prot · GM0957 · 1999-02-17 00:00:00 — Jag är också väldigt glad att man där poängterarallmännyttans roll i arbetet med ökad självförvaltningför de boende.Fru talman! Jag vill härmed yrka avslag på samt-liga reservationer och bifall till utskottsmajoritetenshemställan, inkluderande tillkännagivandet om hy-resgästers inflytande vid ombyggnation.Anf. 159 () replik:Fru talman! Som moderat anser jag att den enskil-da människan baserat på eget omdöme och fri vilja imöjligaste mån skall kunna bo där han eller hon vill.Carina pratar om att vi mellan raderna fram-för uppfattningen att det skulle vara fult med hyres-rätt. Jag vill bara för protokollet tala om att jag harbott hos ett kommunalt bostadsbolag i i 35 år.Det har jag gjort av egen fri vilja därför att jag tyckeratt den boendeformen passar mig bra. Det är denvalfriheten jag vill ha.Carina tog som exempel hyran i någonStockholmsförort. Vad gjorde bruksvärdesprincipendär? Var det faktumet att det jämförbara allmännytti-ga bostadsbolaget var dåligt skött som gjorde att denprivata värden kunde trissa upp hyran?Vad gäller renoveringar kan jag säga att jag har ettförflutet som byggnadsarbetare. Vi skulle renoveragamla bostadsrättsföreningars bestånd. Ingen ville skulle renovera, därför att det var bra som detvar. Man blev tvingad till enormt dyrbara renovering-ar och ombyggnader därför att man inte hade sköttdet löpande underhållet. Jag tror inte att man i förstahand skall fråga hyresgästen om man skall renoveraeller inte.Jag noterade att tycker att det ärriktigt att det skall vara samma hyra för en lägenhet iStockholms innerstad som för en liknande lägenhet iRinkeby. Okej - ni kanske vinner några röster på det iStockholm, men ni vinner ingenting på det runtom iSvea rike.Vad gäller marknadshyror vill jag säga följande:Om vi hade haft en fungerande bostadspolitik hade vihaft hyror som var lägre än de hyror vi har i dag.Anf. 160 () replik:Fru talman! Till viss del kan jag hålla med om ertresonemang i kring att bruksvärdessys-temet kanske inte tillämpas på det sätt som det egent-ligen var menat att tillämpas, men jag kan inte hållamed om era slutsatser när ni föreslår att vi skall av-skaffa allmännyttans hyresledande roll, åtminstoneinte i dagsläget.Ett ganska vanligt missförstånd i den här debattenär att bruksvärdessystemet skulle vara lika överallt.Det beror till viss del på att det också har tillämpatspå det sättet. Det viktigaste är att vi får ett samhällemed rättvisa hyror och där vi har en balans på bo-stadsmarknaden för att undvika segregation. Jag anserinte att vi uppnår det genom att reformera systemet,plocka bort besittningsskyddet och skrota allt vadbruksvärdesprincip heter, utan jag anser att vi skall seöver tillämpningen av bruksvärdessystemet.Anf. 161 () replik:Fru talman! Jag tror att jag ställde fem frågor, ochjag fick inte svar på en enda av dem. en chans till att svara.Såvitt jag vet har vi moderater inte föreslagit skall ta bort besittningsskyddet. Om man t.ex.skall renovera en fastighet eller höjer hyran vid om-bildning till bostadsrätter, om man tar bort bruksvär-desprincipen, skall inte någon som inte vill vara medbehöva flytta ifrån sin lägenhet av det skälet.Jag skulle ändå vilja ha svar på en fråga. Om nå-gon har haft förmånen genom arv eller, inte att för-glömma, genom svarta pengar - den som lyfter ögon-brynen ser att det ofta förekommer - att få en lägen-het i , vill jag fråga: Tror CarinaMoberg att kön till hade mins-kat vad gäller förfrågan om lägenheter om man hadehöjt hyran där jämfört med hyran i t.ex.Rinkeby? I har vi sett att när man höjde hyranmed i blev det inte mindre attraktivi-tet i det området jämfört med i Rosengård.Anf. 162 () replik:Fru talman! Utan besittningsskydd, ingetbruksvärdessystem. Det är självfallet helt oaccepta-belt med den svarta handel med hyreskontrakt sompågår, kanske framför allt i innerstad.Men även om man ser till att marknadsanpassa hyror-na i tror jag inte att det innebär,med något slags automatik, att hyrorna sänks i andraområden. Det kommer snarare att ge legitimitet åt denredan i dag alltför höga hyresnivån i t.ex. ytterstads-områdena i kommun.Jag försöker verkligen svara på , och jag hoppas att han blev mer nöjd den härgången - annars får vi fortsätta debatten vid ett senaretillfälle.Anf. 163 ()replik:Fru talman! Jag blir lite förundrad när först ryser över segregationen - det gör jag ock-så, men den skapas ju av brist på valfrihet - och se-dan säger att vi inte skall ha valfrihet. I nästa andetagsäger hon att vi skall gå in på ökad självförvaltning.Det är i alla fall någon sorts valfrihet.Jag är tveksam till att just de allmännyttiga bo-stadsföretagen skall vara de hyressättande hela tiden.Det kan ju variera mellan olika områden i landet,olika förhållanden osv. Jag tror att även detta kan blihyreskostnadsdrivande i vissa fall.Anf. 164 () replik:Fru talman! Självklart skall vi ha mycket stor val-frihet inom boendet. Det tycker jag också. Jag försva-rar med stor emfas bostadsrätten och även egnahem-met och hyresrätten. Men när vi dis-kuterar känns det som om vi klassar ned människorsom väljer att hyra sin bostad. Det finns ju de somtycker att det är den bästa upplåtelseformen, utifrånden personliga situationen.Jag anser, precis som jag sade i mitt anförande, attdet är en bra lösning att just de allmännyttiga bostads-företagen är hyresledande, med tanke på hur ägardi-rektiv och skötsel av dessa företag skall fungera närdet fungerar som bäst. Det är självkostnadsprincipensom råder. Det finns stora möjligheter till demokratioch inflytande, även om det alltid kan förbättras. Därhar vi olika uppfattningar i ochSocialdemokraterna.Anf. 165 ()replik:Fru talman! frågade i sitt anföran-de: Varför är det fult att inte äga? Jag vill ställa frå-gan: Varför är det fult att äga? Hälften av allt boendeär i hyreshus, och hälften är i andra typer av boende.Det är tydligen så att svenska folket helst väljer andratyper av boendeformer.Givetvis klassar vi inte ned någon. Alla skall harätt att välja. , som talade här, har valtt.ex. en hyresrätt, såvitt jag kan förstå. Det är alltsåfriheten att välja alla typer av boendeformer som ärdet viktiga. Eftersom Socialdemokraterna håller till-baka vissa boendeformer blir det trots allt snett medhälften-hälften. Jag tror att fördelningen skulle havarit mycket annorlunda om man kunde välja mereget ägande.Anf. 166 () replik:Fru talman! Det är inte fult att äga. Jag säger detigen. Men jag tycker att det skall finnas en rimligmöjlighet att i valfrihetens namn också välja att hyrasin bostad även i de centrala delarna av Stockholm.Vi ser vad som håller på att hända i in-nerstad. Politiken skall inte centreras enbart tillStockholm, men låter vi detta vara ett exempel.Jag anser inte - av andra skäl, som jag inte skallgå in på - att vi behöver en ny upplåtelseform som vikallar ägarlägenheter. Om det är det Ulla-BrittHagström syftar på vill jag säga att den frågan redanhar diskuterats.Vi socialdemokrater tycker alltså inte att det pånågot sätt är fult att äga sin bostad, och vi slår ocksåvakt om de olika upplåtelseformerna. Vi anser att desom vill välja att hyra sin lägenhet också skall få göradet och att möjligheterna till inflytande behöver för-stärkas.Anf. 167 ():Fru talman! Det hade naturligtvis varit intressantatt ge sig in i den debatt som har pågått ett tag. Jagkan konstatera att var betydligttydligare i sina angrepp på bruksvärdet, när de sadeatt det är alldeles för liten omflyttning i innerstadennär folk har råd att bo kvar i sina lägenheter. Det visarkanske lite mer vart egentligen syftar,och uppenbarligen också kd.Fru talman! Jag vill först bara instämma i OweHellbergs yrkande.Jag kommer i resten av mitt anförande att framförallt uppehålla mig vid tre reservationer som Vänster-partiet har lagt till betänkandet. De tre motionernabakom reservationerna är av den arten att de skulleförstärka de boendes och de bostadssökandes infly-tande och möjligheter till rätten till bostad. Reserva-tionerna är numrerade 15, 16 och 17.I reservation nr 15 tar vi upp behovet av minori-tetsskydd avseende ombildning till bostadsrätt. Jagkan konstatera att det antagligen finns en majoritet iriksdagen för att förändra de regler som gäller. Enutredning är tillsatt, och vi är från Vänsterpartietberedda att avvakta utredningens förslag. Jag yrkardärför inte bifall till reservation 15 i dag.Däremot skall vi bevaka och se till att en regelför-ändring kommer till stånd. Att, som , låta enkelmajoritet avgöra ombildandet är inte rimligt. Att varahyresgäst i en bostadsrättsförening är förknippat meden rad svårigheter och upplevs inte särskilt positivt avhyresgästen, och oftast inte heller av bostadsrättsför-eningen, vars syfte inte i första hand är att vara hy-resvärd. Ett minoritetsskydd vid försäljning skullegynna både dem som tvingas vara hyresgästeroch dem som vill bilda bostadsrättsföreningar. Men viavvaktar, som sagt, den utredning som kommer attlägga förslag om förändringar och förhoppningsvisockså föreslå ett kraftigt förstärkt minoritetsskydd.Fru talman! Reservationerna 16 och 17 yrkar jagdäremot bifall till. Båda reservationerna är viktiga föratt förstärka den sociala bostadspolitiken och är dess-utom i vissa delar en förutsättning för den socialabostadspolitiken.Vänsterpartiet har i rad ställt krav på ettåterinförande av bostadsanvisningslagen. För varje årsom har gått har vi kunnat konstatera att behovet aven sådan lag bara ökar. Bostadslösheten och hemlös-heten ökar. Sociala myndigheter och kommuner harallt svårare att upprätthålla rätten till en bostad föralla.Bostadsanvisningslagen, som upphävdes av denborgerliga regeringen , hade tidigare lett fram tillatt en rad kommuner tecknat avtal med fastighetsäga-re, både i den privata och i den kommunala sektorn,utan att man behövde använda lagen. Effekterna avatt lagen är borta är att de flesta avtal har försvunnit,och de avtal som finns kvar är alldeles otill-räckliga.Om riksdag och regering på fullt allvar menar attbostaden är en social rättighet, krävs det att kommu-nerna får kraftfullare verktyg och att staten ocksåställer krav på kommunerna att ta ansvar.I dag kan vi se motsatsen, hur fastighetsbolagställer allt högre krav på blivande hyresgäster bådeavseende arbete, inkomst, social situation och tyvärribland även etnicitet. Vi kan konstatera att marknadenoch den marknadsstyrda verksamheten inte tar ettsocialt bostadspolitiskt ansvar. Detta ansvar förutsät-ter att vi som politiker ställer de krav och stiftar delagar som är en förutsättning för det.Vi kan också se att marknadslösningarna ofta le-der till att grupper ställs helt utanför bostadsmarkna-den. räcker inte längre när det gäller attskapa bostäder utan ger oftast bara tak över huvudetåt folk.Jag besökte för sedan ett härbärgeoch ett behandlingshem med drogfrihet i anslutningtill härbärget. Vid samtal med dem som bodde därvisade det sig att de hade stora problem efter en långtid i drogfrihet och efter genomgången behandling.Bl.a. hade de sett till att betala av sina hyresskulderoch rättat till andra problem som uppstått . Ändå hade de ingen förutsättning föregenboende eller eventuella andrahandskontrakt. Detfanns folk som hade sökt uppemot 20-50 lägenheterutan att lyckas. För dessa grupper är bostadsanvis-ningslagen en nödvändighet. Därför yrkar jag bifalltill motion i frågan.Fru talman! Bostadsanvisningsrätten är inte till-räcklig för att stärka kommunernas möjligheter ochskyldigheter. Efter det att borgarna tog bort bostads-försörjningslagen har andelen kommuner som upp-rättat bostadsförsörjningsplaner minskat till 25 %.Antalet kommuner med bostadsförmedlingar har merän halverats.Då kan vän av ordning fråga sig om detta har nå-gon betydelse. För oss vänsterpartister har det storbetydelse. Bostadsförsörjningslagen innebar att bo-stadspolitiken var en självklar fråga på kommunensagenda, och vi fick en aktiv bostadspolitisk debatt ikommunerna.Den avgiftsfria bostadsförmedlingen gav dess-utom kommunerna större förutsättningar att se till attden sociala segregationen kunde motarbetas. Bostads-försörjningsprogrammet var ett starkt dokument somtvingade kommunerna att visa hur man tänkte lösaproblemen på bostadsmarknaden och skulle ocksåkunna vara ett instrument för att just bekämpa segre-gationen.Genom ett återinförande av de av oss föreslagnalagarna skulle vi ta ett viktigt steg tillbaka mot ensocial bostadspolitik. Vi hade förhoppningen att i allafall socialdemokraterna skulle ställa sig bakom för-slagen, inte minst med tanke på kritiken när lagarnaavskaffades och även, som vi upplever det, en alltstörre acceptans för våra förslag avseende bostads-sektorn.Fru talman! Utöver de lagsförslag som jag har re-dovisat vill vi dessutom att regeringen skall utreda ettförslag om rätten att pröva en hyresvärds skäl att nekarätten till hyreskontrakt.Jag kan konstatera att utskottsmajoriteten faktisktinte har någon invändning i sak utan delar vår upp-fattning om det godtycke och de underliga regler somgäller för rätten att hyra bostad. Det enda argumentetmot vårt förslag tycks vara att när den överklagandefår rätt, finns lägenheten i alla fall inte tillgänglig.Jag kan bara beklaga att utskottet inte har förstått vårmotion.Den kanske viktigaste funktionen med prövnings-rätten är den förebyggande effekten. Om inte dettaräcker får vi väl skärpa lagstiftningen ytterligare medmöjlighet till vitesförläggande eller t.o.m. inhiberingav hyreskontrakt.Det som sker är inte rimligt. Bostadsföreta-gens skäl att säga nej är så många att en föränd-ring är nödvändig. Min dotter kunde, efter att ha haftinkomst , visa upp att hon hade arbete.Men hon kunde inte få en lägenhet med mindre än atthennes föräldrar vara beredda att teckna hyresborgen.Det gjorde vi naturligtvis för att hon skulle få enlägenhet, men det skulle inte ha behövts. Hon skullehaft möjlighet att överklaga beslutet och få rätt, fördet fanns inget skäl för att inte få ett hyreskontrakt.Jag yrkar alltså bifall till reservation 16 undermom. 22 och till reservation 17 under mom. 23, såhar jag varit riktigt tydlig.Anf. 168 ():Fru talman! På grund av olyckliga omständighe-ter, dvs. ett flyg som var försenat, hade jaginte möjlighet att delta vid justeringen av detta betän-kande. Av det skälet finns inte med i någ-ra reservationer. Det är därför som jag har blivit pla-cerad så långt ned på talarlistan, och det mesta ärdärför redan sagt.Jag vill ändå säga att ställer upp på in-nehållet i reservation 3 om hyresgästinflytande vidombyggnad och i reservation 13 om en bostadsrätts-förenings självbestämmande över sina stadgar.Vidare vill jag säga några ord om självförvaltning.Här skulle jag ha fogat en reservation till betänkandetom jag hade haft fysisk möjlighet att göra det.Ökad självförvaltning ger hyresgästen makt i sittboende och bidrar till stabila förhållanden och ökadtrivsel. Den kan också bidra till en ökad integration iutsatta bostadsområden. Men de regler som i för självförvaltning gäller enbart de hyresgästersom omfattas av en kollektiv överenskommelse.Folkpartiet anser att även en mindre grupp av hyres-gäster, t.ex. de som bor i ett hyreshus, bör ges ökademöjligheter till självförvaltning. Vi har i vår motionSf634 yrkat på en sådan förändring. I Storstadskom-mitténs betänkande Egenmakt föreslås att en särskildlag om självförvaltning skall knytas till hyresför-handlingslagen. Förslaget bygger på att hyresgästernaskall bilda en egen förening för självförvaltning. Ensådan ordning skulle, enligt vår mening, ge störreflexibilitet för hyresgästerna än nuvarande system.Jag yrkar bifall till motion Sf634, yr-kande 14 och därmed avslag på reservation 6 och påutskottets hemställan på denna punkt.Jag vill avsluta med att säga några ord till CarinaMoberg, som i den föregående debatten sade att dettamed valfrihet inte gäller hyresgäster. Jag vill då på-peka att i mitt anförande i den debatten sade jag attvalfriheten skall innebära att den som vill skall kunnavälja ägarlägenhet, hyreslägenhet eller bostadsrättslä-genhet, så att detta inte är okänt.Anf. 169 ():Fru talman! Jag skall be att få börja med att yrkabifall till reservation 6 under mom. 8. villjag göra en rättelse. Det skall inte stå att motionenfrån avstyrks i vår reservation. Jag till-styrker även folkpartimotionen.I denna reservation har vi reservanter talat ombetydelsen av att ge hyresgäster möjligheter till själv-förvaltning. Varför?Bakgrunden till reservationen är de åsikter som vii har framfört i vår motion med namnetIntegrationspolitik, mångfald och lika möjligheter.I det avsnitt i motionen som handlar om boendetlyfter vi fram behovet att människor från olika kultu-rer verkligen möts och ser varandra samt att männi-skor får möjlighet att vara med och påverka sitt boen-de och sin omgivning. Vi vill klarlägga att det i förstahand inte är ett etniskt utan ett socialt problem att intemänniskor möts över gränserna.Vissa bostadsområden är starkt eftersatta i frågaom underhåll och service trots att hyrorna har sammanivåer som för lägenheter i andra mer exklusiva om-råden. Med tanke på den diskussion vi förde i föregå-ende ärende finns det skäl att uppmärksamma att detfinns sociala segregationsproblem även när man hyrsitt boende. Det är alltså inte någon garanti.Förorterna, speciellt de som har en etnisk ochkulturell mångfald, har förutsättningar som inte finnspå andra håll. Det är helt klart att språklig och kultu-rell mångfald är en tillgång i en alltmer internationali-serad värld. Dessa skiftande erfarenheter anser vi måste ta till vara.Det tycks ibland som om det officiella samhällethar svårt att inse att människor trivs i olika miljöer.Det offentliga samtalet kretsar ofta kring miljonpro-grammets yttre miljö utan tanke på att det är männi-skors hembygd det handlar om.Utvecklingen av dessa områden måste ske i sam-arbete med de boende. I det offentliga samtalet måstevi ändra oss och klart säga att det är människors hem-bygd det handlar om. Segregationen i och mellanbostadsområden är också stor. Det gäller inte enbart istorstäderna utan i de flesta orter och samhällen iSverige.Utifrån vad jag nu har beskrivit från vår motionoch utifrån den diskussion som vi har haft här i dagkänns det märkligt att det inte finns enighet och insikti utskottet om att hyresgästens möjlighet till självför-valtning bör stimuleras från statsmakternas sida.Det kan t.ex. ske genom att tillåta hyressäkningarom man åtar sig att städa sin trappuppgång eller attsköta andra saker i huset som måste göras för att detskall fungera och bli trivsamt. Förutom ett tillskott tillden personliga ekonomin, som inte är oviktigt förnågon, ger självförvaltningen därutöver naturligamöjligheter till grannkontakter, gemenskap och ökadtrivsel.Fru talman! Jag är förvånad att några talare drogin såväl fastighetsskatt som räntebidrag i debatten omdet här betänkandet, som inte alls handlar om desakfrågorna. Till de frågorna får vi all anledning attåterkomma eftersom beredningar pågår.Förutsättningar för neutralitet mellan olika boen-deformer måste arbetas fram. Det har inte minst dis-kussionen som förts här av oss ledamöter i bo-stadsutskottet givit belägg för.Anf. 170 ():Fru talman! höll nu ett anfö-rande om s.k. självförvaltningssystem för hyresrätter.Vi är nu rätt överens om att man behöver det. Sedangjorde hon mig lite besviken. Jag hade hoppats atthon skulle våga gå längre än att det handlar om att fålov att städa trapporna.Det handlar faktiskt även om den ekonomiskaförvaltningen av den bostad man bor i. Att förvaltanågonting själv innebär inte bara att man får lov att taöver vissa sysslor. För mig innebär förvaltning rättenatt styra hyresutveckling, styra låneutveckling ochannat som gäller sina fastigheter.Jag är lite nyfiken på om man från ärintresserad av att göra så kraftiga begränsningar i denprivata äganderätten att man kan låta brukarna få ettaktivt inflytande över det som är det riktigt väsentliganär det gäller självförvaltning.Anf. 171 ():Fru talman! får tala för sig. Jag talarför !Jag hade inte så många minuter på mig eftersomjag anmälde mig sist till talarlistan. Annars skulle jagockså ha påtalat det som säger. Jagtror att vi är ganska eniga om den här frågan.Det handlar om att de som äger hyreslägenheternaockså tar sitt ansvar. Det pågår en diskussion i deallmännyttiga bostadsbolagen runtom i landet som detär ganska intressant att ta del av. Man har t.ex. begri-pit att man talar om vad som är ett hem för någon.Anf. 172 ():Fru talman! Först vill jag be om ursäkt för att jaganvände både fel namn och fel partibeteckning påRigmor från . Jag ber om ursäktför det.Detta är en intressant fråga. Den kan vi diskuteravidare. Det är naturligtvis så att för allmännyttan, somnästan till är kommunalt ägt, kan manvia ägardirektiv från kommunerna ganska lätt omsättaförslaget i praktiken.Problemet är den stora delen privata hyresfastig-heter. Det kräver en lagändring som också innebär eninskränkning av det privata ägandet. Är be-redd att gå med på det ser vi fram emot det.Anf. 173 ():Fru talman! Någon inskränkning i det privataägandet skall vi inte ha. Den privata äganderätten ärreglerad i grundlagen i . Det är jag tacksamför. Men jag håller med om att dettaär frågor som vi skall återkomma till, diskutera ochtitta på.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )19 § Anmälan om interpellationAnmäldes att följande interpellation framställtsden 16 februari1998/99:173 av () till försvars-ministernÄlvdalens skjutfältInterpellationen redovisas i bilaga som fogas tillriksdagens snabbprotokoll tisdagen den 2 mars.20 § Anmälan om frågor för skriftliga svarAnmäldes att följande frågor för skriftliga svarframställtsden 17 februari1998/99:367 av () till miljömi-nisternGenmanipulerad majs1998/99:368 av () till försvarsminis-ternMinröjning1998/99:369 av () till statsrådetLars-Erik LövdénSocial bostadspolitik1998/99:370 av () till nä-ringsministernSvensk Bilprovning1998/99:371 av () till näringsmi-nisternSäkerhetsrådgivare1998/99:372 av Skånberg (kd) till miljöminis-ternGiftläckageFrågorna redovisas i bilaga som fogas till riksda-gens snabbprotokoll tisdagen den 2 mars.21 § Anmälan om skriftliga svar på frågorAnmäldes att skriftliga svar på följande frågor in-kommitden 17 februari1998/99:307 av () till näringsmi-nisternRegionalpolitiken1998/99:336 av () till statsrådet preliminära bostadsbidragen1998/99:337 av () till utbild-ningsministernÅldersgränser för vissa bidrag och förmåner1998/99:338 av () till finansmi-nisternFastighetsskatten1998/99:342 av () till utbild-ningsministernDyslexi1998/99:346 av () till finansministernRegler för skattskrivning1998/99:347 av () till finansministernEMU-utanförskapet, prispress och konkurrenstryck1998/99:349 av () till utbildnings-ministernInackorderingstillägg för gymnasieelever1998/99:351 av () till statsrådet till förtidspensionerade1998/99:356 av () till miljömi-nisternTönningefloarna1998/99:357 av () till statsrådet på Internet1998/99:358 av () till försvars-ministernSärskilda påfrestningar på samhället i fred1998/99:361 av () till statsrådetIngegerd WärnerssonSkolans ordningsreglerSvaren redovisas i bilaga som fogas till riksdagenssnabbprotokoll tisdagen den 2 mars.22 § Kammaren åtskildes kl. 17.06.Förhandlingarna leddesav förste vice talmannen från sammanträdets börjant.o.m. 12 § anf. 44 (delvis),av tredje vice talmannen därefter t.o.m. 15 § anf. 93(delvis),av talmannen därefter t.o.m. 17 § anf. 114 (delvis),av tredje vice talmannen därefter t.o.m. 18 § anf. 169(delvis) ochav talmannen därefter till sammanträdets slut.