prot · GM0944 · 1999-01-22 00:00:00 — Men jag vill ändå un-derstryka vikten av att denna service får bli kvar iglesbygden.Anf. 54 () re-plik:Herr talman! Jag tycker att det är bra att KerstinKristiansson som representant för Västernorrlandredogör för den höga arbetslösheten och många andraav de problem vi har i . Hon kommerdock från det röda , och det hade väl varit påsin plats med något av självkritik.Jag tycker att det vore intressant att få veta vilkeninställning har till all den egen-regiverksamhet som kommun bedriver,antingen direkt av den kommunala förvaltningen ellerav de kommunala bolagen. Den undanrycker natur-ligtvis möjligheterna för enskilda företagare i Kram-fors kommun och i att utveckla egna verk-samheter. Det kan inte vara rimligt att städning be-drivs av den offentliga sektorn i privata verksamheter.Anf. 55 () re-plik:Herr talman! Jag kommer, som Per-RichardMolén mycket riktigt påpekade, från det röda Ådalen.Vi har ett ideal hemma i mina trakter att alla männi-skor skall ha en liknande grundservice. Därav kom-mer också att vi icke har privatiserat i den utsträck-ning som är anhängare av.Det är viktigt för mig som bor i glesbygd att allamänniskor, oavsett om man bor i tätort eller i någonav de byar som finns i utkanten av kommunen, skallha samma grundläggande service vad gäller de mestelementära behoven i livet. Där viker vi inte ett duggfrån våra ideal.Anf. 56 () re-plik:Herr talman! Då kan grundservice up-penbarligen bara bedrivas av kommunen själv.Innebär det här att mer ellermindre slår igen dörren för potentiella företagare somskulle kunna vara beredda att ställa upp och erbjudaen sådan verksamhet - i konkurrens och kanske på ettbättre och billigare sätt för de konsumenter som ärangelägna att ha grundservice?Anf. 57 () re-plik:Herr talman! Det är viktigt att alla får sammagrundservice utifrån samma villkor. Finns behovenskall också servicen ges.Jag tror inte att det är lönsamt att åka ut till Bön-hamn, eller . Jag tror inteheller, som har sagt här tidigare idebatten, att man privat är beredd att åka dit eftersomman vet att vinsten är ganska minimal. Det får nogkommunen sköta för att trygga servicen för samhäll-sinvånarna.Anf. 58 ():Herr talman! Jag kommer i detta anförande attuppehålla mig vid och frågan omvilka samarbetsmöjligheter och förutsättningar förutveckling som finns. Inledningsvis vill jag även geen kort återblick för att förtydliga de svårigheter somkan finnas med detta arbete och som harförhindrat samarbete.Därutöver kommer jag att beröra vilka särskildaförhållanden som gäller för öregioner och vilka åt-gärder som är nödvändiga för att få likartade möjlig-heter för dessa regioner.Avslutningsvis ges konkreta förslag som gör detmöjligt att förverkliga en positiv utveckling ochframtid för våra öar och för Östersjöområdet.Herr talman! För mindre än användesrubel som valuta i våra grannländer på andra sidanÖstersjön. Dessa våra grannar levde i ett stelt ochomänskligt politiskt system. Det gynnade naturligtvisinte på något sätt en god utveckling för människornasom tvingades leva i systemet. I stället prägladesområdet av misstänksamhet och fientlighet.Ett annat grannland, , var i stort sett stängt.Människor som bodde i kunde enbart med storasvårigheter lämna sitt land, och att resa dit var ettvisst äventyr.Naturligtvis var detta inte några eftersträvansvär-da grannförbindelser, och självfallet hämmade dessaförhållanden en positiv utveckling i hela regionen.När så föll och hela det politiska so-cialistiska systemet rasade, uppdagades en ofattbarfattigdom och omänsklighet i vår omedelbara närhet.Herr talman! Före julen 1998 hade jag tillfälle attvara i vårt grannland huvudstad dagar. Det var ett trevligt besök, och de männi-skor jag hade möjlighet att möta var öppna och gladaoch såg framtiden an med tillförsikt.Ett bestående minne av min vistelse i varatt jag fick tillfälle att besöka . Dettamuseum var inrymt i det tidigare KGB-fängelset iVilnius. Där visades hur det socialistiska systemetsockupationsmakt till 1991 utsatte männi-skor för förnedring, tortyr, omänsklig behandling ochavrättningar. Jag rekommenderar alla att besöka dettamuseum för att få del av hur detta politiska systemkunde behandla människor.Borde inte de som var politiskt ansvariga för des-sa förhållanden nu lagföras när gränser är öppna ochdet finns förståelse för att komma till rätta med för-tryckare? Vilka bär ansvaret för att detta kunde hän-da?Herr talman! Dessbättre är vi nu inne i en ny tidsom präglas av önskemål om samarbete och öppen-het. Jag är övertygad om att vi kommer att se ett upp-sving i hela . Människor i länder runtÖstersjön är kontaktsökande och önskar samarbeteöver nationsgränser på alla områden. Detta innebärmöjligheter men ställer också krav på vår förmåga tillsamarbete. Är vi inte tillräckligt bra och snabbakommer tillfället att gå oss förbi. Jag anser att vi harett stort ansvar för att stödja demokratisträvanden,handel och utbildning.Jag kan här nämna ett exempel på ett samarbetesom firar tioårsjubileum. Det är ett samar-bete mellan och Ösel. Det startades såledesredan under sovjettiden och har skett på många plan.Det finns ett stort intresse för att utveckla dessa kon-takter, och vi har just påbörjat detta och hoppas få tillstånd reguljära förbindelser.Ett annat bra exempel på nationsöverskridandesamarbete i detta område är det som pågår mellanÖstersjöns sju största öar. Det kallas B 7-samarbetet,där B naturligtvis för Baltic. Inom detta samarbetebedrivs ett antal projekt med stöd av EU, och det ärtill för att utveckla öregioner i Östersjön.Det underlättas av den nya teknik som möjlig-gör samarbete över nationsgränser. Jag har vetskapom ett, som jag ser det, mycket lovande datanätverksom planeras. Förverkligas detta öppnas helt nyamöjligheter för samverkan och samarbete i . Det drivs nu av några eldsjälar som är värdaall uppmuntran i detta arbete.Herr talman! Inom EU finns också ett övergripan-de samarbete mellan öar och maritima områden ge-nom Konferensen för perifera maritima regionersökomission, CPMR. Jag är övertygad om att dettaarbete, som mer har karaktären av politisk bas för attutforma politiska och rättsliga bestämmelser för öaroch öregioner, kommer att ha stor betydelse fram-över, naturligtvis i första hand för berörda regioner,men även för samarbete och utveckling av hela Öster-sjöområdet eller i vart fall de kustnära delarna.Låt mig först konstatera att öar är annorlunda. Dehar både fördelar och nackdelar i förhållande tillandra landsdelar. Av naturliga lättförstådda skäl ärväl fungerande kommunikationer särskilt viktiga. Ettannat kännetecken är att den lokala marknaden ärliten, ja kanske mycket liten. Ofta är ju antalet männi-skor som bor kvar året om ganska litet. En annanbetydande nackdel är att näringslivet ofta är ensidigt.Här krävs insatser och satsning på framför allt nyteknik som möjliggör en ökad diversifiering av ar-betsmarknaden.Möjligheterna är många. Inte minst är den godalivsmiljön som finns en betydande tillgång. Ett ytter-ligare kännetecken är att människor som bor på öarsom regel är beredda och har som tradition att sysslamed olika arbetsuppgifter och utnyttja möjligheteroch alternativ.Naturligtvis, vilket säkert alla inser, har öar ochöregioner en form av isolering och är därför merberoende av väl fungerande kommunikationer. Dettahar på olika sätt uppmärksammats inom EU-samarbetet, och det finns nu överenskommelser omhur det skall vara möjligt att få en ökad positiv ut-veckling för dessa regioner. Jag återkommer till dettasenare.Samarbetsorganet för maritima områden inomEU, det tidigare nämnda CPMR, har presenterat un-derlag för beslut vad gäller strukturfonder och fakto-rer för ekonomi och geografi.Herr talman! Vad gäller EU:s lagstiftning och sär-skilda regler för öar kan en indelning göras vad gällerfördrag, lagstiftning och strukturpolitik. Dessa reglerär ingalunda enhetliga, utan tidigare juridiska, histo-riska och politiska förhållanden påverkar i hög graddagens förhållanden. Jag kan här nämna skillnadernamellan och . Det syns inte rimligt attdessa stora skillnader mellan likartade geografiskaområden skall finnas kvar.Inom EU har detta uppmärksammats vid olika till-fällen, och här kan nämnas att i ,artikel 154, framhålls möjligheten att förbinda öom-råden med gemenskapens centrala områden.I Amsterdamfördraget gjordes ett tillägg som yt-terligare understryker medlemsstaternas ansvar vadgäller samordning av den ekonomiska politiken isyfte att uppnå de mål som angetts i artikel 158.Det måste framhållas att när nuvarande struktur-programperiod utgår är det viktigt att det kommernågot annat som väl möjliggör högtidliga deklaratio-ner från tidigare uppsatta målsättningar. Självfallethar den nationella regeringen ett övergripande ansvarmed att utarbeta förslag, som tillgodoser och så långtmöjligt likställer näringspolitiska förhållanden fördessa regioner.Det finns anledning att erinra om att den ekono-miska utvecklingen kan vara olika även där likartadeförhållanden är vid handen, beroende på nationelllagstiftning och den grad av självständighet som gäl-ler.Det gäller nu för att ta stöd i Amsterdam-fördraget, som ger rättslig och politisk möjlighet attutforma särskilda bestämmelser för öar i den europe-iska lagstiftningen. Inför EU:s kommande program-period är det viktigt att lägga fram förslag- om att öar tas upp som s.k. målområden- om att det upprättas ett särskilt gemensamhetsini-tiativ för ösamarbete med syftet att lindra effek-terna av öarnas insularitet och att skapa rättvisaförutsättningar för öars möjligheter att utvecklanäringsliv, behålla befolkningstal och vårda unikakultur- och miljövärden- om att verka för högre medfinansieringsgrad frånEU:s strukturfonder- att verka för att det inom ramen för Jordbruksfon-den tillskapas högre flexibilitet i riktlinjerna fördet nationella stödet till öar.Därutöver är det nu hög tid att ta upp diskussionerom hur Amsterdamfördragets artikel 158 skall om-sättas i svenska förhållanden.Fru talman! Jag har tidigare nämnt att det råderskillnader mellan EU:s medlemsländer vad gällerregelverken för öar och andra geografiska områden.Det borde nu vara dags att, med stöd av internatio-nella överenskommelser, på allvar diskutera omfat-tande förändringar som kan möjliggöra inrättandet avsärskilda utrymmen i den nationella lagstiftningen föratt säkra öarnas intressen och skapa ett positivt ut-vecklingsklimat. Sådana förändringar är till gagnsåväl för öarna som för berörda nationer.Anf. 59 () replik:Fru talman! Jag är glad över att i sittanförande tog upp Östersjöpolitiken och Östersjö-samarbetet, något som utan tvivel är viktigt för Got-land. Men något som gör mig lite förundrad över detpositiva som han sade är hur frågan behandlats i bud-getdebatten. Man yrkade där från moderat håll avslagpå de just till det viktiga arbetesom tog upp.Anf. 60 () replik:Fru talman! Det som jag tog upp här gällde intemer pengar utan frågan hur vi utnyttjar . Eftersom numera är medlem i EU harvi inflytande över detta. En period går ut ochomförhandling skall ske. Jag framhöll att man börbeakta detta. De signaler som finns på detta områ-de är dessvärre negativa, vilket jag framförde i mittanförande.Anf. 61 () replik:Fru talman! Jag håller med om att det är oerhörtviktigt att se till att vi får ett bra Östersjösamarbete,inte minst för den demokratiska utvecklingen i denhär regionen. Men det är också viktigt med egeninsat-ser för detsamma, och jag tycker inte att anförandet iden delen riktigt gick ihop med den övriga moderatapolitiken. har dock all anledning attjobba i den här riktningen inom Moderata samlings-partiet.Anf. 62 () replik:Fru talman! Det går alldeles utmärkt ihop. Det ärsäkert bekant att man regionalt med medfinansieringav EU gör de här insatserna. Vi har sedan lång tidtillbaka på avsatt erforderliga medel för attklara det här. Vi tillhör just nu 5 b-programmet, ochett bekymmer är att vi inte har hittat tillräckligt braprojekt. Förhoppningen är dock att vi när programpe-rioden går till ända skall ha hunnit i fatt med detta.Det som jag efterlyste var en fortsättning efter denprogramperiod som slutar med innevarande år, ochden nationella regeringen har ett ansvar för att utfor-ma de här programmen.Anf. 63 () replik:Fru talman! Min fråga skulle lika gärna ha kunnatställas till , ellerYvonne , men det får bli till tre partier har gått ut i något som de kallar enjobballians, och man har sagt att man har en rad kon-kreta förslag för att få fart på sysselsättningen ochöka arbetstillfällena i Sverige.Jag har suttit och lyssnat på företrädarna för dehär tre partierna. Det spretar än hit, än dit, och jagundrar: Finns det något samordnat konkret förslagfrån de här tre partierna som gör att sysselsättningen ide utsatta regionerna kan komma i gång?Anf. 64 () replik:Fru talman! Jag är tacksam för att sig till mig. Självfallet finns det sådana förslag.I valrörelsen presenterades den s.k. jobballiansen,som hade tagit fram ett antal nya förslag. Det varklara och konkreta punkter. Dessvärre har kammarenavvisat dessa förslag under höstens budgetbehand-ling.Det kan inte vara obekant för att detnu börjar brinna under skosulorna. Så sent som i gårkväll samlade näringsministern företrädare för företagför att prata just om det här. Kanhända tycker han attdet är viktigare än att följa den här regionalpolitiskadebatten i kammaren.Som sagt: Det fanns ett tydligt gemensamt för-slag, och förhoppningen är att det skall utvecklas ochutbyggas ytterligare.Anf. 65 () replik:Fru talman! Om sådana finns, måste jag säga attde lyser med sin frånvaro när vi här debatterarregionalpolitik.Anf. 66 () replik:Fru talman! Dessa tydliga gemensamma förslaghar tidigare lagts fram i kammaren, och de kommeratt föras fram igen. Såvitt jag förstår har det intekommit fram någon avvikande syn på detta. Det ärklart att vi måste förbättra företagsklimatet i helaSverige. Vi torde allihop vara överens om detta. Detär inte rimligt att en halv miljon människor står utan-för arbetsmarknaden i Sverige.Anf. 67 ():Fru talman! Att skapa förutsättningar för en livs-kraftig landsbygd med människor i alla åldrar ochmed arbetsmöjligheter, god service, bra miljö och rikkultur är ett centralt mål för regionalpolitiken. Stats-makterna har i första hand ansvar för att skapagrundläggande och goda förutsättningar för dettagenom att garantera utbildning, infrastruktur ochgoda villkor för företag och företagande.Möjligheterna att decentralisera verksamheter ochlokalisera företag i glesbygd förbättras mer ochmer genom modern informationsteknik, även omutbyggnaden går för långsamt på landsbygden och iglesbygden.De mindre och medelstora högskolorna har visatsig kunna anpassa utbildningen till de olika regioner-nas särskilda förutsättningar, och det pågår godasatsningar inom högskolan.En medveten regionalpolitik kompenserar nä-ringsliv och offentlig sektor för långa avstånd, smålokala marknader, brist på utbildad personal m.m.I dag är en levande landsbygd en vacker dröm,trots att vi ständigt talat om att helaSverige skall leva. Trots goda ar-bete, med dess nästan 4 000 utvecklingsgrupper ochflera landsbygdsriksdagar och trots glesbygdsmyn-digheternas arbete rullar flyttlassen allt tätare bortfrån landsbygden.Landsbygden avfolkas, och vi är alla här medvet-na om den tragedi människor upplever när de tvingaslämna hus och hem och bege sig till storstadsregio-nerna för att kunna försörja sig själva och sina famil-jer. Det skapas då dessutom ett hårt tryck på olikaregioner, kanske främst på Stockholmsregionen.Så bistert är läget också i mitt hemlän Dalarna.Driftiga människor flyr, barnafödandet är extremt lågtoch inflyttningen minimal. är det att vakna.Nu är det att återerövra landsbygden.Men hur skall det ske? Svaret har vi åtminstone påen punkt delvis fått här . Äntligen har vi fåttbesked om att den stora landsbygdspolitiska utred-ningen nu skall dras i gång.Kristdemokraterna säger att det nu är dags att allagoda krafter samlas till gemensamma tag. Låt följan-de motto ljuda över vårt land , inför mil-lenniumskiftet: Vi skall erövra landsbygden på nytt.Det finns egentligen ingenting att förlora men alltingatt vinna. krävs nya djärva idéer och nya djärvatag.Fru talman! Basen för landsbygdsutvecklingen äraktiva jordbrukare och lantbruksföretag i hela landet.Många beslut har missgynnat svenskjordbruksnäring. Det handlar om avskaffad avbytar-tjänst, införande av avgifter för kartor och djurdatabasliksom förändrade båspallsmått, som leder till ned-läggning av mjölkproduktion. Det handlar också omatt man inte fullt ut tagit till vara de möjligheter somEU-inträdet gav.I regeringsförklaringen redo-visade statsministern att jordbruket skall ges villkorsom är likvärdiga andra näringars. I den jordbrukspo-litiska debatten i gavSocialdemokraternas talesman besked att skattesänk-ningar för jordbruksnäringen skulle komma i börjanav 1999.Huvudproblemet för jordbrukssektorn är denkonkurrenssnedvridande skatteryggsäck med bl.a.energi- och dieselskatter som bönder bär på.Det gör att svensk jordbruksproduktion och svenskajobb inom livsmedelsindustrin slås ut av konkurrentersom inte har de skatterna. Statsministerns uttalandehar gett visst hopp, men det hastar om svenskt jord-bruk nu skall ges den injektion som kan skapa fram-tidstro och hopp på nytt.Fru talman! En viktig del i infrastrukturen är enfungerande postgång som är heltäckande och omfattarhela landet. Inte minst för mindre företag i glesbygdär posten en viktig del av infrastrukturen, bl.a. för attföretagen skall kunna sälja och leverera sina varor.Den senaste tidens tendens med allt sämre postservicemåste brytas. Eventuella besparingskrav måste klarasav genom en ökad samordning med andra verksam-heter. Sådana goda exempel finns. Människors ochföretags tillgång till postservice måste säkerställasäven i glesbygd.Kristdemokraterna har resolut sagt nej till höj-ningen av de sociala avgifterna för jord- och skogs-bruk m.m. inom stödområdet. Likaså har vi proteste-rat mot det borttagna transportstödets zon 1-bidraginom stödområdet. Det är inget annat än att gå påtvärs mot företagande i glesbygden att inte accepteraatt någorlunda lika villkor skall gälla i hela landet.Det svenska inlandets möjligheter måste på ettspeciellt sätt mobiliseras. Det är i det närmaste bort-glömt av politiska företrädare i . Det tycksmest handla om kustremsan när man talar om planer-na för de norra delarna av landet.När Norrlandsfonden bildades var ett viktigt syfteatt stötta just inland. Inte minst med tankepå befolkningsströmmarna från inlandet ned motkusten borde Norrlandsfonden på ett särskilt sättbevaka behoven av riskvilligt kapital för att stöttanäringslivet och möjliggöra kvarboende. Trots behovav riskvilligt kapital är mycket pengar fortfarandeoutlånade beroende på att man inte är tillräckligtriskvillig i sina bedömningar. Huvudkontoret vet viligger i , och när ett nytt kontor öppnades i söd-ra förlades det till . Vart tog in-landet vägen?Jag hade en fråga till näringsministern, om han nuhade varit kvar: Vilka åtgärder avser näringsministernatt vidta för att Norrlandsfondens resurser på ett bätt-re sätt skall komma just inland till del?Den frågan får jag återkomma till.Fru talman! är möjligen en positivsatsning när det gäller framtiden och kommunikatio-nerna i hela . Men den kostar pengar.Bara den första etappen slukar ca 10 miljarder kronor.Underlåtenheten när det gäller en mer aktiv satsningpå däremot är anmärkningsvärd. Dennabana passerar rakt igenom det svenska inlandet, frånKristinehamn i söder till i norr, en sträckapå med stora framtidsmöjligheter. Här finnsnaturresurser i form av skog, malm och . In-tressanta prospekteringsprojekt pågår. Här finns ock-så vildmarken med framtida stora turistiska intressen.Parallellt med banan ligger hela fjällkedjan med hu-vudsakligen orörd natur och många kulturella värden.Om man tog åtminstone en miljard och plockadebort de flaskhalsar som omöjliggör transporter frånNordnorge ned till Trondheimsområdet och somomöjliggör transporter och samarbete med den norskasidan, så hade det varit en framtidssatsning som hadehjälpt det svenska inlandet, och vi hade sluppit detunga miljöfarliga transporterna på , påinlandsvägen.Till näringsministern, och till oss alla, skulle jagockså vilja säga: Det är dags för ett åtgärdspaket tilldet norra inlandet, där kan vara densammanhållande länken, kanske längstamiljöprojekt. Här finns biobränslet. Här finns möjlig-heter till etanolfabriker. Här finns möjlighet att verk-ligen hjälpa till att rädda en bygd och att ta vara på denaturresurser som här finns.Fru talman! Den kommande landsbygdspolitiskautredningen måste bli avstampet som ger nytt liv ochnytt hopp åt den svenska landsbygden. Det är hög tidatt tillsätta den. Det är dags att återerövra landsbyg-den!Anf. 68 () replik:Fru talman! Jag vet ju att är väl in-satt i de problem som vi har i de här regionerna, bl.a.i . Det har också framkommit flera bra förslaghär från t.ex. men också från Vänster-partiet, t.ex. att bilda regionala fonder som då skullekonstrueras så att de styrs regionalt och lokalt medinflytande från förtroendevalda, kanske fackmed-lemmar. Jag undrar om och hans partiär beredda att stödja sådana här fonder?Anf. 69 () replik:Fru talman! Helt klart är ju att regionala fonderkan vara en sådan möjlighet som bl.a. kommer fram iden utredning som skall tillsättas. Jag är övertygadom att ifall vi kan hitta en modell för regionala fonderså är säkert beredda att stödja den.Vi har pekat på sådana möjligheter. I stället för attplocka ett eller per kWh från elsidan finns detju möjligheter till det vi från kd har föreslagit skallvara den kommunala fastighetsavgiften. Man kanhitta kombinationer här där man kan hitta pengar somkan bilda fonder, så jag tror att det här är en positivsak som vi kan fortsätta diskutera kring.Anf. 70 () replik:Fru talman! Det där låter väldigt bra. Då har jagytterligare en fråga till som både Cen-tern och har motionerat om, och detgäller att avskriva en del av studielånen för dem somflyttar tillbaka till de utsatta regionerna. Är det ocksånågonting som kd kan tänka sig att ställa upp på?Anf. 71 () replik:Fru talman! Jag tycker att det låter bra. Det är välen typisk sådan sak som den här utredningen ocksåfår titta på. Alla tänkbara djärva idéer måste, som jagsade, stötas och blötas i den utredningsgrupp som nukommer till stånd. Det här låter intressant, och jag ärberedd att vara med och diskutera det.Anf. 72 () replik:Fru talman! tar upp lantbruksföre-tagens utveckling, och jag håller med honom: Det äroerhört viktigt att de verksamheterna har goda förut-sättningar att utvecklas och påverka miljön och ut-vecklingen i glesbygden.Men jag hör också att kritiserart.ex. de båsmått som djuren skall ha i ladugårdarna.Han talar om de miljösatsningar som har gjorts ochde avgifter som tas ut på konstgödning och annat.Svenskt lantbruk som primärproduktion och livsme-delsproduktion har haft stora framgångar vid försälj-ning av sina produkter ute i av den anledning-en att man har haft en stämpel på sig att man har haften god miljöprofil. Det har varit det främsta försälj-ningsargumentet, och vi har kunnat öka exporten avlivsmedelsprodukter , sedan vi kommed i EU. Är det så att kd tycker att vi skall göraavkall på de krav som vi i vårt land har när det gällergod djurhållning, bra miljötillsyn och i övrigt hårdpress på företagen för att de skall satsa på miljön? Ärdet avkall vi skall göra?Anf. 73 () replik:Fru talman! Naturligtvis skall vi inte göra avkallpå det som har med miljö, miljövård och riktiga livs-medel att göra, självklart inte, och det är viktigt. Där-emot får vi inte glömma bort att jordbruksnäringenhåller på att utplånas i vissa delar av det här landet.Är det nu så att jordbruksnäringen är en viktig basnä-ring för en levande landsbygd så får man faktiskt hittaandra möjligheter att finansiera den här typen avavgifter som vi har lagt på bönderna.Vi kan inte både kräva världens bästa livsmedel ochdessutom lägga den ena pålagan efter den andra påbönderna och tro att man skall klara det här.