prot · GN0937 · 1999-12-01 00:00:00 — Men av allt att dömafinns dock alltjämt motståndsfickor kvar i socialist-lägret. Per och har såväl imotion som i reservation lagt in en betydande bras-klapp som innebär att de närmast förutsätter att detska bli nödvändigt att återinföra de här otidsenligareglerna på nytt. Per agerande i kamma-ren ger ytterligare belägg för detta. Det visar attdet på sina håll ändå finns ett kvardröjande misstänk-liggörande av denna för vår tillväxt och därmed förvår välfärd så viktiga yrkesgrupp.Från sida vill vi i stället gå längre iförändringsprocessen . Den substantielltviktigaste förändringen är att åstadkomma en bättreoch rimligare fördelning av inkomst mellan tjänst ochkapital i fåmansföretagen. Vi presenterar ett precise-rat system för hur detta ska åstadkommas. Därmedgår vi längre i preciseringen än vad kamraterna iModeraterna, gör ijust detta hänseende.Fru talman! Jag ber att få yrka bifall till reserva-tion nr 6.Den andra förändringen rör inkomstfördelninginom familjen, vilket har diskuterats tidigare här ikammaren. sker en indirekt sambeskattning avfåmansföretagaren och dennes make eller maka ochbarn för den lön som utbetalas från få-mansbolaget. Även dessa regler är klart otidsenligaoch bör mönstras ut ur skattesystemet.Det kan naturligtvis inte, som Per harpåpekat, helt och hållet uteslutas att någon fåmansfö-retagare skulle lockas att utge lön som inte motsvarasav relevant arbetsprestation till barn . MenPer verifierar ju också i sitt anförande attdet rör sig om ett extremt litet antal som skulle miss-bruka systemet vid en förändring. Den lilla risken,som inte är obefintlig men som är just liten, ska ändåställas mot det mer omfattande kringgåendet av nuva-rande regler som sker. Per Rosengrenexemplifierar ju också detta. Företagare anställer t.ex.varandras barn i stället för sina egna, vilket naturligt-vis leder till inoptimeringar och onödigt kineseri ochirritation.För övrigt är det ju så, Per och ni and-ra, att redan de allmänna reglerna ger stöd för skatte-myndigheterna att ingripa mot en inkomstfördelningsom klart avviker från vad som är marknadsmässigt.Några särregler för fåmansföretagen i det här hänse-endet är därför överflödiga.Jag ber i likhet med att få yrkabifall till reservation 2.Anf. 45 PER () replik:Fru talman! säger att vi anser attdet kommer att bli nödvändigt att återinföra stopp-regler. Vi hoppas att vi ska slippa det. Däremot vill viha en beredskap för att återinföra stoppregler om detvisar sig att införsäljning till överpris, införsäljning avonyttig egendom och utköp till underpris och andrasådana aktiviteter ökar dramatiskt. Då tror vi att detkan bli nödvändigt. Inte heller kan välförneka att stoppreglerna har haft effekten att dennatyp av transaktioner i stort sett har försvunnit. Detkostar nämligen en hel del om de blir uppmärksam-made.Om vi nu inför en annan typ av beskattning somär mer konventionell kanske det kan locka till mersådant här. Om det håller sig på en rimlig nivå kanskedet inte finns någon större anledning till oro. Men vitror att det är oerhört viktigt att man noggrant följerupp detta.Sedan var det ju inte bara ett extremt litet antalsom missbrukade reglerna inför regelförändringarna1976. Utredningen visar att förändringarna var dra-matiska och att man var tvingad att vidta dessa åtgär-der.Jag hoppas att vi ska slippa ha den här debattenigen. Jag hoppas att det halva löfte som näringslivetfaktiskt har givit, att man faktiskt ska klara av detta,kommer att hållas. Då kan vi kanske gå vidare medytterligare förändringar och slopa ytterligare stopp-regler. Men just nu pågår ett ganska stort verklig-hetstest av vad de halva löftena är värda.Anf. 46 () replik:Fru talman! Hela den argumentation som Per Ro-sengren har fört i kammaren tycker jag ger be-lägg för min slutsats att Per närmast förut-sätter att det ska bli nödvändigt att återigen införa dehär otidsenliga reglerna. Hans senaste inlägg jävarinte detta påstående.Det är naturligtvis så - det är vi alla medvetna om- att det finns ett extremt litet antal medborgare somdels inte följer skattereglerna, dels utnyttjar dem påett sätt som reglerna inte avsåg att möjliggöra. Mensom flera talare har varit inne på kan det juinte förleda oss till att för denna mycket, mycket lillagrupps skull skapa regler som drabbar en hel yrkes-kår.Jag har betydligt större tilltro till fåmansföreta-garnas samlade beteendemönster än vad Per Rosen-gren uppenbarligen har. Därför anser jag att vi börkunna gå längre än vad majoriteten nu är beredd attgöra när det gäller slopande av otidsenliga skattereg-ler.Anf. 47 PER () replik:Fru talman! Återigen: Det finns två instanser somhar uttryckt ungefär samma farhågor. Det är och, som sagts, - tvåinstanser som arbetar väldigt nära med dessa frågor.De har uttryckt farhågor för att det här kan komma attbli problematiskt.Jag vill läsa vad som står i betänkandet. Där stårdet inte att ett extremt litet antal missbrukade regler-na, utan där står följande:"En utredning hade konstaterat ett utbrett miss-bruk av skattereglerna i samband med olika typer avtransaktioner mellan fåmansföretag och deras ägare. "Detta är vad utredningen har konstaterat, och där-för infördes stoppreglerna.Jag säger återigen att om löftena, som jag uppfat-tade att det var från näringens sida, infrias finns detinget behov av att återinföra några stoppregler. Menom vi ser att ett flöde av tveksamma transaktioner -dvs. införsäljning till överpris, införsäljning av onyt-tig egendom, utköp till underpris osv. - ökar markanttycker jag att det är ganska naturligt att vi återigen fårsätta oss ned och diskutera hur vi ska komma åt det.Men har tydligen en annan uppfattning ifrågan.Anf. 48 () replik:Fru talman! Ja, det är en riktig slutsats, Per.Jag ska bara ta upp ett par saker.Två remissinstanser, varav den ena är Skattemyn-digheten och, det medger jag, bör tillmätas betydelse,är dock bara två av ett mycket stort spektrum av re-missinstanser som har tillstyrkt att den här föränd-ringen sker. Det är det ena.Det andra är att det som gjorde att dessa regler in-fördes var att det då var en helt annanmiljö. Det är uppenbart att det finns en högresjälvsaneringsgrad hos dessa företag och dess företa-gare än vad vi kunde förvänta oss på 70-talet.Jag utgår från att det beteende som branschen harutlovat också kommer att infrias. Det är framför alltpå den punkten som våra bedömningar skiljer sig åt,Per Rosengren.Anf. 49 ():Fru talman! behöver fler företag och flerföretagare.En hämsko för företagandet i vårt land är densammantaget hårda skattebelastningen på risktagan-de. Det finns en rad åtgärder att vidta för att lättadenna skattebörda.Vi i har i vår skattemotion redovisatde mest angelägna skattesänkningarna. Det handlarom arbetsgivaravgifter, dubbelbeskattningar och förfåmansbolagen inte minst de s.k. 3:12-reglerna.Ett borttagande av de nu aktuella stoppreglerna -inte alla men kanske i alla fall de flesta - löser intedessa problem men är ett steg i rätt riktning, inteminst attitydmässigt.Per har ägnat sin kraft i kammaren denhär förmiddagen åt att misstänkliggöra företagaren.Det är därmed obegripligt att han över huvud tagetkan gå med på att någon som helst stoppregel för-svinner.Utredningen av stoppreglerna utgår från att före-tagen fåmansmässigt inte ska leda till att företageteller dess ägare ska beskattas hårdare än om det ärfler ägare. Särregler bör alltid undvikas, så även påskatteområdet. De allmänna skattereglerna ger i deflesta fall ett alldeles fullgott resultat när det gällertransaktioner mellan företagen och dess ägare. Nuva-rande stoppregler har visat sig ge upphov till ett högreskatteuttag än vad som är fallet vid en tillämpning avde allmänna reglerna. Utredningens slutsats är såledesinte förvånande, nämligen att regler av stoppkaraktärär olämpliga och minskar respekten och förståelsenför skattesystemet.Enligt vår mening har utredningen på ett överty-gande sätt visat att de argument som ursprungligenanvändes för att motivera stoppreglerna inte längregäller. De representerar en syn på företagare sompotentiella skattesmitare. Det är en syn som vi intedelar.Regeringen har efter en lång tids funderande lagtfram förslag om ändringar av flertalet stoppregler.Detta bör hälsas med tillfredsställelse. Regeringensproposition innehöll en del ofullkomligheter, ochtyvärr kvarstår dessa tyvärr i majoritetens del i ut-skottsbetänkandet.Från sida vill vi peka på att en avstoppreglerna, som rör inkomstfördelningen mellanmakar och barn i fåmansbolag, inte bör behållas baraför att ersättningen inte är att anse som marknadsmäs-sig. För överskjutande del ska i stället företagsledarenbeskattas. är alltså i denna delonödig. Även de allmänna reglerna ger skattemyn-digheterna möjligheter att ingripa även på detta om-råde.När det gäller de förbjudna lånen finns det i aktie-bolagslagen regler om vilken personkrets som aktie-bolagen inte får ge några lån till. Låneförbudet komtill för att motverka skatteflykt som yttrade sig genomatt aktieägare eller personer i ledande ställning inomett visst företag tog lån för privat konsumtion. Dettahar senare kompletterats med en särskild regel ombeskattning av dessa förbjudna lån.Nu vill utskottsmajoriteten, till skillnad från ut-redningen, behålla de nuvarande skattemässiga be-stämmelserna om förbjudna lån. Vi anser att detta äronödigt då aktiebolagsreglerna gäller fortfarande.Fru talman! Om en person som är eller riskerar attbli arbetslös på grund av omstrukturering eller lik-nande får en förmån i form av t.ex. en utbildning föratt personen ska kunna fortsätta förvärvsarbeta, skadenna förmån tas upp som en intäkt. Detta gäller dockinte en sådan insats från ett fåmansbolag eller ettfåmansägt handelsbolag om den anställde företagsle-daren är delägare i företaget. Detta är åter en punktdär personer verksamma i fåmansbolag särbehandlasav en ganska oförklarlig anledning.Avslutningsvis vill jag hålla med tidigare talareom problematiken runt 3:12-reglerna och att dessabör avskaffas möjligt.Fru talman! För att vinna tid yrkar jag bifall en-dast till reservation nr 2, men jag står naturligtvisbakom liberalernas samtliga reservationeri detta betänkande.Anf. 50 PER () replik:Fru talman! Som småföretagskonsult vill jag integärna bli anklagad för att misstänkliggöra fåmansfö-retagen. Det gör jag inte på något sätt. Men om det nubörjar ske sådana saker som införsäljning till över-pris? säger att man ska samma reglerför stora företag. Men införsäljning till överpris ochliknande transaktioner förekommer inte i de storaföretagen. Där finns det ju en kontroll. Där finns detflera instanser som kontrollerar detta. I fåmansföretagfinns den här risken.Utredningen inför förändringarna 1976 visar det-ta. Om jag inte minns helt fel så . - jo, så var det:Mellan 1976 och 1982 var det en borgerlig regering!Mellan 1991 och 1994 var det också en borgerligregering! Och det är först nu som man plockar bort dehär förhatliga stoppreglerna, alltså under en social-demokratisk regering med stöd från ochVänsterpartiet. Det är då det händer saker på det härområdet. Varför hände ingenting 1991-1994 och,framför allt, när det här var färskt, alltså 1976-1982?Då kanske det är som säger, att fö-retagarna var oärligare . Det är ju detRolf Kenneryd säger. Då fanns det behov av det.Delar uppfattning att dethar skett en sådan förändring, att de har blivit ärligarenu än de var då och att man då behövde den här typenav regelsystem?Anf. 51 () replik:Fru talman! Jag delar uppfattningen att vi i mångtoch mycket har ett väsentligt bättre skattesystem än vihade . har starkt varit med omatt medverka till att vi har ett bättre skattesystem. Detär dock inte fulländat. Till skillnad - kanske - frånPer erkänner jag vissa samhällsföränd-ringar och gör en omvärldsanalys som kan leda till enomprövning av politiken även på detta område. Somen följd av detta måste stoppreglerna bort. De kanskeansågs nödvändiga 1976, men uppenbart är de intenödvändiga i dag.Vi måste komma ihåg att vi pratar om att ta bortstoppreglerna. Vi ska inte slopa skattereglerna, PerRosengren. Man kan få det intrycket; att det är frittfram att göra vad man vill som företagare om vi ge-nomför besluten i detta betänkande.Anf. 52 PER () replik:Fru talman! Problemet är att vi inte vet hur bete-endet kommer att bli när vi tar bort stoppreglerna.Beteendet blev ett annat när stoppreglerna infördes.Innan dess var företagarna oärliga enligt , eller tenderade i betydligt större utsträckningatt överträda det regelsystem som fanns. Vi vet intevad som händer.Angående 3:12-reglerna är det på det sättet att detsitter en utredning och tittar på det här. Vi får väl sevad den kommer fram till när det gäller eventuelltslopande av 3:12-reglerna eller införande av andraregler.Sedan till frågan om huruvida regelsystemet varmycket värre . På 70- och 80-talenkunde näringsidkaren själv fylla i sin R1:a eller R5-blankett. De nya näringsdeklarationerna kan de integöra själva. De måste alltså ta hjälp. Det tycker intejag är en förbättring och förenkling. Det är vad denborgerliga politiken har inneburit. Något slopande avstoppregler har den borgerliga politiken inte innebu-rit. Däremot har den inneburit att det har blivit betyd-ligt svårare för egenföretagarna att sköta sina egnadeklarationer. Det är den praktiska erfarenheten avborgerlig politik på skattesidan.Anf. 53 () replik:Fru talman! Det där låter lite lustigt. Den borger-liga politiken är att vi starkt har drivit på för att de härstoppreglerna nu avskaffas - dock inte alla. Per Ro-sengren gör ju allt för att spika fast de sista på skat-temyndigheternas kontor så att det ska finnas reglerkvar som behandlar företagen olika beroende på hurmånga ägare de har.Och återigen: När vi från vår sida har argumente-rat för att ytterligare stoppregler ska slopas handlardet inte om att ta bort skattereglerna, Per Rosengren.Det finns ju fortfarande skatteregler som gäller föralla. Det innebär inte att man uppmuntrar mygel ocholagligheter för det.Anf. 54 ():Fru talman! Stoppreglerna som beslutades ,och som också infördes då, infördes med anledningav ett utbrett missbruk av skattereglerna bland få-mansföretagen. Det gav omotiverade skatteförmåner.Vi kan ta det en gång till: Stoppreglerna infördesalltså med anledning av ett utbrett missbruk av skatte-reglerna bland fåmansföretagen som gav omotiveradeskatteförmåner. Det var orsaken till att de infördes.Sedan har det funnits kritik mot de här stoppreg-lerna. Det har gällt att de har varit orättvisa. De harvarit skattetekniskt krångliga och svåra att administ-rera. Då har regeringen i sin proposition ett förslag.Syftet med förslaget är att genom förenklingar ochgenom att låta allmänna regelverk ta över förbättraföretagsklimatet. Därigenom ges ett bidrag till till-växten i mindre och medelstora företag. Dessutom ären grundläggande utgångspunkt att skattesystemetska vara neutralt och skattereglerna så långt sommöjligt generella.I det betänkande som vi nu debatterar och skafatta beslut om tillstyrker utskottsmajoriteten rege-ringens förslag om att slopa ett antal av de s.k. stopp-reglerna, där allmänna regler i stället kan ta över. Detgäller stoppreglerna om anskaffande av egendom förföretagsledarens privata bruk. Det gäller överprisför-säljning till företag. Det gäller införsäljning till före-tag av lös egendom som är onyttig för företaget. Detgäller utköp till underpris från företaget. Det gälleruthyrning av lokal som privatbostad till företaget.Det gäller räntefria och räntebilliga lån, nedskrivningav lån, avdrag för tantiem, avyttring av immateriellarättigheter och avdrag vid avsättning till personalstif-telse. Den förmån som de nämnda transaktioner-na eventuellt kan innebära för företagaren ska alltsåbeskattas enligt allmänna regler för löne- eller utdel-ningsbeskattning.Propositionen innehåller också en del klarläggan-den, en del definitioner av fåmansföretag, fåmansäg-da handelsbolag företagsledare och ägare. Utskotts-majoriteten ställer sig bakom regeringens propositionvarför jag, fru talman, yrkar bifall till hemställan ibetänkandet och avslag på reservationerna.Regeringen har i propositionen angivit att mannoga kommer att följa händelseutvecklingen. Skulledet finnas tecken på att den nya situationen leder tillmissbruk som ger företagare orätta skatteförmånerkommer regeringen att återkomma till . Nuär det, fru talman, alltså upp till var och en som be-rörs av reglerna att visa att detta inte behöver bliverklighet.I några fall föreslås att ett mindre antal av stopp-reglerna blir kvar. Det gäller inkomstfördelningeninom familjen. Där framgår av propositionen att detpågår beredning av ett förslag från där motsvarande regler för enskild nä-ringsverksamhet tagits upp och där även inkomstför-delningen inom familjen lämpligen kan ses över.Resultatet av nämnda översyn bör avvaktas före nyttbeslut.När det gäller s.k. förbjudna lån är det säkert så attbetydelsen av stoppreglerna har minskat i och med attdet har skett en del förändringar i skattesystemet.Regeringens bedömning, som utskottsmajoriteteninstämmer i, är ändå att det inte har skett sådana för-ändringar att denna regel nu helt kan slopas.När det sedan gäller reglerna omkring persona-lavveckling har regeringen anfört att skattelättnadskulle innebära ett avsteg från skattereformens prin-ciper om likformighet och neutral beskattning och attnågon förändring därför ej bör komma till stånd.Utskottsmajoriteten instämmer i detta.När det gäller fördelningen av inkomst mellantjänst och kapital i fåmansföretag har regeringentidigare aviserat att en utredning ska tillsättas för attse över de s.k. 3:12-reglerna. Resultatet av den utred-ningen bör avvaktas innan några förändringar inomdet här området föreslås.Fru talman! Som jag har sagt är det nuupp till dem som berörs av den här lagstiftningen attvisa att förändringar av det här slaget hanteras på ettsådant sätt att det är acceptabelt såväl för allmänhetensom för myndigheter. Man kan väl säga att utfallet,hur det nu kommer att fungera, har bäring på hur ochom man kan gå vidare med olika förenklingar. Jagutgår från, och det är min förhoppning, att ett föränd-ringsarbete kan fortsätta.Återigen, fru talman: Jag yrkar bifall till hemstäl-lan i betänkandet och avslag på reservationerna.Anf. 55 () re-plik:Fru talman! Jag har en reflexion och några frågor.Jag skulle gärna vilja ha ett gott råd av Per-OlofSvensson vad man ska säga till den son eller dottertill en fåmansbolagsdelägare som feriearbetar i bola-get och får betala en skatt på av vadhan eller hon har tjänat , medan kompi-sen som också har jobbat i samma företag behöverbetala en väldigt låg skatt, eftersom grundavdragetdras av från början. Vad ska man säga till denna soneller dotter för att försöka förklara detta?Min andra fråga är mer generell. Varför ska vi hasärregler i skattelagstiftningen för fåmansbolag, närbåde utredningar och andra har kunnat konstatera attdet finns ett regelverk både i den civila lagstiftningenoch i skattelagstiftningen som täcker in detta? Varförmåste vi plocka ut just fåmansbolagen och säga att deär speciella och att vi måste ha speciella stoppreglerför dem?Min tredje fråga gäller 3:12-bestämmelserna. säger att en utredning ska se överdetta. Ja, det vet jag. Men den utredningen är migveterligen ännu inte tillsatt. Är den det, Per-OlofSvensson, och vilka direktiv finns, eller är det somvanligt, att regeringen förhalar och förhalar i allasådana här frågor som berör företagarna och specielltsmåföretagarna?Anf. 56 () replik:Fru talman! När det gäller 3:12-reglerna är jag avden uppfattningen att utredningen om dessa kommeratt starta vilken dag som helst och åtminstone underde närmaste två veckorna.Vad man kan säga till den son eller dotter till enfåmansbolagsdelägare som får betala högre skatt änsin kompis är att dessa regler har införts därför upptäckte att det fanns ett miss-bruk. har regeringen insett att en översyn av dettaska göras. Den översynen pågår inom en utredning,och ett svar kommer så småningom.Anf. 57 () re-plik:Fru talman! Det har citerats från den här utred-ningen om att det fanns missförhållanden.Tror att det kanske beror på att vidå hade marginalskatter som var ? harvi som bekant efter skattereformen 1990 kommit ned.Och även om vi moderater fortfarande tycker attskatterna är höga är de ju högst . Detkan ju ha påverkat beteendet.Dessutom har vi fått ett allmänt regel-verk som är annorlunda. Alla dessa utredningar harockså kunnat konstatera att detta behov inte längreföreligger. Jag läste i mitt anförande upp ett antal citatsom bekräftar detta. Varför ska det då vara så svårt attta även dessa marginella små extra steg, när vi samti-digt vet - det tror jag att även ochhans kolleger vet - att detta är av stor psykologiskbetydelse för att just visa att den här småföretagar-gruppen inte ska känna sig diskriminerad? Varför kanman inte löpa linan ut och även ordna detta?Anf. 58 () replik:Fru talman! Man undrar varför intetog något litet steg 1991-1994. Det hände ingenting.Inte en enda regel blev förändrad. Alla stoppreglerfanns kvar. Tydligen var de då bra på något sätt.Jag tycker att tidigare var kända föratt de ville ha fakta att bygga under sina förslag med.Nu tycks de strunta i detta. De tycks strunta i att väntapå utredningar där fakta kommer fram, så att man kanha ett bra underlag helt enkelt. Är det en kursändringhos att först fatta besluten och sedan fåfaktaunderlaget?Anf. 59 () re-plik:Fru talman! Jag ställde i mitt anförande en frågatill . Det var en allmän fråga, menjag tycker att den är ganska viktig. Varför vill social-demokraterna sätta åt småföretagarna - handelsföre-tagen och de mindre företagen? Ser socialdemokra-terna dessa småföretagare som en resurs i samhället,som investerar och anställer och skapar jobb, ellerlever socialdemokraterna med den uppfattningen attde huvudsakligen slingrar sig undan, som jag sade,alltifrån parkeringsböter till andra skatter och avgif-ter? Tror socialdemokraterna att det är småföretagar-nas största uppgift? Man släpper två pinnhål på sna-ran för att se hur det går, och om det går bra så släp-per man ett pinnhål till. Är det det betraktelsesättetsom socialdemokraterna har? Varför vill de sätta åtsmåföretagarna?Anf. 60 () replik:Fru talman! Småföretagarna är en stor resurs isamhället. Det kan vi klart slå fast. Men inser krist-demokraterna, som brukar anse sig vara moralens ochetikens väktare, att det 1976 inte fanns någon moraloch etik utan att man måste införa särskilda reglerdärför att vissa människor skaffade sig vissa skatte-förmåner? Anser nu att det justinom skatteområdet inte behövs några regler som harbäring på moral och etik? Är det så att i detta fall ärdet en maximering av vinstintresset eller liknandesom det i stället gäller?Anf. 61 () re-plik:Fru talman! Självklart är vi gärna moralens väkta-re så långt vår förmåga räcker. Även om vi inte självauttalar oss i den riktningen får vi väl leva med detepitetet.Vi vill gärna att man ska leva efter de bestämmel-ser som finns och att vi ska ha rimliga bestämmelser.Som jag sade förut i en tidigare replik är det vår upp-fattning att man inte ska låta alla drabbas av ett regel-verk därför att det finns ett fåtal, eller kanske lite flerän ett fåtal, som kanske fuskar, utan då ska man gesig på dem som fuskar och sätta in resurser på det ochinte låta detta drabba alla andra som försöker arbetaärligt.Jag vill ställa en fråga. Skulle inte socialdemo-kraterna och utskottets majoritet också kunna hasamma synsätt, att vi har ett mer öppet och ett mergeneröst synsätt gentemot hela den här gruppen ochatt inte klämma åt den, utan i stället försöka upptäckadem som inte lever efter intentionerna i de lagar somriksdagen stiftar?Anf. 62 () replik:Fru talman! Vi klämmer naturligtvis inte åt någrasmåföretagare. Vi anser inte heller att de är någraspeciella skurkar. Men vi kan konstatera att en utred-ning visade att det fanns ett utbrett missbruk.