt land i 78 år.Vi svenskar kan sannerligen säga att demokratinhar varit människans starkaste vapen mot oförrätteroch orättvisor. Ur folkflertalets värderingar växtefolkhemstanken och det starka samhället fram. Fol-kets röst drev igenom 30-talets krisprogram mot ar-betslöshet och fattigdom. Armod i livets slutskedebekämpades genom striden för bra pensioner till alla.Så fick fler och fler möjlighet att utbilda sig i skoloroch på universitet. Det var människor tillsammansoch i kraft av sin rösträtt som omvandlade det gamlalort- och fattigsverige till ett föregångsland med godomsorg och allmän sjukvård, med jämställdhet ochrättvis fördelning.Samma krafter driver dagens samhälle mot enbättre framtid, eller, för att låna ord från ,en annan av årets 50-åringar:"Men det är folket som bygger landetFolket är dom enda som kan detDet kommer underifrån när den dagen är härOm folket vill så bygger folket landet"Omdaningen som vi nu står inför är lika stor. Om-ställningen till ekologisk hållbarhet drivs fram närmänniskor köper miljövänligt och källsorterar. Detsker lokalt när kommuner rustar upp bostadsområdenoch allergisanerar skolor. Det sker i näringslivet närföretagen utvecklar nya produkter och processer föratt ta hand om utsläpp och avfall. Det sker nationelltnär vi här i beslutar om att satsa på forsk-ning och när vi ställer om energisystemet. Det sker iEuropa när EU utvidgas och beslut fattas om gemen-samma lagar och regler. Det sker också när länderna iFN går samman om globala mål. Så bygger vi detgröna folkhemmet.Kampen för rättvisa mellan samhällsgrupper blirockså en kamp för rättvisa mellan generationer. Viskall till våra barn och barnbarn lämna över ett sam-hälle där de stora miljöproblemen är lösta. Så verkardemokratin.Vid familjens samtal vid köksbordet, lika väl somvid EU:s toppmöten, fattas beslut som formar framti-den. Det är inte någon ny företeelse. Det som är nyttär att avståndet mellan det lokala och det globala är såmycket kortare . Denna situation fångas i tvåuttryck, å ena sidan av den förre amerikanske talman-nen Tip O'Neill, som skrev att all politics is local, åandra sidan av företagens syn att all business is glo-bal.Den dubbla utvecklingen påverkar naturligtvisdemokratin. I en värld där kapital rör sig över na-tionsgränserna måste de politiska besluten följa medgenom internationellt samarbete. verkar enannan kraft. Information kan nå människor samtidigtvarhelst de befinner sig. Alltfler får allt större kun-skaper. Informationsprivilegiet som centraliseratmakten bryts. Den lokala demokratin stärks.För ett land som alltid strävat mot internationa-lism och människors frigörelse är dessa båda krafteringenting att frukta. Tvärtom: Visionen om ett bättresamhälle vidgas till att omfatta hela . Rättvisanvidgas till att bli global. Framtiden för , och kan utformas av kommuninnevå-narna själva, inte nödvändigtvis av beslut fattade iStockholm.Det som vi har att frukta är belåtenhet och förnöj-samhet. Att inneha makt får aldrig leda till liknöjdhet.Samhällskritiken måste fångas upp. Fel och bristermåste leda till förändring, inte till försvar av det rå-dande. Detta är politikens uppgift och därmed vårtuppdrag i denna kammare.Därför är ingenting viktigare än att betvinga ar-betslösheten. Antalet jobb ökar, men likväl: 270 000människor i och 17 miljoner människor i EUhar inget arbete att gå till . Det är slöserimed samhällets viktigaste resurs - människans livs-drömmar och kreativitet. Det är ett hot mot delaktig-het och demokrati. Jag kan därför inte ge ett viktigarebudskap än detta: Målet att halvera arbetslös-heten till ligger fast. Sysselsättningenskall nå av den arbetsföra befolkningen år 2004.Fru talman! Ser man hur utvecklingen både germänniskor större inflytande över deras vardag ochhur internationella politiska arenor växer i betydelse,då ser man också att möjligheten att bedriva politiknog aldrig har varit större än . De ideologiska mot-sättningarna minskar inte i den globaliserade världen.De är lika stora som någonsin mellan dem där uppeoch dem där nere, mellan dem som kräver ett bättresamhälle för alla och dem som hävdar att vidgadeklyftor behövs.Den europeiska högerns kris är ingen slump. Denhar växt fram under av marknadsliberala miss-lyckanden. Klyftorna har vidgats, arbetslösheten harökat, tillväxten har sjunkit, och tryggheten har urhol-kats. När utrymmet för politik ökar, ökar också folk-flertalets makt, och folkflertalet kräver välfärd ochrättvisa. Högern har därför mist sin politik för dagen.Den kan inte erbjuda förhoppningar för patienter,elever, föräldrar eller uteliggare, för att låna ord avStaffan . Därför står högern ocksåutan trovärdiga visioner för och för Europa.Partiernas uppslutning i valrörelsen bakom social-demokratiska krav på bättre vård, skola och omsorgär ett uttryck för detta. Demokratin stärker välfärdensförsvarare. innebär politikens genomslags-kraft att konsekvenserna av varje felaktigt beslut blirså mycket värre. Se på de asiatiska tigrarna. Se påMexiko, och . Ja, se på Sverige1992, då räntan steg till . Kraven är knivskarpa.Men se också på . Se på utbyggnadenav högskolan. Se på höjningen av a-kassan och sjuk-penningen. Med rätt politik i rätt tid har vi en fantas-tisk möjlighet att främja en sund samhällsutvecklingför människor och för företag. Bra skola, trygg om-sorg och god vård måste förenas med en stabil eko-nomisk grund. Rättvis fördelning måste förenas medstarka drivkrafter till personlig förkovran och utveck-ling. Effektivitet och kompetens i näringsliv ochsamhällsförvaltning måste förenas med en levandedemokrati och ett dynamiskt kulturliv.Fru talman! Tiden medger inte en heltäckandedagordning. Men låt mig presentera Socialdemokra-ternas syn på fem av de områden som har diskuteratshär i debatten och som kanske mer än någotannat kommer att överskugga vårens politiska diskus-sion.För det första: skall spela en aktiv roll iEuropa. Under innevarande år står unionen inför ettflertal viktiga frågor. EU går till gemensamt val. Detblir ett viktigt ideologiskt vägval. Tillsammans medandra progressiva regeringar vill vi leda ett Europasom kan möta med flera arbeten, störrerättvisa och bättre miljö.EU måste vidga sitt ansvar som ekonomisk stor-makt. Ohämmad spekulation och djupa ekonomiskakriser kan endast mötas av en aktiv politik. Beredska-pen finns för samordnade insatser mellan kontinen-terna.I vårt närområde skall utvidgningen av unionenfortsätta och samarbetet med utvecklas.Jämställdheten skall stärkas. Den europeiska kon-ferensen som står värd för blir ettviktigt led i arbetet för jämställdhet i . Kvin-novåldet skall bekämpas. Regler och försäkringar fårinte motarbeta kvinnors deltagande på arbetsmarkna-den. Hela lönen och halva makten skall eftersträvas.Det är självklara principer. Men har långtkvar innan kontinenten är jämställd.EMU skall diskuteras på djupet. Delegationen förstöd till folkbildningsinsatser om EMU skall under1999 göra det möjligt för var och en att söka kunskapoch delta i diskussionen om vår tids största och svå-raste politiska beslut.För det andra: Samtalen om det framtida skatte-systemet måste leda till resultat. Socialdemokratinsövergripande ambitioner är följande:· Skattereformen skall långsiktigt garantera kvali-teten i vården, skolan och omsorgen. Regeringenvill snabbt finna en kompromiss om systemet förskatteutjämning som kan skapa en bred uppslut-ning bland landets kommuner.· Skattereformen skall öka rättvisan i . Vivill steg för steg minska skatten för löntagarnagenom att ta bort den extra belastning på hus-hållsekonomin som egenavgifterna innebär. Skat-teöverläggningar bör resultera i sänkta barnom-sorgsavgifter. Vi står fast vid kravet på en max-taxa. När ekonomin tillåter skall barn till arbetslö-sa få möjligheter att gå på dagis.· Skattereformen skall befrämja omställningen tillekologisk hållbarhet. Skattesystemet skall bidratill att skydda miljön, påskynda teknikutveckling-en och stärka en hållbar tillväxt.· Skattereformen skall förbättra förutsättningarnaför flera arbeten. Vi är beredda att diskutera stra-tegiska åtgärder för att underlätta utländska in-vesteringar och svenskt ägande. Sänkta skattereller arbetsgivaravgifter bör genomföras för attunderlätta för långtidsarbetslösa att få arbete.· Skattereformen skall kompletteras med åtgärderför att förhindra att skattebaserna urholkas. Ge-nom EU-samarbete vill vi slå vakt om välfärdensfinansiering. En förnyad kampanj mot skatteflyktoch skattefusk skall genomföras.· Skattereformen får slutligen inte äventyra de sun-da statsfinanserna. Vi kan aldrig gå med på ofi-nansierade skattesänkningar. Vi förkastar allt talom dynamiska effekter som finansiering.