prot · GM0966 · 1999-03-10 00:00:00 — Kommunerna harett ansvar också genom att de skall anta handikappro-gram, och det skall de göra i samband med översikts-planerna. Kommunerna har verktygen där, men demåste också ha rätt inställning till det och åtgärda dehär sakerna.Det som tar upp om förhållandenapå daghem låter inte alls bra, om det fungerar på detsättet - vilket jag inte ifrågasätter. Men det är helakommunens ansvar. Man kan inte utse en enda tjäns-teman som skall ta ansvar för de här frågorna. Däranser jag och övriga socialdemokrater att man skalltänka på barnens rätt i alla beslut som man fattar ikommunen. Det visar också att det skall ske fortlö-pande. När det gäller sådana saker som upp i fråga om daghem måste både personaloch arbetsmiljöskydd m.m. komma in.Anf. 105 () replik:Fru talman! Visst skall barnfrågorna uppmärk-sammas av hela kommunen, och det gör kommunenom man ser till att ordna obligatoriska boendeplane-ringsprogram. I de sammanhangen kommer barnensrätt och roll in helt naturligt. Men det måste ocksågöras en uppföljning av de sakerna. Det är ett alarme-rande bevis på att det här inte fungerar. Det är intealla som har kunskaperna när det gäller att ta till varabarnens intresse och barnens rätt. Det finns ingensärskild instans i kommunerna som gör det.När det gäller bygglovsprocessen, kontroll, till-stånd osv. har riktat ganska häftig kritik mothur vissa delar av systemet fungerar. Jag undrar: Närtänker regeringen vakna och ta till sig de förslag omförändringar som finns? Bevisligen är det så att detsom är byggt sedan 1994-1995 har stora skillnadernär det gäller kvalitet i byggandet, stora brister närdet gäller hur kök ser ut, hur handikappvänligt det ärosv. Det hänger naturligtvis samman med de härfrågorna, eftersom man har släppt kontrollen ochsläppt ansvaret för den invändiga miljön. Då väntarjag på ett svar: När kommer regeringen tillbaka i dehär frågorna?Anf. 106 () replik:Fru talman! När det gäller barnens rätt ser jag detsom en större fråga, som måste ingå i hela den poli-tiska processen. Barnens synpunkter skall tas till varapå samtliga områden och skall alltså ingå naturligt.Jag tror inte att det är rätt att lägga över ansvaret pånågon tjänsteman och därefter vara nöjd med det. Dåstillar man bara sitt samvete. Det här skall ingå i denpolitiska processen.När det gäller det som tar upp ombrister i byggandet vet vi att har gjort enuppföljning, som har resulterat i att en del åtgärderkan vidtas direkt utan lagändringar och att man skallavvakta med andra saker, enligt förslag.Jag tycker att vi skall lyssna på . Men frå-gorna är ständigt aktuella.Anf. 107 () re-plik:Fru talman! Jag undrar om kan re-dogöra för på vilket sätt det är fördelaktigt för med-borgarna att byråkrater i kommunens centrala bygg-nadsnämnd avgör huruvida det i en viss byggkroppskall bedrivas partihandel, detaljhandel eller måhändahandel med skrymmande varor. Handen på hjärtat:det här är bestämmelser som brukar komma väldigtsent i planprocessen, och de utgör ofta ett sätt attförsöka rädda en misslyckad detaljplan, som kanskerent av har föregåtts av en misslyckad översiktsplan,med den här typen av pekpinnebestämmelser islutändan. I stället borde ta sittansvar, med hjälp av alla sina maktbefogenheter,tänka om och göra en ny plan, som infogar nytill-kommande bebyggelse på ett harmoniskt sätt i sam-hället i övrigt.Lilian Virgin säger att skärgården inte behöverlättnader, att skärgårdens glesbygdsområden minsanninte behöver några lättnader i möjligheterna att tillgo-dose sin försörjning. Fråga folk på , Rödlöga,Långskär, i och om detta stämmer! Harinte de nog besvärligt som de har det, utan att vi frånbyråkratisk sida skall lägga restriktioner på dem? Debehöver ha sin utkomst för att kunna bo kvar i skär-gården.Anf. 108 () replik:Fru talman! Vi har olika synpunkter när det gälleratt reglera handelsändamålet i detaljplan. Som jaguppfattade frågan handlade den om varför kommunenskulle göra det. Jag tycker att det tidigare i debattenhar framförts många argument för att det finns behovav att göra det. Det är t.ex. att man utarmar stadskär-nan och bygger livsmedelsaffärer på ställen dit folknormalt inte kan ta sig utan bil. Det är ett skäl.Jag skulle vilja ställa en fråga till . Jag nämnde att kommunerna då deinte hade möjlighet att reglera i detaljplan avstod frånatt ta fram nya planer. Då användes de gamla planer-na, men gamla planer kan vara dåliga. Är inte detockså konkurrenshämmande?Jag skall ta upp frågan om skärgården också. Somjag sade i mitt anförande vill vi underlätta och intekrångla till bestämmelserna, men jag pekade också påatt det är väldigt viktigt att väga intressen mot var-andra. Det är det man måste göra i många fall.Anf. 109 () re-plik:Fru talman! Min fråga gällde sammanfattningsvisom det inte är bättre att byggnadsnämnderna lär sighur de skall hantera sina stora maktbefogenheter istället för att man ger dem ytterligare möjligheter attdetaljbesluta i efterhand på ett sätt som gör det bådedyrare och besvärligare för medborgarna.Anf. 110 () replik:Fru talman! Byggnadsnämnderna har stora möj-ligheter, men de behöver också redskapet att kunnareglera handelsändamålet i detaljplan.Jag fick inget svar på frågan om det inte var kon-kurrenshämmande att inte kunna släppa fram detalj-planer med handelsändamål.Anf. 111 () replik:Fru talman! Jag skulle vilja ställa en fråga till Li-lian Virgin. Hon och socialdemokraterna anser att detinte finns några skäl att förbättra för byggande ochboende i skärgården. Jag måste säga att jag blev liteförvånad, särskilt eftersom jag vet att från Gotland.Jag skulle vilja fråga om tycker attt.ex. strandskyddet är rättvist. Ger det strandskydd vii dag har möjlighet för människor att bygga och bo iStockholms skärgård på samma sätt som i Norrlandsskärgård? Det är kanske en bit som intehar tittat på.Byggregler hindrar också ett fortsatt fastboendenär det gäller generationsväxlingar. Traditionellakust- och skärgårdsnäringar som fiske och jordbrukhar det jättejobbigt i min egen skärgård - det somkallas uppländska skärgården. Jag förstår inte LilianVirgins och socialdemokraternas inställning i denfrågan. Det behövs förbättringar.Anf. 112 () replik:Fru talman! Jag antar att slårvakt om strandskyddsreglerna därför att vi vet att deär viktiga. Däremot skall de inte helt förhindra alltbyggande i skärgården. För att man skall kunna byg-ga i skärgården måste man ändå ta hänsyn till vissaandra förhållanden. Jag nämnde i mitt anförande också kan behöva ta hänsyn till grannar.Vi vill inte onödigtvis krångla till reglerna, ochdet anser vi inte heller att PBL gör. Det har blivitlättnader i PBL. Det var det jag ville peka på.Anf. 113 () replik:Fru talman! svarar inte på frågan ommöjligheter för generationsväxlingar i skärgården,som också är något väldigt besvärligt. Strandskyddetär inte heller bra som det är . Jag tycker faktisktatt det hade varit bättre om socialdemokraterna, nunär man ser vissa svårigheter, yrkade bifall också tillmotioner som inte kommer från det egna partiet, såatt vi kan få det bra i landet.Anf. 114 () replik:Fru talman! Det finns inga skiljaktigheter vadgäller det sista som säger, dvs. att viskall få det bra i landet. Men även när det gäller gene-rationsväxlingar, , behöver man göraen prövning och väga intressen mot varandra. Denprövningen kan man göra med den tanken att detgäller generationsväxling. Man kan försöka hjälpa tillså att det går att få till stånd det man vill göra.Anf. 115 ():Fru talman! Jag skall koncentrera mitt anförandepå etablering av externa köpcentrum.I har vi upplevt vad dessa etableringar lederfram till och vilka effekter de har fått på flera områ-den inom länet. Det är också med stor oro vi ser framemot följderna av . Flera av de nu före-slagna etableringarna bygger på ett kundunderlagäven från andra sidan sundet, och nästan uteslutandepå ett bilburet kundunderlag.Vi kan än så länge konstatera att de negativa ef-fekterna klart överväger. Jag vill här peka på några avdem. De flesta problemen är välkända och borde fåttfler att fundera på behovet av förändringar.Att man ökar reslängden för inköp, och då framförallt den bilburna reslängden, innebär en ökad miljö-belastning i form av utsläpp och buller och fjärmaross ifrån både Agenda 21-målet och klimatkonferen-sernas resultat. Det tätbebyggda samhället borde urmiljösynpunkt ha en fördel bl.a. när det gäller beho-vet av transporter för inköp, eftersom kundunderlagetoftast är tillräckligt stort i det direkta närområdet.Dessutom kräver de externa handelscentrumen oftautbyggnad av vägar både från tätorten och på etable-ringsorten. Samhället får oftast stora underhållskost-nader när det gäller att upprätthålla tillgänglighetenför kunderna. Om vi menar allvar med våra stoltadeklarationer om det hållbara bör vi se till attdessa etableringar kraftigt begränsas.Fru talman! Utöver miljöpåverkan kan vi se enrad andra olika negativa effekter av etableringarna.Oftast påverkas även handeln i stadskärnorna vad detgäller normalutbudet, och i vissa fall också med ut-armning. ersätts det s.k. normalutbudet i ställetav dyra specialbutiker som har en inriktning påmycket köpstarka kundgrupper. Dessutom kan vi sehur servicen i städernas ytterområden också utarmas,och här finns ofta den grupp konsumenter som saknartillgång till egen bil och som därför inte kan tillgodo-räkna sig de eventuella fördelar som finns med exter-na och halvexterna köpcentrum. Det som i bästa fallskulle vara fördelen med dessa etableringar är justlägre priser och generösare öppethållandetider förköpstarka bilburna konsumenter. Effekterna för andrakonsumenter är motsatsen, nämligen försämrad ser-vice, minskat utbud och högre priser.Jag tror inte att det jag har sagt är vare sig särskiltkontroversiellt eller någon nyhet. Tvärtom tror jag attdessa kunskaper är ganska självklara för de flesta.Varför uppstår då en sådan situation som den iSkåne? Jag tror att det går att hänföra till sex huvud-skäl.För det första: Utvecklingen av handeln gårsnabbt. Ofta har kommunpolitiker och planerare intemöjlighet att förutse utvecklingen och behoven ihandeln, och därmed har man också svårt att över-blicka effekterna av etableringarna. Handeln har storpåverkan på det dagliga livet för oss alla. Vad som ärbra för den ena är inte nödvändigtvis bra för denandra.För det andra: Kommunerna styrs ofta av för-hoppningar i stället för av ordentliga kon-sekvensanalyser. Det är förhoppningar om nya ar-betstillfällen och ökade skatteintäkter till kommunen ikombination med en rad s.k. dynamiska effekter.Risken är påtaglig att effekterna blir de rakt motsatta,åtminstone vad det gäller skatteintäkter och arbetstill-fällen. Idén med stormarknaden är att med bl.a. lågapriser hålla hög omsättning och genom låg personal-täthet hålla kostnaderna nere. Den handel som slås utav etableringarna är ofta småföretag med hög perso-naltäthet, och den totala summan arbetstillfällen ten-derar snarare att minska. Dessutom är det länge sedankommunerna kunde beskatta företagen, så den delenav intäkterna tar staten hand om.För det tredje: Beslut om lokalisering av köpcent-rum och stormarknader behandlas ofta som ett enfrå-geprojekt och styrs av enskilda ekonomiska intressenpå bekostnad av det allmännas intresse.För det fjärde: Politiker och planerare är ofta räd-da för att hämma den fria konkurrensen och glömmerbort att man slår undan förutsättningen för konkur-rens för andra. Saknar man tillgång till ett starkt ka-pital kan man inte konkurrera om den billiga markenoch de stora etableringarna och i förlängningen inteheller om de bilburna köpstarka konsumenterna, dvs.att man genom att ge vissa företag tillgång till billigmark och goda parkeringsmöjligheter snedvriderkonkurrensen gentemot dem som saknar dessa möj-ligheter.För det femte: Det kommunala planmonopoletanvänds ofta som ett skäl för att anta dåliga otillräck-ligt analyserade planer, naturligtvis bl.a. utifrån svå-righeten att göra just dessa planer.För det sjätte: Kritiken måste också riktas motlänsstyrelsernas alltför passiva hållning när det gällerderas roll som samordnare av mellankommunala,regionala och nationella intressen.Fru talman! Det hade varit lockande att föreslå ettallmänt förbud mot etableringar av externa köpcent-rum. Jag gör inte detta med hänsyn till det kommu-nala planmonopolet, som jag anser vara värt att beva-ra så långt det över huvud taget är möjligt. Det viföreslår är i stället en skärpning av plan- och byggla-gen på det här området.När infördes var detmycket för att stärka kommunernas makt över plan-frågorna. Utgångspunkten var att det kommunalasjälvstyret var betydelsefullt. Dessutom hade kom-munsammanslagningarna ökat kommunernas storlekoch därmed också förutsättningarna för en fungerandeförvaltningsorganisation kring planfrågorna.Detta har tyvärr lett fram till missuppfattningen attkommunerna kan göra precis som de vill. Plan- ochbygglagen ger ramen för beslut om markanvändning-en och ställer stora krav på intresseavvägningar ochbeslutsunderlag. Det uttrycks också mycket klart attkommunen skall ta hänsyn till både det allmännas ochdet enskildas intressen, och om en detaljplan skullemedföra oacceptabla intrång i motstående intressenfår inte planen godtas.Det är också klart uttryckt, vilket är viktigt att på-peka, att det kommunala planmonopolet inte sträckersig utanför kommunens gränser och att planlägg-ningsbeslut som får effekter på andra kommuner skallsamordnas. Om samordningen misslyckas skall inormalfallet planen inte antas.Det finns en rad andra regler som styr planbeslu-ten och som borde kunna användas för att bevaka detallmännas intressen. T.ex. har länsstyrelserna skyl-dighet att självmant pröva planläggningsbeslut somkan få skadlig påverkan på miljön. I proposition1994/95:230 betonas och förtydligas bestämmelsernakring miljöhänsyn vid planering. Vidare kan vi kon-statera att det ställs hårda krav på kommunerna närdet gäller avvägning mellan olika intressen inomkommunen och på samma sätt i relation till andrakommuner.Fru talman! Trots att det redan finns en hel delregleringar kring etableringsfrågorna anser Vänster-partiet att det behövs en förstärkning i plan- ochbygglagen. Om inte annat visar verkligheten i Skåneatt så är fallet. Länsstyrelserna måste få starkare in-strument för att kunna bevaka samordningen i mel-lankommunala beslut och i beslut som påverkar helaregioner. Det är också viktigt att länsstyrelserna fårstörre förutsättningar att ta till vara det nationellaintresset. Det kan bl.a. handla om våra förutsättningaratt efterleva de miljömål som är uppsatta.Vi föreslår därför två förtydliganden i PBL när detgäller lokaliseringsbeslut som får mellankommunalaoch regionala effekter, utan att för den skull göranågra större inskränkningar i det kommunala plan-monopolet. Det är för oss mycket underligt att vi intefått majoritet för vårt förslag, med tanke på den debattsom har förekommit och deklarationerna från i stortsett alla partier om betydelsen av ett ekologiskt håll-bart . Tydligen är det långt mellan högtidstaloch faktiska beslut.Vårt första krav är att ställa formella krav på be-slutsunderlaget inför varje beslut som får mellan-kommunala och regionala konsekvenser. Detta skulleskapa bättre förutsättningar för ordentliga kon-sekvensutredningar och ge länsstyrelserna ett verk-ningsfullt redskap i diskussionerna mellan kommu-nerna. Det andra är att ställa krav på att planlägg-ningsbeslut, oavsett vad som får ingripande regionalaeffekter, skall belysas i översiktsplan före detaljplan-läggning.Fru talman! Jag yrkar utifrån det jag föredragit bi-fall till reservation 4 under mom. 4 och instämmer iövrigt i yrkande.Anf. 116 () re-plik:Fru talman! Det är glädjande att anser den kommunala självbestämmanderättenvara en ko eller något annat heligt kreatur. Å andrasidan blir jag lite oroad över att han vill rycka avkommunerna deras ansvar i det här sammanhanget.De har ett planansvar. Skall vi ständigt höja ansvaretuppåt i hierarkin riskerar vi att sitta i medde skånska stadsplanerna, och det var inte meningen.Det finns möjligheter för kommunerna att säga nejtill bebyggelse. Man är inte tvungen att säga ja till enstormarknadsetablering. Man har t.o.m. allt mindreincitament att göra det, då kommunerna inte har nå-gon möjlighet att beskatta juridiska personer. värna om servicen i den lokala tätorten kan manhelt enkelt säga nej.Det finns exempel på goda stadsplaneringar i lan-det. I t.ex. i finns exempelpå en mycket väl fungerande stadskärna med godförsörjning och låga priser, eftersom man har sköttsin stadsplanering på ett bra sätt. Jag kan också visapå kommun i , som påett bra sätt replierat på storstaden när man etableratsitt lokala centrum. På det viset åstadkommer mangoda lösningar för medborgarna med låga priser ochgod försörjning i alla fall.Det är mer bevänt med att försöka återföra ansva-ret till kommunerna, som har maktmöjligheterna, änmed att rycka av dem ansvaret genom att införa nyabestämmelser som lägger ansvaret på en högre admi-nistrativ nivå.Anf. 117 () replik:Fru talman! Det är naturligt-vis inte så att inte intar en roll i dethär. har möjlighet att varadelaktig i planbeslut som får mellankommunal, regi-onal och nationell påverkan.Det vi yrkar på är inte under någon som helst om-ständighet att begränsa det kommunala självstyretavseende de etableringar som är inomkommunala.Detta handlar för vår del om de beslut som får effektpå andra kommuner än den egna. Det är här vi anserdet nödvändigt att kommunerna i viss mån tappar endel av sin beslutanderätt och att man fattar regionalaoch interkommunala beslut på en sådan nivå att allakommuner som berörs av besluten faktiskt omfattas.Det är också nödvändigt att se till att få nedmängden inköp som görs per bil för att vi skall kunnaupprätthålla de beslut som bl.a. parti har ställt sig bakom i klimatkonferensensanda.Anf. 118 () re-plik:Fru talman! Viktigt i ledarskap är att inte rycka avunderställda det ansvar de har. Detsamma gäller förstatens och kommunernas organisation. Har vi nu lagtansvaret för stadsplaneringen på kommunerna skall viicke onödigtvis rycka av dem det ansvaret. Framförallt mot bakgrund av att länsstyrelserna - vilket StenLundström själv påpekar - redan har ett ansvar attuppmärksamma kommunerna på när de är ute på felväg och initiera exempelvis regionplanering bör viinte nu införa nya bestämmelser som gör det möjligtför kommunerna att springa ifrån sitt ansvar i det härsammanhanget.Anf. 119 () replik:Fru talman! Jag kan bara konstatera att Carl-ErikSkårman under inga som helst omständigheter ärberedd att begränsa bilismens utbredning när detgäller inköpshandel och liknande - allt i den heligakonkurrensens anda. är inte be-redd att göra de förändringar som enligt mig är full-ständigt nödvändiga för att få rimligare proportionerpå denna handel.Jag tycker att det är tragiskt att kan se skillnaden mellan det kommunala själv-styret och det styre som handlar om hela regioner ochnationella intressen och att det faktiskt behövs olikabeslutsnivåer även när det gäller de här sakerna.Anf. 120 () replik:Fru talman! Jag anser liksom attdet är viktigt att kunna reglera detta. Men jag anserockså att kommunerna har de lagliga verktygen. Deskall bara lära sig att använda dem.När det gäller har ju ytterli-gare möjligheter genom att man ingår som försöksläni verksamheten med regionalt utvecklingsansvar. Manhar också varit bra på väg när det gällt sådana häretableringar som rör flera kommuner. Det är alltsåinställningen hos politikerna i regionfullmäktige somhar styrt det här en hel del.Nu när planerna ändå antogs visade ju länsstyrel-sen att man har möjlighet att gripa in. Det gjorde manpå så sätt att man upphävde de här planerna, just medmotiveringen att samordningen inte hade skett pålämpligt sätt. vet vi att detta är överklagat tillregeringen och kommer att avgöras där.Anf. 121 () replik:Fru talman! Vi kan konstatera att det som befarade är det som kan hända meddagens lagstiftning, nämligen att regering och riksdagtill slut blir de som får avgöra dessa frågor. Det somvi vill uppnå med vår motion i denna fråga är attstärka regionens förutsättningar, och jag kan barabeklaga att inte fullföljde det som man var påväg att göra. Det innebar egentligen det som vi harskrivit, nämligen det som till stor delvar beredd att en gång fatta beslut om men som manhar backat från.Det enda som vi vill med detta är att se till attstärka regionens möjligheter att påverka de regionalafrågorna.Anf. 122 () replik:Fru talman! Jag ville tala om att verktygen för attstärka regionens förutsättningar finns och att detberor på den politiska viljan om man vill användadem.Anf. 123 () replik:Fru talman! Jag kan bara konstatera att LilianVirgin och jag inte är överens. Jag tycker inte attregionen har tillräckligt starka instrument för detta.Om så hade varit fallet hade jag naturligtvis inteväckt en motion i vilken det krävs ytterligare tvåinstrument för regionens räkning. Jag beklagar baraatt socialdemokratin inte kan dra lärdom av det somhänt, där de mellankommunala besluten i intehar lett till någon särskilt positiv bild utan snarare enexplosion av externa handelscentrum, vilket vi riske-rar att få se i betydligt fler regioner om vi inte nu gerlänsstyrelserna och kommunerna tillräckliga redskapför att stoppa dessa etableringar.Anf. 124 PER ():Fru talman! En viktig del i detta betänkande ärHeby kommuns länstillhörighet. Jag vill därmed börjamed att instämma i bifall till reser-vation 16 angående länstillhörigheten för kom-mun.Redan 1997 motionerade jag idenna fråga. Då hade kommunen ännu inte haft sinfolkomröstning, och jag skrev att jag tyckte att manskulle ta mycket stor hänsyn till vad kommunensinvånare sade och att man skulle följa folkomröst-ningsresultatet. Jag fick en s.k. välvillig skrivning avbostadsutskottet då.Sedan dess har det gått , och folkomröst-ningen har hållits. Och som vi har hört här sade ja till ett länsbyte, medan 39,9 %ville stanna kvar som en del av . Trotsdetta solklara utslag har regeringen börjat dra saken ilångbänk. Utredningar tillsätts, och Kammarkollegietkopplas in. Vissa socialdemokratiska politiker börjarleta efter olika sätt att kringgå folkomröstningsresul-tatet. Vissa lokala politiker har t.o.m. börjat propage-ra för en styckning av . Detta är oroan-de.Något annat som också är oroande är att Miljö-partiet, som normalt sett brukar vara en stor vän avfolkomröstningsresultat, den här gången går med pådessa segdragningar av ärendet. Men så är det välkanske när man sitter i värmen kring köttgrytorna iRosenbad. Eller är det enbart när folkomröstningsre-sultaten går väg som man vill följa re-sultatet?Lite extra oroad blev jag när jag hörde ansvarigtstatsråd, , i en interpellationsdebatt här iriksdagen besvara frågor omHeby kommun. I princip kan man säga att hon avstodfrån att över huvud taget uttala sig och gömde sigbakom Kammarkollegiets utredning som om rege-ringen inte kunde ha någon typ av åsikt och någon typav plan innan den har fått denna utredning. Detta ärnaturligtvis nonsens. Det går alldeles utmärkt förbåde regering och riksdag att göra en viljeyttring. Detär väl ändå inte så att man först låter folkomröstning-en komma till stånd men aldrig hade för avsikt att brysig om resultatet?Fru talman! I den motion som vi behandlar i daghar jag tillsammans med , , , och HaraldNordlund, föreslagit att som sinmening skall ge regeringen till känna vad i motionenanförts om att skyndsamt bifalla kommunsframställan om att få tillhöra län.För oss är lokala folkomröstningar en viktig delav en vitalisering av demokratin. Att genomföra folk-omröstningar och sedan strunta i folkviljan under-gräver tron till vår demokrati och skapar även politi-kerförakt.Med hänvisning till folkomröstningsresultatettycker jag att man skyndsamt skall bifalla Hebykommuns framställan om att få tillhöra län.Anf. 125 () replik:Fru talman! Per undrade om det var på grundav att vi sitter vid köttgrytorna i som vi intetillstyrker denna motion. Det kan väl ligga någontingi det.