prot · GN0920 · 1999-10-27 00:00:00 — I den översyn av skollagen som är på gångmåste ansvarsfördelningen mellan stat och kommunförtydligas.Lärarutbildningskommittén har tagit fram ett för-slag till skolledarutbildning. Departementet tillsätteren expertgrupp för att bl.a. med utgångspunkt fråninspektörsrapporten definiera befogenheter och an-svar på lokal och statlig nivå. Det är dock min över-tygelse att om en skola i ständig förändring ska kunnagenomföras måste även kommunerna ta sitt ansvarnär det gäller skolledarna.Fru talman! Samba är en dans, men SAMBA ärockså om samband mellan resur-ser och resultat. Det är en mycket intressant studiesom omfattar 92 000 elever i . Resultatetvisar att resurser betyder olika mycket för skolor medolika förutsättningar. Det är dock viktigt att elevermed svårigheter har tillgång till tillräckliga resurser,även om de befinner sig i en skola med bättre förut-sättningar. Kön, föräldrars utbildning m.m. är någraav de fem faktorer som speglar förutsättningarna förskolverksamheten. Dock förklaras avvariationen i medelbetyg mellan skolorna av det här.Närmast av variationen återstår alltså att förkla-ra. Detta kan handla om arbetssätt, ledarstil, lärare-genskaper och attityder. Därmed vill jag understrykakommunernas ansvar när det gäller kompetensut-vecklingen.De områden som staten prioriterar är just debristområden som rapporten har visat på. Det är där-för vi vill rikta delar av kompetensutvecklingen tilldem som möter elever med funktionshinder, med storinriktning på läs- och skrivprocessen, matematiken,tekniken, osv. Värdegrundsarbete och försök medslopad timplan är ytterligare exempel på utvecklingav skolans arbetssätt.I juni 1998 fick eleverna i årskurs 9 för förstagången slutbetyg enligt det nya kunskapsrelateradebetygssystemet. I en artikel i min hemtidning redovisades betygen på varje skola inordvästra . Då kunde man se på varje högsta-dieskola hur det såg ut. Då kunde man se att detibland var fem, ibland åtta, ibland 15 och på ett ställe44 elever, på någon 0 elever som inte var godkända.Skolorna har alltså en god bild av sina elever. De kanockså förklara resultaten, som den här artikeln visade.En skola väljer att redovisa att av 1 227 satta betygvar det 35 som ej blev godkända, alltså en annan bilddär vi visar på vad vi har lyckats med och där vi intehar lyckats.För varje elev som ännu ej nått målen känner jaggivetvis en oro. Men tydligheten i systemet gör attinget kan sopas under mattan. Uppföljning och utvär-dering av skolans arbete blir nu en allmän tillgångoch därmed också en förpliktelse mot kommunpoliti-kerna att på ett annat sätt engagera sig för varförresultaten blir på det sätt som de visar.Grunden för det livslånga lärandet läggs i försko-lan. Förskolan har en läroplan, och allmänna rådfinns för familjedaghemmen. forskningen visar att jutidigare vi kan möta barnen i deras utveckling, destobättre blir det långsiktiga resultatet. Därför ser jagsåväl förslaget om allmän förskola för fyra- och fem-åringar som förslaget om en allmän maxtaxa som enpedagogisk reform för barnens skull. Maxtaxan är förkommunerna en frivillig reform. Den omfattar ävenverksamhet som bedrivs av annan huvudman eller påentreprenad. En avgift på för förstabarnet gör att familjen kan flytta och planera sin eko-nomi i ett långsiktigt perspektiv - en lika taxa i helalandet. Detta är alltså första steget mot en avgiftsfriförskola. Det innebär också en valfrihet i att arbetamer eller mindre. Vill man arbeta heltid kan man göradet utan att lönen äts upp av höga avgifter. Vill manvara hemma t.ex. kan den nya taxange möjlighet även för detta.Den allmänna förskolan för fyra- och femåringarska vara avgiftsfri och omfatta , obligato-risk för kommunen men frivillig för föräldrarna. Detfinns många inom förskolans verksamhet. Attgå till förskolan eller till familjedaghemmet är roligtför barnen, åtminstone de allra flesta dagar. Att ställasutanför kompisarna när mamma eller pappa blir ar-betslös är svårt att förklara för dessa små. Vi villdärför att alla barn ska ha rätt till förskola eller fa-miljedaghem, även om föräldern blir arbetslös. Vi tarmed detta förslag bort eventuella ekonomiska hinderoch öppnar förskolan för ännu fler barn.Fru talman! Vi har en läroplan från förskola tillgymnasium. Nästa steg kommer vi att diskutera underår 2000 här i , nämligen gemensamma målför hela vuxenutbildningen. Då kan vi också visa påalla de olika vägarna i det livslånga lärandet.Anf. 224 () replik:Fru talman! Jag skulle vilja börja med de nyagymnasieprogrammen som presenterades för drygt enmånad sedan, där det ska bli färre ingångar men flervalmöjligheter. I det papper som jag har fått - Ny-hetsbrev från - sägs det att färre ämnenblir obligatoriska för att ge mer utrymme för egnaämnesval. Färre obligatoriska ämnen måste ju innebä-ra färre kärnämnen. Jag vill fråga skolministern omdet är så och om regeringen har tagit ställning i frå-gan.Dessa gymnasieprogram kommer att gälla , och redan nu informerar man iårskurs 9 om dessa val. Men man vet inte riktigt vadman ska informera om. Och undrar jag: När fårskolorna besked om vilka program som verkligengäller?Sedan har jag en positiv fråga. Svenska gymna-sieelever kan numera studera utomlands - i Frankri-ke, och - och ta med sig studiebid-rag och inackorderingstillägg. Finns det en möjlighetockså för utländska elever till motsvarande studier iSverige? Det gäller framför allt de gymnasieklassersom har engelska som samtalsspråk.Anf. 225 Statsrådet ():Fru talman! Som svar på första frå-ga vill jag säga att regeringen kommer att fatta beslutom programmålen . Vi har fått redo-visat till oss de förslag som har tagit framoch de har också presenterats på hemsidapå Internet. Det kommer att ske vissa revideringar,men i stort sett kommer de mål som är uppsatta ochde inriktningar som är fastlagda att gälla. Men detslutliga förslaget kommer regeringen alltså att antaden 4 november.Jag kommer också tillbaka till utskottet den16 november. Det drar ut eftersom det finnsen plenifri vecka emellan. Men den 16 novemberkommer detta att presenteras, och det kommer ocksåatt ges möjlighet till att ställa frågor.Sedan frågade om möjligheterna förelever från andra länder att studera vid våra gymna-sieskolor. Det system som vi har med studiebidragfinns såvitt jag vet inte i så många andra länder. Mennågot hinder för elever att kunna läsa vid en skola häri kan jag inte se om han eller hon har möjlig-het att följa undervisningen. Det hänger mycket påhur undervisningen är upplagd. Det handlar ju omspråkkunskaper osv.Anf. 226 () replik:Fru talman! Möjligheten för svenska gymnasie-elever att studera i andra länder är ju beroende på vårtEU-medlemskap, och då borde även andra länderselever kunna studera i , framför allt om detinte finns språkhinder. Det finns ju gymnasieklasserdär man har t.ex. engelska som undervisningsspråk.Det finns inga formella hinder, och jag tror att detvore oerhört positivt, både för svenska elever och förutländska elever.Jag vill fråga en annan sak. Regeringen fick iuppdrag av att utreda frågan om en gymna-sieexamen. Hur långt har regeringen kommit med detarbetet?Man får inte tentera upp gymnasiebetyg som man går i gymnasiet. Det är då väldigtmånga som i stället väntar med att gå ett fjärde år ikomvux. Det rör sig inte om en upptentamen, menman höjer sina betyg. Många skulle i stället viljatentera upp betygen under t.ex. ett sommarlov. Funderar regeringenpå att ändra på det beslut som man fattade 1994 dåman förbjöd upptentering av betyg?Anf. 227 Statsrådet ():Fru talman! Den preliminära dagordning som vihar lagt fast på departementet innebär att vi tänker komma tillbaka med en proposition därgymnasieexamen finns med. Jag reserverar mig föratt den kan förskjutas någon månad på grund av ar-betssituationen, men propositionen är planerad tillnågon gång i februari-mars.När det gäller att tentera upp betygen är det ocksåen fråga som vi diskuterar nu på departementet. Jagkan därför inte ge något närmare besked. Menjag vet att det är en mycket angelägen fråga, ochdärför måste vi också göra ett ställningstagande.Anf. 228 ()replik:Fru talman! Det har visat sig att de statliga extra-resurser som var avsedda för vård, skola och omsorg iganska liten omfattning har kommit skolorna till del.Skolministern talade här mycket om samarbete ochsamverkan mellan kommunerna. Jag tänker då påkommunernas ansvar. Det är av eleverna sominte klarar att gå vidare från till gymna-sieskolan på grund av betygen. Det är lätt att dåöverlåta bollen på kommunerna och säga att kommu-nerna inte klarar detta. Men i själva verket måste detvara så att kommunerna inte prioriterar skolan till-räckligt.Jag undrar om skolministern på något sätt harfunderat över om man skulle kunna använda skolin-spektörerna mycket mer som en resurs för att kunnafå den anknytningen mellan kommuner, riksdag ochregering för att man ska kunna mäta kvaliteten. Sko-linspektörerna skulle då inte kontrollera bara för attkomma med pekpinnar, utan de skulle vara en resursför att hjälpa skolorna på traven.Anf. 229 Statsrådet ():Fru talman! Det är för oss alla bekant att den eko-nomiska situationen i kommunerna har varit svårunder . Men kan vi se att det sker en upp-gång i de allra flesta kommuner. Det kommer fortfa-rande att finnas ett antal kommuner som har ettmycket svårt ekonomiskt läge, och där får vi göraextrainsatser.Skolverket har också förhört sig ute i skolorna.Rapporten visar att nio av tio grundskolerektorer harmärkt att det har blivit en förstärkning till skolan. Detsenaste jämförelsetal som har tagit framoch som vi fick visar också att det i dagavsätts mer pengar till utbildning än vad det har gjortstidigare. Men mycket av dessa pengar går till denhöjning av lärarlönerna som har skett. De har ocksågått till elever som är i behov av särskilt stöd och tillmaterielkostnader.När staten gör sina direkt riktade satsningar ge-nom t.ex. de s.k. Perssonpengarna ser jag det somangeläget med en redovisning av hur kommunernaanvänder dessa pengar så att vi kan få en tydlighet ipolitiken och också för att medborgarna ska kunnaveta vad pengarna används till.Skolverket har i tittat på hurresurser används, och den spänner över väldigt mångakommuner och elever. Tanken är att den härgruppen ska fortsätta och titta på de övriga kriteriernasom man inte fick fram i den senaste rapporten. Jagser det som mycket bra att vi får den här typen avrapporter.Jag ser också positivt på att nu kom-mer att arbeta mer processinriktat. Man ska inte baragöra tillfälliga tillsyner utan man ska återkomma ochfölja upp utvecklingen i en enskild skola eller kom-mun.Anf. 230 ()replik:Fru talman! Jag vill tacka det svaret. Jag undrar bara: Vore det inte bättre attlåta bli att införa en maxtaxa, vilket ju gör att kom-munernas ekonomisk utrymme minskar? Man skullebättre behöva de resurserna till skolan.Anf. 231 Statsrådet ():Fru talman! Förskolan har fått sin läroplan.Därmed har vi alla ställt oss bakom vikten av att haen förskola med en pedagogisk verksamhet. Som jagsade tidigare är detta ett första steg mot en avgiftsfriförskola på samma sätt som gäller för grundskolanoch gymnasieskolan.Det har förts mycket diskussioner om deelever som har större behov än andra. Vi har också iutvecklingsplanen understrukit värdet av att få inspecialpedagoger redan i förskolan.Maxtaxeförslaget är också ett sätt för mig att mar-kera förskolans lika värde jämfört med grundskolanoch gymnasiet. Därmed är det också en markering attkommunpolitikerna ger personalen ett lika värde närden anställs eller kompetensutvecklas. Det är därförsom staten tar detta medansvar och står för de kost-nader som maxtaxereformen innebär.Anf. 232 () replik:Fru talman! Skolministern inledde sitt anförandemed att säga att hon tyckte att det var intressant attlyssna till alla här och att hon skulle ta åt sig det bud-skap som vi förde fram. Jag tycker att det är mycketbra att skolministern nu ser att oavsett vår ålder, våraerfarenheter och grunder finns det ändå ett öra hosskolministern som lyssnar på oss.Det är detta som det handlar om när skolministerntalar om ett ökat engagemang för skolan och en de-centralisering av skolan.För mig handlar det om att se till att såväl eleversom lärare och skolledning får den verkliga maktentill skolan. Någonting som vi i har strä-vat efter är att det ska bli ett bättresamarbete mellan kommuner och skolor.Ett annat väldigt konkret förslag som vi har lagtfram och som har påverkat många kommuner runt omi landet är de lokala skolstyrelserna, där det ska fin-nas med elever, lärare och i viss mån också föräldrar.Det tycker jag är oerhört bra. Jag blir faktiskt besvi-ken när skolministern inte tar detta till sig och ser tillatt det här kan komma till på varje skola, speciellt närvi kan se resultatet av en undersökning som kom förbara sedan. Den visar att av elevernapå högstadieskolorna inte tror att demokrati är denrätta formen för en nation - , skolministern!Måste vi då inte härifrån se till att öka engagemangetoch möjligheten att oavsett ålder kunna vara med ochpåverka, engagera sig och fatta beslut?Anf. 233 Statsrådet ():Fru talman! Jag är helt överens med det gäller både föräldrastyrelse och elevstyrelse.Jag hade också förmånen att för bara någon veckasedan i möta två elevstyrelser. Det var eleversom går på livsmedelsprogrammet och elever påhandelsprogrammet. Det var inte bara detta att de satti en elevstyrelse, utan också att den här skolan hademarkerat att det var just från dessa program somelevstyrelsen skulle utses.Jag har också markerat att vi stöttar elevorganisa-tionerna och gett stöd till elevombudsman. Jag har påolika sätt stöttat elevorganisationerna i deras arbetemed värdegrunden. Jag kommer återigen att ha ettmöte med dem för att lyssna påderas olika synpunkter. Eftersom de representerarmånga elever, är det ett naturligt sätt att ha dialogenjust med dem.Det här är en stor angelägenhet för mig. Precissom jag sade i mitt anförande har inte skolan lyckatsnär det gäller elevinflytandet, så det är en fråga somvi ständigt arbetar med. Jag välkomnar alla föräld-rastyrelser och alla elevstyrelser. Det finns definitivtinte någon gräns för hur många som kan starta dessaverksamheter.Anf. 234 () replik:Fru talman! Men, skolministern, varför då intekunna gå med på förslag? Vi säger attvarje skola bör ha en lokal skolstyrelse som också ärkopplad till den decentralisering, det ansvar och denmakt som vi tycker - och som det också visar sig attskolministern tycker - att en skola ska ha. Jag tyckeratt det är oerhört viktigt. Varför kan ni inte gå med pådet förslaget?Vi har i vår motion som behandlas under den härpunkten också diskuterat ett förslag om en kampanjför ökat läsande. Jag tycker att det är viktigt. Det ärviktigt att kunna koncentrera sig på att se till att ele-ver får lika förutsättningar, precis som skolministernsjälv säger. Jag vet att regeringen har avsatt en delpengar för detta under kommande period. Det harCenterpartiet också gjort. Vi ger också konkreta för-slag på hur decentralisering, makt till skolorna ochpåverkansmöjligheter för elever ska kunna utvecklas.Anf. 235 Statsrådet ():Fru talman! Det låter sig ibland lätt sägas att allaska ha den möjligheten. Men om det verkligen skakunna fungera bra med t.ex. föräldrastyrelser, måsteföräldrarna själva känna att de verkligen vill delta.Många av de erfarenheter som vi har fått av försöks-verksamheten med föräldrastyrelser utfaller positivt.Det är också så att på andra ställen har entusiastiskaföräldrar startat föräldrastyrelser, men när sedan derasbarn har lämnat skolan har det inte funnits någraandra föräldrar som har velat fortsätta.Därför tycker jag att vi fortfarande måste gå påden frivilliga linjen och ständigt stimulera och förafram de tankar som , jag själv ochmånga andra gör för att få föräldrarna, lärarna ochpolitikerna att se att detta är en oerhört viktig verk-samhet. Men jag tror inte på att vi kan säga att allaska starta föräldrastyrelser , för den beredskapenoch viljan finns inte ute hos föräldrarna.Den andra frågan gällde kampanjen. Jag har enkampanj framför mig , och jag kan ju inte ta mer änen kampanj i taget. Den kampanj som troligen kom-mer i gång kommer att handla om vuxenutbildningen.Men jag sade ju att jag lyssnar, , ochläskampanjen är ju en god idé, så det får väl stå påden lista som jag har över de goda tankarna. Det somväntar nu är alltså en kampanj om vuxenutbildningen.Anf. 236 () replik:Fru talman! Skolministern sade att det är farligtatt göra snabba och hastiga ingripanden i skolan ochatt det skapar förvirring. Det kan jag hålla med om.Men det är också svårt att vända en utveckling somsuccessivt har börjat gå fel. Jag tycker att när utslag-ningen på gymnasieprogrammen har nått den omfatt-ningen att hälften av eleverna här i t.ex. ärutan riktiga betyg från ett gymnasieprogram, då måsteman börja fundera på att vända utvecklingen.Skolministern sade, mycket klokt, att hon är be-redd att lyssna och föra en dialog. Det är jag fullstän-digt övertygad om att skolministern vill och det upp-skattar jag. Men så länge man helt vägrar att sysslamed några som helst grundläggande förändringar avprinciperna och systemet i den svenska skolan utanbara vill göra förändringar inom systemet utan attifrågasätta själva principen och likformigheten, somflera här har kritiserat , är det svårt att föra dendialogen. Men jag väntar och hoppas att den skakomma.Jag har två konkreta frågor.Betygets likvärdighet är ett uppenbart problem.Om betygen står för vad de verkligen ska stå för ärockså ett problem. blir underkända i nian, menbetydligt fler får stora svårigheter i gymnasiet. Jaghar all anledning att tro att betygen inte motsvaras avde kunskaper som de ska innehålla. Finns det någraplaner på utvärderingar av betygens förhållande tillnationella prov osv. ?Jag har en annan konket fråga.Skolministern kallar maxtaxa på dagis för en fri-villig reform. Det låter ju bra, men egentligen är deninte särskilt frivillig. Den blir ju ett oerhört ingreppdels i det kommunala självstyret eftersom man låseren massa resurser som kommunerna inte har rätt attanvända för annat, dels blir den ett ingrepp i indivi-dens och familjernas självständighet eftersom en delav dessa resurser skulle kunna användas till att ökafriheten att välja omsorg för sina barn.Anf. 237 Statsrådet ():Fru talman! Svaret på den första frågan som gällerbetygen är att jag har gett vår nya kvalitetsgransk-ningsnämnd i uppdrag att titta på just det som UlfNilsson tar upp, nämligen detta med betygens likvär-dighet i det nationella perspektivet. Det är ett uppdragsom sedan ska redovisas.När det gäller den andra frågan om maxtaxannämnde själv här tidigare att Folkpartietgärna också ser en allmän förskola från . Liteförvånande kan jag då tycka att den här diskussionenom maxtaxan blir, eftersom jag vet att imånga år har arbetat just för den pedagogiska deleninom förskolan. Som jag ser förskolan omfattar inteden pedagogiska delen , utan försko-lan är faktiskt hela den tid som barnen är där. En delbarn är kanske där , medan andra är därfem eller . Men det är ju hela verksamhe-ten som jag har känt att både mitt parti ochFolkpartiet verkligen har värnat om. Det är alltså förmig en pedagogisk reform som ger möjlighet för allabarn att delta i verksamheten utan att föräldrarnabehöver tänka på de ekonomiska villkoren.När det gäller den andra frågan som måste jag ställa en fråga, för som jag har upp-fattat det i debatten har i stället velat förafram ett helt annat barnkonto som jag inte ser somkopplat till skolan eller förskolan över huvud taget.Som jag har uppfattat det skulle pengarna enbart gåtill den enskilda familjen. Hur stärker det i så fall denpedagogiska verksamheten?Anf. 238 () replik:Fru talman! Det är alldeles riktigt som skolminis-tern säger att för har det varit viktigt attarbeta för en pedagogiskt medveten förskola som äröppen och fri för alla. Vi tycker också att det är själv-klart att alla ska ha rätt till barnomsorg, oavsett omföräldrarna är arbetslösa eller inte. Det drev redanBengt på sin tid.Däremot tycker vi att den enorma satsningen påen maxtaxa för barnomsorg en mängd timmar överdagen är en väldigt kraftig ekonomisk prioriteringutan att här avgöra vad pengarna skulle kunna använ-das till i stället. Det är ändå väldigt många miljardersom låses till detta och som kommunerna skulle kun-na tänka sig att använda till något annat.Min fråga när det gäller betygen är: Finns det ettuppdrag att jämföra betygen med resultat på natio-nella prov, att inte bara jämföra hur de ser ut i för-hållande till betyg i andra skolor utan att jämföra medresultat på nationella prov, standardprov och äm-nesprov i skolan?Anf. 239 Statsrådet ():Fru talman! Jag får svara ärligt att jag inte kom-mer ihåg alla detaljer i detta direktiv. Jag får åter-komma till med detta.Anf. 240 ():Fru talman! Utvecklingsplanen domineras av tvåsaker. Det handlar om elevernas kunskap, och dethandlar om värdegrunden hos eleverna. Det är natur-ligt att det är så, eftersom det kanske är de två vikti-gaste målen att skolan ska ge eleverna goda kunska-per och att alla i skolan ska tillägna sig en demokra-tisk grundsyn med respekt för andra och förståelse förden egna personens och andra personers värde. Menjag tror också att det är ett uttryck för brister i skolan.Det finns alltså brister som är väl värda att diskuteranär det gäller kunskaper och värdegrunden. Det ärdärför också naturligt att utvecklingsplanen innehållerförslag eller bedömningar och intentioner om kvali-tetsfrämjande åtgärder och om kompetensutveckling.Men där finns också tankar kring en fortsatt utveck-ling av det som har påbörjats när det gäller föränd-ringen av skolan. Det är inte några stora och nyareformer men en fortsatt utveckling av förskolan,, gymnasiet och vuxenutbildningen.Jag skulle bra gärna vilja inleda med ett problemsom inte betonas särskilt starkt i utvecklingsplanenoch som jag ändå tror borde uppmärksammas ordent-ligt, nämligen skolans resurser. Det går inte att stickaunder stol med att det är resursbristen som är en av deallvarliga orsakerna till att många elever inte får denskolgång som de enligt skollag och läroplan är berät-tigade till. Det är alltså elever med behov av särskiltstöd. Där finns alltså inte resurserna i skolan . Deresurser som fanns finns inte iskolan längre. Det handlar om specialpedagoger,skolpsykologer och kuratorer. Dessutom är antaletlärare mindre i dag.Skolministern sade att vi har återhämtat en del avde nedskärningar som gjordes . Men detär inte alls hela delen, och det finns väl skäl att tro attdet som gällde inte var slutmåletför resurserna i skolan.När det är sagt kan jag gå över till att tala om deförslag som har lagts fram. Jag ska flyktigt beröra detsom är speciellt intressant för oss i . Därfinns ju många bedömningar och intentioner. Ett avde mer genomgripande förslagen är alltså införandetav allmän förskola. Man har aviserat en avgiftsfriförskola för alla fyra- och femåringar omdagen. har i annat sammanhang framförtliknande förslag, och vi är alltså positiva till tankenoch har synpunkter på detaljer när det gäller utform-ningen.I utvecklingsplanen nämner regeringen avsiktenatt införa maxtaxa för förskolan. harmotsatt sig maxtaxan. Vi gjorde det tydligt i valrörel-sen, och vi gör det tydligt efter valet. Skälet samman-hänger bl.a. med det som jag sade om behovet avresurser i skolan. Det behövs alltså resurser både iförskolan och i för framför allt elevermed behov av särskilt stöd. Vi tycker att de pengarsom successivt tillkommer i en förbättrad ekonomisksituation ska användas till detta i första hand. Max-taxan har verkligen inte några sådana effekter förbarnen i förskolan. En barnkonsekvensutredning avmaxtaxan jämfört med en direkt satsning på stöd tilldessa elever skulle utan tvekan leda till att man an-vände pengarna till ett direkt stöd till barnen. Detkommer i stället att bli så för det stora flertalet att detfinns en risk för försämringar i förskolan, nämligenom det blir fler barn som kommer till förskolan.