prot · GM09101 · 1999-05-27 00:00:00 — Skulle så ske, kommer säkert loka-liseringsfrågorna att spela en roll här.Anf. 92 ():Fru talman! Tack för svaret. Jag tycker att det an-das en viss optimism i alla fall.Jag vill bara säga att det naturligtvis skulle un-derlätta för människor och institutioner om landsarki-vet låg närmare till för dem som bor och verkar iNorr- och . Avstånden från Norrbottenoch ned till är ju väldigt långa, i storleks-ordningen 50-75 mil.Jag hoppas att det kan bli något positivt av dethär. Tack så mycket.Penningpolitiskt målAnf. 93 ():Fru talman! Detta är en fråga till finansministern.Sedan 1994 har ledstjärnan för den svenska pen-ningpolitiken varit ett inflationsmål som formuleratsså att målet för penningpolitiken är att begränsa in-flationen i konsumentpriserna till med en tole-rans för avvikelser från denna nivå på plus eller mi-nus en procentenhet.Min fråga är nu: Står regeringen fast vid Riksban-kens ansvar för att försvara det penningpolitiska må-let, även med samarbetspartner som faktiskt ifråga-sätter detta och egentligen hela låginflationspolitiken?Står regeringen på tvivlarnas sida i finansutskotteteller kvar vid de ståndpunkter som gällde under sam-verkan med , där saneringen av statensfinanser och detta penningpolitiska mål styrde denekonomiska utvecklingen?Anf. 94 Finansminister ():Fru talman! Jag kan vara mycket kort och utom-ordentligt tydlig. Regeringens ekonomiska politik stårfast. Regeringen har ingen annan uppfattning än densom tidigare framförts när det gäller penningpoliti-ken.Anf. 95 ():Fru talman! Jag tackar för svaret. Jag är väldigtglad över att få detta mycket klara och entydiga be-sked, och det förmodar jag att också är.Tack.Kommunernas och landstingens balanskravAnf. 96 ():Fru talman! Jag har också en fråga till finansmi-nistern.Fr.o.m. har kommuner och landsting ettbalanskrav. De skall vara i ekonomisk balans. Nuhåller kommuner och landsting som bäst på att seöver sina budgetramar för de närmaste tre åren.I mitt hemlän har aviseraten skattehöjning. Fyra av tio kommuner har vänt sigtill regeringen om extra stöd för att klara sin ekonomi.Det handlar om att klara balanskravet men också omatt slippa nedskärningar av verksamheterna.Min fråga till finansministern blir: Anser minis-tern att det i höstpropositionen kommer att finnasutrymme för mer stöd till kommunerna ?Anf. 97 Finansminister ():Fru talman! har regering och riksdagbeslutat om olika nya insatser för kommuner ochlandsting på i storleksordningen 25-30 miljarderkronor en bit in . Senast aviserades nyainsatser i vårpropositionen.För regeringen är det viktigt att just områdenavård, skola och omsorg får del av de nya resurser somvi kommer att kunna ha i Sverige.Då får vi naturligtvis också pröva den, som jag vet,ganska ojämna ekonomiska situation som mångakommuner har. Därför fanns det i den förändring somgjordes av det kommunala skatteutjämningssystemetoch av statsbidragssystemet ett särskilt belopp förkommuner som var särskilt utsatta. Sådana ansök-ningar kommer att prövas av regeringen.Anf. 98 ():Fru talman! Resultatet av det, ministern, vet vi juingenting om. Det finns stor anledning att göra be-dömningarna noggrannare än vad man har gjort hit-tills. som man ser den här situationen talasdet om skattesänkningar för hushållen. Jag anser nogatt kommuner och landstings ekonomi bör gå föresådana tankar, för annars blir ju effekten att skatte-sänkningar för några kan betyda skattehöjningar förandra.Anf. 99 Finansminister ():Fru talman! Det som har fått gå före, som har varitregeringens prioritet nummer ett, är just värnandet omjust vården, skolan och omsorgen. Som jag sade tidi-gare har ju regering och riksdag beslutat att föra överi storleksordningen till kom-muner och landsting. Det har alltså fått den allra hög-sta prioriteten. Det är också ur det perspektivet som vidiskuterar att genomföra skattesänkningar under enflerårsperiod framöver. Eftersom vi ,som ett led i budgetsaneringen, tvingats att bådeminska utgifter och öka skatter på olika områden, ärdet rimligt att vi prioriterar mer pengar till kommuneroch landsting och diskuterar skattesänk-ningar åren framöver.PensionstillskottetAnf. 100 ULLA-BRITTHAGSTRÖM (kd):Fru talman! Jag vill till statsrådet ställa en fråga som är en sorts rättvisefråga.Den handlar om pensioner för personer som har rätttill utländska pensioner.Jag har ett exempel på en kvinna som efter långskriftväxling beviljades i pension frånsitt hemland för ett ungdomsarbete en gång i tiden.Det gjorde att hennes pensionstillskott reduceras medi princip motsvarande summa. Jag tycker att det ärlite märkligt att pensionstillskottet reduceras vid ut-ländsk pension medan ATP-delen inte gör det, efter-som det ju drabbar personer med mycket låg pension.Jag undrar vad statsrådet tänker göra för att kom-ma till rätta med problemet.Anf. 101 Statsrådet ():Fru talman! Utan att fördjupa mig alltför mycket iregelverket är det ändå klart att pensionstillskottettillhör den grundläggande delen i pensionen. En ut-ländsk pension motsvarar inkomstpensionen, alltsåATP. Därav förklaringen till att pensionstillskottetreduceras med den utländska pensionen.Anf. 102 ULLA-BRITTHAGSTRÖM (kd):Fru talman! Skulle man inte kunna göra någontingåt detta eftersom det handlar om personer med lågapensioner. Skall man behöva likställa den utändskapensionsdelen med ATP-delen? Finns det inga möj-ligheter att komma till rätta med det här? Det handlarju inte om så många personer.Anf. 103 Statsrådet ():Fru talman! Det är inte aktuellt på Socialdeparte-mentet att göra dessa förändringar i den här frågan.Däremot arbetar vi för att hitta goda lösningar fram-för allt mellan medlemsländerna inom EU när detgäller den förordning som reglerar hur vi tar med ossvåra intjänade rättigheter. Det är en viktig fråga somvi arbetar med.Tillsättning av högre tjänster vid universitetenAnf. 104 ():Fru talman! Jag har en fråga till jämställdhetsmi-nister . I den akademiska världen,i universitetsvärlden, blir kvinnorna färre ju längreupp man kommer i den akademiska karriären. Det ärofta oförklarligt varför en manlig sökande satts fram-för en kvinnlig. föreslog i sin utbild-ningsmotion att man skulle göra en rejäl genomgångur könsperspektiv av hur tillsättningar av högretjänster har gått till, särskilt där både män och kvinnorvarit med bland de främsta kandidaterna. Den härmotionen avslogs.Nu har jag sett att tar uppjämställdspunkterna inom forskningen i sina åttapunkter till EU. Därför vill jag fråga om MargaretaWinberg nu är intresserad av att låta regeringen tainitiativ till en rejäl genomgång med ett genuspers-pektiv på tjänstetillsättningar inom universitetsvärl-den.Anf. 105 Jordbruksminister ():Fru talman! Låt mig börja med att säga att minroll i regeringen innebär att jag har det övergripandeansvaret för att jämställdheten skall bli bättre. Detoperativa ansvaret ligger på varje minister och varjedepartement.Dessutom är det så att i enlighet med de principerom s.k. mainstreaming som alla har ställtsig bakom ligger det i det här fallet också på univer-sitet och högskolor att själva ha ett ansvar för attgender-frågorna står högt på dagordningen och attmainstreaming tillämpas. Det innebär att man skall haett jämställdhetsperspektiv på tillsättningar, som detvar frågan om i det här fallet. Ansvaret för detta vilarytterst på universiteten och högskolorna själva. Mendet är utbildningsministern som har sakansvaret, ochjag har det övergripande ansvaret.Mina punkter riktar sig till den kommande EU-mandatperioden. kommer viockså att granska detta mycket noggrant.Anf. 106 ():Fru talman! Jag menar att det skulle behövas ettregeringsinitiativ till en rejäl genomgång av just deosynliga hindren som finns bakom. Hur har tillsätt-ningarna gått till? Vilka har varit med i bedömningar?Hur har man bedömt pedagogisk skicklighet hos mänoch kvinnor? Jag vore tacksam om jämställdhetsmi-nistern och regeringen tog ett initiativ till en riktigutredning av detta.Anf. 107 Jordbruksminister ():Fru talman! Jag delar den uppfattningen. Dessvär-re är det ganska svårt att göra detta. De osynliga hin-der eller strukturer som jag brukar prata om är justväldigt osynliga. Men det skall naturligtvis inte hind-ra oss från att försöka att tränga igenom och göra enförändring. Jag kan här och lova att så skall ske.Vi skall göra ett försök. Det är en senare fråga hur visedan lyckas.Anf. 108 TALMANNEN:Detta var det sista inlägget i dagens frågestundsom därmed är avslutad. Jag ber att få tacka regering-ens och kammarens företrädare för er medverkan ifrågestunden.6 § (forts. från 4 §) Granskning av statsrådenstjänsteutövning och regeringsärendenas hand-läggning (forts. KU25)(forts.) Uttalanden i av . om Socialdemokraterna och åsiktsregistrering(avsnitt 1.2)Anf. 109 ():Fru talman! Det är ett omväxlande program ikammaren. Vi har avhört statsråden, och nudiskuterar vi betänkande omvad statsråden har gjort och sagt i tidigare samman-hang.Låt mig börja med att säga att det i och för sig varen intressant exposé som presterade.Samtidigt måste jag konstatera att den inte var allde-les fullständig. Men den passade väl in i den bild somMats gärna vill skapa kring de här frågor-na.Låt mig också konstatera att varken eller Per har några konstitutionella invänd-ningar emot agerande i de här frå-gorna. De har alltså inga konstitutionella invändning-ar, och det är faktiskt just det som konstitutionsut-skottet granskar.Däremot har man uppenbarligen ett stort intresseav att hålla liv i en del myter eller frågor som utgårfrån påståendet att det socialdemokratiska partiet somsådant skulle ha organiserat verksamheter på arbets-platserna i syfte att förse underrättelsetjänsterna, bådeden civila och den militära, med uppgifter.Frågan om åsiktsregistrering och underrättelse-tjänsternas verksamheter har ju granskat i några olikasammanhang, bl.a. av Justitiekanslern, i alla fall närdet gäller tiden . med förste vice talman som ordförande har ju också granskat de härfrågorna ingående och inte kommit fram till någon-ting som styrker den tes som och här för fram.Jag tycker alltså att det vore på sin plats att sättatilltro till och fästa avseende vid det material sompresenteras i de här frågorna i stället för att under-känna materialet och hävda att tesen är riktig och attFörsvarets underrättelsenämnds granskning inte gernågot underlag som ger anledning att ändra uppfatt-ning. Det är en ganska tråkig och inte särskilt kon-struktiv metod för att klarlägga och undersöka olikaförhållanden.Jag konstaterar återigen att det inte finns någonkonstitutionell invändning. Det som står i det särskil-da yttrandet är enbart att man ser fram mot resultatetav den av regeringen tillsatta granskningskommissio-nens arbete. Det gör vi väl alla. Med det skall vi välkunna sätta punkt för rykten och påståenden i de härfrågorna som på olika sätt förgiftar tillvaron.Låt mig använda de sista sekunderna till att kon-statera att efter organiserade detsocialdemokratiska partiet en arbetsplatsorganisationi syfte att stärka partiets verksamhet och föra denpolitiska kampen mot kommunisterna och det . Jag förmodar att det inte är detsom opponerar sig emot. får akta sig här så att han inte förväxlar denpolitiska kampen med underrättelseverksamhet, medvilken det socialdemokratiska partiet inte har någon-ting att skaffa.Anf. 110 () replik:Fru talman! Jag kan i och för sig förstå om GöranMagnusson reflexmässigt känner ett visst behov avatt försvara socialdemokratins heder när frågan omunderrättelseverksamhet kommer på tal.Det är sant att min framställning inte var fullstän-dig. Jag hade inte några anspråk på någon fullstän-dighet. Det är också sant att jag inte har några kon-stitutionella invändningar.Men jag vill ändå fästa kammarens uppmärksam-het på formuleringen i det eniga utskottets utlåtande:"I den mån resultatet av kommissionens arbete geranledning till det kan utskottet givetvis få orsak attgranska frågor om statsråds konstitutionella ansvar".Dessa frågor är inte utredda, och det är därför vi ock-så hänvisar till den kommande granskningskommis-sionens arbete.Jag vill bara ta upp en liten sak till. Jag har medstort intresse läst bl.a. Försvarets underrättelsenämndsrapport. Den ger belägg för att det fanns förbindelsermellan delar av socialdemokratin och delar av under-rättelseverksamheten. Däremot är uppgifterna omomfattningen av detta oklara.Vi ser fram emot ar-bete.Anf. 111 () re-plik:Fru talman! Det uttalande som granskas i dettasammanhang är ett interpellationssvar som lämnadesför sedan. Det är alldeles uppenbart att deninterpellation som man då väckte stödde sig på enuppgift i boken . Det är egentligeningen som har sagt att uppgifterna i den boken hadenågot fog för sig. Det bygger på att det gäller attmisstänkliggöra det socialdemokratiska partiet i dettasammanhang.Svaret lämnades alltså . Detfick såvitt jag förstår stå oemotsagt, eller i varje fallokritiserat, ända fram till sex före valet1998.Jag kan inte värja mig från tanken att både Einars-son och stöder sig på något som egentligen iförsta hand var ett inslag i den valkampanj som varunder uppsegling och som sedan skulle bedrivas.Utgångspunkten för anmälan är ett ogrundat ellerobevisat påstående i en bok och ett interpellationssvarom detta påstående. Jag tycker att det är ett tunt skälatt driva en debatt kring dessa frågor och återigenförsöka säga att det finns belägg för ett organiseratsamband mellan underrättelseverksamheter och detsocialdemokratiska partiet.Anf. 112 () replik:Fru talman! De sista orden i är viktiga. Han talade om det socialdemokra-tiska partiet. Det har sannolikt inte drivits någonverksamhet i samarbete med det socialdemokratiskapartiet. Jag tror inte det. Det är naturligtvis enskildafunktionärer i detta parti det handlar om.Vad det gäller boken kan jagsäga att det där läggs fram ett antal dokument ochvittnesmål. Mig veterligen har ingen kunnat visa attdessa dokument har varit felaktiga. Man kan alltiddiskutera tolkningar av de faktum som finns, menfaktumen i den boken har såvitt jag vet inte tillbaka-visats.Anf. 113 () re-plik:Fru talman! Det är intressant att ompositionerar sig. Det handlar inte längre om detsocialdemokratiska partiet, utan nu handlar det omeventuella kontakter mellan underrättelsetjänster,medlemmar och en och annan funktionär i det social-demokratiska partiet. Det är en avsevärd skillnadmellan de företeelserna, särskilt i förhållande till detsom är utgångspunkten för anmälan, nämligen att detsocialdemokratiska partiet skulle ha organiserat enarbetsplatsorganisation just i akt och mening att förseunderrättelsetjänsterna med uppgifter.Den organisationen hade - jag skall säga detåterigen - till uppgift att stärka det socialdemokratis-ka partiet på arbetsplatserna och i samhället i övrigt.Det kan knappast ifrågasättas av man sedan går tillbaka i historien - inte sålångt som gjorde, men till tiden efterandra världskriget - kan man konstatera att det ändåfanns en påtaglig fara i västvärlden eller i vår del avEuropa för kommunistiska maktövertaganden. Prag-kuppen var 1948. Jag tror, precis som , att det socialdemokratiska partiet inte har någonanledning att skämmas för det vaktslående om demo-kratin som man ägnade sig åt bl.a. genom sin arbets-platsorganisation. Jag antar att det inte är det MatsEinarsson ifrågasätter.Anf. 114 PER () replik:Fru talman! Jag vill inte upprepa svar i denna replikomgång. Jag skulleändå vilja att funderar lite på detgemensamma svar vi har skrivit i utskottet. Där stårdet faktiskt att det kanske finns anledning att tittanärmare på dessa frågor.Jag undrar också om anser attden nytillsatta - det saknasfortfarande en ledamot - som skall arbeta meddessa frågor och granska vad som hänt efter andravärldskriget och framåt inte har någon anledning attarbeta. Är det ett misstag från regeringen att tillsättaden?Anf. 115 () re-plik:Fru talman! Vi har inte i konstitutionsutskotteteller ens i anledning att ifrågasätta tillsät-tandet av denna och detöppna mandat som kommissionen har. Vi har anled-ning att vara tillfredsställda med det. Jag tycker attdet är bra och riktigt - det sade jag tidigare - att mangenomför detta.Vad kommer att kunna befatta sig med iden frågan - - är det beslut somskall fattas om den lagstiftning som är erforderlig föratt kommissionen skall kunna arbeta på ett bra sätt.Jag förmodar att vi kommer att kunna vara ense omatt det skall vara på det sättet.Jag anser att Per övertolkar den meningen iutskottets utlåtande. Jag skall gärna säga att den soci-aldemokratiska gruppen hade kommit fram till attutskottet hade kunnat avskriva detta ärende, meneftersom det fanns andra meningar kompromissade vioss fram till att vi skulle göra på det sätt som vi nuhar gjort. Det ligger ingen särskild betydelse i densista meningen. Det är det jag menar med övertolk-ning. Det är en självklarhet som står där, nämligen attutskottet naturligtvis skall agera om det kommer framuppgifter som ger utskottet anledning att agera. Detbehöver inte påpekas. Det ligger ingen misstänksam-het bakom den formuleringen, enligt min mening.Anf. 116 PER () replik:Fru talman! Vi är helt överens om skrivningenoch hur vi tolkar den. Det kanske egentligen inte är såstora skillnader. Det viktiga, tycker jag, är att det görsen genomlysning av misstänkliggörandena. Detkommer att göras av den nytillsatta gransknings-kommissionen. Vi är som sagt väldigt glada över attden kommer att fungera framöver.Skulle den i sin tur komma fram till någontingsom är intressant ur den aspekt som anmälaren hartagit upp finns det anledning för oss att titta på detigen.Anf. 117 () re-plik:Fru talman! Jag har egentligen inte så förfärligtmånga invändningar mot det Per nu säger. Detär ju så, som också jag har framhållit, att utskottetnaturligtvis skall agera om det kommer fram nyasaker som ger utskottet anledning att agera.Men både när det gäller denna fråga och en delandra frågor som har varit föremål för debatt i kam-maren kring granskningen andas det ibland engrad av misstänksamhet. Man säger att vi inte har fåttfram tillräckligt mycket material, men om det manhör vore sant skulle det vara väldigt intressant attfortsätta diskutera.Jag tror att hela granskningsproceduren blir gans-ka ohållbar om vi gör så. Vi hör rykten eller ställerupp hypoteser och säger sedan att det vore väldigtintressant om hypoteserna vore sanna. Jag tror inte attdet är särskilt konstruktivt för granskningsarbetet attbete sig på det sättet.Regeringens agerande vid pröv-ning av målet mellan och svenskastaten (avsnitt 2.1)Anf. 118 ():Fru talman! Vi skall nu diskutera granskningsä-rendet mot svenska staten.Jag vill börja med att yrka på godkännande avanmälan i reservation nr 1, som Moderata samlings-partiet, , står bakom.Ärendet handlar om hur den svenska regeringenagerade inför prövning av måletTorgny mot svenska staten. Innan jag gårin på själva granskningsärendet och vår bedömningdär, vill jag ge en beskrivning av bakgrunden till dettaärende.Bakom den diskussion och debatt som förts kringdetta fall finns en vanlig medborgare, ensmåföretagare som har försökt att driva ett eget före-tag, men som gjorde ett för honom ödesdigert miss-tag. Han ifrågasatte fackets rätt att tvinga fram ettkollektivavtal med hans företag.Gustafsson drev ett företag på med in-riktning på vandrarhem och restaurangverksamhet.Denna turistanläggning, som hette Ihrebaden, starta-des kring 1985. Det var åtta anställda. Ingen i perso-nalen var ansluten till något fackförbund.Hotell- och påGotland sade sig ha fått ett samtal från någon anställdsom inte skulle vara nöjd med anställningsvillkoren.Om detta samtal faktiskt ägt rum har senare inte kun-nat styrkas.Oberoende av detta krävde facket att företagaren,alltså , skulle teckna ett kollektivavtal. Detville varken eller hans anställda. Gustafs-sons personal hade anställningsvillkor som de varnöjda med, såväl vad gällde lönen som schematideroch ledigheter.Förbundet nöjde sig inte med detta, utan Ihreba-den varslades om blockad, och blockad inleddes. Härbör nämnas att fackförbundet inför denna blockadinte tog kontakt med någon av de anställda. För attuppnå full effekt begärde Hotell- och sympatiblockader från och Handelsanställdas förbund.I och med detta var LO centralt inkopplad.Gustafsson erbjöds ett "hängavtal", med sammainnebörd och omfattning som kollektivavtalet. Detta"hängavtal" avböjde att teckna.Det kommande året, 1988, öppnade Ihrebaden sinverksamhet igen när sommarsäsongen startade.Blockaden fortsatte, vilket gjorde det omöjligt attköpa varor från grossister på . ochhans anställda fick nog, och juridisk hjälp anlitadesför att gå till den med en begäranom att blockaderna skulle stoppas.Säsongen 1989 fortsatte blockaderna från de fyrastora fackförbunden Hotell och Restaurang, Livs,Handels och Transport.År 1989 kommer den socialdemokratiska rege-ringens svar på skrivelse. Regeringenavvisar kraven med hänvisning till att fackförbundensagerande är lagligt.År 1991 säljs rörelse. Blockader ochuteslutning ur har gjort attkunderna svikit, och lönsamheten har försvunnit.Gustafsson driver nu sitt ärende till Europakom-missionen. Han anmäler för brott mot Euro-pakonventionen angående skydd för de mänskligarättigheterna och grundläggande friheterna. Sakengäller den s.k. negativa föreningsfriheten.När den borgerliga regeringen tillträder hösten1991 är anmälan mot ett faktum. Saken rördedels den negativa föreningsfriheten, dels rätten tilldomstolsprövning av tvister rörande enskildas civilarättigheter och skyldigheter. I beredningen av dettaärende förhöll sig den borgerliga regeringen neutraltill den bakomliggande konflikten. Regeringen togalltså inte ställning i tvisten mellan , utan eftersträvade en strikt belysningav rättsfrågan.År 1994 tas ärendet upp i Europakommissionen.Kommissionen kommer fram till att en kränkning harförekommit. Målet förs då vidare till Europadomsto-len.På hösten detta år byter . Social-demokraterna regerar, och lagen om förbud motblockad av enmans- och familjeföretag, som denborgerliga regeringen har infört, rivs nu upp.När målet skall behandlas i fårLO en central roll. Den socialdemokratiska regering-ens inställning i ärendet var: "beve-kelsegrunder för att starta konflikten måste redovisasför domstolen, att konventionsbrott måste bestridasoch stridsåtgärderna försvaras." De synpunkter somregeringen nu för fram inhämtas från LO.År 1996 fann domstolen att frågan om negativföreningsfrihet, dvs. rätten att t.ex. stå utanför enarbetsgivarorganisation, visserligen var tillämplig påsvensk arbetsmarknad, men att någon kränkning inteförelåg i fall.I domen menar man att hade kunnatförhandla till sig ett s.k. hängavtal med ett innehållsom skulle vara individuellt anpassat till Gustafssonsrörelse. Det var också den bild som regeringen hadeframfört till Europadomstolen.Därefter begärde resning i målet. Somstöd anförde han att de uppgifter som den socialde-mokratiska regeringen lämnat i målet var felaktigaoch missvisande.År 1998, alltså , beslutade Europadom-stolen att inte bevilja omprövning.Fru talman! Här är vi i dag.Bedömningen av den anmälan som konstitutions-utskottet nu granskar, dvs. hur regeringen agerat införEuropadomstolen, har vi i utskottet tyvärr inte kunnatenas om. Majoriteten, Socialdemokraterna, , anser att regeringen har sköttdetta ärende på ett noggrant sätt och att skäl saknasför att rikta kritik mot regeringen. Mot detta reserve-rar vi oss.I den fyrpartireservation som vi ställer oss bakomriktas allvarlig kritik mot den socialdemokratiskaregeringen och dess agerande. Vår kritik riktar sigfrämst mot två områden. Det första gäller de uppgif-ter som regeringen förmedlade till Europadomstolen.Sanningshalten i de uppgifterna, som inhämtades frånLO, kontrollerades över huvud taget inte. Det varalltså en ren förmedling av fackförbundets problem-formulering, allt i syfte att visa att facket hade haftfog för sina stridsåtgärder.