prot · GN0942 · 1999-12-08 00:00:00 — Man kan inte låtsas om att man kan ta bort 1 400miljoner från trafikområdet utan att det får någraeffekter. Ni satsar faktiskt mindre än vad vi gör påområdet totalt sett.Om man drar in ersättningen för att upprätthållapostservicen kommer det faktiskt att innebära attservicen försvinner.Anf. 134 ()replik:Fru talman! fick en god redogörelse för-ut när det gäller banavgifter och våra förslag på höj-ning av banavgifter med drygt 600 miljoner kronor.Socialdemokraterna säger att vi på något sätt flyttaröver trafik. Jag tycker att socialdemokraterna skafundera på den situation som vi faktiskt befinner oss ii dag när vi t.o.m. flyttar trafik från sjö till järnväg pågrund av att vi har sänkt banavgifterna så drastiskt.Jag kan nämna för , som är en stor an-hängare av de banavgifter som vi har, att detkan innebära att det är sista spiken i kistan som slagitsnär det gäller Vänersjöfarten. har ,enligt vad jag har erfarit, tagit beslut om att nu gåifrån sjöfart på för att gå över till transportmed järnväg ut till ostkusten - detta på grund av att vihar alldeles felaktiga banavgifter som icke bär kost-naderna. Det är konsekvensen, , av att vimed er politik t.o.m. kanske redan nu har ödelagtVänersjöfarten.Anf. 135 ():Fru talman! Jag ska inte ha en så hög röstnivå somföregående talare. Jag ska försöka använda bra argu-ment i stället för en hög röstnivå.Jag vill inleda med att säga att den svenska kon-junkturen är stark. Det innebär att ökningen i flygtra-fiken fortsätter. T.o.m. oktober månad har ökningenför inrikestrafiken varit och för utrikestrafiken5 %.Från flygbranschens sida tror man att öknings-takten kommer att hålla i sig året ut. De ekonomiskabedömarna förutser en fortsatt bra konjunktur underde närmaste åren. Det innebär att efterfrågan på flygkommer att fortsätta att öka.Affärsresandet ökar eftersom den höga aktiviteteni ekonomin gör att alltfler har behov att resa i tjäns-ten. Privatresandet ökar eftersom många människorfår alltmer pengar över för privat konsumtion. Alltdetta tillsammans gör att den prognos som gjort, med en ökning på under denärmaste åren, kan komma att överträffas.Fru talman! Att flygtrafiken utvecklas på detta sätttycker jag är positivt, men det är långt ifrån problem-fritt. Utvecklingen innebär att behovet av investering-ar ökar. Större flygplatser med mer kapacitet både påbanor och på terminaler behövs. Det är därför bra attvi i har tagit beslut om ett bidrag till dekommunala flygplatserna som ger förutsättningar fördem att upprätthålla denna välbehövliga flygplatska-pacitet.När det gäller det statliga nätet av flygplatser somhar som nav för hela flygtrafikanser vi socialdemokrater att nuvarande system meden resultatutjämning mellan de få flygplatser som geröverskott, till övriga flygplatser, är en förutsättningför att hela landet ska ha godtagbara flygförbindelser.Tyvärr innebär utvecklingen att flygets påverkanpå miljön också riskerar att öka. Det är därför nöd-vändigt att som land och sommyndighet fortsätter sitt kraftfulla engagemang i deolika internationella organ som beslutar i miljöfrågor.Flygets miljöproblem kan inte lösas lokalt. Det ärdärför nödvändigt att få till internationella överens-kommelser.Fru talman! Det är med förvåning som jag motbakgrund av framträdande roll i de interna-tionella miljöorganen inom flyget i dagens betänkan-de på s. 81 kan läsa att utskottsmajoriteten anser attSverige bör eftersträva en ledande position på miljö-området. Skälet till min förvåning är att redanhar en sådan position - i själva verket så ledande pådetta område att måste vänta in de andraländerna för att få så många med oss att våra förslagkan bli verklighet.Några exempel som jag här vill nämna är Sverigesoch förslag till skärpning av certifie-ringsnormer för kväveoxidutsläpp, och för-slag, som vi har arbetat med , om att an-vända en route-avgiften som påtryckning inom miljö-sektorn.Fru talman! Listan på miljöfrågor som Sverigegenom driver i flygets internationellaorgan skulle kunna göras längre. Men jag tycker attmin poäng redan är tillräckligt klar: Det som majori-teten, bestående av de borgerliga partierna och Väns-terpartiet, vill att ska bli är redan.Fru talman! Jag vill även ta upp ett annat förslagsom de borgerliga partierna och lagtfram. Det står också skrivet på s. 81. De vill att rege-ringen och ska överväga en generellhöjning av avgiftsnivån. Skälet till det är enligt upp-gift de stora investeringar i infrastruktur och miljö-främjande åtgärder som står inför.Men, fru talman, dessa saker har vi ju redan tagithänsyn till på s. 71 och 72, när vi har godkänt måloch investeringsplan för Luftfartsverket.Finns det möjligtvis något annat som driver defem partier som ingått alliansen? På s. 81 säger de attde delar uppfattningen i en moderat motion om att desvenska landningsavgifterna är låga i en internationelljämförelse. brukar vara för låga avgifteroch låga skatter. Hela motionen på tio sidor handlarenligt min uppfattning om privatisering. Detta förslaghar lånat sig till. Ändamålet är enligtmin åsikt inte realpolitik. Syftet är i stället att få tillett tillkännagivande gentemot regeringen.Fru talman! Jag har fortfarande ganska gott om tidkvar, så jag tänkte passa på tillfället och kommenteranågra saker som har nämnts av dem som har talattidigare när det gäller flygfrågor.Jag börjar med , som sade attden socialdemokratiska regeringen försökte stoppaArlandabanan. Det är helt fel! Däremot försökte vi atti inledningsskedet stoppa det dåliga avtal som skriva. När det sen inte gick, och det blev regim-skifte, gick den nya regeringen i form av Socialde-mokraterna in och omförhandlade det tidigare avtaletså långt som man kunde. Civilrättsligt var man näm-ligen bunden av det avtal som den tidigare kommuni-kationsministern hade skrivit in förevalet. Till viss del lyckades man också med detta. Detär felaktigt att påstå att vi försökta stoppa Arlandaba-nan. Vi försökte bara få bästa möjliga lösning förSverige, och inte för dem som ska driva banan.När det gäller de eftersträvade nya internationellalinjerna från finns det ingenting som säger attvi på något sätt har försökt motarbeta dem. Vi vill hasådana! har det ständiga uppdraget attfå sådana till stånd.Birgitta påstod att SAS och har undergrävt möjligheterna att få in nyabolag i . I vilken mån SAS har gjort det låterjag vara osagt, eftersom jag inte har någon insyn i det.Däremot kan jag säga att inte på någotsätt har undergrävt några möjligheter.Magnus tog upp frågan om att lågpris-flyg inte bör bromsas. Det har heller aldrig gjorts.Stig tog upp frågan om flygprisernainom landet. Det är helt riktigt som han sade. Men jagtror inte att flygpriserna blir lägre av högre avgifter.Han menar att man kan bromsa utvecklingen påBromma och att det hela kan med hjälp av detnytillskott som en tredje bana på kommer attinnebära. Det är helt fel. gjorde vissaprognoser 1996. Det visar sig att de förmodligenkommer att falla in om utvecklingen fortsätter. Viligger redan över den nivå som man räknade med närden tredje banan på projekterades. Om pro-gnoserna kommer att infalla innebär det att den trafiksom finns ute på mer än väl kommer attkräva den ytterligare resurs som en tredje bana inne-bär. Det finns alltså inget utrymme att flytta den nu-varande flygtrafiken från ut till Arlanda.Slot-tider ska användas. Man ska sälja ut dem, ochanvända priset som regulator. Men jag tror inte att detskulle vara speciellt lätt att vara boende i Norrlandsinland efter tidpunkten för detta. Sådana orter, ochmindre plan, är de som kommer att få lida mest av ettsådant system. Att sätta en gräns förvart det kan vara lämpligt att flyga kan nog göras.Men då tycker jag att man ska se till att alternativenär klara innan man lägger ned den transportmöjlighetsom finns i dag.Till slut gäller det hearingen om vägfrågor, somJan-Evert Rådhström frågade om. harlämnat besked - det är bara att lyssna på vad som ärsagt.Anf. 136 () re-plik:Fru talman! undrar om anled-ningen till att vi har anslutit oss till de borgerligapartierna i den här frågan. Skillnaden mellan er ochoss är att vi anser att det behövs en generell höjningav avgifterna.Motivet för det är att flyget skiljer sig från vägtra-fiken i ett avseende. Rent tekniskt sett finns det enmycket stor press på att man ska göra flygplanen merbränsleeffektiva. Inget flygbolag vill ha fyllda bräns-letankar när de åker över . Där har den tek-niska utvecklingen av andra skäl gått längre än vadden har när det gäller vägfordonen.Det innebär att det som behöver göras nu - efter-som de luftföroreningar som flyget står för är ettmycket allvarligt bidragande hot mot miljön - är attpå något sätt tala om att vi inte kan expandera luft-farten hur mycket som helst. Det behövs ytterligareåtgärder, t.ex. när det gäller att ställa om bränslet ochatt försöka satsa på biobaserade bränslen. Det kanman bara tala om med hjälp av en sådan här avgifttills vidare, förutom med det arbete som Sverigebedriver i och andra internationella organ.På det viset skiljer sig också frånVägverket. har onekligen använt en del avsina medel till att försöka miljöanpassa transporterna.Luftfartsverket har förvisso jobbat internationellt,men i har verket deltagit i propagandaorgani-sationen Svenskt Flyg och på inget sätt visat att manför svensk del är intresserad av att fundera på om mankan vidta andra åtgärder för att nå miljömålen omman nu inte med tekniska medel kan klara flygetsmiljöproblem.Alternativen finns, , för de flestaav oss som inte ska åka mer än . KristerÖrnfjäder och andra i riksdag har sett till attvi har byggt ut järnvägskapaciteten i . Den skaanvändas, och ska inte flyget subventioneras pånågot sätt.Anf. 137 () re-plik:Fru talman! Jag ska naturligtvis försöka fatta migså kort som möjligt.Det beror helt enkelt på var i landet man bor omman har det alternativet. Det är inte så att alla hartillgång till tåg som har bra tillgång till flyg.Att skulle ha en annan roll änVägverket stämmer faktiskt. Det är så. Men det häng-er helt och hållet ihop med att flyg på ett helt annatsätt än vägar är en internationell företeelse.Det innebär alltså att ska man kunna få ordning påden situation som jag förstår att man från Vänsterpar-tiet vill komma åt, måste man göra det genom inter-nationella avtal. Man klarar inte att göra det natio-nellt.Vi kan gå tillbaka till den diskussion som fördestidigare. Det som är föresprå-kare för är alltså inte förespråkare för.Ändå kan man ställa sig bakom samma reservation.Det tycker jag egentligen säger allt. Jag tror nog islutändan att skulle nå mycketlängre genom att söka andra samarbetspartner änexempelvis moderaterna.Anf. 138 () re-plik:Fru talman! När det gäller andra transportslag görvi det också, så det behöver inteoroa sig för.Dessutom är det här inte en reservation, utan detär ett utskottsbetänkande. Det är de som står för enreservation, det är vi som står för en majoritet.När det gäller flygets avgifter är det stora proble-met den avreglering som har skett och effekterna avden. Det eventuella förslag som regeringen återkom-mer med när det gäller luftfartens avgifter tror jagtyvärr inte på något sätt kan kompensera för de olik-heter som uppstått sedan avregleringen av flyget. Dehar lett till att vi som bor i nu har till-gång till billiga och täta flygförbindelser. Samma sakvad gäller järnvägen. Medan de som är mest beroendeav flyget för sina transporter har fått ökade avgifter.Det här är något som vi har tagit upp när det gällerslot-tider, som säkert kommenterar mersedan. Det kan man inte lösa på något vis genom attlåta bli att ta ut de avgifter på flyget som på något sättstår i paritet till den förstörelse av miljön man åstad-kommer.Skillnaden mellan och ?Ja, kan kanske agera internationellt, mendet viktigaste är vad man gör här hemma i Sverige.Där finns det betydligt mer för attgöra. Jag vet via att ansträng-ningarna inte är alldeles på topp, utan där gäller detatt återkomma från sida.Anf. 139 () re-plik:Fru talman! Det är tråkigt att de ansträngningarsom görs inte faller i smaken.Man gör alltså mycket stora ansträngningar.Men ska man komma åt grundproblemet måsteman lösa detta internationellt. Det räcker alltså intemed att vi sätter gränser för enbart de svenska bola-gen, eftersom de vistas i en internationell miljö ochinte bara flyger i . Reglerna måste alltså varalika för alla.Vi kan inte ålägga de internationellabolagen de saker som vi skulle kunna ålägga svenskabolag. Men vi vill inte göra det omöjligt för svenskabolag att kunna fortsätta trafikera både ochandra länder. Vi vill även ha den verksamheten kvar.Därför menar vi att enda sättet att lösa problemet äratt lösa det tillsammans med andra länder, i förstahand i , eftersom det är vår förstahandsmark-nad.Anf. 140 () re-plik:Fru talman! har själv dragit uppriktlinjerna för den här diskussionen när han säger attde här frågorna ska lösas internationellt.Vi vill ju väldigt gärna från sida seett mycket mindre luftfartsverk. Vi tror nämligen inteatt vi ska ha så mycket luftfartsverk i , utan attde här frågorna just ska avgöras internationellt. Trotsdetta säger : Det har Luftfartsverketbestämt.Krister Örnfjäder vet själv att intekan få hit några nya linjer. Det är flygbolagen självasom bestämmer.Krister Örnfjäder säger också att Luftfartsverketinte har hindrat priserna. Det beror ju på att vi har sådålig konkurrens.Här är frågan: Hur ser på roll?När vi säger att måste få en mer framträ-dande ställning kan det bero på att Luftfartsverketagerar fel, kanske ska regeringen gå in på ett annatsätt. Det finns helt andra möjligheter än att stirra sigblind på det här statliga verket. Vi tror att ordentligakrav på företagen har mycket större effekt än statligamyndigheter.Anf. 141 () re-plik:Fru talman! Uppdraget som har är att bidra till att vi har en bra flygtrafik till ochfrån och naturligtvis även inom landet. Mennu tänker jag i första hand på till och från.Det innebär att när vi på de platser där vi har endålig regularitet ser att det börjar bli ett stort underlag- många svenskar åker t.ex. ned till ,, eller vart det nu är för att se-dan åka vidare ut i världen - går di-rekt på de olika bolagen och presenterar det underlagsom finns och försöker få dem att etablera sig i Sveri-ge, så att man slipper de här mellanlandningarna. Dettror inte jag att ett enskilt bolag skulle bekymra sigom. De skulle nog mer se på var någonstans de möterminst konkurrens.Anf. 142 () re-plik:Fru talman! När säger vi talarhan för . Jag vet att han är vice ordfö-rande i Luftfartsverket.Från i , som är ett mycketmindre land än , har man många fler inter-kontinentala förbindelser ut i än vi har frånStockholm ut i världen. Någonstans lyckas luftfarts-verket i bättre än i Sverige.Då kan man fråga sig: Hur kan det komma sig?Anf. 143 () re-plik:Fru talman! Jag vill inte uttala mig om hur manlyckas eller misslyckas i andra länder. Jag kan barasäga att det väl måste glädja attFinnair i så hög utsträckning börjar lokalisera sinverksamhet till Arlanda.Anf. 144 () re-plik:Fru talman! Det är egentligen tre bitar jag vill taupp. När det gäller själva miljödiskussionen hänvisarjag till det jag har sagt och känner mignöjd med det.Däremot försöker citera attlångtidsflyget "bör inte bromsas", eller som jag självsäger "bör uppmuntras och inte bromsas". Han slårhårt fast att så icke är fallet.Jag kan bara konstatera att sedan jag bör-jade få ta ansvar för flygfrågorna i mitt parti har flerastycken vänt sig till mig och sagt: Vi känner ossbromsade. Jag citerar inte dessa personer, jag lyfterinte fram dem, utan jag konstaterar bara lite försiktigti mitt anförande att vi nog bör titta närmare på detta.Med det lämnar jag den diskussionen.Om det är ett faktum att så inte är fallet gläder detmig. Men det verkar inte som om människor där ute,utanför det här huset, som jobbar med dessa frågor ivardagen upplever det så.Det jag kanske skulle vilja ställa en fråga om, somär lite mer intressant, gör jag utifrån lyssnandet här idebatten. Det verkar ändå som om socialdemokratinhar en positiv syn på flyget, medan era goda vännerlite vänsterut inte verkar ha samma positiva syn.Själv är jag i grunden historiker och kan konstate-ra att när vatten och väg mötte varandra växte städer,byar och kultur fram. När sedan järnväg drogs inväxte detta vidare. befinner vi oss i denunderbara situationen att flyget växer fram och påandra områden växer annat.Hur som haver innebär detta mer kontakter, merresande, mer umgänge, kanske mer fred ochmer vänlighet.Min grundfråga blir då: Är socialdemokratin po-sitiv till flyg, eller är den ungefär som Vänstern, somjag upplever i grunden är väldigt negativ till flyg? Detvore intressant för mig att veta.Anf. 145 () re-plik:Fru talman! Ja, jag vill nog påstå att vi som partiär positiva till flyg. Däremot är vi mycket uppmärk-samma på de negativa skadeverkningar som flygmedför. Vi är kanske mer intresserade än andra parti-er som är positiva till flyg av att försöka rätta till defelaktigheterna.Anf. 146 () replik:Fru talman! Jag vet inte om dåligt. Han säger att barapratar om att höja priset på slot-tider och att det skullefå svåra konsekvenser för det regionala flyget. Mendet jag nämnde i mitt anförande var också att manskulle undanta slot-tider för just det regionala flyget.Min fråga till blir: KommerKrister Örnfjäder att aktivt arbeta för att slot-tider fördet regionala flyget undantas? Det ges också möjlig-het till det i den EU-förordning som finns.Anf. 147 () re-plik:Fru talman! Det är en synpunkt som jag över hu-vud taget inte har tänkt på. Vad jag har försökt inriktamig på i mitt arbete är att se till att det finns tillräckligkapacitet både i de regioner och orter som folk flygerfrån och på de platser, framför allt , dit deflesta vill komma. Det är vad jag har ägnat mitt hu-vudsakliga arbete åt så här långt.Anf. 148 () replik:Fru talman! Det är just på som problemetuppstår. Det är på morgo-nen mellan kl. 7 och 9 som de små kommunala flyg-bolagen behöver slot-tiden. Det är vid den tidpunktensom jag undrar om är beredd attarbeta för att man undantar vissa tider just för detregionala flyget.Anf. 149 () re-plik:Fru talman! Det är jag inte utan vidare beredd attgöra. Det beror på, om vi pratar om den nuvarandesituationen, att det redan landar plandär. Man måste ju vara säker på att konsekvensernainte blir värre när man försöker lösa detta problem.Jag ger inte ett uttalat stöd till en sådan lösning idagsläget.Om det däremot är så att vi tillskapar kapacitet ärjag fullt beredd att vara med och jobba för att de somi dag har sämre förutsättningar och sämre tider skakunna få de bästa förutsättningarna i den nya kapaci-teten.Anf. 150 ():Fru talman! Det kunde vara intressant att föraflygdiskussionerna vidare. Jag ska emellertid integöra det, utan jag ska i stället hålla mig till jordbun-den trafik.Om jag inte minns fel var det den dåvarande soci-aldemokratiska regeringen som tog initiativ till attlösa storstädernas trafikproblem i slutetav 80-talet. I kom de lokala parterna ochstatsmakterna överens om att lösa problemen genomden s.k. Dennisöverenskommelsen.Vi vet hur det gick. Den socialdemokratiska rege-ringen val punkterade överenskommel-sen, bröt avtalet och svek sina avtalspartner.Trafikproblemen finns dock kvar! Alltfler talarom trafikinfarkt. Många talar om det på tunnelbanan.Stockholmarna åker nämligen väldigt mycket kollek-tivtrafik till jobbet.73 % av stockholmarna tar kollektivtrafiken tilljobbet. Det är europeiskt rekord. För , som oftabrukar nämnas som föredöme, är motsvarande siffra65 %. Med den siffran är tvåa i den europeiskakollektivresarligan. I sviktar tunnelbananunder belastningen. Kapacitetstaket har nåtts förmånga av pulsådrorna i regionen.Trafikstockningarna leder inte bara till problem iform av dålig framkomlighet och stopp i tunnelbanan.Miljön försämras av köerna. Utsläppen av miljöföro-reningar är 3-5 gånger större i bilköerna än om trafi-ken får löpa fritt, enligt undersökningar gjorda avSvensk under nuvarande höst.Under de senaste 30 åren har inte någon ny över-fart tillkommit över - denna vallgrav, sombåde tekniskt och socialt delar mer ochmer i två skilda städer. har under sammatid ökat med 300 000 invånare. Stockholmarna tving-as tillbringa en arbetsvecka längre på sina ar-betsresor än svensken i allmänhet.Trots att sveket i hanteringen av Dennispaketetledde till katastrofala skador i förtroendet i trafikfrå-gor mellan de stora partierna i fullmäkti-ge spirar det nu försök till samförstånd mellan block-en. Det är någonting som man måste hälsa med till-fredsställelse.Jag förmodar att det är mycket tillfredsstälandeäven för ledamöter av regeringen. Statsråden och har i olika interpellationsdebatterunder hösten båda, från lite olika utgångspunkter,efterfrågat ökat samförstånd i trafikfrågorna mellanpartierna i och har dessutom i ord intagiten positiv inställning till att man måste lösa trafik-problemen i . Handling väntar vidock fortfarande på.I den här situationen, fru talman, dundrar rege-ringen i form av statsrådet in i debatten, medgårdagens debattartikel i . Taktiskt är det helthänsynslöst. Tidpunkten kunde inte vara mer felaktigtvald. Sättet kunde knappast vara mer felaktigt. För-slagen bakom orden kunde inte vara mer nedslående.Det kan inte ha varit så lustigt för miljöministernatt i TV få höra den socialdemokratiskaledaren och tidigare gatuborgarrådet i Stockholmklaga över att artikeln kom utan kontakt med destockholmska socialdemokraterna och att timingenvar mycket dålig för inlägget. Kan en partikamrat iansvarsfull ställning avspisa ett statsråd på tydligaresätt?Man kan rent av fråga sig om statsrådet var att stödja strävandena i eller omambitionerna i stället var de motsatta.Miljöministern påstår sig vilja med kraftiga bilav-gifter minska koldioxidutsläppen i tätorterna, påsamma gång som regeringen genom stoppet för Bar-sebäck ökat potentialen för koldioxidutsläpp på ettgigantiskt sätt. Är det verkligen koldioxidbegräns-ningen som är motivet?Statsrådet hänvisar till den s.k. för sitt ställningstagande. SIKA-rapportenbygger bl.a. på en delrapport som heter Storstadenoch dess transporter, som räknar med individuelltsatellitövervakad fordonstrafik - en rymdpolis somgaranterar att en avgift på /km kan tas utav de resande och att stat och kommun erhåller5 miljarder i nya årliga skatteinkomster. Vilka in-komster blir inte det när man för ut metoden till andratätorter?Fru talman! Det innebär, förutom högre bensinav-gifter, i skatt för att köra en mil. Det innebär isin tur för en enkel resa till med egenbil och tur och retur. Den tidigare nöjde sig ändå med /mil somhögsta avgift, om jag inte minns fel. Med transport-skatter upp i dessa rymder, utan att en enda nyvägstump kommer till, har man lämnat den verklighetdär vanliga vardagsmänniskor befinner sig.Jag håller gärna med om att det i samband medindrivning av parkeringsböter befunnits att det finnspersoner som är beredda att ta på sig vilka kostnadersom helst för att köra bil, och företagen som har möj-lighet att dra av transportkostnader kan klara relativtstora avgifter. Men hur går det för den som "så välbehöver bilen", för att använda de ord som SvenBergström tog i sin mun på tal om gles-bygdstrafiken?Hur går det för barnfamiljerna? Hur går det förden ensamma mamman som måste till dagis med sinabarn eller exempelvis den lätt rörelsehindrade pensio-nären? De grupperna kommer inte att ha råd att klaravardagsbestyren om det ska kosta /milutöver alla andra avgifter och kostnader för bilen.Fru talman! Jag kan inte avstå från att instämma ide önskemål som har framförts från talarstolen tidiga-re om att trafikutskottet verkligen borde satsa på att fåtill stånd en offentlig hearing om trafiksituationen iStockholm som kan reda ut problemen.