prot · GN0937 · 1999-12-01 00:00:00 — företagande?Självfallet gäller för en företagare att han vill hamöjlighet att kunna få en bra avkastning på riskta-gandet. Genom att selektivt beskatta fåmansföretaga-ren minskas han kalkylerade vinstmöjlighet och ris-ken höjs i motsvarande mån. Det är därför inte allskonstigt att har så få familjeägda företag. Detär inte heller underligt att de mindre företagen i Sve-rige inte växer. När, fru talman, ska majoriteten insedetta?Huvudregeln vid beskattning av utdelning till ak-tiv ägare i ett fåmansbolag bör vara att all utdelningfrån bolaget anses som kapitalinkomst om ägarentagit ut en lön som minst motsvarar den som en an-ställd kollega i samma yrke har. Stoppregelutredning-en fick uttryckligen inte behandla 3:12-reglerna, ochdetta har enligt utredningen minskat utrymmet förmer radikala förenklingar av fåmansföretagens situa-tion. Regeringen säger sig ha för avsikt att tillsätta enutredning i denna fråga, men som alltid när det gälleratt åstadkomma positiva förändringar för medborgar-na - speciellt företagarna - tar det tid att komma igång. Vi anser att regeringen ska ges i uppdrag attsnarast återkomma med ett förslag som undanröjeräven denna diskriminering av fåmansföretagen.Fru talman! Vi moderater är undertecknare av fyrareservationer, och för tids vinnande yrkar jag bifallendast till reservation 2.Anf. 34 PER ():Fru talman! infördes stoppregler som vartill för att motverka att ägaren till fåmansbolag ut-nyttjade företaget för att komma undan vissa skatte-regler i samhället. Det fanns en utredning som visadeatt det fanns ett stort missbruk när det gäller transak-tioner mellan ägare och bolag, dvs. man höll interågången fri mellan den privata ekonomin och företa-gets ekonomi. Det innebar att man gjorde avdrag försaker som icke var avdragsgilla, t.ex. personliga lev-nadskostnader. De bekostades av företaget.Stoppreglerna innebär, precis som säger, att om den typen av transaktioner görsbeskattas de i princip dubbelt. Dels blir företagetvägrat avdrag, dels beskattas delägarna. Dock påförsinga sociala avgifter på beloppen. Men det är riktigtatt det blir en hård beskattning. Den hårda beskatt-ningen är till för att den typen av transaktioner inteska förekomma.Inom tycker vi att det är oerhörtviktigt att man skiljer på den privata ekonomin och pånäringsverksamheten. Vi tycker att det ska finnas enklar gräns mellan näringsverksamhet och privat eko-nomi. När jag lyssnar på får jagsnarare uppfattningen att det inte är så viktigt.Erfarenheten visar att det fanns ett ut-brett missbruk. Sedan har det funnits en debatt sedanmitten av 80-talet om stoppreglerna och deras even-tuella slopande. En utredning har jobbat med frågor-na, och har jobbat med frågorna.Förslag har lagts fram. Vi står , efter det attskatteutskottet har behandlat förslagen, inför en situ-ation där de flesta stoppreglerna faktiskt kommer attslopas. Detta innebär att den typen av transaktionerkommer att beskattas på konventionellt sätt. Frågan ärvad som kommer att ske.Det finns två remissinstanser som har gått emotförslagen om slopande av alla dessa stoppregler.Riksskatteverket hävdar att det kommer att bli merarbete att avgöra vad som är marknadsmässigt. Detska vara en konventionell beskattning, dvs. förmåns-beskattning, och sociala avgifter ska tas ut. Men manska fastställa värdet, och det ska ske marknadsmäs-sigt. menar att det kommer att blisvårt.Det intressanta är att en annan instans är lika av-färdande som . Vilken instans är det?Jo, det är den instans som organiserar de flesta män-niskorna på den privata sidan som arbetar med frå-gorna, nämligen . De anser att dettaär alldeles för jobbigt. Det är bättre att hålla rågångenfri, dvs. mellan privat verksamhet och näringsverk-samhet.När jag läste remissvar blev jaglite konfunderad. Det är inte tankar som har hörts idebatten. De som jobbar som revisorer osv. ser medviss bävan på en förändring i detta läge. Dock anserjag att det är helt riktigt att i enlighet med för-slaget fatta beslut om att slopa stoppreglerna. Varför?Detta blir ett stort test på vad argumenten från nä-ringslivets sida är värda och hur mycket de är bereddaatt ställa upp.Vi får ett fullskaleförsök. Näringslivets argumen-tation har varit ärlig. Det är därför vi i Vänsterpartiethar reserverat oss. Vi anser att det är oerhört viktigtatt detta utvärderas noggrant.Om vi ser en flora av konstruktioner för att kring-gå reglerna, och dessa problem uppstår, är det oerhörtviktigt att ha en beredskap. Då befarar jag att det kanbli aktuellt att återinföra stoppreglerna. får vi enoerhört stor möjlighet att se vad alla dessa argumentoch krav är värda, dvs. i vilken utsträckning man tarsitt ansvar.Varken eller jag vill väl att detska bli en mängd införsäljningar till överpris ellerinförsäljning av onyttig egendom i företagen, t.ex.segelbåtar. Visst, detta ska förmånsbeskattas och detska vara sociala avgifter. Men det är inte särskiltvettigt att den typen av transaktioner ska förekomma.Jag antar att och de andra borgerligapartierna som har reserverat sig vill ha ytterligareslopade stoppregler. Inom parentes sagt finns det enutredning som ser över frågor om inkomstfördelninginom familjen och enskilda firmor. Det vore bra att hasamma regler för enskilda firmor som för handelsbo-lag och aktiebolag. Det skulle vara att föregå denutredningen om de reservationerna bifalls i dag.Men har egentligen inte någon annanuppfattning. Jag hoppas och tror att Moderaternaanser att den privata ekonomin är privat och att nä-ringsverksamhet är näringsverksamhet. Ja, de somvidtar åtgärder som vi egentligen inte vill ska före-komma diskrimineras. Men med dessa förslag ska debeskattas på ett konventionellt sätt - och det blir ettbra test.Sedan till frågan om inkomstfördelningen inomfamiljen. Vi vet att infördes reglerna att in-komster som barn arbetar in ska beskattas hos den som har högsta in-komsten.Jag började jobba i min pappas småföretag när jagvar tolv . Jag började med att vikariera pålagret. Jag använde en cykelkärra för att cykla i vägmed alla färgburkar till bussen eller stationen. Jagtjänade pengar , och vardet helt okej. Men jag vet också - jag levde i denmiljön - att det fanns ungdomar som hade lön trots attde inte jobbade ett dugg. De låg på badstranden istället. Den utredning som arbetade under 1976märkte att när det inte finns något regelsystem ökarmissbruket dramatiskt. Det var därför man var tvung-en att ta till reglerna.Men även missbruk av ett litet antal saboterar fördem som är ärliga och som faktiskt har goda uppsåt.Detta är ett problem. Det är just därför som jag menaratt det är oerhört viktigt att nu ha en beredskap ochfaktiskt utvärdera de förändringar som sker.Det är inte första gången vi ser att enskilda företageller företagare faktiskt saboterar för hela verksam-heten. Då måste lagstiftarna slå till med s.k. stopp-regler. Vi har ju haft omstruktureringsregler då vi settatt man gjort allt för att kringgå regelsystemet och harfått ta till väldigt svåra regler.Apropå svåra regler och att vi diskriminerar små-företag. Ja, den största diskrimineringen av småföre-tag är väl de regelsystem som har införts för att få enabsolut likformighet mellan enskild firma, handels-bolag och aktiebolag. Jag menar att man, om manväljer enskild firma eller handelsbolag, kanske fåracceptera att beskattningsreglerna inte är exakt de-samma som för aktiebolag. Det är kanske ett någotannorlunda regelsystem. Men i ambitionen att haexakt samma regler har vi ett regelsystem somär fullkomligt groteskt, framför allt för handelsbola-gen. Vi har inte hört de borgerliga säga något om det.Tvärtom har detta faktiskt införts på förslag från deborgerliga. Det är alltså här som de svåra reglernafinns.När det gäller fördelningen mellan beskattningenav kapital och tjänst respektive näringsverksamhetoch när det gäller utdelningen är det väldigt svåraregler. Det är en av anledningarna till att vi sade nejtill att fördela så. Normal utdelning ska beskattas närdet gäller kapital.Likadant är det i fråga om fördelningen mellanmakar. Inledningsvis var det problem i det samman-hanget också beträffande enskild firma. När manskulle dela på inkomsten skulle antalet timmar hosmaken/makan, dvs. hos delägaren, räknas. Man skullegöra klart att makarna hade jobbat mer än 800 tim-mar. Därefter skulle en fördelning göras av inkoms-terna. Det där är löst. sitter man inte ochräknar timmar. Det tittar man inte på, utan man har enganska praktisk syn på de frågorna hos skattemyn-digheterna. Det här har inte visat sig vara ett problem.När det däremot gäller exempelvis lönen är detväl riktigt att den ska vara marknadsmässig. Om lö-nen inte är det ska den beskattas hos den andre. Dethär är också en sak som utredningen tittar närmare på.Jag tycker att det är viktigt att ta upp aktiebolagensoch handelsbolagens regler då deenskilda firmorna diskuteras. Den diskussionen får vinog återkomma till.Fru talman! Jag yrkar bifall till reservation 1.Anf. 35 () re-plik:Fru talman! Med anledning av an-förande skulle jag vilja göra några påpekanden. An-ledningen till att vi talar om diskriminering av få-mansbolagen och deras ägare är att det redan finns ettlagsystem, civilrättsliga förbud för flertalet av de s.k.stoppreglerna. Det gäller för alla medborgare sombedriver företagsverksamhet i landet. Det är bara detatt tidigare riksdagar har plockat ut en grupp och sagt:Den här gruppen måste vi följa extra noga därför attdär finns möjligen risken - som Per säger- att de missbrukar det hela. Därför plockar vi ut democh sätter upp ett extra regelverk för dem.Vad diskussionen handlar om är just detta. Varförska man alltså inte ha generella regler för alla med-borgare? Varför ska man plocka ut en grupp - dess-utom en grupp som man i andra sammanhang sägersig verkligen vilja måna om för att det ska bli någon-ting? Detta är poängen. Det finns alltså redan ettlagsystem.Som civilekonom kan jag inte låta bli att kom-mentera remissvar. Också jag harläst det och precis som Per hajar också jagtill. Men sedan tänkte jag ett tag till och ställde migfrågan: Vad är bakgrunden till att de skriver så här?Per har inte kommenterat det. Revisorer-na, experterna osv. undrar naturligtvis: Om det blirmindre krångel och enklare här, vad har vi då förjobb? De talar alltså i stor utsträckning i eget intresse.Jag har kommit fram till att det måste vara huvudför-klaringen till det hela.Anf. 36 PER () replik:Fru talman! Jag tar det sistnämnda först. Civil-ekonomerna tjänar betydligt mer pengar på ränteför-delningsregler o.d. som faktiskt den borgerliga rege-ringen var med och införde. De borgerliga partiernavar med på hela den beskattningen.Krånglet när det gäller handelsbolagens reglerosv. tjänar oerhört mycket merpengar på än när det gäller gränsdragningen mellanvad som är näringsverksamhet och privat verksamhet.År 1976, när man införde detta, hade man alltsåkonstaterat ett missbruk, dvs. att en mängd privatakostnader bokfördes i bolagen. Detta ville man sättastopp för. Min fråga till blir därför:Anser att privata kostnader ska bokförasoch bekostas av företaget? Ska man alltså i företagetkunna köpa in en rörelsefrämmande produkt - segel-båt, häst osv. - och sedan förmånsbeskattas trots attföretaget över huvud taget inte sysslar med sådanverksamhet? Vi i anser att det inte skaförekomma.Om det däremot är naturligt för företaget att hadet och ägaren använder sig av det blir det en generellförmånsbeskattning. Så ska det fungera. Man skadock inte, anser vi, plocka in rörelsefrämmande in-ventarier o.d. bara för att sedan kringgå en skatt ellerfå ett billigare nyttjande i det privata livet. Det skullevara intressant att höra vilken grunduppfattning mo-deraterna har i det sammanhanget.Anf. 37 () re-plik:Fru talman! När det gäller den yrkes-/utbildningsgrupp som jag tillhör, ,säger att de tjänar mycket mer på dehär handelsbolagsbestämmelserna. Ja, det vet jag intemen det är klart att det är väldigt många fler företag,fåmansbolag etc., som måste ha rådgivning för attöver huvud taget kunna dra fördel av de mycketkomplicerade regler som vi har bestämt här i riksda-gen.Min poäng var helt enkelt att isitt remissvar naturligtvis också har ett egenintresse.Konstigare än så var det inte.Per frågade vad jag och vi moderatertycker om att man köper in saker och ting som ärrörelsefrämmande - segelbåtar och annat som PerRosengren exemplifierade med. Min personliga upp-fattning är att ett företag ska köpa endast sombehövs för företaget. Men om det i ett stort eller ettlitet företag - ett företag som ägs av många delägareeller företag som har få delägare - köps en fjällstuga,eller vad det kan vara fråga om, som inte direkt kansägas höra ihop med verksamheten, ska det varasamma regler som gäller för både det stora och detlilla företaget. Det är det som Stoppregelutredningenbl.a. i sina diskussioner kommit fram till. Vi har alltsåplockat ut en grupp som diskrimineras extra. Det skavara samma påföljder och samma skatteregler förbåde det lilla och det stora företaget.Anf. 38 PER () replik:Fru talman! Jag är också civilekonom. Däremot ärjag kanske inte helt inne på att särintresset alltid taröverhand, inte ens för . Jag tror nogatt de inser problematiken och hur det var innan dehär reglerna kom till men det blir kanske ett vissttryck på att genomföra vissa transaktioner.Om ett stort företag köper en fjällstuga eller ensegelbåt som anställda mot förmånsbeskattning fåranvända är det väl trots allt en viss skillnad jämförtmed om ett fåmansbolag med en eller två ägare köperin något som sedan generellt används privat.Vi har sett exempel på missbruk även i stora fö-retag, där ledningen har gjort transaktioner som intealls ligger i företagets intresse. Men det intressanta isammanhanget är att införsäljning till överpriser varjust det som ökade ganska ordentligt. Man sålde enmassa saker som dels inte behövdes, dels såldes tillöverpris till företaget, och fick in pengar på det sättet.Just den här typen av verksamhet ska inte före-komma, det är vår bestämda uppfattning. Om det ärpå det sättet att detta nu ökar, vilket faktiskt befarasav både och ,måste det finnas en beredskap för att verkligen tahand om detta. Då kan jag befara att vi kommer att fåen ny diskussion om stoppreglerna. Som jag sade imitt huvudanförande blir det en väldigt stor koll påvad deras argumentation är värd.Anf. 39 ():Fru talman! Det är, som tidigare talare har sagt,glädjande att stoppreglerna förändras steg för steg.Det gläder vi oss åt. De har funnits alltför länge, ochdet behöver röjas upp i den här djungeln.Jag kommer att upprepa det som sagts härdärför att jag tror att det kanske kan vara av viss nyttaatt göra det - att majoriteten i utskottet lyssnar på det.Om det droppar tillräckligt lär man sigså småningom att ta hänsyn till det, utvecklar sinatankar och inser problematiken med vad som behöverförändras.Fru talman! anser att personersom äger och är verksamma i fåmansägdaföretag diskrimineras av skattebestämmelserna. Dettagäller faktiskt inte minst lönen till företagarens ma-ke/maka och barn under 16 år.Eftersom vi har allmänna regler, som vi diskuterathär, som stöd för att ingripa om en inkomstfördelningklart avviker från vad som är marknadsmässigt, finnsdet egentligen inga skäl att ha kvar regeln om attlönen ska vara just marknadsmässig.Detsamma gäller regeln om beskattning av lön tillföretagsledarens egna barn. Denna regel innebär attbarnen ofta beskattas som sagt med , ochdet är helt orimligt. Regeln innebär att företagsleda-rens barn diskrimineras i förhållande till andra barn.Det är inte rimligt att det ska drabba alla, för det ärmissbrukare som ska jagas, inte allmänheten. Riksda-gen bör ta ställning till ett slopande av de särskildareglerna om lön till barn i fåmansbolag.Regeringen har hänvisat till en pågående bered-ning av ett förslag som avser särregler för inkomst-fördelning mellan makar i enskild näringsverksamhet.Kristdemokraterna anser att nu bör ta ställ-ning för att upphäva de här särbestämmelserna därföratt de inte fungerar väl. Det blir sedan regeringensuppgift att återkomma till med ett förslagtill regelverk kring detta.Fru talman! Aktiebolagslagen innehåller också ettförbud mot penninglån till aktieägare, styrelseleda-möter och verkställande direktörer i såväl moderbolagsom dotterbolag. Förbudet omfattar även närståendepersoner. Man bestraffar naturligtvis överträdelser.Låneförbudet i aktiebolagslagen behöver enligtvår mening inte ha stöd av de särskilda skattebe-stämmelser som finns och som riktar sig motfåmansföretag. Ett slopande av dessa skattebestäm-melser medför inte några konsekvenser för statskas-san, som nämnts här tidigare. Det finns ingen aneld-ning att ha regelverket kvar.Fru talman! Syftet med nuvarande skattefrihet förutbildning i samband med personalavveckling är attstimulera arbetsgivarna att hjälpa de anställda att fånytt arbete. Det behöver också gälla den närståendekretsen som också kan bli utan arbete. Det är orimligtatt särbehandla dessa. anser att dehär särreglerna, som riktas just mot fåmansföretagen,ska slopas.Fru talman! Slopandet av flertalet stoppregler ärbara ett steg på rätt väg, och vi är glada för det, för attundanröja den diskriminering av fåmansägda företagsom blir utsatta i skattelagstiftningen. En verkligförbättring av företagsklimatet förutsätter att fåmans-bolagsreglerna reformeras med sikte på att sänka dentotala beskattningen av just dessa företag. Specielltgäller detta de krångliga s.k. 3:12-reglerna, som förproduktiva företagare innebär en väsentligt högrebeskattning av det kapital som de satsat i det egnaföretaget än de andra som satsat på kapitalinveste-ringar i externa verksamheter. Dessa regler behöverförändras i grunden.Huvudregeln vid beskattning av utdelning till enaktiv ägare i fåmansbolag bör vara att all utdelningfrån bolaget anses som kapitalinkomst om ägarentagit ut en lön som motsvarar vad som marknadsmäs-sigt gäller för kolleger.Kristdemokraterna anser att bör uppdraåt regeringen att återkomma med ett förslag till såda-na grundläggande förändringar i särreglerna för få-mansföretagen.Fru talman! Regeringen borde i detta samman-hang ha en lång rad med förslag som gör livet somsmåföretagarna lite lättare. Trots att alla ekonomeroch politiker med insikt vet att småföretag med störreekonomisk flexibilitet skapar mer jobb i vårt samhäl-le, så håller regeringen småföretagarna i ett regelmäs-sigt järngrepp.Till , som kommer upp senare:Varför vill regeringen formligen sätta åt småföreta-garna med omfattande och svåröverskådliga regel-verk? Är det möjligen så att den socialdemokratiskauppfattningen är att småföretagarens stora engage-mang består i att slingra sig undan allt från P-böter tillalla former av skatter och andra avgifter? Är det så niser småföretagarna?Fru talman! Småföretagsdelegationen har redovi-sat en lång rad med väl motiverade förslag till änd-ringar i lagstiftningen som skulle bidra till ett positi-vare och enklare arbetsklimat för småföretagare ochdärmed också uppmuntra till investeringar och an-ställning av nya medarbetare. Detta behöver Sverige.Kristdemokraterna önskar att se alla dessa förslagtill ändringar värderade och genomförda så snart sommöjligt.Fru talman! För tids vinnande yrkar jag endast bi-fall till reservation nr 5, men naturligtvis står vi bak-om våra övriga yrkanden.Anf. 40 PER () replik:Fru talman! Ett fåmansbolag har två anställda somutför ungefär samma arbetsuppgifter; den ena är ma-ken/makan, den andra en vanlig anställd. I det enafallet betalas det ut en marknadsmässig lön för justdetta arbete. I det andra fallet betalar man ut betydligtmer än en marknadsmässig lön. Vem är det som dis-krimineras i detta sammanhang? Är det maken/makaneller är det den andra som får lägre lön - detta apropåert resonemang som diskriminering?Blundar för det faktum att mani en utredning kom fram till att det fördelades alldelesför mycket pengar till barn utan att någotarbete utfördes? Inom parentes kan jag säga att detfortfarande förekommer att barn får lön.Den ena företagarens som betalar till den andre före-tagarens son och tvärtom. Det sker korsvis, vad desedan arbetar med kan man diskutera.Det är väldigt intressant att plötsligt ska mark-nadslönen räknas. När företagaren ska ta utdelning,då ska han beskattas under kapital om han har tagit uten marknadsmässig lön. Där duger det marknadsmäs-siga. är det fråga om att gynna att ta utpengar på det mest skatteeffektiva sättet. Jag måstesäga att argumenten haltar ordentligt.När vi sedan diskuterar de svåröverskådliga re-gelverken tycker jag att det som ni har varit med omatt skapa är betydligt mer svåröverskådligt än någon-ting annat. pratar jag utifrån erfarenhet av att havarit småföretagskonsult. När de borgerliga kom inoch började röra till skattereglerna - då blev detguldtider för revisorer och skatteexperter.Anf. 41 () re-plik:Fru talman! Skillnaden mellan vårt sätt att se dettaoch det parti som Per representerar ochdess synsätt är att vår utgångspunkt är att småföreta-garna är ärliga och uppriktiga. De som inte är det skajagas med bestämmelser. Men de ärliga ska intedrabbas av ett överdrivet regelverk därför att det finnsen del som felar.Vi har varit konsekventa, och satsar mer pengarpå skattemyndigheterna för att jaga dem som ägnarsig åt det som inte ligger inom en rimlig beskattning.Men reglerna ska inte drabba alla därför att en delfelar. Där finns en väsentlig skillnad i min uppfatt-ning och Per Rosengrens.Anf. 42 PER () replik:Fru talman! Jag fick inte något svar på vem detvar som diskriminerades i ett sammanhang när tvåpersoner uppbär helt olika lön. Är det inte på detsättet att den med den lägre lönen är den som diskri-mineras i det sammanhanget? Det är inte den som fårut betydligt högre lön för samma arbete.Är det inte ganska viktigt att det ska finnas enmarknadsmässighet i detta? Skapar man inte en väl-dig obalans i samhället, och framför allt i företaget,om man accepterar att mannen eller hustrun som ägerföretaget inte vill föra över en del av inkomsten på enannan som har lägre marginalskatt? Är det på detsättet man ska kunna sitta och manipulera? Det är judet som ni står här och säger! Det är inte marknads-mässigt om man kan föra över hur mycket lön somhelst.Jag frågar återigen: Vem var det som diskrimine-rades? Och hur tror och HolgerGustafsson att man ska kunna komma åt detta med ettannat regelsystem? Stoppreglerna fick trots allt tilleffekt att alla de här tveksamma transaktionerna iväldigt stor utsträckning försvann.Sedan har en stor kritik riktats mot detta. Man hari princip gett halva löften om att om vi tar bort stopp-reglerna kommer man att anpassa sig och följa inten-tionen i skattelagstiftningens. Låt oss se om manverkligen klarar av det.Anf. 43 () re-plik:Fru talman! Det är inte vår uppfattning att det ären diskriminering att ha olika lön. Vi tycker att oav-sett om man är maka, anställd eller något annat skaman beskattas för den lön man har i företaget. Det skainte föras över lön från den ena till den andra, utanhar man en rimlig lön ska var och en beskattas efterden.Om skattemyndigheterna upptäcker att någon,oavsett om det är maken eller någon annan, har enorimlig lön i sammanhanget kan man ta sig en titt pådet. Men vi ska inte ha ett regelverk som i förvägdiskriminerar någon i sammanhanget. Det tycker vi ärfel.Anf. 44 ():Fru talman! Jag anser också att det är utomor-dentligt tillfredsställande att vi nu äntligen kan kom-ma till beslut om att slopa den absoluta merparten avde starkt kritiserade stoppreglernainom fåmansbolagsbeskattningen. Vi har aktivt verkati den riktningen under flera år.Främst är det det sakliga utfallet för enskilda få-mansföretagare av att otidsenliga regler försvinnersom är tillfredsställande.Men det är också tillfredsställande genom att detvisar på en attitydförändring från socialisternas sidanär det gäller fåmansföretagares beteende i skattehän-seende. Den starkt överdrivna misstänksamhet motjust denna yrkesgrupp som tidigare präglat lagstift-ningen har i stort övergivits.