prot · GM0979 · 1999-04-14 00:00:00 — 495 avstod61 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 108 s, 35 kd, 13 mpFör res. 4: 37 vAvstod: 67 m, 13 c, 15 fpFrånvarande: 23 s, 15 m, 6 v, 7 kd, 5 c, 2 fp, 3 mpMom. 7 (samverkan mellan kommun och landsting)1. utskottet2. 13 (v, mp)Votering:224 för utskottet50 för res. 1314 avstod61 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 108 s, 67 m, 35 kd, 14 fpFör res. 13: 37 v, 13 mpAvstod: 13 c, 1 fpFrånvarande: 23 s, 15 m, 6 v, 7 kd, 5 c, 2 fp, 3 mpMom. 11 (anhörigvård)1. utskottet2. 20 (kd, c, fp)Votering:225 för utskottet63 för res. 2061 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 108 s, 67 m, 37 v, 13 mpFör res. 20: 35 kd, 13 c, 15 fpFrånvarande: 23 s, 15 m, 6 v, 7 kd, 5 c, 2 fp, 3 mpMom. 14 (könsperspektiv i äldreforskningen)1. utskottet2. 23 (m, c)Votering:206 för utskottet80 för res. 2363 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 107 s, 37 v, 34 kd, 15 fp, 13 mpFör res. 23: 66 m, 1 kd, 13 cFrånvarande: 24 s, 16 m, 6 v, 7 kd, 5 c, 2 fp, 3 mpMom. 18 (äldreminister och äldreombudsman)1. utskottet2. 30 (kd)Votering:253 för utskottet34 för res. 301 avstod61 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 108 s, 67 m, 37 v, 13 c, 15 fp, 13 mpFör res. 30: 34 kdAvstod: 1 kdFrånvarande: 23 s, 15 m, 6 v, 7 kd, 5 c, 2 fp, 3 mpÖvriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.SoU8 Folkhälsofrågor m.m.Mom. 1 (folkhälsoarbetets inriktning)1. utskottet2. 1 (v)3. res. 2 (kd)Förberedande votering:38 för res. 135 för res. 2214 avstod62 frånvarandeKammaren biträdde res. 1.Huvudvotering:201 för utskottet37 för res. 149 avstod62 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 107 s, 67 m, 13 c, 14 fpFör res. 1: 37 vAvstod: 1 s, 35 kd, 13 mpFrånvarande: 23 s, 15 m, 6 v, 7 kd, 5 c, 3 fp, 3 mpMom. 2 (folkhälsoforskning)1. utskottet2. 5 (c)Votering:223 för utskottet13 för res. 551 avstod62 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 108 s, 67 m, 37 v, 2 kd, 2 fp, 7 mpFör res. 5: 13 cAvstod: 33 kd, 12 fp, 6 mpFrånvarande: 23 s, 15 m, 6 v, 7 kd, 5 c, 3 fp, 3 mpKarl-Göran Biörsmark (fp) anmälde att han avsett attavstå från att rösta men markerats ha röstat ja.Mom. 4 (självmordsprevention)1. utskottet2. 8 (v, kd, mp)Votering:179 för utskottet85 för res. 822 avstod63 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 108 s, 58 m, 13 cFör res. 8: 37 v, 35 kd, 13 mpAvstod: 8 m, 14 fpFrånvarande: 23 s, 16 m, 6 v, 7 kd, 5 c, 3 fp, 3 mpMom. 11 (rökfria miljöer)1. utskottet2. 19 (mp)Votering:225 för utskottet13 för res. 1948 avstod63 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 108 s, 67 m, 37 v, 13 cFör res. 19: 13 mpAvstod: 34 kd, 14 fpFrånvarande: 23 s, 15 m, 6 v, 8 kd, 5 c, 3 fp, 3 mpMom. 12 (rökavvänjning)1. utskottet2. 20 (v, c, fp, mp)Votering:200 för utskottet78 för res. 204 avstod67 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 107 s, 60 m, 33 kdFör res. 20: 1 m, 37 v, 1 kd, 13 c, 14 fp, 12 mpAvstod: 1 s, 3 mFrånvarande: 23 s, 18 m, 6 v, 8 kd, 5 c, 3 fp, 4 mpAnna Lilliehöök (m) anmälde att hon avsett att röstaja men markerats ha avstått från att rösta.Övriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.SoU9 SocialtjänstfrågorMom. 1 (allmänna utgångspunkter för socialtjänsten,m.m.)1. 1 (m)Votering:219 för utskottet66 för res. 164 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 108 s, 37 v, 35 kd, 13 c, 14 fp, 12 mpFör res. 1: 66 mFrånvarande: 23 s, 16 m, 6 v, 7 kd, 5 c, 3 fp, 4 mpMom. 5 (omfattningen av försörjningsstödet)1. utskottet2. 4 (v, mp)Votering:237 för utskottet49 för res. 463 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 108 s, 67 m, 35 kd, 13 c, 14 fpFör res. 4: 37 v, 12 mpFrånvarande: 23 s, 15 m, 6 v, 7 kd, 5 c, 3 fp, 4 mpMom. 8 (villkor för försörjningsstöd)1. utskottet2. 8 (v, mp)3. res. 9 (c)Förberedande votering:49 för res. 813 för res. 9223 avstod64 frånvarandeKammaren biträdde res. 8.Huvudvotering:156 för utskottet49 för res. 881 avstod63 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 108 s, 35 kd, 13 fpFör res. 8: 37 v, 12 mpAvstod: 67 m, 13 c, 1 fpFrånvarande: 23 s, 15 m, 6 v, 7 kd, 5 c, 3 fp, 4 mpMom. 9 (barnfamiljernas ekonomiska situation)1. utskottet2. 11 (kd)Votering:224 för utskottet34 för res. 1128 avstod63 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 108 s, 66 m, 20 v, 1 kd, 13 c, 14 fp, 2mpFör res. 11: 34 kdAvstod: 1 m, 17 v, 10 mpFrånvarande: 23 s, 15 m, 6 v, 7 kd, 5 c, 3 fp, 4 mpLars () anmälde att han avsett att avståfrån att rösta men markerats ha röstat ja.Mom. 12 (annat bistånd)1. utskottet2. 13 (m, kd, fp)3. res. 14 (v, mp)Förberedande votering:112 för res. 1350 för res. 14124 avstod63 frånvarandeKammaren biträdde res. 13.Huvudvotering:129 för utskottet128 för res. 1329 avstod63 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 108 s, 8 v, 13 cFör res. 13: 67 m, 35 kd, 14 fp, 12 mpAvstod: 29 vFrånvarande: 23 s, 15 m, 6 v, 7 kd, 5 c, 3 fp, 4 mpLars () anmälde att han avsett att rösta jamen markerats ha avstått från att rösta.Övriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.Beslut om samlad voteringPå förslag av andre vice talmannen medgav kam-maren att återstående ärenden på dagens föredrag-ningslista fick avgöras i ett sammanhang efter avslu-tad debatt.7 § Ändringar i brottsskadelagenFöredrogsJustitieutskottets betänkande 1998/99:JuU20Ändringar i brottsskadelagen (prop. 1998/99:41)Anf. 92 ():Fru talman! Rätten att få uppleva trygghet till bå-de person och egendom utgör ett grundläggande psy-kologiskt behov hos alla människor. Ett tryggaresamhälle uppnås bl.a. genom ett effektivt brottsföre-byggande och brottsbeivrande arbete. Det är viktigtatt vi tillförsäkrar våra medborgare rättstrygghet ochrättssäkerhet. Varje människa som är i stånd att an-svara för sina handlingar och beslut har både skyldig-heter och rättigheter. Detta innebär bl.a. att vi allasjälva har ett ansvar för aktsamhet om vår egen ochandras egendom. Aktsamhet är dessutom en viktigskadeskyddande faktor. Alla kan dock drabbas avbrott, och inget brottsoffer går opåverkad ur sin situ-ation.Vi moderater är i huvudsak positiva till betänkande och förslag för att stärkabrottsoffrens ställning. Vi moderater har dessutom iett flertal motioner lämnat förslag och pekat på åtgär-der som ytterligare kan främja brottsoffrens rättighe-ter, som kan främja deras behov och kan ta ställningför deras intressen.Enligt brottsskadelagen har den som utsatts förbrott under vissa förutsättningar rätt till ersättning avstaten för skador som uppkommit till följd av brott.Offer för ekonomisk brottslighet har mycket svårt attfå ersättning för den skada som de åsamkats. Ersätt-ningsanspråken skall här riktas mot brottslingen iförsta hand. Brottslingen har i många fall gömt undansina tillgångar, vilket gör det oerhört svårt att erhållaersättning från honom eller henne även om domstolenutdömt skadestånd.Brottskadeersättning utgör ju ett kompletterandeskydd och skall ge skydd endast då andra möjligheterej står till buds. Det åligger brottsoffret att göra an-mälan till åklagare eller polis eller förklara varför såej gjorts. Ansökan skall prövas. Stränga krav skallnaturligtvis ställas på aktsamhet. Utgångspunkten ärju dessutom gällande rätt.Fru talman! utgår ersättning endast i undan-tagsfall till offer för ekonomisk brottslighet. Det äralltså svårt att få ersättning för den skada sombrottsoffret utsatts för. Det är oerhört viktigt attbrottsoffret får ersättning när möjligheterna att för-sörja sig och familjen allvarligt har äventyrats ellernär ersättning annars framstår som särskilt angelägen.Men var finns rättssäkerheten för de övriga drabbade?Svårigheterna för brottsoffret när det gäller eko-nomisk brottslighet kan ytterligare kompliceras omgärningsmannen sitter i fängelse. Under den tiden kaninte utmätning göras. Om gärningsmannen dessutomutvisats ur vårt land saknar kronofogden möjligheteratt verkställa utmätningar. Var finns nu rättssäkerhe-ten för brottsoffret?Har brottsoffret tur i oturen, kan visserligen denstat till vilken brottslingen utvisats erkänna verkstäl-lighet av domen, men annars är samtliga möjligheteratt få ersättning för skadan uttömda.Upprättelseprocessen, dvs. då vi visar på hur detgoda i samhället hanterar de kriminella krafterna,stärker brottsoffret. Ett kriminellt övergrepp är ettnederlag för rättssamhället. Brottsoffer måste hållasskadeslösa så långt som möjligt. Som politiker har videt yttersta ansvaret för att garantera den enskildamedborgaren rätt till trygghet till person och egen-dom.Fru talman! Hela utskottet anser, liksom vi reser-vanter från och , att det ärangeläget att brottsoffer kan få ersättning för sinaskador. Vi moderater låter ord gå till handling genomatt på nytt lyfta fram brottsoffren - även när det gällerdem som utsatts för ekonomisk brottslighet. Vår upp-fattning är att offer för ekonomisk brottslighet bör fåförbättrad möjlighet till ersättning, och därför yrkar vibifall till m- och fp-reservationen 4 under mom. 6 ibetänkandet Ändringar i brottsskadelagen.Anf. 93 ():Fru talman! Inledningsvis vill jag yrka bifall tillreservation 1 under mom. 2.Det statliga stödet till brottsoffer är främst kon-centrerat till , vars övergri-pande mål och uppgift är att främja brottsoffrensrättigheter samt bevaka deras behov och intressen.Myndigheten prövar ärenden om brottsskadeersätt-ning och bidrag från Brottsofferfonden. Enligt bud-getpropositionen har myndigheten "en cen-tral funktion när det gäller stöd till dem som drabbasav brott. Effektivitet, snabbhet och hög kvalitet vidhandläggningen av brottsskadeärendena är nödvän-digt för att garantera det enskilda brottsoffrets rätt tillersättning och behov av trygghet och stöd. "Regeringen föreslår i den här propositionen en radändringar i brottsskadelagen, och jag skall kortfattatredogöra för hur några av dessa förslag enligt krist-demokraterna leder till försämringar för brottsoffren.I propositionen föreslås nya jämkningsregler. Detinnebär att kravet tas bort att det skall finnas särskildaskäl för att brottsskadeersättningen skall kunna jäm-kas när den skadelidande uppsåtligen eller av oakt-samhet ökat skaderisken. I stället införs en regel omallmän skälighetsbedömning. Konsekvenserna avändringen blir att jämkning av personskada kommeratt ske i något större utsträckning än enligt nuvarandepraxis, dvs. färre brottsoffer än får i framtidenrätt till brottsskadeersättning.Samhällets syn på kvinnor är i förändring.Det finns en utbredd uppfattning att kvinnor provoce-rar män till att utsätta dem för vålds- och sexualbrott.Kvinnan anses snarare vara anstiftare än ett offer. Attuppfattningen har gett konsekvenser har vi alla viamedierna blivit väl bekanta med.Därför anser vi att förslaget till utökade jämk-ningsregler för med sig en stor risk och kan drabbajust utsatta kvinnor särskilt hårt. Denna farhåga tasockså upp av för kvinnojourer iSverige, ROKS. Regeringen bemöter ROKS syn-punkter och menar att "det aldrig lär kunna ansesskäligt att jämkning sker vid sexualbrott" och att "isådana fall när män utsätter kvinnor för allvarligavåldsbrott lär det knappast heller kunna anses skäligtatt jämka ersättningen".Med hänvisning till att det är denna text somBrottsoffermyndigheten skall använda som stöd i enallmän skälighetsbedömning, anser vi kristdemokra-ter inte att den föreslagna förändringen av jämknings-reglerna känns betryggande - framför allt för kvinnli-ga offer.Vi menar att det är viktigt att kvinnor som utsättsför sexual- och våldsbrott får nödvändigt stöd avsamhället. De regler som gäller , dvs. att detskall finnas särskilda skäl för att brottsskadeersättningskall kunna jämkas när den skadelidande uppsåtligeneller av oaktsamhet ökat skaderisken, utgör en garantiför att jämkning sker restriktivt i dessa fall. Kristde-mokraterna anser att rättssäkerheten riskerar att blilidande om reglerna för jämkning utgår från en all-män skälighetsbedömning. Den av regeringen valdajämkningsregeln är därför olämplig.Enligt förslaget i propositionen skall vara skyldig att ändra ett beslut även omdet inte är uppenbart oriktigt och även om det intekan göras snabbt och enkelt. Ett beslut som fattats aven tjänsteman skall omprövas av om sökanden begär det.Kristdemokraterna tillstyrker förslaget, men villsamtidigt påpeka att det är angeläget att får tillräckliga resurser för att klara sinuppgift. Vi kristdemokrater menar också att en snabbuppföljning måste ske av arbetssituationen och ären-debalansens utveckling på myndigheten efter det attden föreslagna lagändringen trätt i kraft.Ytterligare behandlar propositionen ansökningsti-den, dvs. Huvudregeln är att ansökanskall göras från det att förfarandet hospolis, åklagare och domstol har avslutats. När förun-dersökning inte har inletts skall ansökan göras två årfrån det att brottet begicks. Vi kristdemokrater är,med anledning av förslaget, angelägna om att påpekavikten av att barn som har utsatts för övergrepp skallha möjlighet att få stöd även om det har gått flera årfrån det att övergreppet skett fram till anmälan. Rege-ringen gör den bedömningen att de barn som utsättsför sexuella övergrepp även i fortsättningen bör kun-na få brottsskadeersättning. Här vill vi kristdemokra-ter med kraft understryka att det aldrig får finnasnågon som helst tvekan om att så också blir fallet.När det gäller brottsskadelagen och brottsskadorsom uppkommit i arbetet vill regeringen avvaktautvecklingen beträffande kollektiva och privata för-säkringar. Därmed undantar man inte dessa frånbrottsskadelagens tillämpningsområde, "tills vidare",som sägs i propositionstexten. Men om någon frivilliglösning inte kommer till stånd ämnar regeringen återta upp frågan om lagstiftning för att undanta arbets-skador.Kristdemokraterna är mycket tveksamma till dettaresonemang. Brottsskador som uppkommit i arbetetbör, med hänsyn till den svåra situation arbetstagarekan försättas i, även ligga inom brottsska-delagens tillämpningsområde. Alla arbetstagare skall,oavsett företagets eller organisationens storlek ochekonomiska förutsättningar, ha rätt till ersättning förbrottsskador som uppkommit i arbetet.Fru talman! står bakom sinareservationer och sitt särskilda yttrande men yrkarbifall till reservation 1.Anf. 94 ():Fru talman! Första gången vi i avsattemedel i statsbudgeten i ett särskilt anslag för brottsof-fer var 1948. har vid olika tillfällen för-ändringar och förbättringar skett, och tar viytterligare ett steg framåt. Det är föranlett av en de-partementspromemoria från Justitiedepartementetsom har remissbehandlats. De förslag som vi i dagskall ta ställning till grundar sig på promemorian ochpå remissbehandlingen.Enligt brottsskadelagen har den som utsatts förbrott möjlighet att under vissa förutsättningar få er-sättning från staten. Brottsskadeersättningen utgör ettkompletterande skydd och ges först när det bedömsomöjligt att erhålla ersättning från försäkringar ellerskadestånd från den skadevållande. Det är som fattar besluten. Myndighetensbeslut kan inte överklagas, men den sökande kan välbegära omprövning av ärendet. Den möjlighetenutnyttjades i 163 ärenden av de 5 083ärenden som avgjordes. Endast 14 av dessa resultera-de i att myndigheten ändrade sitt beslut.I propositionen föreslås en utvidgning av möjlig-heterna till jämkning av brottsskadeersättning där denskadelidande genom sitt uppträdande i samband medbrottet eller på annat, liknande sätt uppsåtligen ellerav oaktsamhet ökat skaderisken. Brottsoffermyndig-heten och dess företrädare hartillämpat jämkning i mycket begränsad omfattning.Regeringen anser, vilket utskottets majoritet in-stämmer i, att de kriminalpolitiska aspekterna harkommit alltför mycket i bakgrunden och föreslår attkravet tas bort på att det skall finnas särskilda skäl tillatt brottsskadeersättning skall kunna jämkas och attdet ersätts med en skälighetsbedömning. Det är själv-klart, , att dessa jämkningsmöjlig-heter inte får användas på ett sådant sätt att resultatetfrån social eller humanitär synpunkt blir oacceptabelt.Men jag vågar så gott som till garan-tera att klarar den bedöm-ningen.Kd yrkar avslag på jämkningsförslaget med hän-visning till att bl.a. ROKS är kritisk i sitt remissytt-rande därför att detta skulle kunna drabba kvinnorhårt. I propositionen och utskottsbetänkandet anförsatt det aldrig skall vara möjligt enligt allmän skälig-hetsbedömning att jämka ersättningen vid sexualbrott.Inte heller när män utsätter kvinnor för allvarligavåldsbrott skall det kunna anses skäligt att jämkaersättningen. Utskottet föreslår alltså avslag på reser-vation 1.I brottsskadelagen införs också en regel om attsökande som vill ha sitt ärende omprövat skall kunnafå det vid muntlig förhandling med , om det inte är uppenbart obehövligtatt en sådan förhandling hålls. Det är också en nyhet idet här förslaget.Enligt regeringens regleringsbrev för år 1999gäller verksamhetsmålet att av inkomnaärenden skall kunna handläggas inom tre månader.Ärendeökningen för Brottsoffermyndighetenvar enligt årsberättelsen , och ärendebalansenökade något. Det förklaras också med att man bytt tiohandläggare, eftersom dessa är mycket attraktiva påarbetsmarknaden. Det är försäkringsbolag som tillstörsta delen tar hand om dem, då de betalar bättrelöner.Jag talade med för att höra hur dagsläget är, och jagfick veta att de haft en ökningav ärenden . Detta förklarades av chefen förBrottsoffermyndigheten med att tingsrätterna nulämnar ut ett informationsblad om hur man ansökerom brottsskadeersättning. Det innebär också attmånga människor i vårt land har haft rätt till ersätt-ning men inte har vetat hur de skall ansöka. Man ärfrån myndighetens sida glad över ökningen, därför attdet innebär att man kan se till att de människor somär berättigade till ersättning får det. Det är också braatt man kommer till rätta med problemet. Men myn-dighetens kapacitet ställs självklart på prov. Man sadeatt man dock hade ökat genomströmningen av ären-den och att man inte var så bekymrad för det.Utskottets majoritet utgår från att regeringen nogaföljer hur de föreslagna ändringarna påverkar myn-dighetens arbetssituation, och med de återrapporte-ringskrav som regeringen har bör det ge en god möj-lighet till utvärdering.Enligt brottsskadelagen skall en ansökan ombrottsskadeersättning göras från det attbrottet begicks. Vid särskilda skäl har dock myndig-heten kunnat pröva en ansökan även om den harkommit in . Tioårspreskriptionen har utgjorten yttersta gräns. Förslaget som vi antar innebäratt den tid inom vilken brottsskadeersättning skallsökas förlängs. Denna konstruktion innebär också attbarn som utsatts för sexuella övergrepp ges möjlighetatt ansöka om ersättning även om så sker först närbarnen har blivit äldre. Barnens situation, somRagnwi Marcelind här givit uttryck för, förstärksalltså väsentligt i detta avseende.När det gäller brottsskador som uppkommit i ar-betet för regeringen i propositionen ett resonemangom att den ersättningen nog borde ligga inom de olikaförsäkringssystemen och inte i brottsskadelagen. Menman landar i att brottsskador som har uppkommit iarbetet tills vidare inte bör undantas från brottsska-delagens tillämpningsområde. Man bör i stället följautvecklingen med privata och kollektiva försäkringar.Utskottet instämmer i detta.I reservation nr 4, som har talat om,begär moderater och folkpartister att regeringenskyndsamt skall återkomma med förslag till förbätt-rade möjligheter att få ersättning för ren förmögen-hetsskada på grund av brott. Ersättning enligt brott-skadelagen kan utgå i två fall, dels om det är fråga oms.k. rymlingsskada, dels om det är fråga om särskiltömmande fall.Jag håller med om att det är en otro-ligt traumatisk upplevelse för den person som utsättsför t.ex. inbrott och kommer hem och finner sin lä-genhet eller villa tömd. Men utskottet har behandlatden här frågan vid olika tillfällen och inte ansett kan gå så långt i åtagande. Det skulle kunna blimycket dyrt. Frågan är om det är det mest angeläg-na att satsa resurser på.Fru talman! Med det anförda yrkar jag bi-fall till hemställan i utskottets betänkande och avslagpå samtliga reservationer.Anf. 95 ():Fru talman! talar om de förbätt-ringar som har gjorts sedan brottsskadelagen kom till1948. I vår motion hävdar vi att jämkningsregeln kanbli ett riskmoment för utsatta kvinnor.Jag vill fråga om hon delar minuppfattning. Vid mål om sexuella övergrepp harkvinnor fördömts på grund av att de har varit specielltklädda osv. För något tag sedan var det s.k. jeansmå-let aktuellt - det hände inte här i - och fickväldigt stor plats i medierna.I betänkandet står det: Det aldrig lär kunna ansesskäligt att jämkning sker vid sexualbrott. Där tyckervi att utskottet hade kunnat vara mycket mer konkretoch tydligt i sin skrivning. Detsamma gäller när detstår: Det lär knappast heller kunna anses skäligt attjämka ersättningen i ett sådant fall.När det gäller ärendebalansen nämnde regleringsbrevet till Brottsoffermyndigheten.Vi vet ju att målet har angetts till avbrottsskadeärendena med bibehållen kvalitet. 1997 hade ären-debalansen visserligen minskat, men man klaradeändå inte den ekonomiska delen. Myndigheten be-dömde det som att det skulle bli en ökning med 5 %.Märta berättade här att antalet ärenden harökat med . Re-dan med en ökning sade myndigheten inte skulle klara av den ekonomiska delen.Jag vill då fråga: Anser att detbehövs mer resurser för att man skall klara dennaökning av antalet ärenden?Anf. 96 ():Fru talman! Jag har fullt förtroende, , för handläggare närdet gäller att bedöma om det kan vara skäligt medjämkning, och jag har fullt förtroende för deras för-måga att inte jämka vid sexualbrott och våld motkvinnor.Det är klart att ärendebalansen är bekymmersam.En verksamhetsökning blir bekymmersam.Men chefen för var ändåförsiktigt positiv. Han sade att man har ökat ärende-genomströmningen och att man klarade det bra. Mendet är klart att detta måste hållas under mycket nog-grann uppsikt. Med de återrapporteringskrav somfinns till regeringen förutsätter vi i utskottets majori-tet att regeringen kommer att se till att får den resursförstärkning som kankomma att behövas.Anf. 97 ():Fru talman! Tack, , för det för-tydligandet. Jag vet att har ett mycket starkt förtroende för arbete. Här delar jag är oerhört viktigt att vi som politiker och lag-stiftare är väldigt tydliga i de skrivningar somBrottsoffermyndigheten skall fatta beslut utifrån. Vianser att regeringen inte har varit tillräckligt tydlig isin skrivning. Med tanke på de erfarenheter som vihar kan detta drabba kvinnor och barn somutsatts för sexuella övergrepp.Gång på gång skriver vi i våra betänkanden att viutgår ifrån att regeringen skall det ena eller det andra.Nu utgår vi ifrån i det här betänkandet att regeringenskall följa upp ärendebalansen och situationen förBrottsoffermyndigheten med alltfler ärenden.Utifrån de samtal som vi har haft med bl.a. åkla-garmyndigheter kan vi konstatera att ärendenaökar. Det kommer in fler anmälningar. Det behövsmer resurser. Vi kan inte säga att vi har ett fullt för-troende för arbete, somMärta sade, om myndigheten inte får re-surser för att kunna leva upp till den kompetens ochskicklighet som man där besitter. Det saknas alltsåresurser, och därför säger vi i motionen att vi önskaratt arbetet efter omorganisationen skall följas upp. Viutgår ifrån att regeringen skall göra detta. Det är ettkrav.Anf. 98 ():Fru talman! Det kommer att följas upp. I och medde återrapporteringskrav som myndigheten har blirdet en uppföljning, .