prot · GM0983 · 1999-04-21 00:00:00 — I andra av-seenden säger ni ju att ni inte kan tänka er att samar-beta med de borgerliga.Om man lyssnar på får man nästanintrycket att vi skall ha en motsatt turordning, alltsåförst in först ut. Det skulle verkligen gynna ungdo-marna. Att ni i inte föreslår det, för attvara riktigt konsekventa.I detta anförande instämde ,, , , , , och (alla v).Anf. 191 () replik:Fru talman! Apropå detta med att köra ihop medModeraterna - var det inte som gjordedet alldeles , när det gäller TV-listan? Jag har ettsvagt minne av något sådant.Vi säger samma sak efter valet som vi sade förevalet. När det gäller samarbetet mellan ,och Socialdemokraterna tror jag inteatt regeringen har någon större invändning mot att vidriver frågan. Så sent som såg jag enrubrik i : rosar mp och risarv. Innehållet stämde också med rubriken. Jag tror inteatt detta skadar. Tvärtom väcker det viss respekt säger samma sak efter valet som före. Det är intehelt fel i politiken. Det är helt rätt.Anf. 192 () replik:Fru talman! återkommer till atthan tvivlar på att socialdemokraterna egentligen tyck-er att det är så illa att försämra arbetsrätten. Jag hop-pas vid att det inte stämmer. Jag har inga upp-gifter om att så skulle vara fallet. Jag kommer att utgåfrån hur man röstar . Det är avgörande.Vilka personliga åsikter man har struntar jag fullstän-digt i. Det viktiga är hur man röstar i frågan. I en tiddå anställda i både små och stora företag trängs till-baka på grund av den höga arbetslösheten vill man påett uppenbart ensidigt sätt stärka arbetsgivarsidan.Sedan kommer man med kommentarer om att det ärbra om det går att komma överens. Men om man intekommer överens innebär förslaget att arbetsgivarenhar ensidig makt att bestämma vilka två som skallvara kvar.Kan ge några exempel på att fack-et varit bångstyrigt och kört ett företag i botten så attalla har fått gå, därför att man inte kunnat kommaöverens? Jag kan ge en rad exempel på motsatsen.Sedan gäller det att ta sina strider. Jag misstänkeratt hänvisar till TV-listan. Såvitt jagvet har den inte varit uppe i något sammanhang, me-dan det här uppenbart tangerar både arbetsmarknads-frågor och rättvisefrågor.Om ni åtminstone kunde säga att det här är enmycket viktig fråga men ni säger att det är en litenfråga. Det är samma ordval som haranvänt. Jag kan inte svara för Socialdemokraternamen vi vänsterpartister ser det här som en uppenbarprovokation mot det som vi inom arbetarrörelsentycker är mycket viktiga principer. Detta kommer påett allvarligt sätt att skada vårt förtroende för Miljö-partiet i andra sammanhang. Kan man lita på Miljö-partiet? 193 () replik:Fru talman! Ja, det kan man definitivt göra. Vi hargjort det till en viktig princip att säga samma sak eftervalet som vi sade före valet. hade intekunnat lita på oss om vi hade gjort precis tvärtom.Jag har inte funnit att vi på något sätt har någraproblem med samarbetet med regeringen och inteheller med , så det måste vara en litennyuppfinning att det skulle vara stora problem.Skall man ha känsla för schyst politik finns detnog en väldigt viktig sak. Har man fått en enda röst ivalet på att man i glesbygdsriksdag, i näringslivspoli-tiska debatter eller i hundratals debatter har framförten åsikt - alltså oavsett om man bara fått en enda rösteller om man fått 10 000 röster - skall man försökagenomföra det sagda i riksdag; annars ärman icke politiskt hederlig. Dessutom blir det, när detär ett väldigt bra förslag, ännu tyngre.Nog är det väl ändå så, och jag har sagt detta för-ut, att när en liten småföretagare, t.ex. som tidigarevarit anställd på LO eller som tillhört LO-kollektivet,startar ett företag och sliter som sjutton många tim-mar, även och , med lite semester -detta är det enda som vi begär - skall hon eller han harätten att skydda två personer om det skulle bli såolyckligt att det blir arbetsbrist och man måste avske-da. Är det verkligen för mycket begärt?Anf. 194 () replik:Fru talman! , det är i många fallinget problem över huvud taget. Kan en rad exempel på att små företag blivit nedlagdadärför att facket har vägrat att inse att en eller tvåpersoner är viktiga för den fortsatta utvecklingen avföretaget? Jag kan inte ge sådana exempel.I den politiska verkligheten krävs det också vissakompromisser. Jag måste erkänna att varken Miljö-partiet, Vänstern eller Socialdemokraterna har fåttigenom exakt det man vill i de överenskommelsersom träffas, utan man måste så att säga hitta en lämp-lig kompromiss.Om man ser att de två andra partierna finner ettförslag uppenbart orättfärdigt och man ändå väljer attså att säga liera sig med fienden och driva igenom detförslaget för att kunna få ett slags politiskt monument- att det kan sägas att har varit medoch förändrat arbetsrätten - tror jag inte att historie-skrivningen kommer att vara speciellt lysande.Jag vill, som sagt, speciellt uppmana BirgerSchlaug, som har ett stort inflytande, att verkligenfundera över om det är värt priset att driva igenom dethär eller om man kan se över arbetsrätten och kommamed andra funderingar och ha lite mer långsiktighet ipolitiken.Anf. 195 ():Fru talman! Jag tror att det var påstod att ideologierna är döda.Det är väl lite grann av idé att ge skenav att man är liksom varken höger eller vänster. Isjälva verket är det en omöjlig position. I de allraflesta frågor tar man ställning ideologiskt, oavsett omman vill det eller ej och oavsett om man låtsas om deteller ej.När det gäller arbetsrätten torde det vara uppen-bart för de flesta att det handlar om maktfrågor. Ar-betsrätten reglerar ju just de frågor där arbetsgivareoch arbetstagare ofta har motstridiga intressen. Deförändringar man gör stärker den ena eller den andrasidan, flyttar på maktpositioner.Nu är på god väg att sätta sig i höger-buren. , det minsta partiet i , harför avsikt att utnyttja sin vågmästarroll och att föränd-ra majoritetsförhållandet, lämna samarbetet och draundan grundbulten i arbetsrätten, något som BirgerSchlaug tycker är kul, en liten fråga osv. Men turord-ningsregler och anställningstrygghet utgör en grund-bult.Det är ingen slump att SAF så hårt driver de härfrågorna. Det är ingen slump att SAF så högt nu ap-plåderar aningslöshet. Det är helleringen slump att LO tycker att det är värt att satsamiljonbelopp för att försöka förmå attinse vidden av det man gör.Det handlar nämligen om så mycket mer än de di-rekta förändringar som har kommit fram under denhär debatten, även om de i sig är fullt tillräckliga föratt trycka på nej-knappen för dem som vill försvarade anställdas rättigheter. Nej, frågan är allvarligare änså. Det är det som både SAF och LO inser. Ryckerman undan anställningstryggheten för alla anställdapå småföretag - det är faktiskt det som det handlarom; ingen vet ju vilka två som skall undantas -handlar det om att ingen har anställningstrygghet.Gör man det då öppnar man för arbetsgivarmakt ialla andra frågor. Man tar bort grindvakten, försvagarde anställdas position i löneförhandlingar, i frågor omarbetsmiljö, arbetstider, arbetsvillkor osv. Det ärdärför som frågan har en sådan dignitet för SAF ochLO, och det är därför som har haftfyra jobbiga veckor. Men detta är ingenting jämförtmed det tryck som nu utsätter arbetsta-garna och den framtida arbetsrätten för. Tänk efter!Tänk om!Anf. 196 ():Fru talman! Jag skall bara berätta en kort historiahär. Det är nämligen så att min son arbetadepå , och han tyckte faktiskt att det varväldigt roligt att arbeta där. Men valet närmade sigoch man fick reda på att mamma var miljö-partist och kandiderade till . Man frågadedärför: , vad tänker du rösta på i valet? Danielvar aningslös och ärlig och svarade att han skullerösta på . Han ville naturligtvis stödja sinmamma. därefter fick avskedfrån LO. Ingen turordningsregel gällde. Man kan sägaatt han hade framfört lite kritik; han röstade ju inte påSocialdemokraterna utan på . Därefterfick han alltså avsked från LO - utan att någon tu-rordningsregel gällde.Anf. 197 ():Fru talman! Jag kan självklart inte gå in på justden situation som beskriver efter-som jag inte känner till den. Men det här är ett exem-pel på hur arbetsgivaren kan hantera en person somtycker något olämpligt, beter sig olämpligt, kritiserare.d. Den personen kan man avskeda. Det är precis vadni nu vill förstärka - det är ju precis vad ni nu villåstadkomma.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )9 § betänkande 1998/99:UU13Krigsmaterielexport (skr. 1997/98:147)Anf. 198 ():Fru talman! Jag skall försöka att denna sena tim-me inte bli alltför långrandig. Först vill jag yrka bifalltill reservation 3 som är lagd av fem partier. Vi krist-demokrater är ett av de partierna.Reservationen handlar om krigsmaterielexport tillIndonesien. Vi vet ju att under en långföljd av år har gett uttryck för en verklig brist pårespekt för de mänskliga rättigheterna, inte minst närdet gäller behandlingen av och dessbefolkning.Utskottet har tagit del av rapporter som har kom-mit från FN:s kommission för mänskliga rättigheteroch från FN:s särskilda rapportör för detta land. Dethar också varit människorättsorganisationer av olikaslag, bl.a. Human Rights Watch och även årsbokenfrån Statedepartment.Vi har tvingats konstatera att förhållandena intehar blivit bättre. I det betänkande som vi skrev ommänskliga rättigheter konstaterade viatt en process hade kommit i gång när det gälldeIndonesien visavi . Man hade från Indo-nesiens sida uttryckt att man kunde tänka sig att män-niskor skulle få rösta om hur skulle sty-ras. Men vi vet att oroligheterna efter detta har blossatupp och förtrycket fortsätter. Många människor farilla.Vi har inte sett någon anledning att ändra vår upp-fattning. När det gäller krigsmaterielexport till anser vi inte att någon sådan skall förekomma,inte ens när det gäller följdleveranser. Det är intekutym att vi ofta uttalar oss om exporten till enskildaländer. Men att detta över huvud taget skall kunna skevänder jag mig absolut emot.Jag menar att vi som riksdag, vi som utskott, visom enskilda riksdagsledamöter har all rätt att ut-trycka vår uppfattning och även ställa krav på rege-ringen, även om deras hanterande av en del frågorsker genom vissa myndigheter. Vi förstår att vi intedirekt kan gå in och säga att myndigheten eller rege-ringen skall förfara på ett visst sätt. Menvi kan föra fram frågan och vi kan uttrycka vår upp-fattning, som i det här fallet, då vi tycker att följdle-veranser inte bör förekomma så länge situationen ärsådan den är.Det var faktiskt så att i det betänkande somskrevs, 1998/99:UU3, som handlade om mänskligarättigheter, vågade sig utskottet ändå på att säga attutskottet utgår från att några följdleveranser integenomförs till förrän utredningen presen-terats. Detta är dock en uppfattning från utskottetssida.Jag var inte med vid det sista sammanträdet, dådetta slutbehandlades. Jag vet inte om man då disku-terade om detta skulle föras in och om man avfördedet därför att utredningen kommer så snart. Denskulle ha kommit , men såvitt jagförstår rör det sig om endera dagen. Men man harändå här uttryckt en uppfattning. Man tycker i allafall inte att det skall genomföras förrän utredningenhar presenterats.Vi menar att det finns fullt fog för att ha detta yr-kande i vår reservation eller att uttrycka i en reserva-tion att vi inte håller med utskottet, som anser att maninte bör uttrycka en uppfattning. Jag yrkar alltså bifalltill den här reservationen.Vi skrev en motion från sidasom också handlade om några andra frågor. Jag skallbara i korthet nämna ett par av de krav som vi hade.När det gäller ett vapenembargo till och Pa-kistan tyckte vi att i EU och FN skulle verkaför detta. Det har också blivit avstyrkt. Vi tycker attdet är viktigt att frågan tas upp i internationella sam-manhang.Sedan har vi begärt att skall uppmanaländer till vilka svensk vapenexport sker att rapporte-ra till FN:s vapenhandelsregister. Det svaras att Sve-rige verkar för detta, men det sägs inte direkt om mangör det i direktkontakt med de här länderna. Jag ärlite förvånad över att man har avstyrkt motionskravet,därför att vi kräver faktiskt inte det som man sedanbehandlar i svaret. Vi kräver inte i vårt motionsyr-kande att man skall införa detta som ett kriterium.Vi har också sagt att vi tycker att skall va-ra pådrivande för en förbättrad europeisk etisk kodför vapenexport. Det blir besvarat och vi vet att Sve-rige har agerat för den här frågan, även om det före-föll oss att var det land som agerademest. Men vi menar att man måste fortsätta på denhär vägen, därför att de krav som finns i en kodinte är bindande.Anf. 199 ():Fru talman! Ärade ledamöter och protokollsläsa-re! Vapenexportfrågan har kommit i fokus på grund av två stora händelser. Den första varIrakkriget och det hot som och utgör mot omvärlden. Det är bara attkonstatera det faktum att skulle havarit en politisk nolla utan den omfattande vapenex-port som skedde till . Det varden som gjorde till den farliga poli-tiker han blev.Det är en vapenexport som har kostat ett oerhörtmänskligt lidande och oerhört mycket pengar om manser till de FN-insatser som har gjorts. Det är en vape-nexport som också kostar i stort mänskligt li-dande. Det var som exporterade krut till fleramiljoner italienska landminor som ut över irakiska och som dagligenskördar människoliv, främst kvinnor och barn.Den andra stora händelsen som har satt vapenex-porten under strålkastarljuset är kriget i det fornaJugoslavien, som bekräftar utvecklingen mot att kri-gen blir alltmer lokala och regionala, vilket ställerhelt andra krav på FN, till skillnad mot tidigare, dåkrigen i huvudsak var mellanstatliga. För varje FN-mission med fredsfrämjande insatser från olika natio-ner innebär det att alltfler nationaliteter kommer attkomma i kontakt med olika krig runt om i världen.När grabbar kommer hem i svart plastsäck, döda-de av det egna landets vapen, sätts obönhörligenvapenexporten i blixtbelysning. Det har gjort att va-penexportfrågan har förts upp på både nationelladagordningar och FN:s dagordning.Jag tror att just sätter fokus också påsvensk vapenexport. var det tredje störstaköparlandet av svenska vapen . Vi såghur serberna använde svenskexporteradeBofi-kanoner för att beskjuta humanitära hjälpflyg-ningar i FN-regi in till Bosnien. Vi kan med ganskastor säkerhet anta att de svensktillverkade och svens-kexporterade kanonerna också nu används av serbiskmilitär och kanske beskjuter flygplan som det finnsnorska och amerikanska pojkar i.Hade varit med i Nato, vilket vissa partierhär i oförblommerat pläderar för, kanske vihade haft en situation där svenska pojkar hade kom-mit hem i svart plastsäck, dödade av svenskexporte-rade vapen. Det belyser problematiken som den ser uti dag, med vapenexporten och FN:s ökade roll i olikalokala och regionala krig.Vapenhandeln i världen utgör ett av destörsta hindren för fred, demokrati, mänskliga rättig-heter och utveckling i tredje världen. Vi vet att vape-nexporten förlänger och förvärrar krig. Utan kontinu-erliga leveranser till krig i länder som saknar egenkrigsindustri kan krigen inte pågå. Ett konkret exem-pel är : , 1 miljon döda, 40 ländersom försåg kriget med vapen. var ett av dem.Vi vet också att export till diktaturer förstärkerdiktaturerna och effektivt motverkar alla möjlighetertill utveckling av demokrati. Vi vet att av världensnärmare 30 miljoner flyktingar flyr frånkrig som i huvudsak förs i den fattiga delen av värl-den, med vapen som sålts från de rika länderna. Vihar t.ex. kurder som flyr till från minfälten iKurdistan, just från minor som är fyllda med spräng-ämnen exporterade från . Vi vet också attunderutveckling och extrem fattigdom förstärks.Olika FN-utredningar visar på ett tydligt sambandmellan export av vapen till ett fattigt land, som i vissafall t.o.m. lånar pengar utomlands, och ökad analfa-betism och spädbarnsdödlighet. Man cementerar påett effektivt sätt fortsatt underutveckling och extremfattigdom.I dag har man en överkapacitet i krigsindustrin.Det har vi också i , överkapacitet.Det finns en risk för att man försöker lösa problemetgenom att exportera sig ut ur krisen. Det är en helt felväg. Svensk vapenexport står i kontrast och konfliktmed utrikespolitiska målsättning om attbidra till fred och stärka demokratin. Därför är detviktigt att ha en mycket restriktiv politik.Fru talman! Jag vill i det här sammanhanget yrkabifall till reservation 1. 200 ():Fru talman! Vår säkerhetspolitik har varit uppbyggd kring den militäraalliansfriheten och kring ett starkt och allsidigt för-svar med vars hjälp vi har kunnat trygga vår själv-ständighet och frihet. En viktig förutsättning för den-na inriktning av säkerhetspolitiken har varit en kvali-ficerad inhemsk försvarsindustri. Med dess hjälp harvi kunnat utveckla, tillverka och underhålla vapen-system som har varit anpassade till våra speciellaförhållanden. Det har gett oss en trygghet. Det harminskat risken för att vi skulle utsättas för utländskapåtryckningar. Detta har verksamt bidragit till attstärka vår trovärdighet i vår militära alliansfrihet.Vi har internationellt sett haft en mycket högsjälvförsörjningsgrad när det gäller militär utrustning.Men det svenska försvarets beställningar har interäckt till för att vidmakthålla den kvalificerade in-dustriella kapacitet som vi ansett oss behöva. Därförhar export av krigsmateriel varit ett element i vårsäkerhetspolitik. Vi har varit beredda att acceptera enviss export för att kunna upprätthålla en kvalificeradförsvarsindustri. bedriver en ansvarsfull ochrestriktiv krigsmaterielexportpolitik som vi inte haranledning att skämmas för i ett internationellt per-spektiv.Betydande förändringar har ägt rum i vårt närom-råde , förändringar som även påverkatden hotbild som vårt försvar skall vara inriktat på. Eninhemsk försvarsindustri måste dock alltjämt ansesutgöra en säkerhetspolitisk tillgång. En produk-tionskapacitet måste finnas för att möjliggöra enåtertagningsförmåga och för att underlätta för framti-da anpassningar i Försvarsmakten.Regeringen lämnar en skrivelse tillriksdagen som redovisar den svenska krigsmaterie-lexporten. Den skrivelse som vi diskuterar re-dovisar hur exporten såg ut . hartillstånd beviljats för försäljning av krigsmateriel tillett värde av . Hälften harvarit krigsmateriel för strid, andra hälften övrigkrigsmateriel.Utskottet framhåller i sitt betänkande att det kallakrigets slut har resulterat i en ny omvärld med dra-matiskt minskade väpnade styrkor och därmed enkraftigt reducerad internationell vapenhandel. Från1990 till 1995 minskade vapenhandeln med 50 %.Efter 1995 har dock kunnat konstateras en mindreuppgång. För svensk del har sysselsättningen inomförsvarsindustrin minskat från 23 000 anställda 1990till lite över 14 1997.Fru talman! erkänner varje lands rätt attha ett eget försvar. Det är en princip som vi godtagit iFN-stadgan. Svenska folket anser med överväldigan-de majoritet att vi behöver ett militärt försvar. Visst,vi har gjort neddragningar , men vikan inte avhända oss denna yttersta garant för Sveri-ges säkerhet och självständighet. Andra folk skallockså kunna göra samma val. Inget folk har ännu ifria val helt gett upp sina försvarsmöjligheter utan attförsäkra sig om annat militärt skydd eller stöd.Erkännandet av rätten till självförsvar innebär attandra länder också skall ha rätt att köpa vapen, ocksåav oss, precis som vi får köpa vapen utomlands. Den-na rätt att köpa kan dock förverkas. Vi förbehåller ossi rätten att vägra export till stater som ärinblandade i yttre konflikt, har inre stridigheter ellersom omfattande och grovt kränker de mänskligarättigheterna. Vår exportpolitik är bland världenssträngaste, om inte världens strängaste.Stater som lever upp till de tre kraven får köpa. Vihar haft samma krav . Den svenska politikenhar alltså inte liberaliserats. Det är däremot glädjandeatt många tidigare otänkbara mottagarländer försvensk vapenexport nu klarar våra höga krav. Det ären naturlig konsekvens av att politisk frihet och de-mokrati sprider sig i världen. Flertalet länder i värl-den är dock fortfarande uteslutna från export. Attdemokrati och fredliga konfliktlösningar har gjortframsteg innebär att världens samlade militärutgiftersänkts med en tredjedel . Det är mycket lo-vande och betyder att förmågan att starta krig minskattill förmån till en mer rimlig och balanserad för-svarskapacitet.Fru talman! En ny och viktig framgång för sprid-ningskontrollen var att EU:s länder förra sommarenenades om en uppförandekod som ger stöd åt attförhindra farlig vapenexport motiverad av kortsyntavinstintressen. En viktig nyhet i koden är notifie-ringsmekanismen, som innebär att de nej-besked somges i blir en faktor som övriga EU-medlemsländer måste väga in när de i sin tur övervä-ger export av motsvarande materiel till samma desti-nation. har deltagit aktivt och konstruktivt tillarbetet med att utforma den europeiska uppförande-koden för vapenexport.Låt oss göra ett tankeexperiment. Vi avstår frånexport för att freda våra samveten och därmed läggerned hela vår försvarsindustri. Det är inte givet attvärlden skulle bli fredligare för det. Antagligen skulleleverantörer försvinna. nästintillvärldsmonopol på marknaden skulle stärkas. Världenär farligt nära en sådan situation. Dåskulle för det första den amerikanska kongressenbestämma vilka stater som får lov att ha ett moderntförsvar och vilka som inte skulle få det.För det andra skulle ett hemskare perspektiv öpp-nas. Stater som nekas tillräckligt eget konventionelltförsvar skulle hänvisas till enklare och faktiskt myck-et billigare och råare alternativ, biologiska och ke-miska vapen. Värst av allt: Det skulle också kunna geargument åt flera att följa , , Israelsoch mardrömslika lek med kärnvapen.För det tredje skulle vår trovärdighet som militärtalliansfritt land allvarligt skadas om inte vi skulleupprätthålla en försvarsindustriell kompetens. Vi böralla i denna kammare erkänna att valen inte är såenkla. Alla vapen är av ondo, och vi måste jobba förderas slutliga avskaffande, men det sker inte genomatt de goda krafterna görs försvarslösa.Fru talman! Låt mig få säga någonting om dendiskussion som har varit om JAS-exporten, eftersomdet är den som lite grann hängt över den debatt vi hafti utrikesutskottet med anledning av den här skrivel-sen.JAS Gripen-exporten handlar om samarbete de-mokratier emellan. I och är dessutomalla partier i båda parlamenten för den pågående upp-handlingen. Regeringen stöder Saabs och övrigaGripengruppens tillåtna export, men alla ekonomiskafrågor är företagens eget ansvar. De står för åtagandeom t.ex. motköp och industriinvesteringar. Svenskastaten däremot är den enda som har köpt Gri-pen och kan därför redogöra för om hur vi utnyttjarplanet och hur vi utbildar våra piloter. Köparna behö-ver ha förtroende för att leveranserna sker ordentligt,att man får ta del av teknologisk utveckling och öppet kan diskutera tekniska och eventuellt and-ra problem. Därför krävs ett förtroende regeringaremellan. Det finns mellan och såväl Sydafri-ka som , inte minst genom vårt långvariga ochstarka stöd till befrielsekampen och motståndet motmilitärdiktaturer.Sydafrika - och andra länder - vill säkra sinsjälvständighet och stabilisera sin nyvunna demokrati.De vill visa att demokratisk och civil kontroll övermilitären bäst tillvaratar landets intressen. De villfrigöra sig från stormaktsdominans - i synnerhetUSA som stödde diktatorerna. De ser som ettbra land för försvarssamarbete, eftersom vi har sam-ma syn och inga egna stormaktsintressen. Det görmig stolt, fru talman.Med detta yrkar jag bifall till hemställan i utskot-tets betänkande och avslag på alla reservationer.Anf. 201 () replik:Fru talman! Det sade låter bra, ochjag hoppas att jag har fel i mina farhågor om att densvenska exportpolitiken skall liberaliseras som ettmedel för att hantera industrins överkapacitet.Tyvärr finns det många exempel på att det råderen skillnad mellan ord och handling. att inte exporterar till diktaturer och attSverige förbehåller sig rätten att säga nej.