prot · GM09103 · 1999-05-31 00:00:00 — Vi behöver fler företag och civilingenjörer.Anf. 26 Näringsminister ():Fru talman! Jag har redogjort för skattepolitiken.Det står i vårpropositionen att vi under mandatperio-den skall sänka skatten för alla, med betoning på låg-och medelinkomsttagare. Vi har från regeringen ock-så anmält - det kanske inte tycker om,men jag vill ändå säga det - en s.k. expertskatt för attföretagen skall kunna ta emot s.k. internationelltmanagement och experter. En sådan har alla andraländer, och därför har vi ansett att också Sverigebehöver det.När det sedan gäller forskning och utveckling villjag än en gång säga: Det finns få andra länder i värl-den som satsar så mycket på forskning och utveck-ling. Det beror väldigt mycket på att företagen i Sve-rige satsar så mycket på detta. Det är företagen somstår för detta.Jag har inte från denna talarstol sagt att allt är per-fekt i . Det är det inte. Det är mycket sommåste göras, inte minst när det gäller näringsklimatetoch när det gäller regler och skatter. Detta har viockså tagit upp i vårpropositionen, och vi återkommertill detta i budgetpropositionen.Men jag saknar något. Här vinner vi schlagerfes-tivaler. Här köper utländska företag svenska företagför 80 miljarder . Här har vi en snabbare tillväxtän de flesta länder i , och vi har på alla områ-den en utveckling där vi minskar arbetslöshetensnabbare än de flesta länder.Var stolt över detta! Kritisera gärna regeringen,men var stolt över !Överläggningen var härmed avslutad.8 § Svar på interpellation 1998/99:291 omenergipolitikenAnf. 27 Näringsminister ():Fru talman! har ställt ett antal frågorangående energipolitiken.Låt mig börja med de frågor som gäller avveck-lingen av . påpekar attförhandlingarna med om ersättninghittills har kostat staten mer än . Jagdelar inte upprördhet över detta be-lopp. Enligt min bedömning är summan inte allsorimlig i förhållande till de stora värden som en kärn-kraftsanläggning representerar.Regeringen har av bemyndigats att, somunderlag för slutlig fastställelse i domstol, träffa ochgenomföra sådana avtal med som kanerfordras i samband med en överenskommelse omersättning för förluster till följd av stängningen avBarsebäck 1 ( prop. 1997/98:150, bet.1997/98:FiU27, rskr. 1997/98:317). För ändamåletanvisades ett formellt belopp på ,vilket regeringen har bemyndigats att under vissaförutsättningar överskrida. Att anslagsbeloppet intehar beräknats närmare beror givetvis på att resultatetav förhandlingen mellan parterna inte kan föregripas.Regeringsrätten beslutade om inhibi-tion av regeringens beslut om stängning av Barsebäck1 före . Regeringsrätten har ännu intetagit slutlig ställning i ärendet. I avvaktan på Rege-ringsrättens ställningstagande förs inga förhandlingarmellan staten och AB.När det gäller programmet för omställning avenergisystemet är det riktigt, som påpe-kar, att regeringen avser att föreslå förändringar avvissa av de i programmet ingående åtgärderna. Dettaär ett resultat av den planerade och kontinuerligauppföljningsprocess, som beslutade om isamband med programmets inrättande (prop.1996/97:84, bet. 1996/97:NU12, rskr. 1996/97:272).Regeringen följer fortlöpande upp programmets re-sultat i syfte att kunna göra förbättringar där det be-hövs. En plan för uppföljning och utvärdering av1997 års energipolitiska program remissbehandlas förnärvarande och kommer att redovisas för riksdagen.De förändringar som regeringen kommer att före-slå i budgetpropositionen för är avsedda attpå sikt öka effektiviteten hos de i omställningspro-grammet ingående åtgärderna. förutsättningarna för uppfyllandet av det villkorsom i den energipolitiska överenskommelsen ställdesupp för stängningen av den andra reaktorn i Barse-bäck, nämligen att bortfallet av elproduktion kankompenseras genom tillförsel av ny elproduktion ochminskad användning av el.Anf. 28 ():Fru talman! Jag skall börja med att tacka nä-ringsministern för svaret, även om jag tycker att detväldigt dåligt berör många av de frågor som jag ställti interpellationen.Den första frågan var: Vilken är regeringens ener-gipolitiska strategi, frånsett att invänta Regeringsrät-tens dom? Skall jag tolka svaret som att strategin äratt kärnkraftsavvecklingen ligger fast och att bådeBarsebäck 1 och 2 skall stängas i enlighet med dettidigare beslutet? Är det så jag skall tolka svaret?Den andra frågan var: Har omställningsprogram-met gett sådana minskningar av elanvändningen attstängningen av år 2001ligger fast? Anser statsrådet att omställningspro-grammet har gett sådana minskningar? Vilka föränd-ringar i omställningsprogrammet kommer att leda tillatt programmet kan fullföljas?Den fjärde frågan var: Avser statsrådet att föreslånågra åtgärder som minskar förbrukningen av fossilabränslen såväl inom landet som indirekt via elimportav kolkraft? Jag ser inget som helst svar på den frå-gan i interpellationen.Nästa fråga var: Vilka kostnader budgeterar rege-ringen med för den förtida avvecklingen av Barse-bäck 1 och 2? För finns ett anslag på 1miljon kronor som är uppätet av de 8miljoner kronorna i förhandlingsersättning. Men hurskall täckas om nu strategin är att av-vecklingen ligger fast?Min sista fråga var: Hur avser regeringen att fi-nansiera en förtida avveckling av ?Anslaget på lär inte räcka specielltlångt, särskilt som man redan ligger 1 miljon kronorback.Som jag skrev i min interpellation vilar regering-ens energipolitik på två ben. Det första är av-vecklingen av kärnkraften, och det andra är detmycket dyra omställningsprogrammet. Rapporternafrån Energimyndigheten och andra signaler visar attomställningsprogrammet i praktiken har havererat.Regeringen har själv gett det kanske bästa kvittot pådetta genom att sätta stopp för fortsatta utbetalningarav stöd till anläggningar.Det program som skulle ge i be-sparingar eller ny kraft visar sig nu landa på någon-stans mellan 1,2 och . Vilka förslagskall regeringen och statsrådet lägga fram som gör detmöjligt att nå upp till målen för det mycket ambitiösaprogrammet. Skall man underlätta konvertering frånelvärme till fjärrvärme för uppvärmning av villorhandlar det om mycket stora belopp, om man inteskall pungslå villa- och radhusägare mycket hårt.Ny kraftvärmeproduktion har också havererat medett antal ansökningar om stöd men mycket få nyaanläggningar. Vilken strategi har regeringen för ener-gipolitiken?Anf. 29 Näringsminister ():Fru talman! På frågan om ärsvaret ja. De skall stängas. Det har beslutat.Det finns en trepartiöverenskommelse om detta.När det sedan gäller omställningsprogrammet ärdet lite för tidigt att säga någonting, eftersom det nupågår en utvärdering. har gett regeringen iuppdrag att fortlöpande följa upp och utvärdera deåtgärder som ingår i det energipolitiska programmet.En slutsats av den utvärderingsprocess som harinletts är att åtgärderna som syftar till att minskaelanvändningen inte leder till avsett resultat. Det finnsflera orsaker till detta, bl.a. att elpriset har sjunkitkraftigt. En annan orsak är att kostnaderna för kon-vertering av de elvärmda husen inte har sjunkit i dentakt man tidigare hade förväntat sig.Att regeringen nu planerar att föreslå vissa föränd-ringar i programmet anser jag inte alls vara ett miss-lyckande. Tvärtom har regeringen skyldighet attfortlöpande se till att de medel som anvisatför ändamålet används så effektivt och rationellt sommöjligt.Den nya utformning av åtgärderna som övervägssyftar när det gäller utbyggnad av fjärrvärme till attkostnaderna för konvertering av enskilda fastigheterskall kunna sänkas, t.ex. genom användning av nyatekniska lösningar. Även när det gäller bidraget tillkonvertering från eluppvärmning till individuellbränsleeldning syftar förändringen till lägre kostnaderför den enskilda fastigheten.När det sedan gäller själva avvecklingen ochkostnaderna kring det har anvisat pengar.Men det ligger i själva förhandlingen att vi inte härkan stå och tala om belopp. För staten måste det bli såbilligt som möjligt. får vi avvakta den domstol-sprövning som sker. Jag gör bedömningen att denkommer att vara klar . Därefter skallvi fortsätta förhandlingarna.Anf. 30 ():Fru talman! Vi fick i varje fall ett klart besked:Barsebäck 1 och 2 skall stängas. är stäng-ningen av villkorad. Det fordras ett riks-dagsbeslut, och enligt det tidigare riksdagsbeslutetskall regeringen visa att kan ersättas medny inhemsk produktion.Nu har ju inte statsrådet så rasande mycket tid påsig för att visa att man når fram till den nya inhemskaproduktionen. Det finns en tidigare promemoria iNäringsdepartementet som visar på behovet av var-seltid för stängningen av en reaktor. Det är sannoliktså att ett sådant beslut måste komma minst ett halvårinnan avvecklingen skall ske.Det innebär att ett regeringsbeslut måste /2001. måste en riks-dagshantering ha skett och ett beslut fattats. Då måstestatsrådet, om han nu är kvar då, ungefär vid halvårs-skiftet ha redovisat hur den nya produktionenskall gå till. Och detta är ändå en mycket positivtidsplan.Därför menar jag att det redan nu måste ske ettmycket omfattande arbete i föratt visa att man klarar detta, annars faller ord platt till marken. Om man skall stängaBarsebäck 2 fordras i praktiken besked senast underhösten om hur man skall klara detta.Men det kommer ingen ny kraftvärmeproduktion annat än mycket marginellt. Effektminskandeåtgärder har lett till braskaminer som folk sitter hem-ma och eldar i när effektbehovet inte ärsom störst. Ett antal miljoner är bortkastade i onödan.Konverteringen från elvärme till fjärrvärme är ocksåett praktfiasko med kostnader för den enskilda små-husägaren på 80 000-150 000. I landarman på en pay-off-tid för anläggningen.Jag menar att allt detta talar för att den energipo-litik som regeringen säger sig ha i praktiken är inne-hållslös. Man klarar inte att genomföra de gamlabesluten. Omställningsprogrammet ger inte tillförselav ny inhemsk produktion. Om och 2skall avvecklas blir alternativet import av dansk, tyskoch polsk kolkraft. Det blir massiva koldioxidutsläppför att klara regeringens energipolitiska ansikte.Anf. 31 Näringsminister ():Fru talman! Låt mig bara säga att stängningen avBarsebäck 2 är villkorad till annan elproduktionoch/eller till att effektiviseringar skall uppnås, precissom säger. I övrigt hänvisar jag till vadjag har sagt.Anf. 32 ():Fru talman! Näringsministern sade i sitt tidigareinlägg att har anvisat pengar för avveck-lingen av . Det enda belopp somfinns är . Budgeteringsmarginalernaär inte så där rasande häftiga för de kommande åren.Jag skulle vilja återkomma till frågan: Hur avserregeringen att finansiera en förtida avveckling avBarsebäck 1 och 2? Även om jag har full respekt föratt statsrådet inte kan ange beloppet på en miljard när,eller två, tre eller fem miljarder när, skulle jag ändåvilja veta hur man tänker finansiera det hela. Är detinom budgeteringsmarginalerna som man skall tabeloppet? Anslaget på räcker ju ibästa fall till av förhandlingskostnaderna. Hurtänker man betala denna gigantiska kapitalförstöring?Hur tänker man lösa finansieringen av det ena avbenen i regeringens energipolitiska strategi. Omställ-ningsprogrammet är ju ett enda stort fiasko.Man kan inte ens visa hur man skall betala det andrabenet, stängning.Jag menar att regeringens politik på energiområ-det är dyr, skadlig och slår ut ett antal jobb, inte minstvid kärnkraftverket i . Dessutom är denmiljöskadlig, eftersom den leder till gigantiska ök-ningar av koldioxidutsläppen. När tänker regeringenompröva sin energipolitiska strategi?Anf. 33 Näringsminister ():Fru talman! Denna energipolitik är fastställd avriksdagen, vilket borde respekteras. Den skall nuregeringen fullfölja.När det gäller frågan om huruvida anslaget behö-ver överskridas vill jag säga att regeringen avser attåterkomma till i första hand itilläggsbudget eller i en särskild proposition. Fråganär alltså för tidigt väckt.Överläggningen var härmed avslutad.9 § Svar på interpellation 1998/99:333 om före-tagandetAnf. 34 Näringsminister ():Fru talman! Per har frågat mig vilkaåtgärder jag avser vidta för att uppnå ett näringskli-mat i världsklass, i vilken takt åtgärderna avses vidtasoch när nationella konkurrenskraft skall varai världsklass.Jag anser att många av de fundament som krävsför ett gott näringsklimat redan finns bl.a. i formav mycket låga räntor, låg inflation och stabila stats-finanser. blev den svenska tillväxten ,vilket är strax över EU-genomsnittet. Reallönernaökar kraftigare och den inhemska efter-frågan växer. Både inflödet och utflödet av direktin-vesteringar i steg till rekordnivå-er.Regeringen har också vidtagit ett stort antal åtgär-der för att uppnå ett ännu mer gynnsamt näringskli-mat i Sverige.I de pågående skatteöverläggningarna eftersträvarregeringen en bred parlamentarisk överenskommelseför att säkra stabiliteten och förutsägbarheten i en nyskattereform. Skatterna skall vara både rimliga ochrättvisa samt stimulera tillväxt och utveckling.Regeringen aviserade i årets ekonomiska vårpro-position att vi kommer att återkomma i budgetpropo-sitionen med förslag till slopad kupongs-katt på näringsbetingade aktier, slopandet av ett antalstoppregler för fåmansföretag samt att förvärv avegna aktier skall tillåtas för publika bolag, och i ettsenare skede även för privata bolag. En särskild ut-redning tillsätts också för att se över de s.k. 3:12-reglerna och hur generationsskiften skall kunna un-derlättas.Vi har också tagit andra initiativ för företagandet,inte minst för de små och medelstora företagen. Detgäller bl.a. förenklad företagsregistrering, minskaduppgiftslämnarbörda för företag och ett system föreffektivare konsekvensanalyser av reglers effekter försmå företag. Även vissa skattelättnader har genom-förts. Det är regeringens ambition att återkomma medytterligare insatser inom dessa viktiga områden.I den ekonomiska vårpropositionen aviseradesockså en ökning av resurserna till forskning och fors-karutbildning med ca under åren2000-2002.Antalet platser på högskolor och universitet harunder ökat eller kommer att ökamed sammanlagt 68 000 platser. Antalet högskole-platser kommer att öka med ytterligare 10 000 under2001 och 10 000 under 2002.Ytterligare stimulans av kompetensutveckling iarbetslivet genomförs med utgångs-punkt i det förslag som arbetsgruppen för kompe-tensutveckling i arbetslivet lämnade hösten 1998.Det är alltså ett stort antal åtgärder och initiativsom regeringen har tagit eller kommer att ta för attytterligare förbättra näringsklimatet i Sverige.Anf. 35 PER ():Fru talman! Först ber jag att få tacka näringsmi-nistern för svaren på mina frågor. Av naturliga skäl ärjag kanske inte nöjd till alla delar, även om det var ettav de utförligaste svaren som näringsministern harlämnat på detta område i kammaren.Konjunkturerna i och är för närva-rande bättre. Inflation och ränta är förvisso lägre iEuropa i förhållande till omvärlden, och de har gåttned ännu lite mera i . är ju till följd avsitt budgetsystem ett av världens mest konjunktur-känsligaste länder, vilket visar sig väldigt påtagligt iden svenska ekonomiska utvecklingen.Det som bekymrar mig är naturligtvis att jag inteser någon uppföljning för att man skall försöka att fåstabilare statsfinanser och en stabilare ekonomiskutveckling i . Därmed får man inte sammakonjunkturkänslighet som har varit så förödande förSverige under ett antal år.Fru talman! Det är otvetydigt att vissa saker harljusnat för . Men det finns vissa nationellakonkurrenskraftsfrågor som är mycket besvärande.Enligt den rankning som görs av de olika institutennär det gäller konkurrenskraften hos olika länderligger fortfarande på en alldeles för låg nivåför att få en tillräckligt god ekonomisk utveckling.Vi har även en otillräcklig tillväxt av nya arbets-tillfällen i , i synnerhet inom de nya bran-scherna, de mera kunskapsorienterade branscherna,de branscher som gör att vi inte konkurrerar främstmed låga löner utan med teknisk kunskap och kom-petens i första ledet.Därför eftersträvar jag en betydligt större rörlighetpå kunskapen. Det måste komma mycket mer frånhögskolan ut till företagen. Jag efterlyser därför enuppföljning och en utvärdering av de teknikbrostiftel-ser som skapades under borgerlig regering och sombyggt upp en del av teknikparkerna runt högskolorna,men det behövs göras oerhört mycket mera.Jag eftersträvar också en arbetsrättslagstiftningsom fortsatt innebär trygghet på arbetsmarknaden ochsamtidigt uppmuntrar till rörlighet mellan olika ar-betsplatser - ett av de bästa sätten att sprida kompe-tens och därmed öka våra förutsättningar för ekono-misk tillväxt.Samma sak gäller riskkapitalet som genom nuva-rande lagstiftning tenderar att låsas fast i de branscherdär de traditionellt har varit. får man inte framerforderligt kapital till de nya branscherna.Jag noterar också att flera av främsta fö-retag inom kunskapsbranscherna - t.ex. LM Ericsson- har svårigheter med och m.fl. andraföretag beroende på att man inte får samma värde-ringar, inte kan utnyttja poolingmetoden, inte kanutnyttja enkelbeskattning på utdelningar, vilket utgörett allvarligt handikapp för svensk kunskapsindustrisutveckling.Jag efterlyser också en större satsning på en ök-ning av kvaliteten på informationsteknikutbildningeni , vilket förmodligen innebär att vi snarastmåste importera högutbildad arbetskraft för att upp-rätthålla kvaliteten och för att få en tillräckligt starkutveckling när det gäller utbildning.Jag efterlyser en större satsning på det som mankallar för Commerce net, dvs. Jagtror att har unika förutsättningar för att kunnaexpandera på detta som kommer att bli ett av deverkligt konkurrenskraftiga områdena i framtiden.Men där ser jag liten svenska regeringsaktivitet.Jag efterlyser mer genomförande av Småföretags-delegationens krav. Jag har själv i denna riksdagframställt krav på genomförande av samtliga punkter,även om jag inte till alla delar gillar varje enskiltförslag.Om vi skall komma framåt i inser jag attdet fordras samarbete mellan högskola, näringsliv ochpolitik. Ett sådant samarbete saknar jag. Det är förmycket konfliktbenägenhet inom den sittande rege-ringen.Anf. 36 Näringsminister ():Fru talman! Jag instämmer i mycket av det somPer här tar upp. Låt mig börja där PerWesterberg slutade.Vi behöver mer samarbete mellan politiken, nä-ringslivet, universiteten och de fackliga organisatio-nerna - för att ta några av de viktigaste aktörerna. Detär det viktigaste som vi har att göra, inte minst inompolitiken. Politiken måste mer förstå och öppna sigför de krav och villkor som näringslivet ställer. Ocksånäringslivet måste öppna sig och ha förståelse förpolitiken. Det är detta som vi eftersträvar och sommåste vara vår utgångspunkt.När det sedan gäller de frågor som Per Wester-berg tar upp vill jag göra följande konstaterande.Sverige har en hög tillväxt. är detland som också har den högsta produktiviteten. Viligger på framkant, också inom andra områden såsomforskning och utveckling, vilket har nämnts här tidi-gare i dag.Beträffande samarbete och brygga över de olikakompetenser och kunskaper som finns mellan bl.a.högskolor, universitet, näringslivet, de s.k. teknik-brostiftelserna och IUC:er delar jag helt den uppfatt-ningen. Detta är också någonting som regeringenarbetar för.Vi har genomfört ungefär en tredjedel av Små-företagsdelegationens förslag, och vi tänker genomfö-ra avsevärt fler av dess förslag, men det återkommervi till.Sedan vill jag bara kort säga att om vi ser på Sve-riges företagsklimat är räntorna historiskt låga. Infla-tionen är låg och under kontroll. Det är tillväxt i eko-nomin. EU:s genom-snitt låg på . Vi har genomfört ett unikt budget-saneringsarbete. Trots detta har hushållens konsum-tion ökat med 2,5 %.Staten betalar inte längre välfärden på krita, vilketden gjorde under Per tid. Riksgäldskon-toret prognostiserar att staten för får ettöverskott på 50-60 miljarder. Reallönerna ökadeunder den senaste tolvmånadersperioden med ca 4 %.Jag har varit facklig ledare , men jag harinte mycket att skryta över när det gäller mina resul-tat. Jag lyckades aldrig få upp reallönerna så högt. Vifick upp lönerna , men inflationen var snab-bare.Under 1998 steg både inflödet och utflödet av di-rektinvesteringar i till rekordnivåer. Inflödetav direktinvesteringar uppgick till hela 150 miljarderkronor. En mycket stor del av dessa höjningar kanförklaras av samgåendet - det skall erkännas - mellanNordbanken och bank samt mellan Stora ochEnso.Regeringen har initierat skatteöverläggningar medövriga partier. har re-mitterat en promemoria om hur man skall genomföraskattelättnader för utländska experter. Jag delar upp-fattningen att vi måste stimulera så att vi får hit ut-ländska experter, internationell management etc.Avslutningsvis vill jag säga att det problem somSverige står inför är att vi måste se till att vibygger upp en kompetens hos alla människor somefterfrågas utan att vi ökar efterfrågeinflationen ochdärmed hamnar i ett läge där måste höjaräntan. Då stoppar vi upp den goda utveckling somsker . Det är det viktigaste inom arbetsmarknads-politiken och - det vill jag också påstå - inom denekonomiska politiken.Anf. 37 PER ():Fru talman! Jag delar uppfattningen att låg räntaoch låg inflation är det grundläggande och mest vikti-ga för näringspolitiken, även om man måste se det irelation till våra konkurrentländers ränta och inflationoch därmed vilken stabilitet som kan ges. Isolerat ärdet ingen ensidigt bra värdemätare.När det gäller budgetsaneringen vill jag mycketklart markera att jag vet att regeringen har gjort ettantal neddragningar. Jag har också sett ana-lyser där man har kommit fram till att utgiftshöjning-arna har varit ungefär lika stora. Det har gjorts an-strängningar för att hålla tillbaka en del, men jag villmycket klart och entydigt peka på att vi har en av demest konjunkturkänsligaste budgetarna i världen.Detta är ett allvarligt problem som vi måste kommatill rätta med genom delvis strukturella förändringar ibudgeten. Då får vi ett stabilare näringsklimat och enlångsiktigt bättre utveckling.Jag delar uppfattningen att samarbetet mellan nä-ringsliv, högskola och politik bör bli bättre. Men dethandlar inte bara om näringslivets förståelse för poli-tiken utan också i minst lika hög grad om politikensförståelse för näringslivet. Den senaste vårens upp-visning i konfliktbenägenhet från samtliga inblandadeparter är inte särskilt lysande för någon. Vi måstevara beredda att ta och ge, och det gäller även partieri denna riksdag. Det går inte att ha långa överlägg-ningar som inte levererar någonting, utan vi måstekomma framåt och skapa en handlingslinje som gertrovärdighet.Vi kan se hur länder som och harskapat en närmast nationell konsensus i betydandenäringspolitiska förändringar för att skapa en snabba-re tillväxt av sysselsättning och växande företag. Jagefterlyser motsvarande pragmatism från samtligapartier för att därmed komma framåt i och föratt framför allt stötta det som växer snabbast ivärlden, nämligen kunskapsföretagen, vilket harvarit särsklassigt bäst på under det gångna årtiondet.Det blir 300 000 nya jobb i , och70 % av dem som har dessa jobb har högre lön änmeridianlönen. Huvuddelen av dessa jobb finns inomkunskapsföretagen och resterande netto i praktikeninom serviceindustrin. Det innebär ett mycket impo-nerande facit som det finns väldigt mycket att lära av.Vi har fortfarande blockeringar och är svagai när det gäller rörligheten på arbetsmarkna-den och rörligheten på riskkapitalet, som tenderar attlåsas in i äldre industrigrenar. Det behövs en betydligtstörre rörlighet för att kunna förse de snabbväxandeföretagen med kapital.Jag efterlyser offensiven på högskolan och upp-skattar de ökningar som har skett. Men jag ser mersom behövs inom informationstekniken, där det stän-digt råder brist på personal. Dessutom riskerar vi attförlora mycket personal beroende på att vi förlorarmånga kompetenta företag från eftersom vårtföretagarklimat, inte minst när det gäller beskattningav denna typ av företag, är alldeles för hård.