prot · GM0962 · 1999-03-03 00:00:00 — Därför anser viatt avdragsrätt för gåvor till ideella organisationer ochtill ideellt och humanitärt bistånd bör utredas.Flera av de förslag som jag har tagit upp i mitt an-förande har vi redogjort för i reservationer. Vi stårnaturligtvis bakom samtliga kristdemokratiska reser-vationer i det här betänkandet. Men för tids vinnandeyrkar jag bifall endast till reservation 2 under mom. 1.Anf. 89 ():Fru talman! Jag vill börja med att instämma i CarlFredrik Grafs inledande synpunkter kring det me-ningsfulla eller, rättare sagt, det ej meningsfulla medatt behandla dessa frågor när de för sedantogs upp i samband med budgetbehandlingen.Det här betänkandet om inkomstskatter m.m. be-rör dessutom i stor utsträckning frågor som behandlasinom ramen för pågående skattesamtal mellan rege-ringen och riksdagspartierna. Följdriktigt avstyrkerutskottet också i flera fall motioner med hänvisningjust till dessa pågående skattesamtal. Jag kommerdärför inte att gå in på några detaljer i det här anfö-randet utan enbart uppehålla mig vid de övergripandefrågor som berörs vid de här skattesamtalen.Centerpartiets utgångspunkt för skattepolitikenoch därmed naturligtvis också för dessa samtal är attvi behöver en reformering av skattesystemet för att påsikt åstadkomma ett lägre skattetryck, förenklingar isystemet och större förutsägbarhet över tiden. Vivälkomnar därför initiativet till skatteöverläggningar,men vi är kritiska till det sätt på vilket de harbedrivits. Jag återkommer till detta.Vi förordar och prioriterar sänkt inkomstskatt förlåg- och medelinkomsttagare, sänkta arbetsgivarav-gifter, främst riktade till små företag, enligt den me-tod som vi använde när vi genomförde sänkningarunder förra mandatperioden, samt lägre skatt på fö-retagande och boende.Den sänkta skatten på arbete bör delvis ske inomramen för en skatteväxling. När det gäller den sänktainkomstskatten förordar vi att den sker genom ettförhöjt grundavdrag, men vi är öppna för att diskuteraoch överväga även andra metoder.Eftersom det i dessa grupper med lägre inkomsterfinns många som också uppbär olika bidragsersätt-ningar och är beroende av inkomstberoende avgifteruppkommer mycket besvärande marginaleffekter somi vissa fall kan uppgå till . Detär därför nödvändigt att också beakta bidrags- ochavgiftssystemen i detta sammanhang.Det är vidare för oss i oerhört viktigtatt skattesänkningarna genomförs i en takt som inteäventyrar den statliga budgetbalansen. Vi har tagit ettstort ansvar för saneringen och de offentliga finanser-na under hela detta decennium. Och vi kommer inteatt medverka till ofinansierade skattesänkningar.Utfästelser om stora och omedelbara skattesänkningarär enbart ägnade att ge förhoppningar som inte kom-mer att kunna infrias.Jag ber att få yrka bifall till reservation nr 3.Fru talman! Slutligen vill jag ta upp några syn-punkter på arbetsformerna för skattesamtalens bedri-vande. Enligt min mening har vi i alltför liten omfatt-ning diskuterat det övergripande syftet medsamtalen och vilket resultat det är rimligt att strävamot. Vår utgångspunkt är att försöka medverka till ettbrett, långsiktigt skattepaket med bred partipolitiskförankring.Samtalen har på något sätt förts samman-träde för sammanträde utan den stringens och lång-siktiga inriktning som vore önskvärd. Här krävs detklara förbättringar. Ett särskilt ansvar åvilar i dettahänseende regeringspartiet som initiativtagare, menansvaret delas också av oss övriga aktörer.Jag anser att det är utomordentligt viktigt att vibemödar oss om att ge så riktiga och rätta signalersom möjligt till en på detta område informationstörs-tande allmänhet. Även här har regeringspartiet etthuvudansvar. Det måste ju kännas närmast frustre-rande för denna kunskaps- och informationstörstandeallmänhet att möta så olika signaler på skatteområdetfrån regeringen och dess företrädare som har varitfallet på senare tid.Före valet gav socialdemokraterna det bestämdabeskedet att det inte fanns något utrymme för skatte-sänkningar inom räckhåll. Efter valet var beskedet,trots att det ekonomiska läget från regeringen upp-gavs ha försämrats, att det nu plötsligt fanns ett ut-rymme för skattesänkningar. Så för cirka en månadsedan gav finansministern beskedet att utrymme finnsmen inte . Det är alltså tre olika besked under lop-pet av mindre än ett halvår.Lägg därtill de olika besked i skattefrågor somolika ministrar förser oss med nästan . Dethär leder naturligen till osäkerhet och oklara signalertill alla dem som har behov av besked som underlagför sina långsiktiga beslut och överväganden. Minfråga till blir: Kan dag ge oss mer preciserade besked i de här hänseen-dena?Anf. 90 ():Fru talman! Jag tänker börja med en fråga somalla här har tagit upp lite grann. Det gäller tidtabellenför skattesamtalen. Jag vill från sidauttrycka att vi utgår från att skattesamtalen skall ledatill en genomgripande reform. Och skall man göra engenomgripande reform kan diskussionen som ledertill denna ta tid. Den kan inte ta alltför , menjag tycker faktiskt att de som har varit uppe här hastarlite väl mycket.Om man lyssnar på diskussionen som har varit härtidigare, och på vilka frågor som prioriteras, så mär-ker man att inte heller dessa tre partier är helt överensom den framtida skattepolitiken. Man har inte heltsamma uppfattning på alla områden. Jag tror att det ärbra om vi får en genomgripande reform. Då får denhellre ta lite tid och vara strukturell och genomgri-pande.Sedan känner jag lite grann att de partier som harvarit uppe vill få in foten i vårbudgeten. Det är litegrann detta det handlar om. Man vill få in foten ge-nom att nu få fram förslag till vårbudgeten. Vill mandet så får man väl börja samarbeta med regeringen.Det är väl det man får göra i så fall. Vi måste skilja pådet mer kortsiktiga arbetet nu i vårbudgeten ochskattesamtalen som skall leda till en genomgripandeskattereform. Det är åtminstone min synpunkt.Så vill jag bara kort kommentera det som CarlFredrik sade. Han sade att yngre och välutbilda-de människor flyttar ut och att det är en fara. Varförflyttar yngre människor ut?Ja, de flyttar ut i större utsträckning , och jagtycker att det är positivt. Många i min ålder gör det -inte på grund av skattetrycket utan för att man hardessa möjligheter . Man har mer kunskaper omspråk. Man har en ökad tillgänglighet och möjlighetatt åka utomlands för att studera eller för att arbeta.Och de flesta kommer också tillbaka till efterett antal år. Några gör det inte.Det här tycker jag är positivt. Själv kan jag sägaatt min mamma var en av dem som flyttade tillTyskland . Där mötte hon min pappa, ochjag föddes i . Hon t.ex. kom tillbaka med tvåbarn och en man. Jag menar alltså att det här är någotpositivt. Det var inte lika vanligt tidigare. Det är van-ligare , och jag ser det som en positiv utveckling.Jag tycker inte att man skall använda det som ettargument i skattepolitiken.Sveriges konkurrenskraft handlar utifrån mitt per-spektiv inte bara om skattetrycket. Det handlar fak-tiskt om vad har att erbjuda när det gällerjämställdhet, att man har ett samhälle som har en brabarnomsorg, ett samhälle som har mindre kriminalitetoch ett samhälle som har mycket natur att erbjuda.Konkurrenskraft räknas inte bara i strikta ekonomiskafaktorer. Jag tycker att den diskussionen blir litekonstig.Sveriges konkurrenskraft har faktiskt också att gö-ra med det löneläge som finns i landet. Det finnsmånga faktorer som påverkar. När det gäller vissayrkesgrupper har vi från kollat upp hurdet ser ut i olika länder. När det t.ex. gäller ingenjörerfår man en högre lön i andra länder i EU. Och detberor inte på skatterna. Det beror på att företag, sam-ma företag, kan erbjuda en högre lön i exempelvisTyskland än man gör i . Hur kommer vi åtdet? Skall vi komma åt det genom skattepolitik? Jagtycker att det är lite märkligt.Sedan sades det också i den förra debatten attskatter är ett rån. Det är en verklighetsbild som förmig är väldigt främmande. De rika i har påsenare tid blivit rikare. De fattiga har blivit fler ochfattigare. Den utvecklingen har skett i , menden har också skett i hela världen.I är det t.ex. unga människor som är förlo-rarna. Det är de som har förlorat mest. Och räknarjag inte bara med de ekonomiska termerna. Då räknarjag även med den ökande miljöskulden och den alltstörre och ökande sociala osäkerheten. Denna miljö-skuld kommer vi, den unga generationen, att få ärva.Denna sociala skuld kommer vi, de unga, att få ärva.Det tycker jag är allvarligt. Vi vill verka för en ut-veckling där man får en bättre miljö och där manminskar klyftorna i samhället.Om jag kort skall gå in på skattesamtalen igen såstöder vi de principer som finansministern har lagtfast; att man skall ha åtgärder i en skattereform somleder till att man använder skatter som styrmedel imiljöpolitiken och att man skall sänka inkomstskat-ten, främst för låg- och medelinkomsttagare. Skattere-formen skall också öka sysselsättningen. Den skallgynna som företagarnation, och den skallmotverka utflyttningen av skattebaser. Det är princip-er som vi ställer oss bakom, och vi hoppas att allapartier konstruktivt kommer att delta i de här skatte-samtalen. Vi tror att det är av stor vikt att få en bredskatteuppgörelse i Sverige.Vi vill också tydligt markera att vi inte tänker ac-ceptera några dynamiska effekter i finansieringen. Vivill ha en jämn och rättvis fördelning, och vi vill attkvaliteten i vård, omsorg och skola skall säkerställas.När det gäller finansieringen kan vi t.ex. tänka ossen växling mot energiskatter. Men vi kan även, precissom , tänka oss att göra förändringar i social-försäkringssystemet. Vi kan även arbeta för att finan-siera en skattereform genom överskottet i budgeten.Det viktiga för oss är att vi får en sänkning av skattenför låg- och medelinkomsttagare och att vi får enökning av energiskatterna. Det är vad vi kommer attjobba för i det här.För låg- och medelinkomsttagare har vi redan fåtten skattereduktion. Det var en del av uppgörelsenmellan Socialdemokraterna, och oss. Vibidrog även med mer pengar till kommunerna ochmer pengar till bistånd. Jag vill gärna ha en fortsattpolitik i den riktningen.Vi vill alltså använda skattesystemet för att vridautvecklingen rätt. Vi måste fråga oss: Vad är det vivill bli av med? Är det arbete vi vill bli av med ellermiljöproblem? Är det arbete vi vill bli av med skall vihöja skatten på arbete. Då skall vi ha mycket skatt påarbete. Av de som vitar in på skatt på samhället utgör skattpå just arbete. Då räknar jag också in momsen, förmomsen är en indirekt skatt på omsättning där så attsäga det mesta arbetet är nedlagt på vägen. Moms ärdet sista ledet, och då har man lagt ned mycket arbete.Det som tas ut i energi- och råvarubeskattning ärinte mycket mer än , och det är just ener-gianvändningen och råvaruanvändningen som skaparde största miljöproblemen i samhället. Vi vill se tillatt sänka skatten på arbete, och främst då för låg- ochmedelinkomsttagare. Vi vill i stället försöka höjaskatten på energi och miljöförstöring. Det är det somär idén med det som också ofta kallas skatteväxling.Att både sänka skatten för låg- och medelinkomstta-gare och att höja den på energi är något som börjarske i . Vi har ett rödgrönt samarbete i mångaeuropeiska länder.I t.ex. kommer man att höja grundav-draget. Man kommer att sänka ingångsskatten. Manhar alltså en mer progressiv skatt i , meningångsskattenivån kommer att sänkas. att sänka egenavgifterna och höja olika mil-jöskatter. Detta är en utveckling som man kan se imånga europeiska länder, och vi tror att den är nöd-vändig både på svensk nivå men också på europeisknivå.Anf. 91 () replik:Fru talman! påstår i sitt anfö-rande att de fattigare har blivit fler och fattigare ochatt den sociala osäkerheten har ökat. Det är en be-skrivning som jag i stort kan instämma i och som jagockså ser med stor oro på. Då är frågan vad vi gör åtdetta och hur vi kommer till rätta med dessa problem.Som jag ser det är arbetslösheten en av de vikti-gaste orsakerna till denna utveckling. Arbetslöshetenleder till en ansträngd hushållsekonomi och ett ökatbidragsberoende för väldigt många. Arbetslöshetenleder till sociala problem, och den leder till ökadekostnader och minskade resurser för det offentliga,för det gemensamma, och för ett välfärdssamhälle.Då måste vi komma till rätta med arbetslösheten, ochdå handlar det om frågor om tillväxt som vi kanskefrämst debatterade i det förra betänkandet men somockså berörs här.Yvonne Ruwaida säger att skattesamtalen måstefå ta tid och att vi måste kunna ha genomgripandediskussioner om samtliga frågor. Men tycker inteYvonne Ruwaida att det brådskar också, att vi behö-ver komma till rätta med inte minst arbetslöshetenoch få i gång tillväxten, så att vi kan ge fler männi-skor jobb? Och finns det ju saker som man faktisktär ganska överens om, och det handlar om att gå frånord till handling.Anf. 92 () replik:Fru talman! När det gäller arbetslösheten och densociala osäkerheten delar jag oro. Menjag tror att om man hastar blir resultatet ett hastverkoch det blir instabilt för framtiden, och då ökar inteförutsättningarna för att minska arbetslösheten. Detkan också bli ett dåligt resultat. Lite tid måste skatte-samtal som leder till en genomgripande skattereformfå ta. Och talar vi inte om skattesamtal som harpågått eller utan om skattesamtal somhar pågått några få månader. Jag tycker faktiskt att nitar till överord i denna diskussion och på det sättetsnarare bidrar till att skapa oro hos den svenska all-mänheten.Anf. 93 () replik:Fru talman! Överord eller inte, men min oro ärgenuin. Visserligen har skattesamtalen inte pågåttunder , men skattesamtalen följer ju på andrautredningar och på andra diskussioner. Skattesamta-len har inte förts med någon särskilt stor intensitet,och såvitt jag vet har det ännu inte framkommit någotresultat. Man skulle ju kunna tänka sig att man åt-minstone stegvis kom fram till olika saker.Jag är lite oroad i detta sammanhang där det ändåfinns en samstämmighet om att det behöver vidtasåtgärder. Bör vi då inte påskynda arbetet lite grann påvissa områden? Om vi tror att vi skall bli överens ochkomma fram till en mycket genomgripande skattere-form, då tror jag att det har gått alldeles för lång tid.Anf. 94 () replik:Fru talman! Vi har ju i skattesamtalen kommitfram till att vi skall jobba med två områden framöver,dels inkomstbeskattningen, dels energibeskattningen.Vid det senaste sammanträdet diskuterade vi igenomdessa frågor, och jag tror och har en god förhoppningom att vi kommer att komma vidare. Men jag tyckeratt vi kan återkomma med att tycka att detgår för långsamt i skattesamtalen. Jag tycker att det ärlite för tidigt att gå ut och säga det. Jag tycker att detmer handlar om partipolitik i det här läget. Det är dentypen av argumentation. Jag tycker att det är lite trå-kigt, eftersom det inte ökar konstruktiviteten i skatte-samtalen.Anf. 95 ():Fru talman! När jag var ny i 1985 träf-fade jag och min kollega en av deförsta kvällarna dåvarande andre vice talmannen från . Jag kan inte tala värm-ländska, men han sade ungefär följande till oss:"pôjkar när ni är nya här i har ni sågôtt om tid, så då skall ni sitta i kammaren, för där lärni er så mycket, för i det här huset finns det så väldigtmycket kunskap. "Han hade alldeles rätt. Inte minst tycker jag ser det i alla motioner. kan de tyckas varaonödiga. Man talar om motionsfloder med kanske2 700 motioner. Men när jag har läst alla motionersom faller inom skatteutskottets ram noggrant, såkommer jag ihåg vad sade om attdet inte bara är här i kammaren som man upptäckerdenna kunskap utan att det finns en väldig massakunskap hos alla ledamöter. Jag tycker attvi skall vara lite stolta över det. Det finns en del somframställer våra uppdrag som att vi bara sitter avtiden. Men här läggs det ned massor med jobb, ochman lär sig väldigt mycket. Och om vi tar till varaalla de kunskaper som finns från olika ledamöter,tjänstemän och partikanslier är jag säker på att vi kankomma långt.I detta betänkande finns det 65 motioner och 85yrkanden, eller att-satser som vi brukar kalla dem iföreningslivet, och det är naturligtvis omöjligt att påett rättvist sätt kommentera dem, i varje fall om manskall göra det . Det får därför bli någranedslag här och där. Jag hoppas att ingen skall miss-uppfatta det och tycka att jag är orättvis eller oför-skämd.Sverige är känt för, eller var det i varje fall förr itiden, att göra ordentliga utredningar. Vi tog tid påoss, . Vi sökte inte strid, i varje fall inte iförsta hand. Vi sökte kompromiss. Striden har natur-ligtvis sin tid, men kompromissen har, och bör ha, sintid. Av olika skäl - det är snabbheten i förändringarna- tror jag att vi har blivit mediernas fångar, i huvud-sak på ont. Jag tror faktiskt att det ibland går lite förfort. Och jag tror att det är fel, eftersom kvaliteten blirdärefter när man känner trycket från medierna ochandra, inte minst olika påtryckargrupper. Egentligentror jag att det enda som vi har gott om faktiskt är tid,i varje fall om man ser det över en lite längre tidrymd.Sedan finns det de som säger att medan gräset grordör kon. Jag tror faktiskt att det är ganska överdrivet.Detta betänkande påverkas av flera utredningaroch andra aktiviteter. Det är Skatteväxlingskommit-tén, , , ,och dessa skattesam-tal. Dessa utredningar och skattesamtal har satt sinprägel på ställningstagandet från majoriteten i dettabetänkande. Och med förlov sagt tycker jag nog attdet hade varit bra om utredningarna och skattesamta-len hade avspeglats lite grann i de motioner, menframför allt i de reservationer, som finns i betänkan-det. När det gäller motionerna kan jag förstå det,eftersom de i allmänhet skrevs innan inbjudan tillskattesamtalen hade gått ut. Men jag tror faktiskt attvi alla om vi menar allvar med skattesamtalen, vilketjag är säker på att alla gör, nog skall ta till oss det närvi skriver reservationer, eller rättare sagt när ni skri-ver reservationer.I fråga om det här betänkandet har inte mina soci-aldemokratiska kolleger och jag varit i det läget att vibehövt skriva reservationer.I höstas inbjöd alltså regeringen till skattesamtal.Finansministern, och därmed regeringen, sade att hanville undersöka möjligheterna att få en bred enighetgenom att med skattepolitiska åtgärder stimuleraarbete, företagande, utbildning och sparande - ochdärmed tillväxt. Det här är dock inget trolleritrick; detkommer att ta tid.Finansministern sade att internationaliseringenmåste tas med i beräkningen och att de eventuellaförslag som vi kunde komma överens om icke fickäventyra detta med starka offentliga finanser. I bottenlåg att kvaliteten i vården, skolan och omsorgenskulle säkras. Regeringen sade dessutom i sin inbju-dan till partier att skattesystemet skall varaenkelt och likformigt. Det skall också vara låga skat-tesatser och breda skattebaser. Som bekant tackadealla riksdagspartier ja. Alla är nu med i de här skatte-samtalen.Mot den bakgrunden tycker jag att det, för att taett exempel, är konstigt att ett parti vill ha rejälaskattelättnader för hushållstjänster, slopat tredje steg iskatteskalan, slopad dubbelbeskattning, sänkt förmö-genhetsskatt, slopade sociala avgifter på vinstandelar,höjd avdragsrätt för pensionssparande, uppskov medbolagsskatt för nystartade företag osv.Ett annat parti tycker att förmånen av fri barn-passning skall subventioneras, liksom städning, ochatt staten skall vidta åtgärder för att sänka kommunal-skatterna. Dessutom skall barnomsorgskostnadernagöras avdragsgilla osv.Om hade haft lite mera tid på sig häri talarstolen skulle hon ha räknat upp varenda skattsom finns, och allihop skulle hon ha velat sänka. Detär nästan så att jag tänker på flickan i - hon som i stort sett skulle köpa hela världen"om pappa ville ge jag en femöring". Mina vänner,det här måste ju finansieras!Betecknande är också att en lång rad motioner gårpå tvärs med strävan efter ett skattesystem som ärenkelt och likformigt.Det finns 65 motioner, 85 yrkanden och 23 reser-vationer. Jag skall säga några ord om några av dem.Moderaterna vill ha skattereduktion på hus-hållstjänster. Man räknar med att det ger50 000-100 000 nya jobb.Jag har träffat mina kolleger i skatteutskottets so-cialdemokratiska grupp i det danska . Förnågra veckor sedan var jag nämligen i . Vi åktedå över till och träffade några kolleger. Dehar, som bekant, vad som kallas för hjemme-tjänster.Vi var mycket intresserade och hade i förväg talat omatt vi ville resonera om detta med danskarna. De hadetagit fram uppgifter. Systemet med hjemme-tjänstersom till är subventionerade har gett 8 000 per-soner arbete. På grund av att en del t.ex. jobbar deltidblir det bara 5 000 årsarbeten.Det går ju inte att kunna och veta allt men det ärinte helt ur vägen så att säga att se sig omkring igrannländer som har sådana system som man självförordar. Jag ser att nu antecknarflitigt. Hans parti har också med det här som en av deenkla lösningarna. Jag tror dock inte att man uttalatsig så tydligt - i varje fall kommer jag inte ihåg det -som att det blir 50 000-100 000 nya jobb. Om ni idén är rådet att tala med era partivänner i Dan-mark. Ni har ju också partivänner där.Sedan skall jag ta upp en annan sak med Kristde-mokraterna som vill ha skatteväxling. Det vill ävenYvonne Ruwaida och flera andra av oss ha, för det ärbra. från vill också ha det.Man skall ha sänkt skatt på arbete och höjd skattpå energi, miljöfarliga utsläpp och ändliga naturresur-ser. Jag har sagt att jag tycker attdet är bra att använda skatter eller avgifter på miljö-området som styrinstrument. Men jag vill höja ettvarningens finger, och detta skall jag säga i alla minaanföranden: Bygg inte välfärd på skattebaser som nivill skall minska! Det är ju där som vi har miljöskat-ter och miljöavgifter. Det finns många skäl att hadem. Men tro inte att vi skall kunna bygga välfärd pådet! Det är det ena.Det andra är: Glöm inte att skattebasen arbetekanske är 20-30 gånger så stor som de skattebasersom vill växla till! Det betyder -lite omgjort - att man, om man vill sänka skatten påarbete , måste man höja skatteroch/eller avgifter på de skattebaser som man skallväxla till så att de blir 20-30 gånger högre. Kanskefinns det skäl för det - vad vet jag? Det får vi i så falldiskutera. Det är dock inte så enkelt som att byta ettmot ett, utan det är någonting annat man skall göra.Än en gång: Jag tycker att man skall användamiljöskatter och miljöavgifter som styrinstrumentmen jag vågar inte bygga välfärd på de skattebaserna.Fru talman! säger i en av sina reser-vationer: "Skattesänkningar skall finansieras. Ofinan-sierade skattesänkningar riskerar annars att slå tillba-ka mot företagen i form av högre räntor till följd avförsvagade statsfinanser. Det är därför mycket viktigtatt positiva effekter av sänkta skatter, såsom ökadsysselsättning och högre tillväxt, inte tas ut i förväg. "Jag skulle definitivt inte kunna säga det bättresjälv - troligen sämre. Detta är fullständigt grundläg-gande. Jag noterar med glädje att också , med andra ord, sagt samma sak som RolfKenneryd säger i reservationen. Låt oss alltså intebygga skattesänkningar på dynamiska effekter! Läxanvar alltför hård när vi gjorde det.Jag vill uppriktigt tacka MarieEngström och Per samt MiljöpartietsYvonne Ruwaida för ett gott samarbete kring de be-tänkanden som vi behandlar. Jag uppskattar detväldigt mycket och ser fram emot att vi kan fortsättapå samma sätt.Jag skall också försöka svara på några av de frå-gor som har ställts, för jag kan inte allt.Carl tycker att vi i detta betänkandeintar en passiv hållning. Det handlar, , om att vi tycker att det bl.a. av artighetsskäl ärrimligt att man, när man inbjudit till skattesamtal inte- kanske i motsats till er - inte skall sätta ned fötternaså väldigt djupt i jorden och slå fast allting, precissom vore det dagens sanning. Vi skall ju förhandlamed bl.a. och samlingspartiet.Hur länge skall skattesamtalen pågå? Ja, jag tyck-er att de skall på tills vi är överens om vissa grund-läggande saker.