prot · GN0912 · 1999-10-13 00:00:00 — Tyvärr föll det utså, att man ställde sig på motståndarsidan vad detgäller utredning av förslaget om skilda valdagar.Anf. 117 () re-plik:Fru talman! Får jag börja med att konstatera attjag egentligen inte riktigt vet vad för bedömning av det demokratiska tillståndet iEngland. De har i alla fall möjligheten att ha en ett årlängre valperiod än vad vi har i , alltså fem år.Har och bestämtsig? Det är förslaget om skilda valdagar som skagenomföras. Utredningen är mer ett sätt att samlaihop en majoritet i . Sedan ska frågan expe-dieras så att det blir skilda valdagar.Åsa säger också att skilda valdagarskulle leda till att det blir engagemang och intresseför de kommunala frågorna. fickdirekt kommunalpolitisk erfarenhet för inte alls längesedan. Jag fick det lite längre tillbaka i tiden. Vad ärdet som hindrar att man nu skapar engagemang ochintresse för de kommunala frågorna i kommunerna iSverige? Jag ser inte att det finns några hinder för attgöra detta.Om jag förstår rätt menar hon attdet egentligen är kommunerna som är utgångspunk-ten för nationen . Hon uttrycker det på detsättet att staten nu har anpassat sitt budgetår till detkommunala budgetåret. Det är kommunerna som skastyra och ställa.Men som jag och Socialdemokraterna ser det ärnationen en enhet, och kommunerna kommeralltid att vara beroende av vilka beslut som fattas iriksdagen. Det gäller både kommunernas ställningoch kommunernas möjligheter att arbeta med olikafrågor. Det är dessutom inskrivet i regeringsformenatt människor som bor i ska behandlas likaöver hela . Det är inte bara för skojs skull. Detär faktiskt ett imperativ som vi har anledning att levaupp till. Därför är mycket av den kommunala verk-samheten - de stora kommunala uppgifterna vård,skola och omsorg - lagbundna i allt väsentlig beträf-fande både kvantitet och kvalitet. Det finns möjlig-heter att ordna det på lite olika sätt, men i huvudsakär det faktiskt bestämt av . Är det detta somÅsa vill ändra på?Anf. 118 () replik:Fru talman! Vad det gäller ställningsta-gande vid en utredning om skilda valdagar får jagsvara som svarade: Man kan inte här sägavad slutresultatet blir. Vad jag vill peka på är justCenterns förslag i motionen om skilda valdagar. Vihar en ödmjukhet vad det gäller förändringar i lagar.Syftet är att vi ska ha den samsyn som har efterlyst tidigare. Det är därför vi har lagtförslag om att det ska ske en utredning vad det gällerskilda valdagar.Vi i har tagit ställning utifrån vårastämmobeslut och tidigare motioner. Det kan intevara främmande för att vi harförespråkat skilda valdagar. Man engagerar sig ochföreslår en utredning, och det har till syfte att breddafrågan. Man vill hitta en samsyn vad det gäller valför-farandet.Det finns andra aspekter som också har lyfts fram.Det skulle vara mycket intressant att lägga energi påen debatt där det framförs många idéer vad det gällerjust valdagens förläggande.Anf. 119 () re-plik:Fru talman! Ska jag av det ochandra förespråkare för majoriteten säger om skildavaldagar dra slutsatsen att det är en öppen fråga? Detär en intellektuell prövning som ska ske nu i utred-ningen. Det är de slutresultat som utredningen kom-mer fram till som ska vara gällande oberoende avpartistämmobeslut, partistyrelsebeslut och annat. Detär en helt öppen fråga. Medierna, som speglar debat-ten som om det är frågan om att nu snabbt få skildavaldagar, är ute och cyklar. Det är en mycket meraöppen fråga från majoritetens sida.Om regeringsfrågan vill jag säga att jag tror att detvore bra om och någotfunderade igenom den utomordentligt finurliga upp-läggning som finns i frågan om att bilda regering iSverige eller, rättare sagt, utse och avsätta statsmi-nister. Det gjordes ett försök sedanatt avsätta statsministern. Det var ett utslag av demöjligheter som faktiskt finns i regeringsformen omregeringen inte har förtroende i eller rege-rar utan att ha stöd av en folkmajoritet.Fundera på en situation då en stats-minister som känner att han hotas av ett nederlag iriksdagen utlyser ett nyval. Han klarar hem det ny-valet och får en majoritet. Det första den statsminis-tern enligt ska göra är att gå till talman-nen och be att få avgå. Blir inte det ett väldigt kons-tigt intryck för den majoritet som har röstat fram enstatsminister som lommar i väg till talmannen och beratt få slippa jobbet? Det är det nu krä-ver. Det tycker jag att man skulle avstå ifrån, heltenkelt.Även om jag syndar lite när det gäller tiden - detfinns en möjlighet att förlänga replikerna - vill jag,fru talman, något tala också om konsensus. säger att socialdemokraterna borde an-sluta sig till konsensusståndpunkten beträffande skil-da valdagar. Tänk om det blir en majoritet för att manbör minska proportionalitetsinslaget i vallagen så attÅsa parti, som i varje fall just nu tillhörde mindre, tappar i inflytande i . Är ÅsaTorstensson då beredd att av principiella skäl och föratt t.ex. värna en bra författning i konsensusanda sägaatt är berett att ansluta sig till konsensusreso-nemanget, även om det leder till att två tredjedelar avCenterns riksdagsledamöter får åka hem? Det äregentligen där konsensusintresset prövas. Jag harännu inte hört något litet parti säga att det är förmånga riksdagsledamöter eller för många utjäm-ningsmandat.Anf. 120 () replik:Fru talman! Som mycket rik-tigt säger befinner sig i ett läge somman är mycket ödmjuk inför och införstådd med.Svängningar i väljaropinionen kan ske snabbt och detkan bli annorlunda över tiden. Det kanske vore på sinplats att även socialdemokraterna tog sig en fundera-de på det. Jag svarade inte på andra delen av föregå-ende fråga, så jag vill säga att det inte finns någonautomatik, som poäng-terar. Det gäller vikten av att kommunen är den somutför saker och är statens förlängda arm. Därmedaccepterar man inte att det finns 289 kommuner idetta land som var och en för sig kan finna sina egnalösningar. Därmed ska de också ha rätt att tydligtprofilera dessa politiska inriktningar i ett kommunal-val.Till skillnad från har Center-partiet tilltro till detta. Mycket ska komma underifrån.Det finns mycket i den demokratiska reformeringensom återkommer till.Anf. 121 ():Fru talman! Visst är unikt, unikt sett ur etteuropeiskt perspektiv. är nämligen det endalandet i som har en gemensam valdag förvalen på lokal, regional och statlig nivå. Om nu dettasystem är så överlägset bra ur demokratisk synpunktsom Socialdemokraterna nu framför genom GöranMagnusson kan man ju undra varför det inte finnsnågot annat land i som har följt den svenskamodellen. Som bekant finns det faktiskt flera länder iEuropa med socialdemokratisk ledning.Det är den gemensamma valda-gen infördes. Den här modellen kan knappast beskri-vas som en framgång för demokratin. I den situationsom vi befinner oss möter detpolitiska systemet väljarna bara . Jag troratt det är svårt att hitta några andra demokratier somhar ett så långt avstånd mellan valtillfällena som ivårt land.För oss i liberalerna tillhör frågan omskilda valdagar våra mest prioriterade frågor. Vi ärglada över att vi inte är ensamma om att känna ettstarkt engagemang i den här frågan. Det är ju enmycket viktig demokratisk fråga. Tvärtom har enmajoritet av partier insett vikten av enreform som leder till att systemet med skilda valdagaråterinförs.Separata valdagar för de kommunala valen inne-bär att de kommunala och landstingskommunalafrågorna kommer att stå i centrum för debatten ochuppmärksamheten under de dagarna. Det kommer attgälla den egna kommunen och det egna landstingeteller regionen, där nu sådana har bildats. Detta kom-mer att göra det möjligt att på ett helt annat sätt få ut de kommunala frågorna till medborgarna.Och medborgarna kommer att få mycket bättre möj-ligheter att ta ställning till dem jämfört med den ord-ning som vi har , där de flesta av de kommunalafrågorna drunknar i riksfrågorna.Skilda valdagar är tillsammans med personvaletdet bästa sättet att vitalisera demokratin. Det är jaghelt övertygad om. Valrörelser stimulerar den politis-ka debatten mellan dem som vill låta sig väljas ochväljarna. Människor debatterar, kritiserar och frågarsina förtroendevalda i valrörelser långt mer än de görmellan valen. Varför erbjuda medborgarna ett sådanttillfälle bara ?Vi som utgör majoritet idenna fråga begär alltså att regeringen ska tillsätta enutredning om detta. Vi begär också att valdagensförläggning ska utredas. Det handlar om vårval istället för höstval. Vårval har ju redan testats i sam-band med EU-valet . Jag tillhör dem som efterdessa erfarenheter vill förespråka en flyttning avdagarna för val till och till kommuner ochlandsting . Då kan vi få många spännandevårar med intressanta valrörelser.Fru talman! Jag vill också ta upp en annan frågasom behandlas i KU:s betänkande nr 2 som kan före-falla lite udda i sammanhanget. Det handlar om be-kännelsekravet för statschefen, så som det är reglerati successionsordningen. Jag delar den uppfattningsom kommer till uttryck i en reservation som vi hargemensamt med och Miljöpartiet.Den här frågan är inte ny för oss liberaler. Vi haralltid hävdat alla människors rätt till tros- och religi-onsfrihet. Den här trosfriheten måste också omfattakungen, prinsar och prinsessor. Att villkora rätten tilltronen med att man ska vara av den rena evangeliskaläran och knuten till den augsburgska bekännelsen ärför mig helt orimligt. Det är rent av orätt mot kungli-ga personer. Jag kan inte förstå varför vi ska sätta entrosmässig tvångströja på statschefen, prinsar ochprinsessor. är ett mångkulturellt ochmångreligiöst land. Det bör kunna avspeglas också ikungahuset. Vi i ska kunna ha en statschefmed t.ex. en katolsk tro. Hon ska inte behöva abdike-ra och flytta till , för att dra en parallell med ettkänt exempel.Statschefens trosåskådning eller brist på sådan ärhans eller hennes personliga rättighet, precis som föralla oss andra. Detta ska absolut inte regleras i lag.Lagrummet i successionsordningens § 4 kanske be-traktas som ett kuriosum av somliga, men frågan ärav så stor betydelse för en, visserligen liten, gruppindivider att vi måste ta lagen på allvar. Om man gördet kan man inte annat än anse att lagparagrafenmåste lyftas bort ur successionsordningen. Vårsvenska grundlag ska inte få innehålla några kuriosa-paragrafer.Slutligen, fru talman, vill jag säga ett par ord omFolkpartiets motion om att Lagrådet även ska kunnagranska förslag till ändringar i grundlagen. Vi delarinte den uppfattning som finns hos KU:s majoritet omatt grundlagarna är så politiskt känsliga att de ärmindre lämpliga för lagrådsgranskning. Vi menar attLagrådets tekniska synpunkter är väl så värdefulla ifråga om såväl grundlagen som övrig lagstiftning.Därför anser vi att de nuvarande reglerna ska ändras.Med detta, fru talman, vill jag särskilt yrka bifalltill KU:s förslag när det gäller punkterna 6 och 7. Jagyrkar också bifall till reservationerna nr 1 och 16.Anf. 122 () re-plik:Fru talman! Det är riktigt, som , att är unikt med den gemensammavaldagen. Men man får inte se valdagen isolerat.Sverige är unikt på åtminstone två andra sätt i det häravseendet. Det är ett högt valdeltagande. Och detfinns knappast något land i världen där kommunernaär så självständiga och har så stora uppgifter - an-tingen påtagna enligt kommunallagen eller ålagdaenligt annan lagstiftning - som här. Det är klart attdet förhållandet också är unikt. Det här måste ses isitt sammanhang. Man kan inte rycka loss en unikföreteelse utan att diskutera de andra.Med anledning av det unikt höga valdeltagandetvill jag fråga om hon anser att etthögt valdeltagande har ett demokratiskt egenvärde.Frågan är närmast av retorisk karaktär, men om svaretpå frågan är ja måste man fundera över varför manska riskera att minska valdeltagandet genom att skiljavaldagarna åt.Som jag uppfattar har Folkpar-tiet bestämt sig. Utredningen är en parentes. Skildavaldagar ska genomföras. Då är det intressant attfråga om den historiska traditionella konsensus som ivarje fall några bekänner sig till - Moderata sam-lingspartiet börjar ifrågasätta den. Hur ser HelenaBargholtz på den frågan?Vilka kommunala frågor ska lyftas fram och sättasi centrum. Bättre barnomsorg är ju beroende av merstatsbidrag eller högre skatt. handlar det ommer statsbidrag i den kommunala debatten. Det gällerlikaså äldreomsorg och sjukvård. Då har man ome-delbart ett kommunalt samband. Det går inte att isole-ra detta från omvärlden.Anf. 123 () re-plik:Fru talman! Inledningsvis undrar jag om GöranMagnusson med sina socialdemokratiska partikam-rater runtom i har tagit upp och så att sägaförsökt sälja in den så fantastiska idén med en ge-mensam valdag som leder till ett mycket högt valdel-tagande. Vad säger hans partikamrater i så fall ochvarför inför man inte detta fantastiskasystem i andra länder?Självklart är ett högt valdeltagande av stor bety-delse. Jag är övertygad om att personvalet är ettmycket bra sätt att vitalisera valdeltagandet. Dettatillsammans med att väljarna får möjlighet att sättasig in i de olika kommunala frågorna kommer, för-hoppningsvis, att leda till ett ännu bättre valdeltagan-de än som är fallet.De kommunala frågor som be-rör - skolan, barnomsorgen, äldreomsorgen osv. -påverkas naturligtvis av vissa statliga bidrag etc. mentrenden har varit väldigt starknär det gäller att från regeringen och läggaöver alltmer av ansvar, inte minst ekonomiskt ansvar,direkt på kommunerna. beskriv-ning av hur det är i kommunerna instämmer jag i mendet motiverar separata valdagar.När det gäller konsensusfrågan ska jag fatta migkort. Den gemensamma valdagen var, såvitt jag för-står, ett utflöde av dåtidens konsensus när man skullegenomföra den nya författningen. Partiets landsmötehar gett mig mandat att verka för skilda valdagar. Detkommer vi i att verka för. Vi vill ha enutredning, för det finns en hel del olika praktiskafrågor som man måste titta på. Naturligtvis hoppas viatt Socialdemokraterna ska släppa sin ängslan ochvåga återinföra skilda valdagar.Anf. 124 () re-plik:Fru talman! Det är inte fråga om att våga eller intevåga återinföra skilda valdagar, utan det är väl frågaom hur man ser på den totala samhällsorganisationen.Före enkammarreformen - som varmt omhulda-des bl.a. av som ju ansåg att tvåkammar-systemet konserverade den socialdemokratiska mak-ten i och som alltså ville införa enkammar-riksdag - var det ett kommunalt samband. Utslaget ilandstingsvalen påverkade sammansättningen avförsta kammaren.Det kommunala sambandet har levt vidare genomden gemensamma valdagen. Om skilda valdagar skagenomföras så reser det nya frågor: Ska man återupp-rätta ett kommunalt valsamband? Ska man låta kom-munerna utse en del av enkammarriksdagens leda-möter och förnya kammaren successivt?Såvitt jag förstår är det inte det som är intressetfrån och majoritetens sida, utan dethandlar om att få bort sambandet, också sakligt ochekonomiskt, mellan kommunerna och staten. Kom-munerna ska leva ett eget liv.Med min kommunalpolitiska erfarenhet har jagbakom mig flera valrörelser där vi verkligen har dis-kuterat lokala kommunala frågor. Alla ni som harvarit kommunalpolitiker känner till diskussionernakring vägdragningar, fotbollsplaner och skolors byg-gande och nedläggande, som väl är lokala kommu-nala frågor. När jag var kommunalpolitiker kände jagaldrig att någon satt i och hindrade mig attförankra och diskutera eller att skapa engagemang förde här frågorna bland människorna. Det är väl denvanliga erfarenheten.Jag tror faktiskt, fru talman, att det finns någraandra, dolda, motiv bakom detta splittrande av detkommunala sambandet.Anf. 125 () re-plik:Fru talman! Jag kan inte tänka mig att vi har någrasom helst dolda motiv. Vi har däremot demokratiskamotiv för detta därför att vi är övertygade om att dethär är bästa sättet att stimulera den politiska verk-samheten. Det handlar alltså om att föra ut de politis-ka frågorna till folk och att ge folk möjligheter att gåtill val vartannat år.Jag noterar att inte svarade påmin fråga om han så att säga har försökt att sälja inmodellen med gemensam valdag till sina socialdemo-kratiska kolleger i . Om han har gjort det harhan uppenbarligen inte lyckats.Anf. 126 PER ():Fru talman! Betänkandet omfattar en rad frågor.Många av de frågorna har vi i åsikter om.Av tidsskäl ska jag försöka att inte beröra alla frågor.Jag tar betänkandet från början. Ett gemensamtintresse för oss måste väl vara att få bort otidsenligainslag i svensk lagstiftning; detta för att lagstiftningeninte ska förlora i trovärdighet. Ett sådant inslag är,menar jag, trosbekännelsekravet. Det gäller alltså 4 §,successionsordningen som säger att konungen, liksomprinsar och prinsessor, alltid ska vara "av den renaevangeliska läran". Det är många som har talat omdetta så jag ska kanske hoppa över en del av det somjag hade tänkt säga.När nu skiljs från staten finns detinte längre någon direkt religiös koppling till stats-makten. Dessutom stämmer det inte alls överens medreligionsfriheten. Enligt majoriteten finns det ingenanledning att föreslå att besluta om enförändring. Detta tycker jag är lite märkligt, om mannu inte bara går på känslor och på vad man kan tänkasig är en besvärlig fråga att ta itu med.Jag yrkar bifall till reservation 1. Jag anser nämli-gen att det är viktigt att vi tar itu med frågan ochframför allt att vi inte låser upp kungahuset på sammasätt som med sådana här trosbekännelsekrav.När det gäller övergången till republik och stats-chefens ställning intar vi i vårt parti olika ståndpunk-ter och så tror jag att det är i de flesta partierna. Där-för kan jag inte säga att vi i har en ge-mensam ståndpunkt som jag här kan föredra, utan jaguttalar här min personliga ståndpunkt. Den överens-stämmer i det här fallet med ochVänsterns reservation som jag kommer att stödja. Detär alltså inte fråga om en partiståndpunkt.Jag anser att rösträtten för invandrare bör byggapå var man är folkbokförd, inte på medborgarskapet.Den rätt som gäller vid kommunala val ska ocksågälla vid riksdagsval. hartalat om att det är viktigt att acceptera dubbelt med-borgarskap - nyttan med detta är större än besväretmed det.Vi talar ofta om hur viktigt det är att öppna vårtsamhälle för en snabb integration. Rätten att delta idet politiska livet och göra sin röst hörd i val är justen sådan åtgärd som bidrar till ökad integration ochtill innanförskap. Därför yrkar jag bifall till reserva-tion 3.Miljöpartiet har motionerat om sänktrösträttsålder. Vi tror att dagens ungdomar, fyllda16 år, är mogna att rösta fram de politiker som skabesluta i kommuner, landsting och riksdag. Vi tyckeratt det är betydelsefullt att ungdomar får möjlighet atttidigt känna sig delaktiga i samhällets viktiga beslutsom ofta just syftar framåt och som därför i högstagrad gäller och bekommer de yngre.Genom att sänka rösträttsåldern kommer intresset,menar vi, att öka. Vi har då möjlighet att fördjupademokratin och att göra de politiska alternativen merangelägna.I betänkandet finns det två reservationer frånMiljöpartiet. Den ena handlar om att sänka rösträtt-såldern till . Den andra, vilken vi yrkar bifall tillom den första faller, handlar om att koppla rösträtt-såldern till kalenderåret. Det vill vi göra därför attungdomarna inte ska behöva fylla innan de fårrätt att rösta.Bifall till reservation 4, och om den inte antas tillreservation 5.När det gäller vårval och skilda valdagar har vi enståndpunkt antagen av vår kongress. Det är väl klartatt det är den som jag framför. Men jag vill inte stickaunder stol med att det förs diskussioner i partiet omde här frågorna. Det vore väl sjutton om man intetyckte att de här viktiga frågorna var värda diskussio-ner ur alla aspekter, där man också tar hänsyn till alltdet som har hävdat här. Därför ärvi noga med att nu bifalla utredningskravet när detgäller både skilda valdagar och vårval.Jag tror att man måste se det ur en annan synvin-kel än ger uttryck för, nämligen attdet i grund och botten inte handlar om några doldainitiativ i bakgrunden, utan det handlar om behovetav att fördjupa och bredda demokratin. Det är alltsåen demokratifråga av yttersta vikt.Om man i stället säger att den gemensamma val-dagen betyder högre valdeltagande och tittar på Nor-ge när det gäller skilda valdagar visar det dåligt val-deltagande. Men om vi ser det i stort märker vi att vihar en trend nedåt. Det tror jag att alla är överens omär ett stort demokratiskt problem. Trenden går nedåt.Folk intresserar sig mindre och mindre för politiken.Och det gäller på alla nivåer. För att komma till rättamed detta måste vi försöka leta oss fram till och gemänniskor verktyg så att de kan bli mer delaktiga ipolitiken. Skilda valdagar är just ett sådant verktyg,tror jag.Jag tror nämligen också att en fortsatt passivitetnär det gäller valdeltagandet är förödande. Det jagmenar med fortsatt passivitet är att man håller fast viddet som är, kanske med en aning rädsla för att det kanbli sämre om man förändrar det hela. Jag menar måste förändra och med en oerhörd aktivitet frånoss politiker visa att det öppnar för de lokala ochregionala frågorna. Det innebär att riksfrågorna, denationella frågorna, inte får överskugga det som berörmänniskor mest, nämligen de närmaste omgivningar-na. Därför menar jag att skilda valdagar är en viktigdemokratisk fråga. För att det ska lyckas, för visstkan det misslyckas om vi fortsätter att förhålla osspassiva, måste vi visa betydligt mer aktivitet. Detgäller oss politiker, det gäller öppenheten, det gällermöjligheten för vanliga medborgare att delta i politi-ken.När det gäller vårvalet tycker jag också att det ärviktigt att poängtera att vi, i och med att budgetpro-cessen numera handlar om kalenderår, faktiskt måstejustera valdagen. Framför allt måste vi göra det för atten regering, inte minst en ny regering, ska ha en möj-lighet att skapa en budget som är grundad på välgenomtänkta idéer. Det blir annars, menar jag, storrisk för ett hafsverk, och det är ingen betjänt av. Där-för är det mycket viktigt att vi ger till denregering som får det uppdraget.Bifall till utskottsmajoritetens förslag och avslagpå reservationerna 6 och 7.När det gäller småpartispärren har vi i vårt partisedan länge haft en idé om att tröskeln inte är en braidé ur demokratisk synpunkt. Vi tror hellre på plura-lism och mångfald i våra demokratiska institutioneroch organ och i än på en tröskeleffekt somskapar utanförskap för de politiska idéer som inte nåröver . Men man kan diskutera hur det ska gå till.Det kan vara en intrappningsskala. Det kan vara tar bort det helt. Det kan vara att man säger att4 % inte är bra men att är bättre. Det finns alltsåen rad olika idéer för hur man ska förbättra möjlig-heterna för de små partierna att komma till tals.Jag yrkar inte särskilt bifall till den reservationen,men jag står givetvis bakom den.När det gäller beslutande folkomröstningar vidgrundlagsändringar menar vi att det är ett sätt attstärka folkets makt över förändringar av grundlagen.Det är viktigt bl.a. för att man då inför ett större en-gagemang för medborgarna och att man inte låtergrundlagsändringarna passera i den här församlingenutan att människor haft möjlighet att engagera sigdjupare.Vi har också idéer om hur man kan ordna folkom-röstningar nationellt, som man kan läsa i vår motion.Jag tar inte upp tid med detta här.När det gäller statsministerns avgång vid val anservi, precis som , att man ska börja om.Statsministern ska automatiskt avgå och systemet skabörja om vid ett val. Det tycker jag formellt är detbästa sättet att skapa förtroende för vårt system. Detär en bra idé. vill utreda saken, men Miljö-partiet tycker inte att det behöver utredas utan det börkunna komma ett förslag från regeringen direkt.När det gäller kommunallagen och reglerna förstrategiskt viktiga beslut i kommunallagen har Miljö-partiet funderat ut en idé som vi tror kan fungera rättbra. Det är ingen unik idé, den finns här i riksdagennär vi ändrar grundlagen. Vid strategiskt viktiga be-slut som gäller verksamheter, skolor, sjukhus, utför-säljningar av kommunala bostadsbolag osv.