prot · GM0969 · 1999-03-16 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1998/99:69Tisdagen den 16 marsKl. 14.00 - 15.0216.00 - 16.3318.00 - 20.14Det justerade protokollet beräknas utkomma -------------------------------------------------------------------1 § Justering av protokollJusterades protokollen för den 9 och 10 mars.2 § AvsägelseTalmannen meddelade att ()anhållit om att bli entledigad från uppdraget somledamot av fr.o.m. den 1 april 1999.Kammaren biföll denna anhållan.3 § Anmälan om ledighet, m.m.Talmannen meddelade att () an-sökt om ledighet den 8 april-13 juni1999.Kammaren biföll denna ansökan.Talmannen meddelade att RosMarie JönssonNeckö (s) skulle tjänstgöra som ersättare för TomasEneroth.4 § Anmälan om fördröjda svar på interpella-tionerTill hade inkommit följande skrivelser:Interpellation 1998/99:200Till riksdagenInterpellation 1998/99:200 av ombostadsbyggande och bostadsförmedling.Interpellationen kommer att besvaras den 15 april1999.Skälet till dröjsmålet är arbetsanhopning.Stockholm den 11 mars 1999Lars-Erik LövdénInterpellation 1998/99:204Till riksdagenInterpellation 1998/99:204 av omskatteutjämningssystemet.Interpellationen kommer att besvaras den 15 april1999.Skälet till dröjsmålet är arbetsanhopning.Stockholm den 11 mars 1999Lars-Erik LövdénInterpellation 1998/99:202Till riksdagenInterpellation 1998/99:202 av rehabilitering och jämställdhet.Interpellationen kommer att besvaras tisdagen den13 april 1999.Skälet till dröjsmålet är att man ej funnit en de-battdag som passar både interpellanten och socialför-säkringsminister den 10 marsSocialdepartementetEnligt uppdragBjörn ReuterstrandRättschefInterpellation 1998/99:203Till riksdagenInterpellation 1998/99:203 av Per om ras-biologi och rashygien.Interpellationen kommer att besvaras torsdagenden 15 april 1999.Skälet till dröjsmålet är arbetsanhopning.Stockholm den 10 mars 1999Lars EngqvistInterpellation 1998/99:205Till riksdagenInterpellation 1998/99:205 av om de funktionshindrades situation.Interpellationen kommer att besvaras torsdagenden 15 april 1999.Skälet till dröjsmålet är arbetsanhopning.Stockholm den 10 mars 1999Lars EngqvistMeddelande om interpellationerna 1998/99:170,103, 129, 161, 166 och 183Talmannen meddelade att svaren på interpellatio-nerna 170, 103, 129, 161, 166 och 183 inställdes pågrund av sjukdom.5 § Svar på interpellation 1998/99:190 om nyarbetsskadeförsäkringAnf. 1 Statsrådet ():Fru talman! har frågat mig omjag har för avsikt att lägga fram en proposition medförslag till lag om ny arbetsskadeförsäkring under1999. anför att den nuvarande försäkring-en inte är könsneutral och därför måste ändras.Den nuvarande arbetsskadeförsäkringen har varitföremål för utredning, och ett betänkande har lämnatstill regeringen . De förslag som gavs ibetänkandet bereds i Socialdeparte-mentet. Det är inte klart vilka förslag somdet finns anledning att beakta i en proposition ellerexakt när en proposition kommer att läggas fram.Genderfrågorna är självfallet en viktig del i alla över-väganden som regeringen har att göra, så även i frågaom arbetsskadeförsäkringen.Anf. 2 ():Fru talman! Jag vill börja med att tacka statsrådetför svaret. Det känns bra att vi är överens om attkvinnoperspektivet är viktigt när en proposition läggsfram - även om jag hade hoppats att få ett mer preci-serat svar om förslagen läggs fram eller inte.Anledningen till min interpellation är ju att mångakvinnor är oroliga över utvecklingen, och jag delarderas oro. Utskottet har också i tillkännagivandenuttryckt sin oro över att kvinnor har svårare att få sinaskador godkända.Enligt har det betalats in ca11 miljarder kronor till försäkringen, och bara 5,8miljarder kronor har betalats ut, dvs. vi har fått ettöverskott på ca som vivet att många kvinnor inte har fått sina skador god-kända. Det är ju inte - för en gångs skull - statsrådetsbudgetram som försvårar besluten den här gången,även om vi naturligtvis inte kan öronmärka skatteme-del.Men innan vi har lyckats bryta upp den traditio-nella och könsuppdelade arbetsmarknaden, skillnadenmellan kvinnors förslitningsskador och männens oftaförekommande olyckor, kommer skadebegreppet attse annorlunda ut för kvinnor och män. Då kan det intevara så att just de som befinner sig inom vården skallha svårare att få sina skador godkända och att det ärmannen som skall vara norm.Jag vill göra statsrådet uppmärksam på att det ärnödvändigt att denna fråga särskilt belyses i proposi-tionen och att det resulterar i konkreta åtgärder.Sedan var det frågan om tidpunkten. Orsaken tillatt jag ställt frågan är ju att propositionen har varitaviserad till att läggas fram under vårriksdagen 1999.Den är efterlängtad. Går det inte ens att ge ett preli-minärt datum?Anf. 3 Statsrådet ():Fru talman! Detta är en fråga som har varit före-mål för många överväganden och också på senare tidminst två utredningar. Jag nämnde den som ladesfram i mitt interpellationssvar. Men innandess tittade också Sjuk- och arbetsskadekommittén påden delen av försäkringssystemet.Det är bra att vi märker att hela problemetmed arbetsskador diskuteras. Det är en debatt som jagverkligen välkomnar. Det är välkommet att ocksågenderperspektivet är med i debatten. Den arbetsska-deförsäkring vi har är könsneutral i själva lag-stiftningen. Det som och en radandra debattörer har velat föra in i diskussionen äreffekterna av bevisreglerna i arbetsskadeförsäkringen.Där vet vi att det är betydligt svårare att bevisa ar-betsskadesjukdom än arbetsolycksfall. Det är oerhört viktigt att slå fast att vi skallha en trygg och bra arbetsskadeförsäkring för densom råkar ut för olycka eller sjukdom i sitt arbete.När kommer ett förslag? Den planering jag arbetarefter är att vi skall vara klara innan det här året ärslut. Däremot är det svårt att ange något exaktdatum, men sådan är arbetsplaneringen.Jag skall ge några kommentarer kring finansie-ringen. Vi vill lägga fram ett bra, genomarbetat ochfullt finansierat förslag. Vi har haft en stor skuld attbetala av i arbetsskadeförsäkringen. Arbetsskadefon-den har varit befäst med en stor skuld. Det ser nu utsom om att vi kommer att kunna vara klara med skul-den under slutet av . Tyvärr, , än så länge finns det inget överskott i försäk-ringen.Anf. 4 ():Fru talman! Då får jag tacka statsrådet för att vivet att vi kommer att få se en proposition under hös-ten. Jag tror att många kvinnor kan känna att de kanstå ut ett tag till.Just i diskussionen om den könsuppdelade ar-betsmarknaden måste man titta på alla de förslit-ningsskador som kvinnor har. Jag förstår också att detär lättare att klassificera de olyckor som män råkar utför. Det är mycket tydligare. Förslitningsskador ärofta någonting som inte syns men som kan göramycket ont. Men många känner nog att bara de vet attnågot skall hända kan de stå ut.Vårt gemensamma ansvar är att se till att det blirbra skrivningar och en bra bearbetning i utskottet, såatt vi i slutändan får en bra lagstiftning så att det gåratt sätta tryck på arbetsgivarna. Då kan även arbets-miljöer förändras, så att vi inte i all framtid ser attkvinnor får förslitningsskador.Anf. 5 Statsrådet ():Fru talman! Låt mig på nytt understryka att jaginte har något exakt datum, men planeringen är attdetta skall ske är slut.Ytterligare en sak tycker jag att det är viktigt attunderstryka när vi pratar om arbetsskador och ar-betsolycksfall, och det är att det ju inte hjälper om vihar en bra arbetsskadeförsäkring. Vi måste vidga denhär debatten till att också handla om vad vi gör påvåra arbetsplatser. Hur skall vi på nytt faktiskt börjadiskutera det goda arbetet? Hur ser en bra arbetsmiljöut? Hur kan det förebyggande arbetsmiljöarbetet gåtill väga så att människor både fysiskt och psykisktmår väl var de än arbetar? Den diskussionen är juockså väldigt viktig att vi för in i det här samman-hanget.Anf. 6 ():Fru talman! Jag delar helt den uppfattningen.Samtidigt tror jag att det är viktigt för att man skallrätta till de här dåliga miljöerna att man också säger:Jo, vi anser att det här är förslitningsskador och attdet är sådana skador som man får av det här arbetet,och därför måste vi förändra det. Vi måste alltså ock-så ha de goda exemplen, och det är det som mångakvinnor som jobbar inom framför allt monotona ar-beten säger har varit så svårt. Det har varit mycketlättare för t.ex. en manlig byggnadsarbetare att fågodkänt att han har blivit skadad.Självklart skall vi använda det här som en på-tryckning för att förändra och förbättra arbetsmiljön.Målet måste ju ändå vara att ingen skall bli skadad påjobbet.Anf. 7 Statsrådet ():Fru talman! Det här är väl en bra avrundning avden här diskussionen. Vi får möjlighet att fortsättaföra en framåtsyftande diskussion där vi talar ombåde arbetsskadeförsäkring och arbetsmiljöer. Där ärInger och jag eniga. Det finns naturligtvisett samband däremellan.Överläggningen var härmed avslutad.6 § Svar på interpellation 1998/99:196 om pen-sionssystemetAnf. 8 Statsrådet ():Fru talman! har frågat mig om jagavser att vidta några åtgärder för att undanröja vissaregler som innebär att människor får lägre pension dåde lever som gifta. Vidare ifrågasätter om att en änka med änkepension som gifterom sig mister sin änkepension.Den svenska jämställdhetspolitiken bygger bl.a.på principen om varje individs möjligheter att klarasin egen försörjning. Det var bakgrunden till att sär-beskattningen av förvärvsinkomster infördes 1971.Det är en av flera orsaker till att svenska kvinnor harså hög förvärvsfrekvens. Såväl pensionerna för giftasom sambeskattningen av förmögenhet skiljer signågot från denna princip. Jag tror dock att regler somdessa har en underordnad betydelse för om människorgifter sig eller inte.Den lägre pensionsnivån för gifta infördes redan ipensionslagstiftningen . Att likställa pensio-nen för gifta med den för ogifta skulle kosta dryga 5miljarder kronor, och regeringens bedömning är attdetta inte är möjligt att genomföra inom överskådligtid. I fempartiuppgörelsen om det nya pensionssys-temet ansåg man därför att dessa medel borde använ-das till mer angelägna delar av grundskyddet i pen-sionssystemet.Maria menar att vi med nuvarande reglermissgynnar dem som är gifta. Folkpensionen utgörför en ogift ålderspensionär av basbeloppet ochför en gift ålderspensionär av basbeloppet.Bakgrunden till denna skillnad är att gifta har ekono-misk hushållsgemenskap och därmed lägre gemen-samma utgifter. Ekonomisk hushållsgemenskap kanockså finnas för sambor. Det är dock på grund avintegritetsskäl och med risk för subjektiva bedöm-ningar vanskligt att slå fast om två personer leverunder äktenskapsliknande former och därmed harekonomisk hushållsgemenskap. Två vuxna personersom är folkbokförda på samma adress har alltså inteautomatiskt något ansvar för varandras försörjning,medan det omvända gäller för gifta.Precis som nämner kommer folk-pensionen för samboende med gemensamma barn attutbetalas med samma belopp som för gifta. Anled-ningen till att personer med gemensamma barn lik-ställs med gifta i pensionshänseende är att man kanförmoda att de lever under äktenskapsliknande for-mer. Samma regler gäller också för personer somtidigare varit gifta med varandra och som åter bortillsammans. Utan denna regel skulle en ekonomiskvinst uppstå för dem som skiljer sig.Maria påpekar vidare att garantipensio-nen i det nya pensionssystemet kommer att bli mer lägre för dem som gifter sig jämfört medogifta. Detta överensstämmer med dagens folkpen-sion för två gifta personer.Precis som i det nuvarande ATP-systemet antasgifta även i det nya pensionssystemet ha ekonomiskhushållsgemenskap och därmed lägre gemensammautgifter. Bakom detta förslag står fem eniga riksdags-partier, varav är ett.Maria ifrågasätter även reglerna för än-kepensionen. Änkepensionen utges till änkor varsmakes dödsfall inträffat . Den 1 januari1990 avskaffades änkepensionen och ersattes medomställningspension och förlängd omställningspen-sion samt särskild efterlevandepension. Till följd avomfattande övergångsbestämmelser kan kvinnorunder vissa förutsättningar uppbära änkepension ävenom makens dödsfall inträffat eller senare.Änkepension för kvinnor infördes ursprungligenför att ge kvinnor möjlighet till ekonomisk försörj-ning om mannen avled innan kvinnan erhållit ålder-spension. Detta var ett viktigt skydd eftersom det dåvar vanligt att mannen var ensam familjeförsörjare.Med dagens förvärvsmönster saknas oftast detta mo-tiv eftersom kvinnor som regel förvärvsarbetar. Jäm-fört med andra ensamstående kvinnor skulle mångaav dessa änkor i praktiken ha en dubbel försörjning:heltidsarbete samt folkpension och ATP i form avänkepension.Precis som nämner kommer en än-ka med änkepension som gifter om sig att mista pen-sionen från sin avlidne make. Anledningen till dennaregel är att änkepensionen då inte längre fyller sittsyfte, dvs. att täcka upp inkomstbortfallet från denförre avlidne maken.Vad beträffar skattemässiga frå-gor ligger dessa under finansminister regeringen tagit ur krisen innebär inteatt vi kan återställa alla besparingar eller införa nyastora kostsamma förbättringar; i så fall är krisenmycket snart tillbaka. Vi har fortfarande en tungstatsskuld att gemensamt betala av. togsreduceringen av basbeloppet bort vid beräkning avbl.a. pensionsförmåner, och ersättningsnivån i bo-stadstillägget höjdes från till av boende-kostnaden. Dessa förändringar innebär att den all-männa pensionen för en ensamstående ålderspensio-när har höjts med lägst och högst permånad beroende på antalet intjänade ATP-poäng samtatt den högsta ersättningsnivån i bostadstillägget ökatmed ca . Några ytterligare kost-nadskrävande reformer på detta område planeras inteför närvarande.Anf. 9 ():Fru talman! Jag vill börja med att tacka statsrådetför svaret. Jag kan väl säga att det var det svar jagväntade. Därmed inte sagt att jag är nöjd med det.Det som går igenom i sittlånga, utförliga svar är ju väl känt, men jag tyckerkanske inte att poängen i min fråga riktigt tas på all-var. Jag tycker kanske också att det är lite tråkigt attdepartementen har såpass vattentäta skott. Min frågatar ju även upp förmögenhetsbeskattningen, och dåväljer statsrådet att inte svara utan hänvisar till fi-nansministern. Det är väl kanske därför som lagstift-ningen ser ut som den gör: Det saknas helhetstänkan-de, och man kopplar inte ihop de olika departemen-ten, utan varje departement jobbar för sig.Problemet är ju följande: Människor sitter iSverige och gör ekonomiska kalkyler över huruvidade har råd att gifta sig eller inte. Det är många pen-sionärer, änkor och änklingar, som på ålderns höst harträffat en ny person att dela livet med. Men de kanmed ett giftermål fullständigt rasera sin ekonomigenom att pensionerna reduceras och genom att än-kepensionen upphör. Många av dessa har av bankereller försäkringstjänstemän fått rådet: Gift er inte!Det finns ungdomar som har ärvt en fastighet.Kanske en har en jordbruksfastighet värderad till900 - det är inte en särskilt stor gård - och denandra har, tillsammans med sina syskon, del i enhyresfastighet. De sitter och gör samma ekonomiskaberäkningar: Har vi verkligen råd att gifta oss? Fas-tigheterna ger kanske inga pengar i handen, utanbehöver snarare insatser i form av underhåll och repa-ration. Dessa ungdomar får också rådet av banken : Gift er inte, för om ni väljer att inte gifta er be-höver ni inte betala förmögenhetsskatt på om året.Jag är lite nyfiken på att höra: Vad är statsrådetsråd till dessa pensionärer och till dessa ungdomar? Ärdet liksom bankens: Gift er inte! Bekymrar det stats-rådet att en del tycks avstå från att gifta sig pågrund av ekonomiska betingelser? Trenden är att detär fler som behöver göra ekonomiska kalkylerinnan de tar ställning till ett eventuellt giftermål.Tycker statsrådet att det är rimligt eller orimligt vid utformningen av regler för skatter och soci-ala förmåner borde undvika att ge regler ett sådantinnehåll att människor förlorar på att gifta sig?Anf. 10 Statsrådet ():Fru talman! Jag tror att det är viktigt att funderaöver varför våra regler är utformade som de är. Detgrundläggande i våra försäkringssystem men också iskattesystemet är att betrakta människor som indivi-der - därav också att vi har en särbeskattning ochsocialförsäkringsförmåner som är knutna till indivi-den och det inkomstbortfall som drabbar individenvid sjukdom eller skada av skilda slag. Det som skil-jer sig något från den grundläggande principen ärfolkpensionen, den grundläggande pensionen för osssom i det framtida pensionssystemet kommer attkallas för garantipension. Där är reglerna utformadepå grundval av att det enligt den lagstiftning vi harfinns ett ansvar mellan makar att sörja för varandraoch att man har en lägre kostnad när man är gift ochbor tillsammans. Det är en fråga som har funnits medi pensionsarbetet inför det reformerade pensionssys-temet, där samtliga fem partier som står bakom upp-görelsen även i det nya pensionssystemet valt denlösningen att man som gift får en lägre garantipensionän som ogift.Reglerna omkring änkepensionen bygger också påmotivet att klara inkomstbortfallet när maken haravlidit. Om man gifter sig och i och med det flyttarsamman har man på nytt en situation där man är för-sörjningsansvarig gentemot varandra som makar.Därmed har rätten till änkepension upphört. Det finnsskäl till att våra regler ser ut som de gör.Anf. 11 ():Fru talman! Jag tycker också att det finns envacker och riktig tanke i , nämligenatt makar har skyldighet att bidra till varandras ochfamiljens hushåll och underhåll. Hushållstanken ärrimlig i det avseendet, men den blir fullständigtorimlig när sambor inte anses vara hushållsgemen-skap exempelvis vid beräkning av förmögenhetsskatt,när sambor anses vara en hushållsgemenskap vidarvs- och gåvoskatt, när sambor med gemensammabarn anses vara en hushållsgemenskap vid beräkningav pension men när sambor utan gemensamma barninte anses vara en hushållsgemenskap vid beräkningav pension, när sambor med barn anses vara en hus-hållsgemenskap när det gäller beräkning av bostads-bidrag men när sambor utan barn inte anses vara enhushållsgemenskap vid beräkning av bostadsbidrag,när gifta inte anses vara en hushållsgemenskap vidbostadsbidragsberäkning men sambor anses vara enhushållsgemenskap vid beräkning av bostadstilläggvid pension. Definitionen av vad som är en sambo ärinte enhetlig över hela det rättsliga fältet. Regelsys-temet är, som framgår av vad jag just har sagt, intehelt klart och tydligt. De tydligaste termer man kanuttrycka det i är att staten ser varje möjlighet att ta inså mycket som möjligt från familjerna oavsett civil-stånd. När det gäller skatter skall som mycket sommöjligt tas in, och när det gäller bidrag skall så litesom möjligt betalas ut. Bostadsbidraget är ju - ochdet ligger inom statsrådets fögderi - ett exempel påett system som har förändrats av social-demokraterna. Här räknas inte längre den samman-lagda inkomsten. Att betrakta människor som indivi-der gäller inte i detta avseende, inte ens för gifta. Istället beräknas det på den högsta inkomsten. Det harhårt drabbat de familjer där en i familjen arbetar baralite eller inte alls, t.ex. för att ha mer tid för familj ochbarn.Tänkandet har helt lämnat allt vad principer heter.Vad jag efterlyser är ett helhetstänkande i det häravseendet.Anf. 12 Statsrådet ():Fru talman! När det gäller våra regelverk pekarMaria ändå på någonting som är väsentligt,och det är att det är en stor fördel om man kan haenkla och lättbegripliga regler. Det är någonting somvi just nu arbetar med på i frågaom lagen om allmän försäkring, där vi kommer attåterkomma med förslag för att justfå större reda och enhetlighet i lagen om allmän för-säkring.Sedan till de mer konkreta frågor som tog upp i det här inlägget. Om man sammanborutan att vara gift och utan att ha gemensamma barnhar frågan om pension prövats: Går det att likställapensionsförmånerna för den gruppen människor meddem som har ingått äktenskap och är gifta? Precissom jag säger i mitt svar stupar det på att det av integ-ritetsskäl är oerhört svårt att konstatera om två perso-ner som lever under samma tak också gör det underäktenskapsliknande former som därmed kan jämstäl-las med äktenskap, med de förpliktelser som finns iäktenskapsbalken. Deras förmåga att få bostadstilläggbygger på att de gör en gemensam ansökan där man, ioch med att de lämnat in en gemensam ansökan, merakan slå fast att det här är personer som verkligensammanbor.Så frågan om reglerna för bostadsbidrag för barn-familjer och de förändringar som gjordes. I en familjdär en av makarna inte förvärvsarbetar utan finns ihemmet kan vi se att man har en högre disponibelinkomst av det skälet att man inte har omkostnaderför t.ex. barnomsorg och resor till och från arbetet.Det finns även där ett skäl till att de här förändringar-na gjorts när det gäller bostadsbidraget till barnfa-miljer.Anf. 13 ():Fru talman! Det faktum att man bor på sammaadress skulle alltså vara grunden för bostadsbidrags-tillämpningen, men det gäller inte i andra avseenden.Det kan inte vara hela sanningen. Jag skulle viljaställa en direkt fråga om statsrådet är beredd att seöver regelsystemet när gäller bostadsbidragen för attuppnå något så när likställighet mellan de olika sys-temen. Det är inte bra att systemen ser så olika utberoende på att de kanske ligger inom olika fögderier.Jag skulle gärna önska att man träffades över fögde-rigränserna och tittade på den här problematikengemensamt. Skall vi hålla oss till ett hushållstänkandemåste det gälla även bostadsbidragsdelen. Här behövsnog förändringar i lagstiftningen så att den enskildemedborgaren i kan bli klar över vad somhänder och att reglerna inte ser olika ut beroende påvad det är för skatt eller bidrag som avses.Sedan är ju inte pengarna allt. Kärleken kan be-segra det mesta. Jag har fortfarande efter den härdiskussionen svårt att förstå att de som inte är giftafår ha dubbelt så mycket kapital innan det blir förmö-genhetsskatt och att de får mer i pension.Genom helhetstänkande och genom att glömmafögderigränserna kanske vi kan komma lite närmareen helhetssyn och det blir enklare för den enskildemedborgaren. 14 Statsrådet ():Fru talman! När det gäller bostadsbidragen pågårdet ju en utvärdering i regi.Denna utvärdering skall vara avslutad senast den 1september, och den kommer sedan att ligga till grundför regeringens ställningstaganden huruvida någraförändringar skall genomföras.Sedan vill jag bara understryka det som är ensjälvklarhet - även är fullt införståddmed det - och det är att regeringen sambereder allaärenden där det finns anledning att se över gränserna.Överläggningen var härmed avslutad.7 § Svar på interpellation 1998/99:164 om Ba-rentsregionenAnf. 15 Statsrådet ():Fru talman! har frågat näringsmi-nistern om . Arbetet inom regeringenär så fördelat att det är jag som skall svara på inter-pellationen.Interpellanten tar upp frågor kring ett av de allraviktigaste områdena ur svensk horisont, nämligenutvecklingen i , varav Barentsregio-nen är en vital del.En deklaration om samarbete i (BEAR - Barents Euro-Arctic Region) underteckna-des , där de nordiska länderna samtRyssland och Europeiska kommissionen bildadeBarentsrådet (BEAC - ).Vid samma tillfälle bildade företrädare för länen ochprovinserna i ett eget samarbetsor-gan. Detta mellanregionala internationella samarbeteär en central komponent i Barentssamarbetet.Det är viktigt att hålla i minnet att skallvi klara av att lyfta denna vår del av krävsinsatser på alla plan och av alla goda krafter. Regioner och kommuner måstefortsätta att utveckla samarbete. Företag måste in-vestera och handla. Föreningar och enskilda måsteknyta kontakter över gränserna. Östersjöregioneninklusive har en enorm utvecklings-potential, och denna utmaning kräver alla goda kraf-ters insatser.Jag reagerar starkt när hävdar attregeringen inte uppmärksammar ,utan att man i stället satsar på andra delar av Öster-sjösamarbetet. Utvecklingen på , i Ark-hangelsk och i är direkt beroende av utveck-lingen i i stort.