prot · GM09109 · 1999-06-14 00:00:00 — Per leversjälv tydligen efter detta.Anf. 183 PER () replik:Fru talman! Det viktiga är att man argumenterarutifrån sakskäl. hänvisade tidigare tillde många debatter som varit med det är inte debatterna i sig som man skall hänvisatill, utan det gäller själva argumenteringen. Då måsteman ta itu med sakargumenten.Hur härleder man utifrån lokaliseringsprincipen,den kommunala självstyrelsen och den kommunalabeskattningsrätten att kommunala medel de factoanvänds i andra kommuner? Det är den principiellahärledningen som inte alls har redovisats.Sedan är det ett antal andra saker som SoniaKarlsson sade och som inte stämmer - t.ex. att viskulle stå för en typ av luftpengar. Men vi kristdemo-krater har faktiskt satsat mer på den kommunala sek-torn och vi har de facto finansierat 1,8 miljarder kro-nor mer. I och för sig räcker det inte men det är en brabörjan. Det är ni som har stått för utarmningen ochsom nu för tillbaka sådant som den kommunala sek-torn har haft. Vi har heller inte, vilket SoniaKarlsson sade, föreslagit en sänkning av inkomstut-jämningen. Där måste man vara väldigt varsam.Vad det från vår sida handlar om är att ersätta in-omkommunal utjämning med statlig utjämning, här-lett utifrån de principer vi har i grundlagen. Det är attagera konstitutionellt.Anf. 184 () replik:Fru talman! Det är mycket tydligt att Per Land-gren inte har varit med om de diskussioner som tidi-gare varit i denna kammare. Det är alltså så att riks-dagen har tagit beslut. Lagrådet har behandlat frågan.Konstitutionsutskottet har behandlatdetta. Det är klart konstaterat att det inomkommunalautjämningssystemet följer grundlagen.Från Kommunala skatteutjämningskommittén,som hade hand om det här ärendet, sägs det att ansåg vid den slutliga bedömningen att utjäm-ningssystemet inte innebar att det skedde en direktfi-nansiering genom skattemedel från kommuner ellerlandsting eller till andra kommuner. De ansåg då attdet här uppfyllde grundlagen, och det är det somgäller. Det vore väl bra om Per hade någotförtroende för riksdag! Så långt sakfrågan.När det gäller de andra sakerna är det ju inte så attni har skrivit att kommunerna får mera pengar. I frågaom hur ni har finansierat det kommer det ju i morgonatt bli en lång debatt om ert ekonomiska alternativ. Nihar alltså skattesänkningar som med 10 miljarderöverstiger besparingarna så det lär inte bli så mycketöver till kommunerna.Anf. 185 () replik:Fru talman! Före middagspausen ställde SoniaKarlsson en fråga till mig. Hon undrade om vi menarallvar med att man skall avveckla hälften av de kom-munala bolagen. Jag kan informera om att det i varjefall när vi skrev motionen - vivisste ju inte att behandlingen skulle komma så härsent - var ett ytterst seriöst förslag. Vi kommer attupprepa det.Det finns över 1 500 kommunala bolag. Att hälf-ten av dem skulle säljas, läggas ned eller återgå ikommunal förvaltning anser vi vara ett mycket rea-listiskt krav. Problemet är att ni socialdemokrater,t.ex. genom beslut här i kammaren, har försvåratdet genom att man inte får sälja ut bostadsbolag. Nitycker att det är så otroligt angeläget att man fortsät-ter att bedriva mycket verksamhet i bolagsform mendet är en annan historia.Jag tänkte i stället rikta en motfråga till SoniaKarlsson. Det är nämligen så att majoriteten i betän-kandet från finansutskottet faktiskt inte med ett endaord - inte ens med ett kommatecken eller en referenstill motionernas nummer - kommenterat det faktumatt och föreslår en radikalomarbetning av det här systemet.Finansutskottets majoritet har inte bevärdigat sigatt ens antyda ett enda argument för varför man intetycker att det finns några metodproblem, varför anta-let faktorer inte är för många, varför incitamentsfrå-gorna inte är ett problem, varför man inte behövereftersträva mer förutsägbarhet osv. Alla de här pro-blemen har vi i och även lyftfram som orsak till att vi vill göra en grundlig ge-nomarbetning. Detta har ni inte alls nämnt. Därförföreslår jag att i sin replik berättarvarför finansutskottets majoritet inte anser att Folk-partiets krav på en omarbetning ens behöver tas påallvar.Anf. 186 () replik:Fru talman! Vad jag tycker är bekymmersamt medbåde och syn på de kom-munala bolagen är att man säger att man redan för ettår sedan kunde påstå att det går att halvera den kom-munala bolagssektorn men det är omöj-ligt. Det skulle ställa till med mycket stora problemoch skador. Det är det som är underlaget.När det gäller den kommunala självstyrelsen ärdet faktiskt upp till kommunerna att på bästa sätthandha sin verksamhet. Kommunala bolag är ingetnytt. har kommunerna kunnat använda sigav sådana. Det är just aggressiviteten som jag tyckerär anmärkningsvärd.Sedan har vi i finansutskottets betänkande talatom att man nu tittar på dessa saker ur olika synvink-lar. Vi har konkurrensrådet, och även på Näringsde-partementet och i skall man tafram en konkurrenspolicy. Det är självklart viktigt attdet tillgår på rätt sätt.Det är alltså inte alls på det sätt som ni framhållerfrån . Jag tycker att det är fel gentemot allakommuner och kommunalpolitiker.Jag måste ändå säga att jag i mitt anförande hän-visade bl.a. till , som vill ha ett enklare ochmer genomskinligt system. Även harsagt detta. Vi hänvisar på flera ställen i finansutskot-tets betänkande, och jag gjorde det särskilt i mittanförande, just till den delegation som skall tillsättasoch som skall följa alla de frågor som både KarinPilsäter och andra har tagit upp. Jag anser att det ärväl tillgodosett.Anf. 187 () replik:Fru talman! Jag förstår att villblanda bort korten genom att tala om helt andra saker.Kommunala bolag har vi diskuterat många gånger.Åtminstone hälften av de 1 500 bolagen ägnar sig åtverksamheter som kommunerna över huvud taget inteskall hålla på med och som det vore mycket enkelt attavveckla mycket snabbt. Men det är en annan sak.Det har vi debatterat förr.Huvudfrågan för är det kommunala utjäm-ningssystemet. Den delegation som skall följa ettantal frågor och inveckla detta system vidare har,såvitt vi har kunnat läsa oss till i propositionen, intealls i uppdrag att arbeta på det sätt som vi efterlyser.Jag skulle än en gång vilja be attförklara varför finansutskottets majoritet inte anser attdessa grundläggande metodproblem och det grund-läggande problemet att faktorerna är alltför många,osv., inte behöver utredas. Vi yrkar på att man skalltillsätta en rejäl utredning som arbetar om systemet.Jag tycker att det vore klädsamt om ni kunde förklaravarför ni inte vill detta, i stället för att säga att våryrkan är tillgodosedd. Den är definitivt inte tillgodo-sedd med det ni skriver. Det framgår mycket tydligtpå s. 20, 21 och 22 i detta betänkande att ni överhuvud taget inte har funderat i dessa banor. Yrkandetär inte tillgodosett i och med det ni skriver om dele-gationen.Anf. 188 () replik:Fru talman! Jag vill bestämt säga till att jag inte blandar bort några kort. Det finns enfyrpartimotion och en fyrpartireservation som gällerkommunala bolag, bl.a. Det finns också två folkpar-timotioner. Den ena gäller att ni vill halvera bolags-sektorn , den andra att ni vill halvera dentill . Det behandlas i betänkandet. Det är själv-klart att jag behandlar det här också.Vad gäller systemet kan jag berätta att vi särskilthar sagt - jag nämnde det i anförandet, och det står ibetänkandet - att det är motstridigt att flera motionä-rer säger att man vill ha systemet mera enkelt, rättvistoch genomskinligt, som man säger att vibehöver ta in flera saker i systemet. Det går inte att fåbåde-och. Då måste man göra en avvägning. Det ärsagt att delegationen bl.a. skall titta på dessa olikasaker. Det finns väl belyst både i finansutskottetsbetänkande och i mitt anförande.Anf. 189 Statsrådet ():Fru talman! När jag lyssnade på debatten föremiddagsuppehållet blev jag ganska upprörd över PerLandgrens anförande. Sedan lugnade jag ned migunder middagsuppehållet. Men efter att ha lyssnat pårepliken på anförande är jag tillbaks isamma tillstånd. "Härska genom att söndra", "maktspel","socialistiskt synsätt" och "centralistisk härskartek-nik" - det anförande som Per höll föremiddagsuppehållet kunde knappast en moderat hauttryckt på ett bättre sätt. Det var typisk moderatvokabulär, moderat teknik och moderat argumenta-tion i denna debatt.Jag vill erinra Per om att han knappasthar stöd ute bland de kristdemokratiska ledamöterna iKommunsverige. Det är så att vi under detta arbetehar haft en omfattande remissomgång. Jag måstekonstatera att det är väldigt många kristdemokraterruntom i som har tillstyrkt utredningens för-slag. Det finns en och annan moderat också. PerLandgren skulle kanske läsa Kommunförbundetsenhälliga yttrande - ett yttrande som tillstyrker sys-temet i enlighet med den uppläggning som regeringenhar presenterat för . Den kontakten med denkommunala verkligheten kan man begära att en före-trädare för ett parti i riksdag har.Fru talman! Skolan, vården och omsorgen är vik-tiga grundfundament som vårt välfärdssamhälle vilarpå. Dessa tre områden måste hålla hög kvalitet ochvara tillgängliga för alla. Den generella välfärden görindividen stark och trygg och är därför en förutsätt-ning för ekonomisk tillväxt och utveckling.Landets kommuner och landsting har mycket oli-ka förutsättningar för att bereda sina invånare en brakommunal service. Det vet vi alla. Det verktyg somvi har valt att använda för att korrigera detta är sys-temet för utjämning. Det systemet byggerpå den enkla grundläggande fundamentala principenom solidaritet och rättvisa.Utvecklingen i en kommun kan inte isoleras frånutvecklingen i grannkommunen eller för den delen iresten av . En god utbildning och trygga upp-växtvillkor för alla barn och ungdomar är viktigt förtillväxten. Detta bör alla kommuner kunna erbjudasina medborgare.Debatten om det kommunala utjämningssystemethandlar ytterst om vilken ambitionsnivå man har närdet gäller att tillförsäkra just alla invånare dessagrundläggande välfärdsresurser. Acceptansen för ettomfördelande system ställer krav på förmågan attlyfta blicken en aning och se utanför den egna kom-mungränsen.Fru talman! Under beredningen av frågan om ut-jämningssystemet reste jag runt mycket i landet ochträffade företrädare för kommuner och landsting. Jaghar också med stort intresse tagit del av de remissvarsom kommit in till departementet under beredningen.Man kan konstatera några saker. En sak är att åsikter-na om utformningen av utjämningssystemet är myck-et blandade. Det finns kommuner som säger att det ärett för komplicerat system och att det missgynnar justderas kommun. Man borde förenkla det och minskaantalet faktorer i systemet. Men det finns också åt-skilliga kommuner - även kommuner där kristdemo-kraterna och sitter i ledningen - somtycker att man skall bygga ut systemet med nya fakto-rer.Det finns emellertid en sak som har slagit mig närjag har lyssnat på synpunkterna. Det är att det råderen bred samsyn om de grundläggande principerna försystemet. Det återspeglas, som jag nämnde tidigare, iKommunförbundets gemensamma yttrande. Allapartier är med. Det är ett enigt yttrande. Det åter-speglas också i yttrande, därdet visserligen finns reservationer från moderaterna.Det återspeglas i alla de remissvar som har kommit infrån kommuner och landsting, vilket man ser om manbemödar sig att gå igenom dem.Jag tycker att det är ett utomordentligt glädjandebesked, för det visar att det finns en grundläggandesolidaritet mellan svaga och starka kommuner. Detvisar att det finns en bred insikt om vilka konsekven-ser ett avskaffande av utjämningssystemet skulle föramed sig.Det är klart att det finns extrema undantag. Närdebatten var som hetast kunde jag ta emot ett press-meddelande från , där manfrankt förklarade att man ville lämna utjämningssys-temet - utträda ur det. Då har man missat poängen.Man har missat poängen att utjämningssystemet är ettsystem som inte bara handlar om detta, utan somkompletteras med det generella statsbidragssystemet.Man har också missat den grundläggande poängen atten förutsättning för att skall växa sig starkt,för att vi skall kunna upprätthålla en likvärdig servicei alla delar av landet och för att vi skall kunna hållaihop och inte splittra är att vi också har ettsystem som utjämnar inkomster och kostnader.Jag kan göra ett parentetiskt konstaterande. Om desom hade författat det pressmeddelandet hade funde-rat lite närmare på vilka konsekvenser det skulle fåför om man skulle utträda urstatsbidragssystemet och utjämningssystemet hade desnabbt kunnat överblicka att kommunskulle gå miste om i statliga bi-drag.Fru talman! Systemet för inkomstutjämning är engaranti för att alla kommuner och landsting skall fådel av den ekonomiska tillväxten i landet. Skatteun-derlaget skiljer sig väsentligt mellan kommunernaoch mellan landstingen. har enskattekraft på . Det skall ställas mot Danderydsskattekraft på . Den ojämlikheten eller denbristande likvärdigheten i kommunernas ekonomiskaförutsättningar på inkomstsidan tenderar faktisktockså att växa. Det måste vi vara medvetna om.Vi har starka tillväxtregioner som drar. Det ärStockholm, , , Malmöområ-det, ett antal högskoleorter som , ochett antal andra orter. Där är tillväxten oerhört stark.Man kan läsa reservation och se hur deagerar. De säger att de områden som växer kraftigtsjälva skall ta del av den tillväxten. Då lämnar manalltså övriga delar av bakom sig. Det är enpolitik som Socialdemokraterna inte kan ställa uppbakom. Vi behöver mer av regional balans, inte mind-re. Utjämningssystemet är en faktor för att uppnå ennågorlunda hygglig regional balans. Det krävs åtskil-liga andra insatser. Men mer er politik rycker ni un-dan grundfundamentet för att man skall få en braregional balans.Jag har konstaterat att det finns en skönhetsfläck isystemet. Jag tror att det var somgjorde sig lustig över att jag just hade rubricerat detsom en skönhetsfläck. Det finns en skönhetsfläck närdet gäller inkomstutjämningen på det sättet att detfinns en teoretisk möjlighet att man drabbas av en s.k.Pomperipossaeffekt. Det har dock visat sig att ingenkommun någonsin har fått en sådan negativ utveck-ling, och med största sannolikhet kommer inte någonheller att få det. Jag tillåter mig ändå att konstatera attdet är en skönhetsfläck om det finns en teoretiskmöjlighet. har vi sagt i propositionen - och ut-skottet säger det också - att det finns anledning att seöver möjligheten att eliminera den här skönhetsfläck-en utan att man för den sakens skull frångår principenom en långtgående utjämning.Fru talman! Beräkningsgrunderna för utjämnings-systemet anses allmänt vara alltför komplicerade.Denna kritik riktar sig i huvudsak mot kostnadsut-jämningen. Även i det här fallet föreslår regeringenatt ett utredningsarbete skall inledas för att man skallundersöka möjligheten att göra systemet enklare ochmer stabilt. Systemet för kostnadsutjämning är docksvårt att förenkla utan att man riskerar attförsämra precisionen i systemet. Kommunerna ochlandstingen har strukturella merkostnader som äropåverkbara. Om vi menar allvar med talet om att allamedborgare skall ha rätt till en bra serviceförutsätter det också en utjämning av merkostnader-na. Valet av vilka faktorer som skall kompenseras ärett resultat av noggranna politiska överväganden.Fru talman! En viktig del i de förändringar som viföreslår i kostnadsutjämningen är att man skall kom-pensera kommuner med en hög andel invånare medutländsk bakgrund för deras stora ansvar när det gäl-ler integrationsarbetet. I propositionen presenterasbl.a. förslag till en ny faktor som innebär att manomfördelar efter andelen barn och ungdomar medutländsk bakgrund. Vi vet att behovet av extra insat-ser inom t.ex. skola och barnomsorg ofta är särskiltstort i denna grupp. Dessa barn och ungdomar är vårframtid i lika stor utsträckning som alla andra. Vi harinte råd att låta dem växa upp med en bristande tilltrotill sin egen kapacitet och till samhället. Utöver dennanya integrationsfaktor görs också förändringar medintegrationshänsyn inom bl.a. faktorerna äldreom-sorg, individ- och familj samt grundskola.Nuvarande kostnadsutjämning bestäms i hög gradav faktorer som speglar de kostnadsmönster somförelåg . Systemet har inte kun-nat uppdateras och har därmed inte för-ändrats i takt med de stora samhällsförändringar somhar skett. Därför blir det nu en så genomgripandeförändring i utfallet för kommunerna när systemetuppdateras. En stor del av de förändringar som nugenomförs medför att systemet bättre kan uppdaterasfortlöpande och följa samhällsutvecklingen. Vi behö-ver löpande följa upp och utvärdera systemet. Därföravser regeringen att tillsätta en särskild delegationmed en sådan uppgift. Delegationen skall även konti-nuerligt utvärdera de enskilda delarnas träffsäkerhet.Regeringen har också för avsikt att tillsätta en expert-grupp med uppdrag att undersöka möjligheterna attgöra systemet enklare och mer stabilt. Det säger jagsom en kommentar till inlägg i dag.Det finns områden i utjämningen som behöveranalyseras ytterligare, och det relativt snabbt. Befolk-ningsförändringarnas konsekvenser för den kommu-nala verksamheten är en sådan prioriterad fråga.Analysarbetet måste starta omgående i det avseendet.Utflyttningen är större än , och denutgör för många kommuner det största hotet motframtidstron och en stabil ekonomi. Regeringen före-slår i sin proposition en förlängning av införandeperi-oden med , . Vi har också föreslagiten begränsning av de årliga bidragsminskningarnaoch ett tak för bidragsförlusterna på både kommun-och landstingssidan under perioden 1996-2004.Många företrädare för kommuner och landstinghar uttryckt oro över vad som kommer att hända efterinförandeperiodens slut. Beredningen kring dettakommer att inledas , och frågan kommer attlösas . Jag kan lugnaoroliga kommunalpolitiker med att säga att regering-en inte har några planer på att låta någon falluckaöppna sig vid nyår 2005.Jag vill också säga några ord i anslutning till vadLena Ek sade. Hon nämnde LSS-kostnaderna. Jag seren brist i att vi i vår inte har haft ett underlag för attlägga fram ett förslag till om en utjämningoch ett statsbidragssystem för LSS-kostnaderna. Ty-värr tog utredningen inte fram ett sådant underlag tillregeringen.Det är alldeles klart att det föreligger stora skill-nader mellan kommuner och mellan olika delar ilandet när det gäller kostnaderna för LSS. Skillnader-na är så stora att någon form av utjämning och stats-bidrag behövs. Regeringen bedömer att utjämning förkostnader för verksamhet enligt LSS inte bör skeinom ramen för utjämningssystemet. Det kan integaranteras att kommunerna inte kan påverka utfalletav sina bidrag och avgifter. Däremot avser vi snabbtatt initiera ett utredningsarbete inom Regeringskans-liet för att finna ett statsbidragssystem som kan träda ikraft fr.o.m. 2001.Fru talman! Ett hållbart och uppdaterat utjäm-ningssystem är en förutsättning för att alla landetskommuner och landsting skall kunna klara de utma-ningar som vi kommer att stå inför in på detnya seklet. är ett stort land med en liten be-folkning. Risken finns att det skapas en klyfta mellantillväxtregioner och de regioner som brottas medbefolkningsutflyttning och som så att säga utbildarsina ungdomar för export.Hela måste leva om vi skall kunna behållaintensiteten i tillväxtområdena och för att nya sådanaområden skall kunna skapas. Det kräver aktiva åtgär-der. Tillväxtavtalen är ett exempel på regeringensarbete för detta. Utjämningssystemet är ett annat.Satsningen på de mindre och medelstora högskolornaär ett tredje. Planerna för ett aktivt och effektiv ge-nomförande av EU:s strukturfondsarbete i de regionersom är i behov av särskilt stöd för att få till stånd enpositiv ekonomisk utveckling är ett fjärde.Anf. 190 () re-plik:Fru talman! Då tycker jag att stats-rådet skall läsa vad skriver omPomperipossaeffekten och hur den inte bara är enteoretisk möjlighet utan ett praktiskt problem för enrad kommuner . Jag har noterat att socialdemo-kraterna bl.a. i utskottet, men i rege-ringen, har omdefinierat Pomperipossaeffekten till attvara något helt annat än det bl.a. Svenska komunför-bundet beskriver.Jag skulle vilja ställa en fråga till statsrådet . Av vilken anledning har ni gjort detta? Är det föratt dribbla bort de negativa effekter som drabbardessa kommuner och som inte bara ärnågot teoretiskt framräknat exempel? Eller är det såatt utredningen av Morin, som kommer från LO, varnågon form av beställningsjobb från regeringen föratt åstadkomma en ny definition av Pomperipossaef-fekten?Statsrådet nämner också som denkommun som har den lägsta skattekraften i landet,och det är ju riktigt. Om nu ökar sin skat-tekraft eller, för att ta de exempel som jag har tagittidigare, om kommun i ökar sin skat-tekraft, kommun i , Boxholmskommun i eller iVästerbotten, kommuner med låg skattekraft som ficken ökning av sin relativa skattekraft, tycker statsrådetverkligen att det är ett bra system ur tillväxtsynpunktnär man konfiskerar hela den extra tillväxten?Jag trodde att vi i vårt land hade någon form avenighet om att vi skall försöka få ett tillväxtklimat därekonomin kan växa. Hur kan man då ha kvar ett ut-jämningssystem för kommunerna som försöker kvävaekonomisk tillväxt var den än uppstår?Anf. 191 Statsrådet ():Fru talman! Jag känner inget större behov av attfortsätta den debatt som hade medSonia . bemötte de påståen-den som förde fram på ett alldelesutomordentligt sätt. Det som stör mig är att LennartHedquist upprepar två argument, Pomeripossaeffek-ten och att det skulle strida mot regeringsformen.Låt oss ta debatten om vad det egentligen handlarom. Vad är den moderata politiken? Den moderatapolitiken är att frångå inkomstutjämningen, dvs. attgå ifrån utjämningssystemet. Konsekvenserna av detskulle bli utomordentligt långtgående för en radkommuner runtom i landet som inte har de tillväxt-förutsättningar eller de tillväxtmöjligheter som manhar i exempelvis Storstockholmsområdet.Lennart säger att det är tillväxthämman-de. Det tycker kanske inte en rad kommunföreträdarefrån runtom i landet - jag kan räkna uppdem - som har tillstyrkt systemet. De säger t.o.m. isina remissvar att vi måste ha en långtgående inkom-stutjämning.Titta framför allt på . Vad är det som ärtillväxthämmande i ? Det är i Stockholmsom vi har den starkaste tillväxten i landet. Inte harutjämningssystemet varit ett hinder för det.Anf. 192 () re-plik:Fru talman! Vi har ett system som onekligenuppmuntrar till befolkningsökningar och missgynnarbefolkningsminskningar, men det är något helt annat.Jag har talat om tillväxten av skattekraft. Där har viett system som slår obönhörligt mot all relativ skatte-kraftsökning även i fattiga kommuner. Jag har tagiten rad exempel.Jag noterar att inte kan bemötamina exempel på något sätt. Han hänvisar till att jagdiskuterat med , som inte heller kundebemöta dem på något sätt. Han återupprepar påståen-den om att vi moderater skulle vara motståndare tillkommunal utjämning. Detta är befängda påståenden.Det är bara att läsa i våra motioner för att upptäcka attdet är totalt felaktigt.Vi vill ge dessa kommuner, och inte minst demmed låg skattekraft, en form av garanti att få en till-försel av medel för att de skall kunna sköta sina upp-gifter men också ett incitament att få behålla denökade skattekraft som de kan åstadkomma. Jag tyckeratt skall läsa lite grann om vad vihar skrivit och sedan också studera hur tillväxtfient-ligt regeringens förslag är på den här punkten.Anf. 193 Statsrådet ():Fru talman! Det märkliga är, , attnär jag har rest runtom i landet och träffat företrädareför de kommuner som åberopar iglesbygder och på andra håll har jag mött kommunal-politiker över partigränserna som har varit väldigtmåna om det utjämningssystem vi har och prin-ciperna för det utjämningssystemet.Det har funnits många synpunkter på detaljer. Dethar funnits synpunkter på de olika faktorernas kon-struktion. Det har funnits synpunkter på att det är litekomplicerat och inte så överblickbart. Det har ocksåfunnits synpunkter på att det borde tillföras fler fakto-rer.