prot · GM09109 · 1999-06-14 00:00:00 — Sedan hänvisade man till konstitutionellpraxis som hade uppstått i frågan.Då kan man fråga om det verkligenär mening att konstitutionell praxis, närman har en modern grundlag, skall gälla framförregeringsformens lydelse. Är det så att Folkpartietanser att det skall vara inomkommunal utjämningmåste det faktiskt bli linje att man ocksåskall ändra grundlagen. Det tycker jag dock vore enmycket allvarlig sak. Då är det bättre att göra såsomKarin var inne på i slutet av anförandet, näm-ligen att ersätta det här systemet med någonting rikti-gare.Anf. 173 () replik:Fru talman! Till skillnad från barnalstring, somman faktiskt vetenskapligt entydigt kan visa hur detgår till, finns det inget entydigt vetenskapligt bevisför exakt hur en grundlag skall tolkas. Det är det somgör att man måste se olika på de två frågorna.I övrigt har, såvitt jag känner till, en sådan utred-ning också lagt fram ett förslag om dessa förändring-ar. Med stöd i sin juridiska expertis och sitt kunnandemenar utredarna att detta visserligen inte är grund-lagsstridigt men att man för tydlighetens skull skalländra. Jag är personligen inte närmare insatt i vartdenna utredning har tagit vägen nu eller på vilket sättdet arbetet fortskrider, men vår ledamot i utredningenförordade att man skulle göra en sådan förändring.Anf. 174 () re-plik:Fru talman! Det visar om något att man förstår attgrundlagens lydelse egentligen inte går att tolkapå något annat sätt än att det system som vi nu harinfört är grundlagsstridigt. Man kan som sagt hänvisatill konstitutionell praxis, men det innebär att man harett system som strider mot den svenska regeringsfor-mens lydelse, och det är ett mycket otillfredsställandeförhållande.Men det är naturligtvis minst lika otillfredsstäl-lande att man har ett system som kväver ekonomisktillväxt i landet. Såvitt jag kan förstå av av det har sagt i andra sammanhangär ni väl inne på att man måste ändra på de delarna isystemet.En sak till vill jag säga till . Honnämnde att kommunerna skulle ha likvärdiga möjlig-heter. Det är en glidning som är mycket farlig ochsom leder till något annat. Kommunerna skall möjli-gen ha likvärdiga förutsättningar.Anf. 175 () replik:Fru talman! Jag måste erkänna att jag inte riktigthar klart för mig vari skillnaden mellan"förutsättningar" och "möjligheter" ligger. Men omdet är en sådan allvarlig skillnad skall jag genast rättamig och säga att jag givetvis anser att det skall varalikvärdiga förutsättningar. Jag uppfattade"möjligheter" som en synonym till detta ord som intealls innebar någon skillnad.I övrigt är det vi vill ha ett system som är tydligt,som är funktionellt och som människor kan tycka attde kan förutse effekterna av. För oss är inte poängenriktigt om det är ett mellankommunalt system ellerinte. Såvitt jag kan bedöma - jag är ekonom och intejurist - anser de allra flesta bedömare, även om mo-derater och kristdemokrater inte gör det, att det sys-tem som vi har är fullt förenligt med befintliggrundlag. Men utredningen har lagt fram sitt förslagför tydlighets skull eller för att man inte hela tidenskall fastna i de här diskussionerna.Jag tycker att och moderaternasamt borde lägga ned lite mer krutpå att i sak förklara vad de är ute efter och vad detskulle få för effekter, exempelvis för mycket fattigastorstadskommuner och för människorna där, om mangenomför den typ av system som ni vill ha. Såvitt jagkan bedöma skulle det innebära ganska stora ochväxande klyftor i regionerna såsom de ser ut i dag.Det är stora skillnader mellan kommuner som liggernära varandra. Det tycker jag vore en olycklig ut-veckling. Jag tycker att det vore bättre om moderater-na koncentrerade sig lite på att lösa verklighetensproblem.Anf. 176 ():Fru talman! Först vill jag säga till det var precis som hon sade när det gäller grundla-gen. Jag satt i den kommittén, och det var för tydlig-hets skull man lade fram förslaget. Men det är integrundlagsstridigt. Det är helt rätt det du säger.Jag vill också konstatera att det är mycket positivtatt, förutom socialdemokraterna, ochMiljöpartiet, som står bakom det här betänkandet,från och frånFolkpartiet så tydligt talar om vikten just av att allakommuner skall ges likvärdiga möjligheter och förut-sättningar.Fru talman! rörs det upp så mycket damm idiskussionen om utjämningssystemet att det skymmersikten för att det är just utjämning som är själva syf-tet. Det handlar, precis som det har sagts alldelesnyss, om likvärdiga förutsättningar för alla kommu-ner och landsting. Det handlar om att alla invånare iSverige - från norr till söder - skall få en bra skola,vård och omsorg. För det behövs en rättvis fördelningav landets tillväxt. Och måste vi ha en utjämningmellan kommunerna och landstingen.Detta är inget hot mot den kommunala självstyrel-sen. Tvärtom är det så att ett väl fungerande utjäm-ningssystem hjälper till att upprätthålla den kommu-nala självstyrelsen. Det är det som är bakgrunden tillatt systemet skall omfatta alla kommuner och lands-ting.Precis som sagts skall vi nu ta ställning till en delförbättringar i utjämningssystemet. De största föränd-ringarna gäller individ- och familjeomsorg, hälso-och sjukvård samt kollektivtrafiken. Dessutom fårkommuner med många invandrare ett bättre stöd försitt arbete med integration.Som så ofta förr går Per och kristdemo-kraterna i armkrok med . Men jag hadeinte trott att Per så hårdnackat skulle yrkaavslag på förslaget. gratulation ochomfamning av Per borde vara en tanke-ställare. Men såvitt jag förstod blev förtjust.Inte blir det bättre sjukvård på det här viset, PerLandgren! Ni talar så väl om sjukvården, men sedanhar ni bara luft i plånboken. Och att sabotera förbätt-ringarna i utjämningssystemet är precis motsatsen tillden solidaritet som ni talar om i högtidliga stunder.Per talade också om . Jagtror att när besvikna kommuninvånare får klart för sigatt de kristdemokratiska förslagen är nästan lika ne-gativa som de moderata förslagen kommer de att sägatill Per : Även du min Brutus.Att sedan står där som denståndaktige tennsoldaten och säger nej är bara vad jaghade väntat. Men vad händer vid den frysning avinkomstutjämningen vid som ni föreslår? Jo,det är att kommuner med svag skattekraft och lågtillväxt får mindre pengar, som kommunermed hög tillväxt och stor skattekraft får mera pengar.Resultatet blir ökade inkomstklyftor mellan kommu-nerna. Resultatet blir alltså sämre utjämning ochsämre rättvisa.Jag måste också ta upp det som om kommun och de övriga han räknadeupp. Ja, det är så att om man har en tillväxttakt överriksgenomsnittet får man inte behålla tillväxten. Mankan få större avgift eller mindre bidrag. Det ligger iden långtgående utjämningen. Det har föreslagits attvi skulle sänka inkomstutjämningen till eller90 %. Skulle man sänka den till skulle Bergskommun förlora . Skulle man sänka till90 % skulle de förlora nästan 2 miljoner. Det gällerför alla de kommuner som räknadeupp. De får ett positivt utfall.Nu har det förts en stor diskussion om grundlagen,men jag måste ändå ta upp den frågan. Kan vi verkli-gen ta på allvar när det gällergrundlagen? Som vanligt tycker jag att har ovanligt svaga argument i grundlagsfrågan.Här står han nu i talarstol och föreslår attriksdagen skall behålla det nuvarande utjämnings-systemet under en övergångstid. Men det är ju värreän så, för om han har rätt i att det nuvarande utjäm-ningssystemet är ett brott mot grundlagen gör han sigju till medbrottsling genom att yrka att systemet skallbehållas under en övergångstid. Om på det han säger, att utjämningssystemet stridermot grundlagen, varför kräver då inte att det skall rivas upp och avskaffas så fort sommöjligt? Varför har inte större re-spekt för grundlagen än så?För egen del vill jag erinra om att frågan om sys-temets grundlagsenlighet prövades såväl av Lagrådet,som sade, och av år1995 i samband med att systemet infördes. Riksda-gens ställningstagande till det nuvarande utjämnings-systemet föregicks vidare av ett omfattande utred-ningsarbete.Utskottet har vid ett flertal tillfällen under denmellanliggande tiden uttalat sig med anledning avlikartade motionskrav. I sitt betänkande våren 1996anförde utskottet: "anser för sin delatt systemets grundlagsenlighet är ställd utom allttvivel. delar konstitutionsutskottetssyn att någon omprövning av det nuvarande statsbi-dragssystemet från konstitutionella utgångspunkterinte behövs. "Utskottet gör fortfarande samma bedömning.Flera motioner tar upp glesbygdsproblem och be-folkningsminskning. pekar på attregeringens förslag innebär klara förbättringar förkommuner som har sådana problem. Utskottet erinrarockså om den delegation som aviseras av regeringenoch som bl.a. skall lämna förslag till förändringar avolika faktorer i kostnadsutjämningen. I propositionenframhålls särskilt att frågan om befolkningsföränd-ringarnas konsekvenser för den kommunala verksam-heten skall behandlas med förtur. Jag säger det sär-skilt till . Även frågan om hur merkostnader-na för hälso- och sjukvård i storstadsregioner och iglesbygd skall beaktas på ett rimligt sätt skall övervä-gas.Frågan om en nationell utjämning av kostnads-skillnaderna för personer med funktionshinder tas uppi flera motioner. Vi anser i likhet med regeringen ochUtjämningsutredningen att denna utjämning inte börske inom ramen för utjämningssystemet. Men rege-ringen arbetar vidare för att se om vi kan klara dettaproblem med hjälp av ett särskilt statsbidrag.I motioner från , ochKristdemokraterna förs fram att inkomstutjämningenbör sänkas. Olika nivåer föreslås, , och75 %. Jag hänvisade till detta tidigare. I motionernahänvisas också till den s.k. Pomperipossaeffekten.Enligt utskottets uppfattning är inkomstutjäm-ningen den kanske viktigaste enskilda faktorn för attskapa likvärdiga ekonomiska förutsättningar mellankommunerna. Genom inkomstutjämningen får ocksåalla kommuner och landsting del av den samladetillväxten i landet. Utskottet vill understryka att syftetmed inkomstutjämningen är att utjämna mellankom-munala skillnader i skattekraft. Att sänka inkomstut-jämningen, som föreslås i motionerna, skulle varamycket negativt för en rättvis fördelning.Regeringen har aviserat att man skall fortsätta attse över utredningsarbetet om inkomstutjämningen.Utskottet tycker att det är naturligt att det sker ettutvecklings- och utredningsarbete i syfte att förbättrasystemet men att utformningen av inkomstutjämning-en bör ligga fast.Det finns enligt utskottet anledning att lyfta framdet samband som finns mellan kommunindelningen istorstadsområdena och behovet av att utjämna skat-teinkomsterna. En storstadsregion har i stor utsträck-ning en gemensam arbets- och bostadsmarknad. Denstora spännvidd som finns mellan skatteunder-laget i olika kommuner förklaras bl.a. av den storakoncentrationen av höginkomsttagare i vissa förorts-kommuner. I centralkommuner som ,och Malmös kommuner finns motsvarandekategori höginkomsttagare men också en stor andelinvånare med lägre inkomst. En utjämning av in-komsterna sker i dessa fall genom inomkommunalutjämning. På motsvarande sätt sker en omfattandeinomkommunal utjämning i flertalet kommuner.Utskottet vill med det anförda påpeka att skillnaden iskattekraft mellan vissa förortskommuner och övrigakommuner - och därmed förutsättningarna att bedrivakommunal verksamhet - till en mycket betydande delförklaras enbart av kommunindelningen. Dessa för-hållanden måste givetvis enligt utskottet beaktas isamband med att inkomstutjämningen övervägs.En fråga som fått stor uppmärksamhet i debatten -och som även har tagits upp - om inkomstut-jämningen är i vad mån det kan uppstå negativa mar-ginaleffekter i form av att kommunernas skattein-komster efter inkomstutjämning minskar när derasskatteunderlag ökar - populärt kallad Pomperipos-saeffekt.Detta fick vi i utskottet anledning att särskilt dis-kutera - som sade - när vi den 18 marshade en offentlig utfrågning om det kommunala ut-jämningssystemet.LO-ekonomen kunde då mycket tyd-ligt visa att, visst, teoretiskt kan en sådan effekt upp-stå under två bestämda förutsättningar. För det förstamåste kommunen ha en skattesats som är betydligtlägre än genomsnittet. För det andra måste kommu-nens eget skatteunderlag öka mycket kraftigt i för-hållande till utvecklingen av skatteunderlaget i riket.Mats Morins slutsats var att det var orealistiskt att enPomperipossaeffekt skulle uppstå.Erfarenheterna under det nuvarande utjämnings-systemet visar att ingen kommun ännu har uppfylltdetta andra villkor och att det således inte har före-kommit någon s.k. Pomperipossaeffekt. I motionernaFi602, från , och Fi603, från Kristdemo-kraterna, påstås felaktigt att flera kommuner i verk-ligheten skulle ha drabbats av"Pomperipossaeffekter" av detta slag. Det rör sigdock om en sammanblandning av olika argument, därman ibland tycks använda uttrycket"Pomperipossaeffekt" som en kritik mot själva ut-jämningsinslaget i inkomstutjämningen.I motioner från framförs att man villha ett helt nytt, statligt utjämningssystem. I Folkpar-tiet vill man både sänka inkomstutjämningen menockså minska antalet faktorer. Även Kristdemokra-terna vill ha stora förändringar och har krävt ettstatligt system. anser att ett nytt systemmåste utvecklas med enklare regler. I motion Fi39, s,framförs att delegationen bör pröva hur en för utjäm-ningssystemet gemensam integrationsfaktor kan ut-formas samt överväga grunderna för byggkostnads-faktorn.Utskottet anser att de grundläggande principernaför systemet bör ligga kvar oförändrade. Utskottetanser också att regeringens förslag innebär viktigaförbättringar i det kommunala utjämningssystemet.Utskottet kan inte ställa sig bakom kraven i motio-nerna från och attövergå till ett statligt finansierat utjämningssystem.Några av de viktigaste motiven för övergången till detnuvarande systemet var att samtligakommuner och landsting skulle omfattas av utjäm-ningen och att generella ekonomiska regleringarmellan staten och kommunsektorn enligt den s.k.finansieringsprincipen skulle kunna ske via det gene-rella statsbidraget.I flera motioner - och det har även skett -tas frågan om ett enklare och mer lättöverskådligtsystem upp. Enligt utskottets uppfattning måste enavvägning göras mellan enkelhet och graden av träff-säkerhet. Utskottet vill också erinra om att förslag attlyfta ut vissa delar eller verksamheter harmötts av kraftiga invändningar från enskilda kommu-ner och landsting.Som jag tidigare nämnt avser regeringen att till-sätta en delegation som fortlöpande skall följa upputjämningssystemet och kontinuerligt utvärdera deenskilda delarnas träffsäkerhet samt lämna förslag tillförändringar av olika faktorer i kostnadsutjämningen.Möjligheterna att förenkla systemet skall också över-vägas i det fortsatta utredningsarbetet.I motion Fi42 från hävdas attutifrån ett Stockholmsperspektiv har de förändringarsom skett efter remissomgången endast på papperetförbättrat läget något.Utskottet kan konstatera att i själva verket får 21av de 26 kommunerna i ett förbättratutfall och två kommuner ett oförändrat utfall i jämfö-relse med utredningens förslag. I motionen angesockså felaktiga uppgifter angående förändringarna förkollektivtrafiken i . Dethandlar enligt regeringens förslag om ett försämratutfall på ca och inte som uppgesi motionen 640 miljoner kronor.Utskottet har också behandlat ett antal förslag somhar förts fram av företrädare för de borgerliga partier-na som i vid mening gäller samspelet mellan denkommunala sektorn och privat näringsverksamhet.Bl.a. framförs kravet om en halvering av den kom-munala bolagssektorn i två motioner från vill peka på att i den handlings-plan för att förenkla och förbättra villkoren för främstsmå företag som regeringen presenterade i december1998 ingår att åstadkomma klarare regler mellankommuner, landsting och små företag. Ett inslag idetta är den verksamhet som det s.k. Konkurrensrådetbedriver. Det bör också understrykas att ett samarbeteinletts mellan och de två kom-munförbunden med att utforma en långsiktig konkur-renspolicy och att reglerna för offentlig upphandlingär föremål för översyn.Finansutskottet anser att kommuner och landstinginom ramen för nuvarande regelsystem skall ha frihetatt organisera sin verksamhet utifrån de lokala förut-sättningar som råder. Enligt utskottets uppfattningfungerar den nuvarande ordningen i de allra flesta fallpå ett tillfredsställande sätt.Slutligen måste jag ställa en fråga till . Anser att ert förslag i motionA811 av m.fl. att halvera den kom-munala bolagssektorn är ett seriöst för-slag?Att skulle fatta beslut om att tvingakommunerna att på avveckla hälftenav den kommunala bolagssektorn är ett drastisktförslag med stora negativa konsekvenser. För detförsta skulle det innebära en brutal begränsning i denkommunala självstyrelsen. För det andra skulle detinnebära stora olägenheter och betydande kostnaderatt på en så extremt genomföra en så omfat-tande omorganisation.Fru talman! Jag ber att få yrka bifall till hemstäl-lan i finansutskottets betänkande i alla dess delar samtavslag på reservationerna.Anf. 177 () re-plik:Fru talman! Först om LO-ekonomen hade gjort en helt egen definition av Pomperi-possaeffekten, som ju inte delas av någon som dis-kuterar ekonomi. Hans definition väckteen viss munterhet bland den samlade expertisen. Attsedan socialdemokraterna i finansutskottet har mageatt referera denna erbarmliga skrivning gör mig när-mast beklämd.Får jag sedan säga att aldrig kankomma ifrån att dagens utjämningssystem strider motden svenska grundlagens lydelse. Det är bara att kon-sultera grundlagsexperter på den punkten. Sedan kanman hänvisa till konstitutionell praxis, som ni tydli-gen verkar vara förtjusta i att göra. Saken blir intebättre av att ni citerar era egna skrivningar från kon-stitutionsutskottet och finansutskottet. Så kan maninte föra en debatt i de frågorna.Sedan vill jag säga till att vi i vårmotion inte har föreslagit någon sänkning av utjäm-ningsgraden. Vi har föreslagit att när lågskattekom-muner som , , eller andraökar sin relativa skattekraft utöver riksgenomsnittetskall den inte konfiskeras av systemet på sätt somgörs . Det innebär att de kommuner som vi räknatupp som exempel i vår motion alla skulle få ett netto-tillskott. Men det kanske inte är det viktigaste, utandet viktigaste är att de ser att när de får ekonomisktillväxt får de till skillnad från nu behålla de pengar-na. Det ligger i hela landets intresse.Anf. 178 () replik:Fru talman! Det är inte första gången som LennartHedquist och jag debatterar frågan om utjämnings-systemet och grundlagsenligheten. Vi gjorde det bådei och . är dettredje gången. Jag vet att i majpassade på att debattera det mot vice ordföranden ikonstitutionsutskottet. Men det är fortfarande så attutjämningssystemet inte strider mot grundlagen, vil-ket också kommittén om den kommunala självstyrel-sens grundlagsskydd, där både ochjag var med, konstaterade. Däremot menade kom-mittén att ett förtydligande i regeringsformen skullekunna skapa en sådan klarhet att sådana här diskus-sioner som nu för skulle kunnaundvikas. Men jag har inget emot att år de-battera med denna fråga. Men detär inte grundlagsstridigt.Eftersom den offentliga utfrågningen är med somen bilaga till finansutskottets betänkande förutsätterjag att vi både kan nämna vad som sades och vilkasom sade saker. Det var inte så att man skrattade åtdet sade om Pomperipossaeffekten ochinte trodde på den. Däremot vet jag att inte trodde på det, men det är en helt annan sak.Anf. 179 () re-plik:Fru talman! Jag hann tala med en hel del med denärvarande efter seminariet, och alla häpnade överhans uträkning och definition av Pomperipossaeffek-ten. Men så gjorde tydligen inte socialdemokraterna. Ivilken mån man hade beställt den här utredningen vetjag inte, men man hade tydligen försökt använda deni olika sammanhang. Pomperipossaeffekten finns ju,och den drabbar väldigt många kommuner . Men jag tycker inte att det enbart är den somman skall fokusera kring, utan lika mycket hur till-växtfientligt systemet är för alla kommuner. Jag haråskådliggjort det med kommun, Bjurholmskommun eller andra som haft en ekonomisk tillväxtoch där systemet har konfiskerat hela den ekonomis-ka tillväxten, trots att det är fråga om fattiga kommu-ner.Sedan är det så, , att utredningenförde fram den konstitutionella praxisen. Den kundekonstatera att systemet med grundlagens lydelse stri-der mot grundlagen. För att klara ut det föreslogkommitténs majoritet att man skulle ändra i grundla-gen, men det har den socialdemokratiska regeringendessbättre inte föreslagit att man skall göra. Det ärmöjligen, kan man hoppas på, därför att man inser attvi inte kan leva med det här systemet, som är grund-lagsvidrigt och tillväxtfientligt.Anf. 180 () replik:Fru talman! I stället, , är det pre-cis tvärtom. Varför regeringen inte har behövt läggafram något förslag är för att systemet inte strider motgrundlagen. Det är därför man inte behövt lägga framnågot förslag. Precis som sagts här tidigare är Mode-raterna och ganska isolerade i denhär frågan som påstår att systemet strider mot grund-lagen. Det gör det alltså inte.Sedan tycker jag inte att skallblanda bort korten och sätta likhetstecken mellanPomperipossaeffekten och själva utjämningsinslaget isystemet. Det är precis det försöker.Det är inte bara så att det sades på den offentligautfrågningen, utan även i utskottets betänkande och ipropositionen framstår det mycket tydligt att det intehar inträffat. Många talar om det, men det har inteinträffat, . Däremot sägs det , föratt man inte skall gå och befara att det skall inträffa,att regeringen skall titta på det här. För att inte behö-va ens misstänka några marginaleffekter skall manutreda det vidare. Men som sagt: Pomperipossaef-fekten finns inte, inte ens när försö-ker att virvla upp damm att den skulle finnas någon-stans där inne.(forts. )AjourneringKammaren beslutade att ajournera för-handlingarna till för middagsuppehåll.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 19.00.12 § (forts.) Förändringar i utjämningssystemetför kommuner och landsting m.m. (forts. FiU25)Anf. 181 PER () replik:Fru talman, kolleger och ni som lyssnar! kallade mig tidigare i debatten för ;detta efter det att jag hade jämställt den maktstrategisom möjligtvis kan ligga bakom statens beslut om attha en inomkommunal skatteutjämning där 22 miljar-der kronor, alltså av , skall dirige-ras/slussas mellan kommunerna.Nu är det så, , att var en fri-hetshjälte. Han hade , d.y., m.fl.vid sin sida. Jag tycker inte att parallellen får dras sålångt som till vad m.fl. gjorde med Caesar.Men om det gäller att ta livet av en caesariansk makt-strategi har jag alls inget emot att bli kallad Brutus.Då får jag kanske se som d.y.eller något liknande.Detta med att gå i armkrok med , ellervem det nu vara må, är inget fel i sig. Det måste juvara utifrån saken som man bedömer. Det får mig atttänka på en annan gammal sentens som finns i Lid-ners grammatik - dock travesterat här - och det är attSonia hellre tycks följa socialdemokratin än sanning-en - filosofen finns alltså med där. Man måsteha en argumentering om principerna, om grundernaoch om vad vi faktiskt tror är rätt och rimligt utifrånde grunder vi har i konstitutionen, i grundlagen. Dåhar jag mycket svårt att se hur m.fl.kan härleda en inomkommunal utjämning utifrån enlogisk argumentering och utifrån de principer somfinns.Anf. 182 () replik:Fru talman! Per , det är i alla fall väldigttydligt att blev väldigt glad när PerLandgren gick i armkrok.Vidare: Vi socialdemokrater säger sanningen, PerLandgren! Så var det med den saken.Det är omöjligt för mig att ge mig i kast med attförsöka överträffa Per när det gäller latinet.Jag tänker inte ens försöka. Per talar om5 %, om konspirationsteorier och jag vet inte vad.Men Per borde kunna inse att om det barahandlar om borde den här utjämningen ändåkunna tålas, liksom att de kommuner som har en godtillväxt har utrymme att fördela till dem som har ensämre tillväxt.Per känner säkert till att sade attmänniskor tror vad de vill tro.