prot · GN0945 · 1999-12-13 00:00:00 — Det betyder att man med en normalstudietakt på universitet och högskolor kan fullföljasin grundexamen och sedan gå ut i förvärvslivet föratt återkomma med fortbildning några terminer ochha en hygglig finansiering av detta.Propositionen har hamnat ungefär på den nivåsom i valet sade sig kunna orka med,alltså en finansiering där staten tillskjuter avstudiemedlen som bidrag och pension. Mer finns detinte resurser till.Vi skulle som flera andra partier gärna se att mankunde ta ett steg till och få en50-procentig bidragsdel. Det skulle kosta ytterligaredrygt 2 miljarder, och det går alltså inte i dagsläget.Man kan ju inte diskutera de här nivåerna i bi-dragssystemet utan att ställa dem i relation till andraviktiga utgiftsposter inom utbildningsområdet. Dethandlar om en fördelning av tillgängliga resurser påolika sektorer, och vi vet att stora grupper av elevermed behov av särskilt stöd såväl i förskola ochgrundskola som i gymnasieskolan tarvar förstärk-ningar. Deras behov måste tillgodoses först.En balans i systemet är nödvändig av rättviseskälmed hänsyn till olika människors behov och för att fåen ekonomisk fördelning över hela skolsystemet, frånförskolebarn till olika yrkesutbildningar, som är op-timal för samhället som helhet.Många är bekymrade över att avbetalningarnakanske blir för betungande, och det är ju sant att av-betalningssystemet som alla avbetalningar av lån överlånga tidsperioder är behäftat med ett risktagande.Räntan kan t.ex. skjuta i höjden. Naturligtvis måsteman vara beredd på att i ett sådant här system i ex-trema finanssituationer se över systemet och göraändringar, om man hamnar i en omöjlig situation. Detgår inte att undvika i något avbetalningssystem. Un-der normala förhållanden bör dock avbetalningssys-temet fungera väl. Det är generöst jämfört med andratill buds stående lånemöjligheter.Man brukar säga att studier är vägen till framgångi yrkeslivet och att en höjd kunskapsnivå i landetockså ger en grund för växande företagsamhet och fören låg arbetslöshet. God konkurrenskraft i ett interna-tionellt perspektiv leder till en bättre lönebildning. Enbidragande möjlighet till en sådan gynnsam utveck-ling är just studiemedelsreformen, som kan ge flermöjligheter till högre studier.Det vore ju sorgligt om man i det perspektivet inteockså kunde se lite optimistiskt på möjligheterna attåterbetala lån. Jag tror att vi med den här reformenhar skapat en möjlighet till en löneutveckling och ettvälstånd som går i den riktningen att det blirlättare än svårare att klara återbetalningarna av lånen.Dessutom är alltså bidragsdelen i inte oväsentlig gradhöjd och därmed lånebilden lite bättre än i dagsläget.Anf. 194 ():Fru talman! Timmen börjar bli sen, men jag villändå fördjupa mig i en av de frågor som är med i detbetänkande som har diskuterats här. Min partikamratErling Wälivaara har formulerat kristdemokraternassyn på studiestödet, och jag delar hans uppfattningaroch yrkanden. Jag kommer att ta upp en fråga somkan synas relativt ovidkommande men som jag i ettannat perspektiv anser vara en av de viktigaste frå-gorna.En rad i det förslag som ligger lyder: "Stöd i formav timersättning skall inte längre lämnas". Dennaangivna timersättning är en ersättning på i tim-men för de utvecklingsstörda som har arbete och sombehöver gå ifrån detta vanligtvis i veckanför att få undervisning i svenska.Det skäl till borttagandet som jag fått kännedomom är att få har denna ersättning, ett skäl som enligtmin mening skulle göra att den fick finnas kvar. Detbeslut som jag befarar ska fattas innebärsåledes ytterligare en försämring av en rad sådana förden grupp medborgare som har det svårast i samhälletatt kunna få sin röst hörd.Fru talman! Min fråga är: Hur kan skolministernoch utbildningsministern stillatigande se på när engrupp medborgare i samhället särbehandlas?Jag hoppas att svaret på min fråga till dem bådablir: Det beror inte på värderingar och attityder. Des-sa människor är inte mindre värda. Det beror inte påekonomi. Dessa människors delaktighet i samhälletkan inte mätas i pengar. Jag hoppas att deras svar blir:Det beror på okunskap. Vi har inte varit medvetna omsärbehandlingen.Jag vill därför ge lite saklig information. Särvuxska anordna utbildning för vuxna utvecklingsstörda.Den ska med utgångspunkt i elevernas tidigare ut-bildning och erfarenhet fördjupa och utveckla deraskunskaper för deltagande i samhällsliv och yrkesliv.Utgångspunkten är att varje människa kan utvecklasutifrån de förutsättningar var och en har om tillräck-ligt stöd ges. Syftet med särvux skiljer sig inte frånsyftet med övrig vuxenutbildning. Men tillgänglig-heten till utbildningen och utbildningens innehållskiljer sig i flera viktiga avseenden.Jag tänker nu lyfta fram åtta punkter där det är enklar skillnad mellan vad utvecklingsstörda får del av isamhället när det gäller utbildning och vad alla andramedborgare har möjlighet att få del av.1. För alla vuxna är det enligt skollagens 11 kap.10 § en lagstadgad rättighet att få grundläggan-de vuxenutbildning. Kommunerna har skyldig-het att aktivt verka för att nå dem som har rätttill grundläggande vuxenutbildning och att mo-tivera dem att delta. Den rättigheten gäller inteför särvux. Många vet över huvud taget inte omutbildningsmöjligheterna, och kommunerna harofta kö till de få platser som erbjuds.2. De studerande som avslutar studier i särvux fåringet slutbetyg. Utbildning är en utveckling avkunskaper. Alla kan utvecklas i någon grad.Slutbetyget upplevs ofta som en återkoppling påen ansträngning som gjorts för att lära och tordeinte vara mindre viktigt för den utvecklingsstör-de än någon annan. har jag inte känne-dom om någon annan utbildning på motsvaran-de nivå där slutbetyg inte ges.3. Utvecklingsstörda får inte undervisning i idrottoch hälsa. På den utbildning som motsvarargymnasiesärskolan ges undervisning i alla äm-nen som får finnas på ett nationellt programmed undantag av idrott och hälsa.4. I särvux ges inte utbildning i naturkunskap.Naturen är den enklaste av miljöer för en ut-vecklingsstörd.5. Estetiska ämnen finns inte i särvux pågrundsärskolenivå. Musik, bild och liknandeämnen innehåller möjligheter för dessa männi-skor att utvecklas och ger verktyg att delta i oli-ka samhällsmiljöer.6. Hemspråk finns inte på grundsärskolenivå. Attutvecklingsstörda förhindras att få kunskaper isitt hemspråk kan inte försvaras från något håll.7. pengar får inte användas förutvecklingsstördas utbildning, menar . fördelar pengar till kunskaps-lyftets projekt. Tanken är att alla medborgareska få kunskaper i kärnämnen motsvarandegymnasial nivå. De utvecklingsstördas egenskolform, särvux, bedrivs också på gymnasieni-vå, men här gäller enligt inte sats-ningen. Tanken är att för att delta i det livslångalärandet och känna delaktighet i samhället be-hövs en viss basnivå av kunskaper. Detta menarjag gäller även våra utvecklingsstörda.8. Den här punkten gäller det beslut som jag befa-rar att kommer att fatta den14 december. Det blir i princip omöjligt, enligtuppgifter från , att upprätthålla språketför många utvecklingsstörda som arbetar där omman tar bort timersättningen. Det är den åttondepunkten som är klart diskriminerande för engrupp medborgare som också bor i detta sam-hälle.Vuxna utvecklingsstörda är utsatta. Den genera-tionsväxling som är naturlig får ofta svåra konsek-venser för den utvecklingsstörde. Föräldrarna blirgamla och orkar inte engagera sig och driva derasfrågor. Kommunerna i landet är relativt bra på atttillgodose omsorgen när det gäller utvecklingsstörda.Bostäder, assistenter och stödåtgärder finns.När det gäller utbildning, att höja utvecklingsstör-das kompetens, är det däremot svagt. Den utveck-lingsstörde lär oftast senare i livet men måste avbrytasin skolgång . Så länge räcker kom-munernas skyldighet. Därefter finns ingen rättighetför den vuxne till skolgång och förkovran. Ökaddelaktighet i samhället förhindras. Detta ska jämförasmed den jättesatsning som har gjorts genom kun-skapslyftet med uppsökande verksamhet och indivi-duella studieplaner för att öka delaktigheten i sam-hället. Den är bra, men den skulle också gälla den härgruppen.Det är bra att det finns rullstolar för rörelsehind-rade, hörapparater för dem som har svag hörsel ochproteser för dem som saknar en kroppsdel. På mot-svarande sätt behövs systematisk hjälp för dem somhar svårt att lära och behålla sin kunskap. I omsorgeningår också utvecklingsstörda, men när det gällerutbildning ingår de inte.I dag sitter - och lyssna nu! - ett stort antal vuxnasom hade kunnat vara delaktiga i samhället på ettbättre sätt som de fått den hjälp som de är i behov av.Fru talman! Sammanfattningsvis vill jag påtala attdet successivt blir allt sämre för vuxna utvecklings-störda, särskilt om man jämför med andra medborga-re. De är en utsatt grupp som inte själv kan göra sinröst hörd. För de vuxna utvecklingsstörda gäller attdet tar att lära. Kunskapen måste kontinu-erligt användas för att bestå.Deras rättigheter till utbildning slutar när de är . Kommunen har skyldighet att ordna särvux, menför få platser erbjuds. Om platser erbjuds är utbild-ningen sämre än övrig vuxenutbildning. tas timer-sättningen för särvux också bort, om förslaget gårigen i morgon.Om inte plats finns kan kommunen rekommende-ra ett studieförbund. Men då får den utvecklingsstör-de själv betala. Om ingen plats finns har kanske 15års träning i särskolan varit bortkastad i meningen attförmågan avtar eller försvinner.Samhället står upp för att varje medborgare ska fåmöjlighet att utvecklas på grundläggande nivå eftersin förmåga. För vuxna utvecklingsstörda gäller alltsåinte detta. Kommunerna uppfyller inte sin lagstadga-de skyldighet enligt skollagens 12 §. Detta förfarings-sätt kan inte acceptera.Anf. 195 ():Fru talman! Jag tycker att det är väldigt viktigt attYvonne tar upp de här frågorna om deutvecklingsstörda vuxnas situation.Skolverket har i en utvärdering påpekat en radmissförhållanden i olika kommuner. Det gäller bl.a.de långa köerna, som sade. Detgäller också att grupperna ibland är väldigt små. Jagtror att snittet ligger på 2,1 elever, och det är juegentligen ingen utvecklande grupp. Visserligen skainte studierna bedrivas på heltid, men många får kan-ske bara två tre timmer av studier. Det äralldeles för lite. Här behövs alltså göras en hel del.Kunskapslyftskommittén har ju sagt att även sär-vux bör ingå som en del i det livslånga lärandet. Jagfår väl fråga om detta, eftersomhon deltar i kommittén. Jag vet att vi kan förvänta ossen proposition - kanske i slutet avnästa år - där man försöker ta ett bättre helhetsgreppdär även de vuxna utvecklingsstörda ingår.I budgetpropositionen finns nu ett anslag på 4miljoner kronor som ska kunna användas i pilotpro-jekt för att hitta bra vägar för en eventuell framtidastörre utbildningssatsning. Detta är i alla fall någon-ting - det är inte helt hopplöst.Vi ska ju fatta det här beslutet . Jag letarförgäves, och kan inte se att det finns någon motionfrån när det gäller de här frågorna.Det kanske kan svara på. Jag kani varje fall inte hitta någonting.Anf. 196 TALMANNEN:Jag vill påminna om att överläggningsärendetgäller studiestöd. Jag vet att det kan vara svårt att dragränsen ibland, men jag vill ändå påminna om det.Anf. 197 ():Fru talman! Jag är ledsen att behöva erkänna att viinte har någon motion. Vi hade inte upptäckt detsjälva förrän det var för sent.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )8 § BordläggningAnmäldes och bordladesMotionermed anledning av prop. 1999/2000:26 Effektiviseringav förfarandet i allmän domstol1999/2000:Ju5 av m.fl. (m)med anledning av prop. 1999/2000:27 En skärpt va-penlagstiftning1999/2000:Ju6 av och ()1999/2000:Ju7 av och ()1999/2000:Ju8 av m.fl. (m)1999/2000:Ju9 av m.fl. (c)1999/2000:Ju10 av m.fl. (mp)1999/2000:Ju11 av ()1999/2000:Ju12 av och (kd)med anledning av prop. 1999/2000:30 Det nya för-svaret1999/2000:Fö4 av ()1999/2000:Fö5 av de ()1999/2000:Fö6 av ()1999/2000:Fö7 av m.fl. (v)1999/2000:Fö8 av och ()1999/2000:Fö9 av m.fl. (v)1999/2000:Fö10 av och ()1999/2000:Fö11 av ()1999/2000:Fö12 av förste vice talman ()1999/2000:Fö13 av m.fl. ()1999/2000:Fö14 av m.fl. (m,kd,fp)1999/2000:Fö15 av ()1999/2000:Fö16 av och ()1999/2000:Fö17 av ()1999/2000:Fö18 av m.fl. (m)1999/2000:Fö19 av m.fl. (m)1999/2000:Fö20 av m.fl. (m)1999/2000:Fö21 av ()1999/2000:Fö22 av ()1999/2000:Fö23 av ()1999/2000:Fö24 av ()1999/2000:Fö25 av ochCristina Husmark ()1999/2000:Fö26 av m.fl. (fp)1999/2000:Fö27 av ()1999/2000:Fö28 av m.fl. (fp)1999/2000:Fö29 av ochEster ()1999/2000:Fö30 av Skånberg och KennethLantz (kd)1999/2000:Fö31 av ()1999/2000:Fö32 av m.fl. (kd)1999/2000:Fö33 av ()1999/2000:Fö34 av och ()1999/2000:Fö35 av ()1999/2000:Fö36 av m.fl. (mp)1999/2000:Fö37 av m.fl. (m)med anledning av skr. 1999/2000:33 Utvecklingspro-gram för kommuner med särskilda omställnings-problem främst på grund av strukturomvandlingarinom Försvarsmakten1999/2000:N2 av ()1999/2000:N3 av m.fl. (v)1999/2000:N4 av ()1999/2000:N5 av m.fl. (s)1999/2000:N6 av m.fl. (s,c)1999/2000:N7 av Per m.fl. (m)1999/2000:N8 av och (m,kd)1999/2000:N9 av m.fl. (s)1999/2000:N10 av ()1999/2000:N11 av (c)1999/2000:N12 av ()1999/2000:N13 av . (s)1999/2000:N14 av ()1999/2000:N15 av ()1999/2000:N16 av m.fl. (kd)1999/2000:N17 av ()1999/2000:N18 av m.fl. (mp)1999/2000:N19 av ()betänkanden1999/2000:FiU12 Förstärkt skydd för avvecklingenav förpliktelser på finansmarknaden1999/2000:FiU2 Utgiftsområde 2 Samhällsekonomioch finansförvaltning1999/2000:FiU13 Utvecklingen av den ekonomiskastyrningen1999/2000:FiU3 Utgiftsområde 25 Allmänna bidragtill kommuner1999/2000:FiU4 Utgiftsområde 26 Statsskuldsräntorm.m.1999/2000:FiU5 Utgiftsområde 27 Avgiften till Eu-ropeiska gemenskapenSkatteutskottets betänkande1999/2000:SkU2 betänkande1999/2000:SfU7 Vissa lagtekniska frågor9 § Anmälan om interpellationerAnmäldes att följande interpellationer framställtsden 13 december1999/2000:143 av () till statsrådetIngegerd WärnerssonFriskolor med särskild religiös eller språklig inrikt-ning1999/2000:144 av () till socialmini-ster och lösningsmedlet GBL1999/2000:145 av () till jordbruksministerMargareta WinbergKvinnofridInterpellationerna redovisas i bilaga som fogas tillriksdagens snabbprotokoll tisdagen den 18 januari2000.10 § Anmälan om frågor för skriftliga svarAnmäldes att följande frågor för skriftliga svarframställtsden 13 december1999/2000:363 av () tillstatsrådet i arbetsskadeförsäkringen1999/2000:364 av () till statsrådetMona SahlinÖkad kompetensutveckling1999/2000:365 av () till utrikesmi-nister rättigheter i Iran1999/2000:366 av () till utrikesmi-nister /syrianers situation i Turkiet1999/2000:367 av () till justi-tieminister kostnader för bevakning av gruvhål1999/2000:368 av () till justi-tieminister rättFrågorna redovisas i bilaga som fogas till riksda-gens snabbprotokoll tisdagen den 18 januari 2000.11 § Anmälan om skriftligt svar på frågaAnmäldes att skriftligt svar på följande fråga in-kommitden 13 december1999/2000:321 av () till kulturminis-ter skånska kulturarvetSvaret redovisas i bilaga som fogas till riksdagenssnabbprotokoll tisdagen den 18 januari 2000.12 § Kammaren åtskildes kl. 20.02Förhandlingarna leddesav talmannen från sammanträdets böjrjan t.o.m. 6 §anf. 35 (delvis),av andre vice talmannen därefter t.o.m. anf. 92 (del-vis),av förste vice talmannen därefter t.o.m. 7 § anf. 138(delvis),av andre vice talmannen därefter till ajourneringenkl. 17.54 ochav talmannen därefter till sammanträdets slut.