prot · GM0967 · 1999-03-11 00:00:00 — Det skedde senast i avdess representant här i , som framfördesynpunkten att det vore önskvärt att verkarför att kan finnas med i WHO-sammanhang.Jag fick inte något svar på följande fråga: TyckerMarianne att det är balanserat och rätt signaltill de här två öarna att vi på svenska skattebetalaresbekostnad tar hit diktaturens "parlamentariker" för attfölja svensk valrörelse, under det att vi utestänger enfolkvald vicepresident från att komma hit och med-verka på ett seminarium i ?Det är för mig obegripligt att man kan handla pådet sättet, och det var det som min fråga gällde.Tycker att detta är rätt signal tilldet diktatoriska och det demokratiska ?Anf. 115 () re-plik:Fru talman! Jag vill svara så att oavsett om länderbryter svårt mot mänskliga rättigheter och har etttotalitärt samhälle, tycker jag ändå att dialog måstevara att föredra framför isolering. Jag tror att det ärviktigt att man har en god kontakt med länderna ifråga och kan ge dem erfarenheter från ett demokra-tiskt land som vårt, som har goda erfarenheter av hurman genomför mänskliga rättigheter. Vi vet alla attom man isolerar länder för mycket, cementerar manockså deras samhällsförhållanden och deras odemok-ratiska styresskick.Anf. 116 () re-plik:Fru talman! Jag vill först säga att jag instämmer imycket av det som sade omTaiwan. Något svar på frågan varför man kan vägraen människa från inresetillstånd fick vi inte,och jag upprepar den frågan.Jag vet inte riktigt vilka frågor jag skall ställa tillMarianne respektive till ,som kommer senare på talarlistan, men jag ställer såmånga frågor som jag hinner med, så får vi se hur detgår.Jag ställde i mitt anförande en fråga om ambassa-den i . Att i det nuvarande mycketkänsliga men ändå ganska hoppfulla läget lägga neden ambassad är en mycket olycklig signal. Hur serMarianne på den frågan?Vi fick inte heller någon kommentar till samernasställning i . finns enmycket defensiv skrivning, som går ut på att man nuavvaktar beredning. Men består faktiskt av sina olika medlemsländer, ochom de länderna har en åsikt i en fråga, är det klart attdetta påverkar processen. Det är alltså defensivt attbara säga att vi avvaktar frågans beredning.Jag skulle vilja få ett svar på frågan om regeringenär villig att verka för en förändring av så att det blir möjligt för samerna att få statussom medlem i Nordiska rådet.Jag står vidare bakom ett särskilt yttrande om ennationell handlingsplan för förverkligande av demänskliga rättigheterna. Efter den information som vihär alldeles har fått om barnen tycker jag att enhandlingsplan är ännu mer angelägen. Vi vet inte omdet pågår något arbete med en sådan i Regerings-kansliet. Jag förstår att majoriteten inte riktigt kändetill detta när vi diskuterade frågan i utskottet. Hur ärläget, och vad är villig att säga omdetta? Det är viktigt att vi går före, och vi bör ställastörre krav på oss själva än vi ställer på andra länder.När vi kritiserar andra skall vi också visa att vi görnågonting själva. Jag skulle vilja få ett besked i dennafråga.Anf. 117 () re-plik:Fru talman! Det var många frågor. De sista frå-gorna, som handlade om samerna och om handlings-planerna, kommer att beröra, så jaglåter dem gå vidare till henne.Jag vet att har ställt en frågatill regeringen om ambassaden i . Jagföredrar att inte just nu ta upp tid med den utan av-vakta tills svaret på den kommer.Jag skulle vilja ställa en fråga tillbaka till Marian-ne , som tillhör dem som står bakom reser-vationen om . Jag tycker att den är lite märk-lig. Inte heller jag fick något tillfredsställande svar,. Ordet självständighet nämnsnämligen i reservationen. Jag undrar på vilket sätt detkan gynna och världsfreden om vi deltar i ensjälvständighetskamp som inte ens själv efter-frågar. Finns det något svar på det?Anf. 118 () re-plik:Fru talman! Jag ser nu att det står i reservationen:"om de föredrar fortsatt självständighet". Det måsteju innebära status quo, eller hur? Ordet självständig-het är nog fel valt, det kan jag hålla med om. Det är juinte riktigt så. Taiwaneserna lever självständigt, menTaiwan utgör ändå en del av . Jag vet att man harföretagit en omröstning och gjort en undersökning iTaiwan som visar att en stor del av befolkningenföredrar status quo, alltså precis som det är i dag.Det står i reservationen att taiwaneserna självaskall få avgöra hur de vill ha det. Det är detta som ärden springande punkten i reservationen. Men Kinaskall inte med vapen och missiler hota ochuppträda som parterna gör i . Man betersig fruktansvärt utmanande. Därför är det viktigt attvärldssamfundet markerar för att man inte betersig så.Det är synd att vi hakar upp oss på ordet själv-ständighet i reservationen. Jag var kanske ouppmärk-sam, men det är status quo som saken gäller. Det voreockså intressant att få ett svar på frågan om inresetill-ståndet.Anf. 119 () re-plik:Fru talman! Då fick vi det utrett. Jag tycker givet-vis att det inte är acceptabelt att använder mili-tära maktdemonstrationer, vilket jag också nämnde imitt anförande.Men, , kan vi inte vara över-ens om att det viktigaste är att man löser problemetmellan och på ett fredligt och demokra-tiskt sätt?Anf. 120 ()replik:Fru talman! Jag tänkte återknyta till frågan omIran och den rådande situationen för flyktingar. sade att man inte kan ge asyl till grup-per, och så är det ju, det vore konstigt annars. Där-emot borde regeringen ge en tydlig signal om ifallman anser att det är lämpligt att utvisa människor tillIran eller inte. Jag har ingen känsla av att det hela harskärpts upp på något sätt. Det skickas fortfarandetillbaka människor till som är oliktänkande.En annan fråga som inte direkt berör utansom berör den s.k. tvåårsregeln som tillämpas när detgäller kvinnor som har kommit till och giftsig med en svensk man. Det händer att kvinnan blirmisshandlad av sin man, och om hon inte står ut medmisshandeln får hon tydligen inte stanna iSverige.Såvitt jag vet var frågan uppe på socialdemokra-ternas partistämma . Då ville manavskaffa tvåårsregeln och införa en annan prövning.Fortfarande tyckts det vara så att tvåårsregeln tilläm-pas, vilket innebär att en kvinna som misshandlas avsin man måste stå ut med det för att över hu-vud taget få stanna här, trots att det kan vara omöjligtför henne att ta sig till sitt forna hemland som från-skild och på flykt från en svensk man.Finns det några planer på att ändra denna regel?Jag tycker att detta är en oerhört viktig mänskligrättighets-fråga och en oerhört viktig jämställdhets-fråga.Anf. 121 () re-plik:Fru talman! Jag instämmer helt i att det är en väl-digt viktig fråga. Men jag har tyvärr inget konkretsvar att ge just . Dessutomtycker jag inte att den här frågan riktigt hör hemma iutrikesutskottet, utan den skall kanske debatteras i detutskott där dessa frågor normalt sorterar.Anf. 122 ()replik:Fru talman! Det blir lite grann fel om vi bara hän-visar flyktingfrågorna som gäller vårt eget land tillsocialförsäkringsutskottet. Då är det som att vi ansågatt detta med mänskliga rättigheter på hemmaplaninte är lika viktigt.I en debatt om mänskliga rättigheter är det oerhörtviktigt att vi sopar rent framför egen dörr och funde-rar mycket kring om situationen kan förbättras i vårteget land när det gäller mänskliga rättigheter och omvi kan vara ett bra föredöme. Då tycker jag att dettamed tvåårsregeln är en oerhört angelägen fråga att taupp. Det handlar inte om tiden, utan det handlar omvad som händer som är viktigt att tahänsyn till, om man menar någonting med mänskligarättigheter.Anf. 123 () re-plik:Fru talman! Också jag tycker att det är viktigt attsopa rent framför egen dörr så att vi inte har någraegna belastningar. Men jag kan inte kommentera denhär frågan ytterligare, utan vi får ta upp den i ett annatsammanhang.Anf. 124 ():Fru talman! Vid denna sena timme i debatten villjag bara göra tre korta anmärkningar.Mänskliga rättigheter är världens viktigaste ge-mensamma värdegrund. Det har faktiskt hänt mycketpositivt när det gäller mänskliga rättigheter under detsenaste decenniet.Berlinmuren har fallit. Rader av diktaturer harfallit . MR-debatten harkommit i fokus i riksdag. Vi har fått enallmän enighet om MR-frågorna som är väldigt roligatt se.När jag kom in i riksdagenstod tämligen ensam och slogsför krav på mänskliga rättigheter i våra biståndslän-der. Då hävdade man att vi ekonomiskt skulle stödjarader av regimer som har fallit med motiveringenatt vi skulle tala dem till rätta snarare än att låta demfalla med hjälp av statsbankrutt. är inställningenbetydligt tuffare när det gäller de mänskliga rättighe-terna, och det är en klar fördel.Vårt bistånd till är fortfarande i många av-seenden en besvikelse från MR-synpunkt. Vad görman då? Också har under det här seklet här-jats av många krig. När man skulle återuppbyggaEuropa efter började man med attsatsa på MR-frågorna. Man satsade på ,och det lyckades.Det har blivit lugnt i större delen av . Den-na lyckade satsning borde vara en väg även i Afrika.Vi skall inte tvinga på europeiska lösningar,men det kan vara ett bra tips att fånga upp. Varje landbehöver inte själv uppfinna hjulet, utan man kanhämta goda idéer och uppslag till bra lösningar frånde håll där dessa lösningar har visat sig vara fram-gångsrika.Fru talman! Slutligen vill jag ta upp Taiwanfrå-gan. Vi ställer oss bakom ett-Kina-politiken, och vivill att återföreningen skall ske på demokratisk ochfredlig väg. tycker jag att vi skulle kunnavisa samma frikostighet som visar mot vårarepresentanter från som befinner sig iTaiwan.Vi borde kunna lösa det snåla småkrånglet medskatten som vi håller på med i . Vi har full rättatt lösa detta i . I kallar man så-dant för smaatingene, och sedan löser man dem.Detta har lett till att har rader av internatio-nella institutioner medan vi i har några fåinstitutioner som vi till huvuddelen får betala själva.Jag tror att en lite frikostigare inställning till småsakerskulle kunna vara till stor nytta för vårt rykte interna-tionellt.Fru talman! Jag instämmer i övrigt i den allmännaenigheten.Beslut om uppskjuten voteringPå förslag av andre vice talmannen medgav kam-maren att dagens ärende fick avgöras vid arbetsple-num onsdagen den 17 mars.Anf. 125 ():Fru talman! Jag vill instämma i samt yrka bifall till reservation nr 2 vidmom. Flera länder i ochMellanöstern har varit på tapeten närdet gällt mänskliga rättigheter. Det ena landet är Tur-kiet och det andra . I har brotten mot demänskliga rättigheterna pågått i stor omfattning ochmed praktiskt taget oförminskad styrka i närmare tvådecennier. Det handlar om tiotusentals människolivsom offrats. Man har dödat och mördat människordärför att de ansetts ha fel politisk inställning eller felreligion eller därför att de förbrutit sig mot de orimli-ga lagar som den fundamentalistiska regimen stiftat.Det är lagar som inneburit kränkningar av människorsintegritet och självaktning och tvingat dem att klä sigeller se ut på ett bestämt sätt. Man har på lösa grunderanklagat och avrättat kvinnor för äktenskapsbrott.Kvinnor och män har inte haft, och har fortfarandeinte, lika rättigheter inför lagen. I fängelserna hörtortyr, fysisk som psykisk, till ordningen för dagen.Barnen har fått medfölja kvinnorna i fängelserna ochdär tvingats växa upp i en vidrig och skräckfylldmiljö. Listan över MR-brott begångna av den iranskaregimen är omfattande.Efter valet av president sedankunde en viss lättnad i förtrycket märkas. De religiösarestriktionerna när det gäller klädsel, utseende ochuppträdande blev inte lika stränga. Livet verkade blinågot lättare. Men förraåret inledde regimen en ny mordvåg, som dock vålla-de så starkt internationellt uppseende att man uppen-barligen var tvungen att avbryta den. Regimen tving-ades t.o.m. att efterforska dem som mördat Moham-mad Mokhtari, , och hans hustru. talat om att det var tjänstemän inom informa-tionsdepartementet, dvs. en del av säkerhetstjänsten,som begått morden.Fru talman! Jag vill poängtera en sak när vi de-batterar . Jag talar om regimen i Iranoch inte om regeringen. Det kan synas vara sammasak, men så är inte fallet i . I är den andligamakten med i spetsen tongivandeoch den verkligt maktägande. Det är Khamenei somhar makten över militär och polis. Regeringen ochpresidenten blir därmed i praktiken underordnad elleri bästa fall jämställd med det andliga styret. Det ärunder sådana omständigheter svårt att få en klar bildav vad regeringen egentligen vill - bilden av desspolitik blir otydlig. är det i första hand regimen- det tongivande andliga styret - som vi riktar vårkritik mot.Vänsterpartiet har tillsammans med företrädareför flera andra svenska partier krävt att en oberoendeinternationell kommission skall ha rätt att besöka ochpå plats undersöka förhållandena i när det gällermänskliga rättigheter. Några av oss riksdagsmän harockså välkomnat organiserandet av en tribunal i Haagmot den iranska regimens - jag vill här poängtera attdet gäller regimen - brott mot mänskliga rättigheter,understödd av såväl iranska borgerliga grupper somvänsterorganisationer i exil.Med anledning av detta ställningstagande har viledamöter av tillställts ett brev från Is-lamska republiken , där man miss-tänkliggör och anklagar denna tribunal för att vara etthot mot president popularitet.President utpekas inte på något särskiltvis av de organisationer som står bakom tribunalen.En människas popularitet kan knappast vara ett giltigtargument för att han eller hon skall undslippa rättsliggranskning om sådan är påkallad.Vi i beskylls för att vårt ställnings-tagande skulle vara följden av infiltration av en med-lem i vårt parti med iransk bakgrund. Jag vill på detbestämdaste tillbakavisa att våra ställningstagandenskulle grunda sig bara på medlemmars uppgifter. Jagkan försäkra att våra ställningstaganden inte grundarsig på uppgifter från ett enda håll. Våra källor ärmånga. Vi diskuterar noga olika aspekter av en ochsamma fråga innan vi tar ställning.Fru talman! Självfallet har fallet att MR-situationen i aktualiserats. Jaghade inte tänkt att uppehålla mig särskilt vid falletÖcalan utan snarare vid vad fallet är uttryckför och vilka missförhållanden som blottläggs genomdenna speciella händelse.Det som gjort och möjligt är de för-hållanden som växte fram efter att det ottomanskariket föll samman och det moderna tog form.Det har funnits en stark turkisknationalism, för att inte säga chauvinism, som tagitsig blodiga och våldsamma uttryck som riktat sig motandra folkgrupper i landet. Det är folkmord mot enoch en halv miljon armenier. Det är folkmord mothundratusentals assyrier och syrianer. Det är folk-mord som begåtts av turkiska staten mot kurderna.Även om ambitionen varit att skapa en modern stathar metoderna knappast varit moderna.Den största folkgrupp som under flera decennierunder efterkrigstiden lidit av detta nationalistiskaförtryck har varit kurderna. Brotten mot de mänskligarättigheterna har inte bara drabbat dem utan samtligafolkgrupper. Jag upprepar dem. Det är kurderna,armenierna, assyrierna, syrianer, yazidier och andrafolkgrupper. Även politiskt oppositionella turkar hardrabbats av detta.Någon har sagt att tortyren, som i stor utsträck-ning tillämpas i fängelser och på polisstationer, är enav största folksjukdomar. Den drabbar intebara den som direkt utsätts för den. Den drabbar ock-så hustru, barn, familj och släktingar. Den skaparpsykiska trauman som påverkar hela samhället.Förtrycket av kurderna i olika länder i Mellanös-tern har drivit dem in i en desperat situation, somockså drivit dem till att tillgripa desperata eller omman så vill terroristiska metoder i kampen för sittmänniskovärde och i kampen för respekt för sin na-tionella och kulturella särart. har kurderna ialla de länder där de levt utnyttjats som brickor ispelet mellan olika stater. Detta är en del av den kur-diska tragedin.I dag är situationen i mycket tillspetsad.Den politiska situationen är mycket mer överhettadän tidigare. Kammen på de turkiska nationalisternahar vuxit ytterligare. Den kurdiska folkgruppen kän-ner sig än mer kränkt och förtvivlad. Det måste varaEuropas och världssamfundets uppgift att kraftfulltmana till besinning.PKK har i sin kamp gjort bruk av terroristiskametoder. Den turkiska staten har begått brott motkurderna som strider mot de mänskliga rättigheterna.Nu när , efter kidnappningen som strider motinternationell rätt, skall ställas inför rätta måste detske på ett juridiskt korrekt sätt. Det kan knappast skei dagens . Skulle en rättsprocess gå korrekt tillskulle såväl den turkiska staten som sitta påde anklagades bänk. blir det en process där doma-ren är jävig.Den turkiska staten varken ser eller hör det somhela världen talar om. och EU måste utövahårdare påtryckningar mot så att det tvingastill reformer och förhandlingar.Anf. 126 ():Fru talman! Tyvärr har jag nog tagit till något förlite tid med tanke på att jag också måste replikera litegrann. Men jag skall försöka att koncentrera mig.Rent allmänt, fru talman, kan påpekas att överalltdär en krigssituation råder förtrampas mänskligarättigheter. Även om mellanstatliga konflikter numerautgör en mycket liten procent av pågående konflikter,ger de interna konflikterna anledning till stor oro, inteminst därför att de för med sig mycket grymhet motcivilbefolkningen som kommer i kläm mellan olikaintressen. På många håll i världen utsätts människorför våld, tortyr, övergrepp, död och förintelse ochförvägras allt det som har med mänsklig värdighetoch respekt för mänskliga rättigheter att göra.Jag behöver bara nämna där t.ex.barn kidnappas och dödas på det mest grymma sätt.Där är situationen för de mänskliga rättigheterna enav de värsta man kan tänka sig just nu.Jag vill också gärna nämna Kongo-Brazzavillesom jag tog upp i den utrikespolitiska debatten. Se-nast i går fick jag på min dator uppgiften att man troratt det är 200 000-300 000 människor som ärinternflyktingar eller befinner sig strax utanförKongo-Brazzavilles område. De befinner sig i enkatastrofal situation rent humanitärt sett. 10-15 barnbland dessa flyktingar dör . Så nog är detfrågan om ett förtryck av en av de mest grundläggan-de rättigheterna, nämligen rätten till liv, som vi ser ispåren av dessa inre konflikter.Jag skulle kunna tala om Stora Sjöområdet, An-gola, , , osv. Ni känner väl tillalla dessa länder i . Jag skulle kunna gå vidaretill andra världsdelar där vi på samma sätt ser att i deväpnade konflikternas spår sker övertramp av mänsk-liga rättigheter som är svårt att jämföra med någotannat.Därför kan vi inte slå oss till ro förrän vi blivitbättre rustade att på ett tidigt stadium göra allt somstår i vår makt för att förhindra att konflikter övergår ivåld. Vi måste med sorg erkänna att världssamfundetalltför ofta misslyckas med detta, men vi får inte geupp våra ansträngningar. Om världen handlade medstörre konsekvens och utan att snegla på eventuellaegenintressen, skulle vi förhoppningsvis kunna varanågot mer framgångsrika än vad vi är i dag.Världssamfundet och även behöver geuttryck för en konsekventare hållning i sin kamp förde mänskliga rättigheterna. framkommer ingetsom tyder på någon allvarligare kritik, inte ens i um-gänget med stater som på ett mycket allvarligt sättkränker de mänskliga rättigheterna. budskapmåste i dessa sammanhang vara otvetydigt och fårunder inga omständigheter ge anledning till miss-förstånd. Det är också viktigt att kritiken inte barasker i slutna rum utan också inför öppen ridå.Den kommer attta emot utrikesminister. Vad kommer densvenska regeringen att ha att säga till den kinesiskaregeringens representant ? Vi för-väntar oss ett kraftigt fördömande från den svenskaregeringen av de ständiga övergreppen mot mänskligarättigheter. Vi förväntar oss att det sker så att dethörs. Skall vi kunna umgås, och det tycker vi att viskall, måste det ske på ett öppet och ärligt sätt. Detfinns inte plats för något hyckleri när det gäller ettland där alla mänskliga rättigheter är satta på undan-tag.Vi hör ständigt rapporter om dissidenter somfängslas, om att inget parti utom det kommunistiskakan verka i landet, om att människor förhindras attfritt uttrycka sina åsikter både i tal och skrift, om attdödsstraff utdöms även för små förseelser. Fortfaran-de utsätts fler människor för dödsstraff i än i allaövriga länder tillsammans.Jag vill inom parentes säga att skulle ha enbetydligt starkare ställning i sitt hävdande av mänsk-liga rättigheter i om man avskaffade sitt döds-straff.Enligt Amnesty finns det fortfarande mer än 3 000fångar efter händelsen på . För ett drygt år sedan fängslades 1 000pastorer för längre eller . Religionsförföl-jelsen drabbar förutom kristna också muslimer i vissaprovinser. Buddisternas öde i möts mer och merav världens tystnad. Det pågår en hård omskolning imunk- och nunnekloster. Det enda sättet att fritt fåutöva sin religion i detta ockuperade land tycks varaatt ta till flykten.Allt detta är fullständigt oacceptabelt, och detmåste få höra av alla som menar sig stå förmänskliga rättigheter. Vad kommer regeringens reak-tion att bli vid den kinesiske utrikesministerns besök?Jag är ledsen att jag inte kan få svar på den frågan . Men det får vi förhoppningsvis via pressen.I ljuset av att , som saknar demokratisk legi-timitet, har fritt tillträde till olika internationella fo-rum och till det officiella umgänget med olika länder,ter det sig mer och mer absurt att inte harkunnat inta någon plats i den internationella folkge-menskapen. Om önskar söka medlemskap inågot av eller i t.ex. WHO, bordedemokratiska stater vara beredda att verka för detta.Detta gäller även . En god början vore obser-vatörskap i några underorgan. Enligt praxis har t.ex.PLO och ANC haft observatörsstatus i FN. Varförinte ?Det fanns vissa förväntningar på en friare utveck-ling i efter påvens besök, men dessa har tyvärrkommit på skam. Hundratals politiska fångar sitterfängslade, och dissidenter trakasseras och förföljs påolika sätt. En ny lag har antagits som kommer attinnebära långa fängelsestraff, och i vissa fall ävendödsstraff, för politiska dissidenter. Fyra ledande ochmycket välkända dissidenter har efter 19 månadershäktning ställts inför rätta för att ha försökt omstörtaden socialistiska staten, trots att de bara på fredligpolitisk väg har försökt propagera för sina politiskaåsikter. Trots vädjanden från , EU, Kanadaoch , Amnesty och andra människorättsorgani-sationer har de inte släppts.Den enda politiska åsikt som tolereras på Kubatycks fortfarande vara den kommunistiska. Densvenska regeringen har tyvärr talat mycket tyst omövergreppen mot de mänskliga rättigheterna på Kubaunder årens lopp. Ett ökat tryck behövs uppenbarli-gen. Skall det bli en ändring på den punkten?Colombia har nämnts här tidigare. Jag kan inteförbigå alla dessa människor som har fallit offer för politiska mord. Det talas om30 000. Det talas om över 3 000 som har försvunnitoch vars öde man inte vet. Även om man försöker attkomma till vissa lösningar, är situationen fortfarandeoacceptabel. Det är viktigt att i alla interna-tionella forum fortsätter att verka för att de paramili-tära grupperna upplöses och att straffriheten för dessabrott mot mänskliga rättigheter upphör.Vi noterar att utskottet åtminstone tycker att rege-ringen skall överväga att ta upp frågan om en särskildlandrapportör för , och det verkar inte varaur vägen.Kristdemokraterna anser fortfarande, fru talman,att läget för de mänskliga rättigheterna i ärmycket oroväckande. Även om kvinnorna tycks vinnaökade politiska framgångar under regim,innebär det ingen allmän och konkret förbättring avgrundläggande mänskliga rättigheter.