prot · GN0936 · 1999-11-30 00:00:00 — Arbetslös-heten totalt i sjunker kraftigt och sysselsätt-ningen ökar kraftigt. Därav följer att de resurser somfrigörs just frigörs genom tillväxten och den nedgå-ende arbetslösheten. Det är faktiskt så att mångakommuner, och även landsting, ser en allt bättrekommunalekonomisk situation - dock icke många avde kommuner som drabbas. Men detta innebäricke att man kan påstå att resurser som används härförsvinner någon annanstans - det är alltså inte sant.När det gäller detta med att andra får avstå kan jagbara säga att vi inte befinner oss i en stel organisa-tion, utan det är fråga om en dynamisk rörelse. Vi fårgå tillbaka för att hitta samma kraftigatillväxt.När det gäller talar vi om minst 300 of-fentliga jobb. Jag anser att vi kommer att klara av det,men jag kan inte nu gå in på vilka myndigheter detgäller.Till vill jag säga att vi har före-slagit en mängd åtgärder, och vi kommer också att setill att de vidtas.Kiruna är ett bra exempel. Det handlar inte baraom att när det försvinner en försvarsanställd ska mansätta dit en annan. Det handlar också om att man skaskapa en ny näring, en näring som själv växer ochutvecklas och som har en koppling till den berördakommunen. I handlar det väldigt mycket omrymd - det är gruvan och rymden - och rymden haren oerhört snabb utvecklingspotential. Därför kom-mer vi att förlägga den typen av verksamheter dit.Anf. 60 ():Fru talman! Jag tror att jag snart skulle kunna fåinträde som hedersmedlem i den socialdemokratiskariksdagsgruppen. Jag har ju hjälpt nästan halva riks-dagsgruppen att komma upp här och ställa frågor tillnäringsministern om vad som ska hända med justderas orter.När dessa socialdemokratiska kolleger nu skickarhem sina pressmeddelanden och talar om vilka frågorde har ställt och hur de har jobbat för sina orter, får deinte glömma bort att tala om hur hovsamma ochsnälla de har varit och att de egentligen bara har sagt"skynda på lite grann med det ni har sagt tidigare".Vad de inte har insett, som jag tycker att närings-ministern i hederlighetens namn borde tala om, är attde är lurade. Hela poängen, som jag försökte framförai mitt inlägg, med de åtgärder och den politik somregeringen säger ska bedrivas är ju denna: Vad ärskillnaden mot hur det hade varit om man inte vidta-git dessa åtgärder inom befintliga budgetramar? Dentillväxt som näringsministern pratar om hade ju skettändå.Sanningen är den, att om man tar hela besparingenfrån försvarsnedläggningarna och lägger dem påökade insatser i vården, om den ekvationen kommeratt genomföras i praktiken, innebär det att man ska sede försvarsanställda rakt i ögonen och säga: Ni förlo-rar jobbet, men andra, som har sjukvårdsutbildning,kommer att få fler jobb på andra orter i . Mendet vågar man inte säga, utan i stället säger man ska kompensera dessa orter på olika sätt.Hur ska vi då kompensera dem? Om vi tar exem-pelvis , ska verksamhet utvidgastill ett samiskt centrum. Hade det inte inträffat omman inte lagt ned I 22 i ?Bostadsdelegationen ska sanera kommunens fas-tighetsbestånd i . Hade inte bo-stadsproblem tidigare också som borde ha sanerats avBostadsdelegationen?Att flytta isbrytarverksamheten till hardiskuterats , så den frågan är inte ny. Skulledet inte ha inträffat om man inte hade genomförtnedläggningen i ?Högskolan på ska inom befintlig ram an-vända medel för ett stort antal utbildningsplatserinom t.ex. ekonomi, IT, ekologi samt lärar- och in-genjörsutbildningar. Hade de struntat i detta om maninte lagt ned militär verksamhet på ?Resurserna för de nya, privata jobb som ska ska-pas via regionalpolitiska anslag är ju inte nya, utan definns budgeterade . Frågan är då: Är detnågon annan ort som får mindre anslag för att merresurser ska kunna gå till de orter som drabbas avnedläggning? Vad är alternativet? Det skulle varaintressant att diskutera.Näringsministern säger att vi har en god utveck-ling på arbetsmarknaden just , och det är riktigt. Avdet skälet har näringsministern själv dragit in A2-anslaget på arbetsmarknadspolitikens område, och dethar fått som konsekvens att länsarbetsnämnden harsatt tvärstopp för nya åtgärder. Man får i stället lånapengar till kommande år därför att det har kommit enbrandkårsutryckning från näringsministern och frånAMS. Många tvekar ändå att vidta olika typer avåtgärder. Människor känner sig på goda grundermycket oroade över vad som ska hända.Samtidigt finns det ett behov av att satsa på dyrareåtgärder, på mer kvalificerad yrkesutbildning ocharbetsmarknadsutbildning. Det är helt riktigt, men detkostar mer pengar per plats. Dessutom vet vi attmånga av dem som står i arbetslöshetsköerna är mersvårplacerad arbetskraft, som kanske kräver ännu merindividuell handledning, mycket mer specialiseradutbildning och liknande saker för att kunna kommatillbaka på arbetsmarknaden. Det kommer att kostamer pengar per person.Min enkla fråga är då: På vilket sätt kommer lägetatt förändras jämfört med om vi hade tuffat på medsamma budgetanslag och inte haft den här typen avsnabb neddragning av försvarsanslagen? Det är därkritiken från vårt parti har legat, takten och sättet attredovisa försvarsanslagen, inte att vi måste ställa omförsvarspolitiken inför ett nytt säkerhetspolitiskt läge.Det har funnits en bred enighet om detta i riksdagen.Det är takten som har mött kritik från vårt parti, ochdet är sättet att redovisa konsekvenserna av dennapolitik som upprör mig och som gjorde att jag fram-ställde denna interpellation.Anf. 61 ():Fru talman! Jag kan inte låta bli att bemöta StefanAttefall lite grann. Vi socialdemokrater känner ossinte lurade. Vad jag frågade näringsministern kringvar de statliga jobben, utlokaliseringarna från Stock-holm. Det var de frågorna, och det är de frågorna vifår hemma i våra hemkommuner och också hemma ilänet. Vilka statliga verk handlar det om? Det var därjag vädjade att komma ut mednamnen så att tvivlen för de många människornaförsvinner.Det här är oerhört viktigt i en bygd som justÅdalsregionen, som har varit så härtappad underårtionden på arbetstillfällen. Inte minst där måste maningjuta tro för människorna.Därför vädjar jag än en gång att så snart sommöjligt komma med en lista på vilka åtgärder konkretoch vilka verk det handlar om.Anf. 62 ():Fru talman! fick inte näringsministern chansenatt ge mig någon kommentar till våra önskemål omatt få ett utvecklingsprogram speciellt för Kristine-hamn. Jag håller med om och vi ställer naturligtvisupp på huvudprincipen om att det är väldigt lycko-samt att vi nu kan göra dessa omstruktureringar avförsvaret med tanke på det nya säkerhetspolitiskaläget. Jag ser också mycket positivt på att det kommerfler arbetstillfällen inom vården och omsorgen.Det problem som jag lyfter fram är väl känt. Därär det viktigt att se skillnaderna i förutsättningarna förtillväxt mellan olika orter. Vi vill att även Kristine-hamn på samma sätt som de övriga åtta orter somräknas upp blir föremål för ett utvecklingsprogramför att klara omställningen dels utifrån försvarsför-ändringarna, dels utifrån den totala situation somgäller.En av de orter som tas upp, och som är mycketglädjande, är , som blir föremål för ettutvecklingsprogram. och Kristinehamnligger så pass nära varandra att det till vissa delar ärsamma arbetsmarknad. Därför tycker jag att ett ut-vecklingsprogram mycket väl kan bygga på delvissamma analyser, inte helt och fullt samma, eftersomKristinehamns speciella situation måste belysas.Det som tas upp när det gäller är attÖrebro såväl som kommer attvara en resurs för . Då tycker jag att det ärnaturligt att även ska vara enresurs för . Det känns lite märkligt attresurser från det närmaste far förbi Kris-tinehamn och ska koncentreras och fokuseras påKarlskoga. Jag ser fram emot ett svar på vår vädjanom ett utvecklingsprogram för Kristinehamn.Anf. 63 ():Fru talman! Jag vill bara säga till , eftersom liksom jag och har rötterna uppe i röda är det inte helt felatt han passar in i den här gruppen i dag.Till näringsministern skulle jag vilja säga att detär alldeles riktigt att vi ska satsa på nya näringar. Dethar vi lyckats med i . , som har varit vårbas, har stora problem, men börjar satsningarna pårymd och miljö att bära frukt.Näringsministern säger att tillväxten ökar och ar-betslösheten sjunker i landet, men inte i alla delar -och inte uppe hos oss. Därför känns varje arbetstill-fälle som vi förlorar som en katastrof. Då är det såviktigt att vi snabbt får ersättningsjobben och att visnabbt får besluten.Sedan skulle jag vilja lägga fram ett litet förslag,om man kan göra i det här läget. Många av de befälsom jobbar på I 22 skulle passa alldeles utmärktatt omskolas till poliser, som vi har brist på i Norr-botten. Men jag förmodar att det inte bara är brist påpoliser som det handlar om, utan det handlar ocksåom anslagen. Men försök gärna att göra någonting åtdetta, för vi tycker att det är ett problem.Men, som sagt, jag har hemma försökt att förklaravad detta innebär, att man använder pengar från för-svaret till vården. Skrivelsen från regeringen gör attmånga av oss som tycker att vi drabbas negativt kanändå ställa upp på detta. Om allt uppfylls blir detväldigt bra. Därför är det viktigt att näringsministernsnabbt kan tala om när allt ska genomföras och vaddet är som ska genomföras.Anf. 64 ():Fru talman! Inte heller jag hann att få någonkommentar av näringsministern, men jag vill ta till-fället i akt och tacka för att han hargett oss möjlighet att delta i den här interpellations-debatten. Däremot måste jag fundera över de mate-matiska kunskaperna.Till näringsministern vill jag säga att vi tror påden här omstruktureringen. Jag tror också på statensmöjligheter att skapa jobb.Fru talman! vill jag trösta att jag kommer i varje fall inte att skicka ut nå-got pressmeddelande där jag talar om hur positiva viär. Däremot vet jag att det finns andra i den här kam-maren som kommer att tala om vad vi har sagt.Anf. 65 ():Fru talman! Tiden går fort, och jag förstår att nä-ringsministern inte hinner svara på alla våra frågor.Men jag hoppas att näringsministern kan återkommatill den fråga som jag ställde om åtgärder och ge litetips om hur vi ska locka privata företagare och nä-ringsverksamheter till Boden.Boden är ändå en kommun där man har hög ut-bildningsnivå. Det som känns oerhört angeläget är attden kompetens som finns i tas till vara. Denbehöver kanske kompletteras för att passa in i en nyframtid för , som vi är angelägna om att det skabli.Vi vill ju se som ett samhälle som har bä-ring för framtiden, och vi vill vända den negativatrenden. Men det kan vi inte belasta enbart närings-ministern med utan det måste vi själva ta tag i för attvi ska kunna åstadkomma någonting.Det finns naturligtvis verksamheter runtom i lan-det som med fördel kan bedrivas i med sammakompetens och med samma kvalitet. Det vore bra omsådan verksamhet kunde utvecklas också i ochatt vi får hjälp med att klaraframtiden. Det viktigaste är framtiden, och den måstebära i en riktning mot en utveckling för oss allihop.Anf. 66 ():Fru talman! Jag tycker att det är positivt att denhär debatten har kommit till stånd, och jag undrar omnäringsministern kan tänka sig att ta med även Väns-terpartiet i omställningsgruppen. Vi har faktiskt redanförberett oss och gjort en lång lista på förslag.Förutom decentralisering av statliga företag ochstatliga arbetstillfällen samt en satsning på rymdeninnehåller vår lista en satsning på det privata närings-liv som redan finns. Därutöver föreslår vi en bredd-ning av lantmäteriverksamhet och en satsning påbefintlig lantmäteriverksamhet, satsning på att tidiga-relägga utvecklingen av radio och TV.Det finns ett beslut om utveckling och bevakningav samiskan och meänkielin, och detta i samarbetemed norsk radio och TV.Föremålsvården är också en statlig verksamhet iKiruna som skulle kunna utökas. Där kan man passapå att ge arbetshandikappade arbetsmöjligheter.När det gäller har vi skissat på utvecklingav vårdhögskola, av en civil del av helikopterbataljo-nen och av FN-förrådet.När det gäller infrastruktursatsningar har vi före-slagit att man ska titta på järnvägen Boden-Kalix-Haparanda, för att ta några exempelMen framför allt tror jag att det är viktigt att manförankrar omställningsarbetet lokalt så att man inteuppifrån säger vilka verksamheter som blir bra.Jag hoppas att det här kommer att sluta i någon-ting som blir bra.Anf. 67 Näringsminister ():Fru talman! Jag vill kort kommentera frågan omifall detta hade skett ändå. Ja, hundra nya offentligaanställningar hade inte kommit till , tre hund-ra nya offentliga anställningar hade inte kommit tillSollefteå. Det är helt självklart, så det hade inte häntändå.När det gäller finns det en lång lista medolika förslag.Detta måste - för att uttrycka mig som underifrån. Det är kommunerna själva sommed utgångspunkt från sina förutsättningar ska ställakrav.I varje kommun finns det nu en lokal omställ-ningsgrupp som ska jobba ihop med den centralaomställningsgruppen, precis på samma sätt som vigjorde i . I blev det succéartat,och vi hoppas att detta ska bli på samma sätt.När man säger att man har blivit lurad tycker jagatt man lever i en väldigt statisk värld. Ekonomiernaoch det som händer nu är oerhört dynamiskt, och viska genom dessa processer försöka att hjälpa de be-rörda orterna, som hade det väldigt svårt innan mantog bort försvaret och det var ju signifikativt för dessaorter. Det handlar inte bara om att försvaret försvin-ner utan det handlar om något mycket mer.När det gäller och isbrytaren kan jagsäga som så att om det inte finns något hinder förisbrytaren att vara lokaliserad till ska densjälvfallet vara där. Jag kan inte göra den bedömning-en. Det måste göra.Till vill jag säga att det som kanunderlätta att få privata jobb till är det natio-nella stödsystemet, att man i är väldigt aktivoch att man arbetar tillsammans med omställnings-gruppen.I detta sammanhang vill jag nämna att är in-blandad. Det innebär att vi för diskussioner ocksåmed företag ute i världen, amerikanska företag i Eu-ropa etc., som kan ha intresse av att etablera sig iSverige. Så det finns en dynamik i detta, det är intenågonting statiskt.Avslutningsvis vill jag vända mig till jag sade ska det finnas en central omställnings-grupp och en lokal omställningsgrupp, och det skaske en dialog mellan kommunerna.Det förs redan nu en diskussion om lantmäteri-verksamheten, så det är alltså inget nytt. Lantmäteri-frågan ligger nu hos omställningsgruppen, och vaddet leder till kan jag inte svara på.Sammanfattningsvis är jag övertygad om att vikommer att klara detta, men det blir inte enkelt. Dethandlar väldigt mycket om kommunernas egen för-måga, deras eget engagemang och det handlar själv-fallet också om omställningsgruppens och mitt de-partements förmåga.En av de kommuner som hade det svårast var Sö-derhamn när man lade ned flygvapnet. är det enav det kommuner där det går bäst. Min förhoppningär att vi ska kunna lyckas på samma sätt här, men änen gång: Det handlar också om er som bor och lever idessa kommuner.När det gäller har jag redan träffatkommunledningen, och jag har också engagerat föredetta arbetsmarknadsdirektören i som enfri resurs på . Såvitt jag vet harhan redan träffat politikerna i , och vihar redan satt i gång en verksamhet. Om det sedanblir ett program eller något liknande vill jag inte ut-tala mig om, men det sker ett engagemang där vi frånregeringen självfallet ska hjälpa till och stödja påsamma sätt.Anf. 68 ():Fru talman! Det är givetvis riktigt att när man görså här kraftiga förändringar av statlig verksamhetställer man också upp med stöd för omstrukturering.På den punkten finns det inga skilda meningar mellanoss kristdemokrater och näringsministern. Det vi harkritiserat är takten och sättet att göra omställningenav försvarspolitiken, inte att man måste gå mot en nysäkerhetspolitisk situation.Det som är oroande är att regeringen lite grannförsöker trolla med knäna och blanda korten i denoffentliga debatten. Om vi tar att befäl ska utbildas till poliser via arbets-marknadspolitiska medel som exempel, måste det juinnebära att om man inte hade behövt vidta den åt-gärden så hade resurser - om man nu inte hade ökatanslagen så klart - kunnat gå till andra typer av ar-betsmarknadsutbildningar. Det är just det som ärpoängen. Vi har alltså en begränsad budget som,enligt regeringen, inte ska öka. Tvärtom är prognosenatt den ska sänkas år . Vi behöver mer pengartill dyrare utbildningar för att hjälpa de arbetslösa.Det kommer att innebära att det blir hårdare konkur-rens om pengarna. Det innebär också att vi kanskeinte kan ge kvalificerat stöd och hjälp till de arbetslö-sa.Vi ska komma ihåg att det är 700 000 människor ilandet som är arbetslösa, i åtgärder eller undersyssel-satta på olika sätt. Det är en gigantiskt hög arbetslös-het i fortfarande och kommer att vara det denärmaste åren trots att det just nu går bra. Det är des-sa arbetslösa som vi måste tänka på också. Att dåförsöka blanda bort korten som att det här inte skullevara något problem på något sätt tycker jag är litetohederligt i argumentationen.Kom också ihåg att många av de åtgärder som harskrapats ihop på de här listorna för dessa orter bordeha gjorts ändå. behöver stöd och hjälp, oav-sett att försvarsanslagen ska dras ned och en massaförsvarsanställda ska ställas utan arbete. be-höver också stöd ändå. Inte ens , Hässle-holm eller har en god situation som är heltproblemfri i alla lägen. Det här kommer att skapastora problem för dem också.Därför menar jag att det här är ett sätt att försökaatt blanda bort korten. Ta i stället en ärlig debatt ochsäg att vi har använt alla de besparade pengarnatill någonting annat och att det kommer att få konsek-venser för alla dem som ska konkurrera om dessapengar. Det vore en mer hedrande deklaration frånnäringsministerns sida.Anf. 69 Näringsminister ():Fru talman! Jag får börja med att konstatera atthär målas en bild lätt färgad av populism och falskbeskrivning. Det är ju inte så att vi har försökt blandabort korten. Det är inte heller så att vi försöker taarbetsmarknadspolitiska medel från någon för att getill någon annan. Det är ju inte sant.Det är faktiskt så att arbetslösheten har sjunkitväldigt kraftigt totalt sett i landet. Sysselsättningentotalt sett i landet har ökat väldigt kraftigt. Det gör attpengarna till de åtgärder som vi nu sätter in räckermycket väl till. Det är faktiskt så att utförsäkringarnahar minskat.Att vi här försöker blanda bort korten och luras ärinte sant, och det vet alla som deltar i debatten omarbetsmarknadspolitiken.Självfallet varierar situationen väldigt i landet, dethåller jag med om. I vissa kommuner och framför allti skogslänen går det inte alls lika bra. Men totalt sett,när vi talar om budgeten, har vi mer pengar tillarbetsmarknadspolitiska åtgärder än vi hade förra åretvid exakt denna tidpunkt, trots att arbetslösheten dåvar högre och sysselsättningen inte ökade lika snabbt.Gör inte de beskrivningar som här har gjorts, förde är inte sanna. Detta är faktiskt ohederligt.Sedan kan jag avsluta med att vara lite demago-gisk och bara konstatera att om skulle haantagit kd:s budget när det gäller arbetsmarknadspo-litik och regionalpolitik, så hade läget varit minst sagtkatastrofalt.Överläggningen var härmed avslutadAjourneringKammaren beslutade på förslag av tal-mannen att ajournera förhandlingarna till kl. 18.00.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 18.00.5 § Svar på interpellation 1999/2000:67 omtillsyn över nätbolagens prissättningAnf. 70 Näringsminister ():Fru talman! har frågat mig omvilka åtgärder jag kommer att vidta för att få en skärpttillsyn av elnätverksamheten.Den 1 november 1999 togs kravet på timmätarebort, och alla kunder kan nu byta elleverantör utankostnad. Detta innebär att all elförsörjning är konkur-rensutsatt.Nätverksamheten är därmed fortfarande ett mono-pol som regleras och övervakas av . Reglering och tillsyn av nätverksamhe-ten är nödvändig för att nätföretagen inte ska kunnamissbruka sin monopolställning. Trots att betydandeinsatser har gjorts för att effektivisera tillsynen finnsdet erfarenheter som talar för en skärpning av regel-verket.Regeringen har därför beslutat att en särskild ut-redare bl.a. ska analysera behovet av förändringar iregleringen och i tillsynen av nätverksamheten. Utre-daren ska redovisa sina förslag senast den1 september 2000.En av de viktigaste frågorna som utredaren skatitta på är hur nätverksamhet och konkurrensutsattverksamhet hålls isär. I ellagen finns det bestämmel-ser om att en juridisk person som bedriver nätverk-samhet inte får producera och handla med el. Nät-verksamheten ska dessutom ekonomiskt redovisasåtskild från annan verksamhet. Utredaren ska bedömaom reglerna för åtskillnaden mellan nätverksamhetoch konkurrensutsatt verksamhet behöver skärpas.Motivet är att minska risken för att nätföretagen tar utför höga nättariffer och därigenom subventionerarelhandelsföretagens elpriser.Kostnaderna för att överföra el är generellt setthögre på landsbygden än i tätorter. Detta beror främstpå att det i glesbygd behövs längre ledningar för attnå varje enskild kund. Nätavgifterna för samma slagskund kan därför skilja sig åt betydligt mellan tätorts-och landsbygdsområden. Ett viktigt mål för elmark-nadsreformen är att jämna ut dessa skillnader. Utreda-ren ska därför undersöka om det behövs ytterligarebestämmelser för att främja en utjämning av nättarif-ferna mellan tätort och landsbygd.Anf. 71 ():Fru talman! Jag tackar för svaret, och konstateraratt statsrådet har en positiv inställning i den här frå-gan - även om det går lite långsamt med att vidtaåtgärder för att åstadkomma en skärpt tillsyn av el-nätsverksamheten.Att jag väckte den här interpellationen beror iförsta hand på att överdirektör , , för en månad sedan slog larm om attnätföretagen inte sänkte sina priser trots att deraskostnader minskat kontinuerligt . har kostnaden för nätverksamhetgenerellt sett sjunkit sammanlagt över detre åren. Om man dessutom räknar in de förväntaderationaliseringsvinsterna så borde nätbolagen ta utuppemot lägre priser gentemot hushållskunder-na än vad som är fallet i dag.I stället har konstaterat att 37företag höjde sina nätavgifter mellan 1998 och 1999.Efter granskning anser myndigheten att ingen avhöjningarna är skälig utom en, och har därför förelagt36 företag att sänka sina avgifter till åtminstone 1998års nivå.Håkan Heden konstaterar också att Energimyn-digheten har att pröva om nuvarande regler är till-räckliga eller om de bör stramas upp. Enligt min ochModeraternas åsikt finns det starka skäl att skärpatillsynen över nätbolagens prissättningar.I en rapport redovisar Fastighetsägarför-bund, HSB, m.fl. attnätavgifterna varierar kraftigt ute i landet. Av rap-porten framgår att de högsta nätavgifterna är tregånger högre än de lägsta. Precis som statsrådetframhåller i sitt svar är en förklaring till de kraftigaavgiftsskillnaderna inom nätverksamheten att kostna-der kan vara olika beroende på andelen tätort ochglesbygd. Enligt Energimyndighetens beräkningarförklarar detta dock enbart ungefär en fjärdedel avden redovisade skillnaden. Fakta talar för att nätav-gifterna sannolikt i många fall är orimligt höga jäm-fört med kostnaderna för att driva verksamheten ef-fektivt.Av de drygt 200 nätföretagen ägs mer än hälftenav kommunerna. redovisade nyckeltal för 18 elnätsföretag.Hälften av företagen hade 1997 en mycket hög av-kastning på sitt totala kapital - mellan 21 och 73 %.Eftersom kapitalkostnaderna är den dominerandedelen av kostnaderna borde priserna ha sjunkit i taktmed att räntan har gått ned.Det finns mot bakgrund av ovanstående mycketstarka skäl att skärpa tillsynen av elnätsverksamheten.Det är därför bra att regeringen beslutat att en sär-skild utredare ska analysera behovet av förändringar iregleringen och tillsynen av nätverksamheten.Min fråga till statsrådet blir ändå varför den sär-skilda utredaren inte kan arbeta snabbare.