prot · GM0957 · 1999-02-17 00:00:00 — Nej, det är tillgången och efterfrågan påbostäder som då får styra hyressättningen.Det här tar vi i helt avstånd ifrån.Vi tror att det blir dyrare att bo och att segregationenförvärras.Attackerna mot det rådande systemet börjar blitydliga. kommuns i det närmaste totala utför-säljning av de kommunala bostadsbolagens lägenhe-ter ledde till hyreskrav på när den övrigamarknadens avtal låg . I krävde ettprivat fastighetsbolag skyhöga hyreshöjningar utifrånen enda anledning, nämligen fastigheternas attraktivaläge.Sådana tendenser skall stävjas. I stället skall detske ett förtydligande av de allmännyttiga bostadsbo-lagens villkor, så att deras roll som hyresledande ibruksvärdesystemet stärks.Fru talman! De kommunala bostadsbolagen ärockså viktiga för hyresgästernas inflytande över sinalägenheter och sitt boende. I allmännyttan kan manskapa detta på politisk väg, men inte i det privatabeståndet. Det kräver ett tydligt och väl utbyggt hy-resgästinflytande via lagstiftningen.Vänsterpartiet är tacksamt för att utskottet har ta-git till sig våra synpunkter på hur hyresgästinflytandetvid ombyggnation skulle kunna förbättras. Det ärnaturligtvis orimligt att en fastighetsägare utan någradjupare samtal med sina hyresgäster kan sätta i gången större ombyggnation utan egentligt samtycke frånmajoriteten av sina hyresgäster och gåtill driva igenom sina krav.Byggprocessen kan utan vidare ske fortlöpande, ochsanktionsmöjligheterna saknas om fastighetsägarensombyggnation anses orimlig.Utredning pågår och kompletteras nu med flerakrav utifrån motion. Avgörande frå-gor för ett starkt hyresgästinflytande vid ombyggna-tion är naturligtvis rätten att behålla sitt hyreskontraktäven om man tillfälligtvis tvingas att flytta och attden process som sker innan ombyggnationen sätts igång sker på ett sätt där hyresgästernas inflytande ärreellt och inte formellt.Vi har flera konkreta förslag på hur det här skallgå till. Det som särskilt bör uppmärksammas är attvarsamhetsprincipen tillämpas vid ombyggnation avt.ex. ett kök, så att tidstypiska och funktionella detal-jer kan behållas.Det som också är viktigt är att hyresgästerna harstor tilltro till sina fastighetsägare. Ägandet skall varatydligt och man skall som hyresgäst väl känna till sinfastighetsägare. De flesta fastighetsägare är seriösa.Men det finns de som inte är det. I vissa tider är fas-tighetsspekulation och fastighetsägande en mycketlukrativ sysselsättning, vilket inte minst märktes islutet av 80-talet.Under 90-talet har tiderna förändrats, men kansnabbt förändras igen. Därför är det viktigt att lag-stiftningen runt förvärv av fastigheter fungerar väloch att seriositeten i fastighetsägandet kan prövas närdet behövs.Här finns det en lucka i lagen som Vänsterpartietanser bör täppas till. Frågan har behandlats i1995 års utredning om hyreslagstiftning och i enproposition /98. I remissbehandlingen somföregick propositionen framgick det tydligt att bolagmed blandad verksamhet och där fastighetsinnehavetvar litet, uppvisade brister i fastighets-förvaltning och i hyresvärdskapet. Detta tog regering-en ingen hänsyn till. Regeringen sade att det saknadesfog för att påstå att dessa näringsidkare skötte sigsämre än andra.Lagstiftningen ger nu ingen som helst möjlighetatt pröva det som regeringen påstår i sin proposition. Ibolag där fastighetsinnehavet är uppe i av detsamlade värdet ges ingen möjlighet till prövning avfastighetsförvärv, men om värdet är är det fulltmöjligt. Detta är ett märkligt och mycket ologisktbeslut. Det kan inte vara procentsatsen i ägandet somskall avgöra prövningsrätten utan möjligheten attuppfylla kriterierna att vara en god fastighetsägareoch en seriös fastighetsförvaltare.Under slutet av 80-talet hade jag rätt god inblick ifastighetsmäklarbranschen genom en god vän. Jagkan försäkra att många bolag som då köpte fastigheterinte hade för avsikt att vara goda fastighetsförvaltareutan mera såg dem som en bra placering av vinsterfrån det egna bolaget.Fru talman! Jag yrkar bifall till reservation 7.Fru talman! några ord om det kollektivahyresförhandlingssystemet. I många länder har statenen central roll när det gäller hyressättningen. I Sveri-ge är det parterna på hyresområdet som sköter detta.Hyresgäströrelsen gör en stor insats i detta system.Dels sköter man förhandlingarna för sina egna med-lemmar, dels har man ansvaret för att sköta förhand-lingarna för alla de andra hyresgästerna. Det finns ettproblem med detta som gör hyresförhandlingarnasvårare än de behöver vara. Man skall också för-handla med fastighetsägarna om vilken ersättningsom skall utgå för att just förhandla om hyrorna.Denna dubbla roll upplevs som alltmer besvärande.Det ifrågasätts från fastighetsägarhåll om förhand-lingsersättning skall utgå eller ej. Det är naturligtvissvårt att i längden leva med ett sådant beroende ochsamtidigt vara fullvärdig förhandlingspartner. Fråganär under utredning, och kommer nogaatt följa arbetet. Om inget händer kommer vi att krävaen ändring.Anf. 152 ULLA-BRITTHAGSTRÖM (kd):Fru talman! Till ungdomens drömmar hör som välär fortfarande att planera, att bygga, att bo. Nyckelordför bostadspolitiken är frihet, rättvisa, nytta, behov.Det är frihet att kunna välja mellan olika boendefor-mer som hyresrätt, kooperativ hyresrätt, ägarlägen-heter, bostadsrätt, radhus, kedjehus, villaboende osv.Till bostadspolitiken hör rättvisa. Men det är intefråga om millimeterrättvisa att alla skall ha lika storyta, lika stor hyra, lika god standard osv. Detta måstefå variera beroende av hur den enskilde vill prioriteraoch kan prioritera att använda sina resurser.Av våra ungefär fyra miljoner bostäder är hälftenbyggda . Hälften finns i hyreshus och hälf-ten i småhus. Bostadspolitiken har ändrat inriktning.Från att ha byggt på ett socialistiskt bidragssystemhar styrningen mera gått över till de enskilda männi-skorna. Hyrorna är dock alldeles för höga. I genom-snitt av den enskildes utrymme av lönen efterskatt går till hyra. De sänkta räntorna måste få ge-nomslag också för den ränta som råder för fastigheter,så att den når fram till den enskilde.Bostadspolitiken måste bygga på nytta. Därför ärresonemanget om vilka vi bygger för viktigt. Hyres-rätten är till för en blandning av befolkningen. Den ärett led i valfriheten. Alla vill inte bo i villa eller ägaen bostadsrätt. Nyproduktionskostnaderna har skenati väg kraftigt . Man kan fråga sig var-för inte byggarna minskat produktionskostnadernanär det inte byggs mer än drygt 8 000 lägenheter. Detär det minsta som har byggts som statistiken kanuppvisa.Kommunerna kan hjälpa till genom att minskakringkostnaderna. Det är höga avgifter för byggande.Fastighetsskatten måste kunna tas bort, annarsuppnår vi aldrig neutralitet i boendet. Regeringenmotverkar redan detta genom att ta ut högre fastig-hetsskatt på villor.Hyrorna måste bygga på en balans mellan mark-nadsekonomi och politiska beslut för att kunna upp-rätthålla ett besittningsskydd. Hög beskattning brom-sar efterfrågan. av hyreskostnaden kan bestå avskatter och avgifter, medan det genomsnittliga skat-tetrycket i hela ekonomin är . Vi har Europashögsta hyreskostnader.Byggintressen och kommunala besparingsintres-sen gör att bruksvärdessystemet med en långsiktigsjälvkostnad som grund är på väg att urholkas.Bruksvärdessystemet kringgås ofta genom att manbygger om och höjer hyran. Det måste finnas en ba-lans mellan hyresvärdens anspråk att få genomförasådana åtgärder som i ett fastighetsekonomiskt per-spektiv är erforderliga och hyresgästens befogadekrav på inflytande.Fru talman! Bostadspolitiken måste bygga på be-hov. Människors behov utgörs av en god boendemiljömed sunda hus, trygghet, inflytande, gröna och skönabostadsområden som är välplanerade, välfungerandeoch med trivsamma bostäder. Därför bör hyresgäster-nas roll förstärkas. Vi måste öka konsumenternaspåverkan med större flexibilitet i byggandet och stör-re möjligheter till val. Hyresgästernas eget arbete kanpåverka hyran. Förvaltningskostnaderna ligger runt30 %. ger möjligheter till grannkon-takter, gemenskap och ökad trivsel. De möjlighetertill hyressänkning den ger kan vara av avgörandebetydelse för många hyresgäster. Det kan vara ett sättatt mildra segregationen i särskilt utsatta områden.Vi måste också skapa system för bosparande. Detär viktigt att öka ungdomars medvetenhet och intresseför att spara till framtida behov.Vi har startat Innemiljöåret 99. Det är viktigtatt fastighetsägare deklarerar lägenheternas miljö. Vivistas inne av vår tid. Produktkontroll ochuppföljning måste bli bättre.I betänkandet behandlas en motion av Miljöpartiet- och som vi har stött - mot porrklubbsverksamhet.Porrklubbsverksamhet måste vara grund för uppsäg-ning. Detta med tanke på barn och ungdom. Det ärriksdagens plikt att ge hyresvärdarna ett mer effektivtinstrument att bli av med porrklubbsverksamhet sombedrivs i hans eller hennes hus.Fru talman! Bostadsrätt är i grunden en bra upp-låtelseform. Det finns ändå mycket att önska. Social-demokraterna har inte överansträngt sig att göra detenkelt för bostadsrättsföreningar. Det är viktigt attägarna till en bostadsrätt kan vara med och påverkastadgarna. Bostadsrättsorganisationer skall inte kunnalägga in veto mot föreningarnas stadgeändringar.Föreningens rätt till självbestämmande måste garante-ras. Den enskilde i föreningen måste vara en röst somhörs. Det finns flera orimligheter. Jag tar ett exempel:En familj med ett astmabarn kunde inte bo kvar ibostadsrätten för att barnet blev sämre och sämre.Sedan uppsägning inlämnats med en uppsägningstidpå fick familjen inte sälja bostadsrättentrots att kunder fanns. Hela deras insats gick tillbakatill bostadsrättsföreningen. Det fanns ingen möjlighetatt överklaga detta beslut. Så kan vi inte ha det om viskall värna om våra småbarnsfamiljer.Det är ingen hemlighet att många bostadsrättsför-eningar har en svag ekonomi. Mest utsatta är de före-ningar som har stora lån. Enligt gällande skattereglerkan sådana föreningar endast dra av en del av sinaräntekostnader. När räntekostnaderna är större än denintäkt en förening taxeras för uppstår ett underskott.Till skillnad från vad som gäller för andra fastighets-ägare erhåller inte en bostadsrättsförening någonskatteåterbäring. Stat och kommuner riskerar attåsamkas kostnader på som följdav ekonomisk kris för bostadsrättsföreningar. Dennaekonomiska risk skulle påtagligt minska om bostads-rättsföreningar fick full avdragsrätt för sina ränte-kostnader. Den första skatten handlar om avtaxeringsvärdet för berörd fastighet. Den andra är eninkomstskatt om av en schablonintäkt på avtaxeringsvärdet.Fru talman! Vi kristdemokrater tycker att det vorebättre att de som önskar kan ansvara för sin del avbostadsrättsföreningens belåning. Då kan familjereller den enskilde dra av räntan i deklarationen påsamma sätt som en villaägare och på det sättet bobetydligt billigare. Detta visar exemplen där personerflyttar från bostadsrätt till egen villa och får betydligtlägre hyra. Ett personligt låneansvar ger också störreflexibilitet på det sättet att den enskilde bostadsrätts-havaren själv kan bestämma storleken på det egnakapital han vill skall vara nedlagt i bostadsrätten.Samhällsekonomiskt uppmuntras ett personligt spa-rande. Dessutom kommer bostadsrättens värde sompant att förstärkas. Därför är det också viktigt attsnabbt komma i gång med en utvärdering av 1996 årslagändringar. Ett bostadsrättsregister skulle underlättamöjligheten att själv belåna sin bostadsrätt.Vi kristdemokrater deltar i flera reservationer ibetänkandet om hyresrätt och bostadsrätt. För tidsvinnande nöjer jag mig med att yrka bifall till reser-vation 8 under mom. 12 om ett personligt låneansvarför bostadsrättshavaren.Anf. 153 () replik:Fru talman! Jag kunde inte låta bli. Ulla-BrittHagström sade att vi nu håller på att avveckla ettsocialistiskt bidragssystem. Det var en intressanttanke. Vad är det socialistiska i bidragssystemet? Justavvecklingen av det som kallardet socialistiska bidragssystemet har lett till att vi harEuropas högsta hyror. Heller socialism och lägrehyror än ej socialism och högre hyror.Anf. 154 ()replik:Fru talman! Att vi avvecklar ett räntebidragssys-tem behöver inte betyda att hyrorna går i höjden. Vibörjar alltså komma ifrån ett bidragssystem som fak-tiskt ledde till en inflationsverkan. I och för sig kanjag påstå att hyrorna gick i höjden därför att det bleven spiral uppåt hela vägen. Folk kunde, i och med kunde dra av sina räntekostnader, betala högrehyror i vissa fall. Det är på väg mot mera marknads-styrning. Men vi kristdemokrater menar att det måstevara en marknadsstyrning som tar till vara brukvär-dessystemet och ger hyresgästernas besittning entryggare framtid.Anf. 155 () replik:Fru talman! Det var inte alls svar på det jag fråga-de om och dessutom fel historiebeskrivning. Det somhar hänt är att vi har gjort en snabbav-veckling av det räntebidragssystem som vi har, bl.a.skattereformsändringar som gör vi har fått den härsituationen. I ser man på och undrar:Vad håller ni på med? Så får man inte bete sig.Då avvecklar vi ett system och tror att vi skallkunna hitta någonting annat genom att gå skattevä-gen. Då menar att den viktigasteåtgärden nu är att se till att egnahemsägare får sammafastighetsskattesänkning som hyresgästerna. att det är rättvisa mellanboendeformerna?Anf. 156 ()replik:Fru talman! Den viktigaste frågan nu är att få bortfastighetsskatterna över huvud taget. Det är egentli-gen inte rimligt att vi skall ta ut skatt på boende pådet sätt som vi gör. Ett steg är att sänka fastighets-skatten, men det motverkar faktiskt neutraliteten iboendet att då låta skatten för en boendeform, villor-na, ligga kvar högre än för övriga typer av boende-former.Jag hoppas att , som stöder en soci-alistisk politik, skulle kunna vara med om att se tillatt få lite mer kreativitet, eget ägande osv. Det gör attvi får en annan bostadssituation än den vi har i dag.Det finns miljardskulder. Vi kommer att få enganska stor bomb. Jag har hört siffror på upp till 50miljarder i bostadsbeståndet, som är s.k. svarta hål.Det är en socialistisk politik som föranlett detta.Anf. 157 ():Fru talman! Jag tänker att i mitt anförandet uppe-hålla mig vid två frågor i detta betänkande, nämligenbostadsanvisning och porrklubbsverksamhet. Miljö-partiet de gröna anser att man bör överväga om inteden gamla bostadsanvisningslagen bör återuppstå, omdet inte på frivillighetens väg går att nå fram till ettsätt att tillförsäkra varje kommuns invånare rätten bostad. Detta skall ses som ett komplement tillkommunallagens bestämmelser och skyldigheternaenligt socialtjänstlagen.I juni förra året tillsatte regeringen en bostadsso-cial beredning. kallar vi den en boendesocialberedning för att framhäva själva boendet i stället förbostaden. Jag kan instämma i vad utskottet säger omatt det naturligtvis är lämpligt att denna beredning,som bl.a. skall arbeta med de bostadslösas situation,först skall få komma med förslag. Därför avstår jagfrån att yrka bifall i denna del.Däremot yrkar jag bifall till reservation 4 undermom. 6.I vår jämställdhetsmotion tar vi upp förslag frånKvinnomaktutredningens slutbetänkande Ty maktenär din, SOU 1998:6. Vi vill förbjuda pornografiskaverksamheter, och i linje härmed föreslår vi att hy-reslagen ändras så att hyresvärden får möjlighet attavhysa en hyresgäst som bedriver porrklubbsverk-samhet. Det är väldigt störande med sådan verksam-het, särskilt för dem som bor i samma hus. Det ärstörande trafik . Det är ytterst olämplig miljöför barn och ungdomar. Verksamheten förknippasmed många brott, t.ex. med ekonomisk brottslighet.Och av den anledningen går det tydligen att bli avmed vederbörande. Det framgår säkert inte av deuppgifter hyresgästen lämnat att det skall bedrivasporrklubb i lokalen. Den hyrs alltså ut på falska pre-misser, och sedan är det väldigt svårt för hyresvärdenatt bli av verksamheten.Miljöpartiet de gröna anser alltså att en hyresgästskall kunna sägas upp och avhysas om han bedriverporrklubbsverksamhet. Med detta, fru talman, yrkarjag som sagt bifall till reservation 4 under mom. 6.Jag passar på att tacka för stödetför mp:s motion.Anf. 158 ():Fru talman! Inledningsvis skulle jag helt kort viljaberöra de reservationer som berör förslag till föränd-ringar i bostadsrättslagen. Jag skall göra det lite en-kelt för mig. Majoriteten i bostadsutskottet har sam-ma uppfattning som . Där vi inte har renaavslagsyrkanden vill vi avvakta de förslag som väntaskomma i anledning av att Bostadsrättsutredningensförslag behandlas.Jag har med spänning lyssnat på den debatt omägarlägenheter och kooperativ som precis har ägt rumhär . Jag måste säga att nog hade jag förväntatmig ett någorlunda annat upplägg på denna debatt,utifrån det tillkännagivande som majoriteten i ut-skottet står bakom vad gäller införandet av ägarlä-genheter.Vi ser allt tydligare bevis på vad det är som desom förespråkar med marknadsstyrning på bostads-marknaden eftersträvar. Det är bra med tydlighet ipolitiken, men jag kan inte låta bli att fråga mig:- Varför är det fult att inte äga sin bostad?- Varför omfattas inte valfriheten av rätten att hyrasin lägenhet?- Varför har hyresgäster inte självklar och långtgå-ende rätt till inflytande vid stora förändringar avboendesituationen? Är det därför att de inte direkthar satsat eget kapital?Jag är glad att är tillbaka i kam-maren. Detta skulle jag vilja ha svar på av . Vad skulle du själv säga om någon heltplötsligt talade om för sig att du inte längre fick hyradin lägenhet, som du så ofta pratar så kärleksfullt om?Tänk om någon skulle kalla dig oklok och inte i ståndatt själv välja?Vi socialdemokrater anser inte att hyresgäster harför stort inflytande på bostadsmarknaden. Vi vill intese en hyresmarknad som helt ligger i fastighetsäga-rens händer. Vi tror att jämstarka parter också påbostadsmarknaden är viktigt för att den skall fungerapå ett bra sätt. Därför noterar jag med glädje att dessafrågor också uppmärksammats av regeringen.För sedan träffade jag en förtvivlad hyres-gäst. Vi kan kalla henne . hyr sin lilla lä-genhet på 41 ½ kvadratmeter av en s.k. privat fastig-hetsägare i en av Stockholmsförorterna.Under en tioårsperiod har fastigheten hon bor ibytt ägare . Varje gång har det innebu-rit att hyrorna har ökat avsevärt. Den nuvarande äga-ren har genomfört en renovering av fastigheten, vilketkanske i sig var välbehövligt och bra, men det skeddepå ett sådant sätt att hyresgästerna kände sig överkör-da och som grädde på moset fick en rejäl hyreshöj-ning. har hyra ökatmed till . Detta harskett utan att hon och hennes grannar upplever attvare sig standard eller trivsel har ökat.Det finns mycket övrigt att önska vad gäller in-formation och samråd vid sådana åtgärder, som synsså oerhört tydligt på hyreskostnaden och som berörden boende i mycket stor omfattning. Man kan exem-pelvis fråga sig varför denna hyresvärd inte informe-rade de boende i de fem olika husen . Varfördrog han inte nytta av de boendes många gångerkloka synpunkter? Varför bad han inte om råd ochåsikter innan han startade omfattade renoveringsar-beten?Jag tror att det bästa möjliga resultatet nås genomatt man pratar med varandra. Utskottet anser att sam-råd är det som är eftersträvansvärt. Det är enligt ut-skottets mening inflytanderegelns kanske viktigastefunktion. Av detta skäl, fru talman, ger vi i dettabetänkande genom ett tillkännagivande regeringen iuppdrag att skyndsamt se över dagens regler.Hyresgästernas inflytande vid ombyggnation be-höver enligt vår uppfattning stärkas. För balansensskull anser vi naturligtvis också att det är viktigt attlyssna på seriösa, duktiga och bra fastighetsägare.Vi tycker att det är viktigt att dessa regler präglasav en balans mellan hyresvärdens anspråk på att fågenomföra sådana åtgärder som i ett fastighetseko-nomiskt perspektiv är nödvändiga och hyresgästensbefogade krav på inflytande. Det är väldigt viktigt attvi i debatten betonar att det måste finnas en möjlighettill ett långsiktigt ägande av en fastighet, och att mandärigenom skall kunna sköta sitt jobb som hyresvärdpå ett bra sätt.Många gånger hyr man också ut till samma män-niskor . Det är viktigt att relationernavärd och hyresgäst emellan fungerar bra. Detta kan vinaturligtvis inte lagstifta fram, men vi kan se till attdet finns bra instrument för att det skall fungera.Något annat som vi från Socialdemokraterna an-ser är viktigt är en ordentlig diskussion kring tillämp-ningen av dagens bruksvärdessystem. Tyvärr blirdebatten ibland ganska snedvriden, inte minst här . Jag vill därför avsluta mitt anförande med någraord kring detta.År 1968 infördes som ny norm för hyressättning-en - bruksvärdessystemet. Det är inget institut, StenAndersson. Det är någonting som kallas för bruksvär-dessystemet. Tanken var att så långt som möjligtefterlikna en ordning med marknadsbestämda hyror.Det främsta syftet var att garantera hyresgästernabesittningsskydd. Besittningsskyddet är mycket cent-ralt i detta sammanhang. Detta skulle motverka alltförstora hyreshöjningar vid bostadsbrist och ge en rättvishyresstruktur mellan olika årgångar och lägen.Rollen att vara bruksvärdesledande fick de all-männyttiga bostadsföretagen 1974. Jo, detberor naturligtvis på politiskt fattade beslut. Dekommunala bostadsbolagen har tillräckligt stor mark-nadsandel och är betydande ägare av hyresfastigheter.De allmännyttiga bolagens hyror skall baseras påsjälvkostnadsprincipen. Den eventuella vinsten skallåterinvesteras. Bolagen skall drivas utan enskiltvinstintresse. Hyresgästerna skall erbjudas demokra-tiskt inflytande.Bruksvärdessystemet är alltså inte ett system förhyressättning, utan syftar till att trygga hyresgästensbesittningsskydd genom en hyresspärr och innebäregentligen bara att möjlighet ges att pröva hyran motlikvärdiga lägenheter.Hyressättningen i är fri. Det råder avtals-frihet mellan hyresvärd och hyresgäst eller mellanhyresvärd och hyresgästorganisation. Man kan dåfråga sig hur det kommer sig att det inte skiljer mer ihyra om man jämför exempelvis de attraktiva delarnaav med de kanske mindre at-traktiva delarna i ett ytterområde som t.ex. Rågsved.Svaret är mycket enkelt. Det räcker med att enenda hyresgäst överklagar en enligt sin mening förhög hyra och får saken prövad i enligtbruksvärdesprincipen, som ju hängs upp på de all-männyttiga bostadsbolagen. Då träder den s.k.skyddsmekanismen in, som är reglerad i hyreslagen.Hyresgästen har ju besittningsskydd och har därförrätt att få sin sak prövad.Det finns ingen anledning att betala ett överprisför sitt boende, även om vissa politiker hävdar att detinnebär valfrihet att få göra det om man så vill. Vak-na upp och skärskåda ert fina prat om valfrihet!Vad skulle då den moderata motionen på dettaområde innebära? Hur blir det om vi gör som StenAndersson vill och avskaffar allmännyttans hyresle-dande ställning? Jo, precis det som vi skriver i betän-kandetexten i BoU3. Hyressättningssystemet skullemarknadsanpassas med oskäliga hyresnivåer somföljd - marknadshyror.Även om man har kvar ett system som inkluderarbesittningsskydd skulle två stora företag på en viss ortkunna turas om att trissa upp hyresnivån vidvarje tillfälle och på det sättet bli hyresledande påmarknaden. Det gör att andra företag kan följa efter.Så kommer det inte att bli överallt, för vi kommeratt få se en mycket kraftigt segregerad bostadsmark-nad. Det vi kallar segregation kommer bara attvara en västanfläkt i jämförelse med det vi då skullekunna få se.Vi anser att det i anslutning till det arbete som nupågår inom beträffande en defini-tion av vad som är ett allmännyttigt företag ocksåskall finnas ett resonemang om hur bruksvärdesprin-cipen skall tillämpas , liksom om en radandra frågor.Nu kan inte begära replik på mittanförande eftersom hon står efter mig på talarlistan,men jag skulle ändå vilja säga att det finns mycket iden motion som har skrivit som har medsjälvförvaltning att göra som jag tycker borde kunnatas med i detta framtida resonemang på ett naturligtsätt.