prot · GM0980 · 1999-04-15 00:00:00 — Jag har också lärt mig att vi intekan fråga talmannen direkt.Vi kommer att följa detta. Jag tycker att vi ocksåskall följa utvecklingen med den nya kvalitetsgransk-ningsnämnd som vi tillsätter och hur den kan stärkadetta.Sådana frågor som nationella prov är ju just ettämne som kan diskuteras i en nämnd. Hur hanterasdetta i kommunerna? Hur känner de när det gällerderas skyldighet att verkställa de beslut som riksda-gen har fattat?Jag kan därför inte, som i en del andra frågor, sä-ga att jag kan lyfta frågan till inspektörer eller dylikt,utan jag funderar först och främst över att se efter hurresultatet blir . Hur många har använt sigav de nationella proven? Det blir alltså andra gången.Är vi fortfarande nere på de väldigt låga nivåersom vi hade 1998 måste vi fundera över hur vi gårvidare och i vilken form. Tack!Överläggningen var härmed avslutad.10 § Svar på interpellation 1998/99:200 ombostadsbyggande och bostadsförmedlingAnf. 139 Statsrådet ():Herr talman! har frågat om skälentill att regeringen anser sig behöva låta Boverketanalysera hur bostadsbyggandet i skall ökasamt varför regeringen väntat tills nu med att presen-tera ett återinförande av bostadsanvisningslagen.När det gäller regeringens uppdrag till Boverketkan jag bara konstatera att bostadsbyggandet underflera år har varit mycket lågt i jämförelse med årenfram till 1993. Detta skall ses i ljuset av att det förnärvarande sker en betydande inflyttning till de s.k.tillväxtorterna.Stockholmsregionen fick t.ex. 20 000 nya invåna-re som mindre än 4 000 nyalägenheter byggdes. Jag tror därför att det är nödvän-digt att bostadsproduktionen ökar i tillväxtområdenaför att vi inte skall hamna i en ytterligt besvärlig bo-stadssituation - inte minst med tanke påbostadsförsörjningens betydelse för att tillgodosenäringslivets behov av arbetskraft.Boverket har därför fått regeringens uppdrag attdels identifiera eventuella hinder för ökad bostads-produktion, dels göra en bedömning av utvecklingenpå vissa regionala bostadsmarknader.Sten fråga om ett återinförande av bo-stadsanvisningslagen är förmodligen ställd mot bak-grund av att jag i ett svar till RigmorAhlstedt konstaterade att det kanske kan bli nödvän-digt att återinföra denna lag. Ett sådant förslag är förnärvarande inte aktuellt.Regeringen bedömde i propositionen Bostadspo-litik för hållbar utveckling att de styrmedel somkommunerna förfogar över för att säkra bostadsför-sörjningen på den lokala nivån är tillräckliga och attde nu inte behöver ändras.Jag vill emellertid i detta sammanhang redovisaatt den bostadssociala beredningen har i uppdrag attfölja utvecklingen på det bostadssociala området ochatt lämna förslag till åtgärder för att stödja särskiltutsatta grupper på bostadsmarknaden. I uppdragetligger bl.a. att lämna förslag till särskilda åtgärder omsituationen på bostadsmarknaden utvecklas på sådantsätt att kommunerna inte genom samarbete med fas-tighetsägarna kan uppfylla sitt bostadssociala ansvar.Beredningen skall lämna en samlad redovisning avresultatet av sitt arbete till utgången av år 2000.Anf. 140 ():Herr talman! Den här interpellationen baseras påen riksdagsfråga som statsrådet fick i ett ganskaträngt läge för sedan. Det handlade då i huvud-sak om statsrådens bostäder i . Jag tyckeratt det är en tjafsig debatt. Jag tycker att det är själv-klart att regeringen borde se till att skaffa ett antallägenheter som statsråd som inte bor i ha för att kunna fungera på ett mänskligt sätt.Det är lite er egen skuld eftersom ni till viss delhar visat en dubbelmoral: en viss lag skall gälla försvenska folket, men en högre lag och etik skall gällaför socialdemokrater. Där hamnar ni mellan två sto-lar. Men det har inte med själva sakfrågan att göra.Det är tacksamt att notera att hotet om att återinfö-ra bostadsanvisningslagen är bordlagt. Det tackar jagför.Men jag kan inte förstå varför en bostadsministeroch en regering skall behöva fråga vilkaeventuella hinder det finns för att bygga nytt i Sveri-ge. Jag anser att det är helt onödigt. Jag tycker t.o.m.att det visar brist på kompetens från regeringens sida.Alla som sysslar med byggande vet ju varförman inte bygger. Det beror helt enkelt enbart på attdet inte är någon ekonomi att bygga flerfamiljs-bostäder. Den som har pengar och vill investera fårbetydligt bättre utdelning på i stort sett alla andrainvesteringar än bostadsbyggande.Däremot finns det vissa överklagningsregler somman tillämpar in absurdum, vill jag påstå. Detinnebär att byggena blir fördröjda och i slutändaninnebär det att det blir ett högre slutpris som får be-talas av dem som skall hyra eller köpa lägenheterna.Det här skall jag ha en debatt med miljöministernom om en vecka.Vidare vill jag, framför allt vad gäller Stockholmsinnerstad, påstå att orsaken till att det inte byggs nå-got är bruksvärdesprincipen. Ingen byggmästare ochinget byggföretag vill bygga där, eftersom de då intefår igen sina pengar. Jag läste en artikeldär en hyresgästförening var mycket kritisk mot enstörre marknadsanpassning av hyrorna. Herr statsråd!Det kan man väl ha all rätt att vara, om man baratänker på dagens hyresgäster, men de som vill ha enbostad och sådana som behöver en annanlägenhet inom samma område får ingen chans tilldetta, om det inte kommer att byggas några nya bo-städer i , och med det system förhyressättning som vi har kan ingen bygga.Man kan "gratulera" den här hyresgästföreningentill att den framöver inte kommer att ha några med-lemmar i , eftersom det intekommer att byggas nya hus där. Så kan bli fallet baraom staten vill starta en ny stor subventionskarusell.Jag skulle vilja fråga statsrådet: det i dagnågot annat sätt att öka byggandet än genom att sättain nya statliga subventioner?Anf. 141 Statsrådet ():Herr talman! Regeringen tar mycket allvarligt påde farhågor som finns för att det skall uppstå en bo-stadsbristsituation , och det är bakgrundentill uppdraget till . gör två gångerom året prognoser för bostadsproduktionens utveck-ling under de närmast kommande två åren. Enligt deprognoser som gjorts för perioden 1996-2004kommer det under den tiden att byggas knappt150 000 nya lägenheter, medan behovet däremotuppskattas till 200 000 lägenheter. Det innebär attvissa tillväxtorter i landet riskerar att få en bostads-bristsituation. Detta är bakgrunden till det uppdragsom jag har gett till Boverket.Jag tror inte att problematiken är riktigt så enkelsom ger uttryck för. Det finns nog enmängd olika hinder för att bostadsproduktionen skallfå bättre fart än vad den har . Dethandlar om insatser som kommunerna kan göra, så-som markupplåtelser med avgiftssättning,och om att bygga på ett billigare sätt än för närvaran-de. Byggkostnadsdelegationen har under några årjobbat på att hitta lösningar för en billigare bostads-produktion utan att kvalitetsmålet eftersätts.Det finns alltså en mängd frågeställningar att be-lysa, och det är bakgrunden till uppdraget till Bover-ket. Jag kan ändå konstatera att bostadsbyggandet nuökar, men från en väldigt låg nivå. Bostadsbyggandetmåste komma upp på betydligt högre nivåer än vad viser i de prognoser som gäller för de närmaste åren.Regeringen avser att återkomma till dessa frågor närvi har fått in underlaget från Boverket.Sedan bara en kort kommentar till det som StenAndersson säger om marknadshyror. Det är regering-ens bestämda ambition att behålla grunderna för detnuvarande bruksvärdessystemet. Det är ju tillkommetför att vi skall ha kontroll på hyresutvecklingen. Kon-sekvenserna av att gå över till marknadshyror skullebli väldigt allvarliga på flera håll i landet, framför allti tillväxtområdena. är ett sådant exempel.Det skulle bli kraftiga hyreshöjningar för lägenheter iattraktiva lägen, och de hyreshöjningarna skulle na-turligtvis få sociala konsekvenser.Vi är alltså inte beredda att gå över till ett mark-nadshyressättningssystem, utan vi förordar ettbruksvärdessystem.Låt mig också göra en jämförelse med hur andraländer har hanterat den här problematiken. Det finnsnästan inte något land i som inte har någonform av hyresreglering. har bruksvärdessys-temet, medan många andra länder i stället har enstatlig hyresreglering. Jag vet inte om en sådan lösning. Bakgrunden till uppdragetär alltså behovet av att få till stånd ett bostadsbyg-gande utöver den ökning som sker under de kom-mande åren.Vad gäller bostadsanvisningslagen sade jag underfrågestunden att det kanske kan vara aktuellt att över-väga att återinföra bostadsanvisningslagen. Vi har nutillsatt den bostadssociala beredningen, och den skallse i vad mån kommuner och fastighetsägare genomfrivillig samverkan kan hantera de hyresgäster somhar en utsatt situation på bostadsmarknaden. Kan manuppnå och behålla frivilliga överenskommelser är detnaturligtvis att föredra framför en lagstiftning.Anf. 142 ():Herr talman! Jag måste än en gång säga att jag ärförvånad över att en bostadsminister och en regeringsom säger sig ha bedrivit en framgångsrik bostadspo-litik måste fråga varför det byggs för fålägenheter och vilka orsakerna till att det byggs så litei är.Vad sedan gäller prognoser vill jag bara liteskämtsamt säga att prognoser avseende byggnationerinte har stämt i sedan hedenhös. Jag tror inteheller att de siffror som statsrådet här åberoparhar någon större aktualitet.Jag tror att jag står på mycket stabil grund om jagsäger att huvudorsaken till att det inte byggs någon-ting är att det saknas ekonomiska incitament för demsom har pengar och som kunde vara intresserade avatt bygga. Om man kan få tillbaka mer på sin insatsgenom att satsa på annat, är det klokt, logiskt ochmänskligt att satsa på det i stället för på att byggabostäder. Man får tillbaka mycket lite av det kapitalsom sätts in på detta.Jag skulle ibland lite grann konspiratoriskt kunnatro att ni har bedrivit den här bostadspolitiken med-vetet för att det på slutet bara skall finnas statligabyggföretag kvar. Jag hoppas faktiskt att jag har fel idet avseendet.Vad sedan gäller marknadshyror vill jag säga attvi i det stora bostadsbeståndet i , dvs. egna-hem och bostadsrätter, i praktiken har marknadshyror.Det är accepterat av alla, och ingen vill såvitt jagförstår ändra på det. Varför skulle vi inte kunna hadetsamma för hyreslägenheter? Att man ibland miss-tänker att det då i ett första skede skulle bli hyreshöj-ningar beror på att det inte har byggts något på senaretid. Byggarna har inte fått incitament för att bygga,och om det råder brist på lägenheter blir dessa dyrare.Alltfler människor efterfrågar allt färre bostäder.Jag kan inte underlåta att strö lite mer salt i såren.Jag läste ett uttalande av Per , en tidigare mångårig ledamot av med samma partifärg som statsrådet. Hanuttalade något som för mig var mycket förvånansvärtmed tanke på vad han har sagt tidigare, nämligen attdet är dags att nu inför marknadshyror. Nären så tung socialdemokrat har kommit fram till denuppfattningen, kan jag känna att jag ligger rätt bra till.Anf. 143 Statsrådet ():Herr talman! Jag tror att , om hantänker efter, själv inser vilka konsekvenser en mark-nadshyressättning skulle få. Vi har en alltförstark segregation, och det krävs åtgärder för att mot-verka den, inte bara inom bostadspolitiken utan ocksåpå andra samhällsområden. En övergång till mark-nadshyressättning skulle kraftigt spä på den segrega-tionen. Den skulle också sätta enskilda människorsom bor i attraktiva områden men som inte harså stark ekonomi, i en utomordentligt besvärlig situa-tion. Det rubbar i praktiken besittningsskyddet.Många människor skulle i attraktiva områden fågå ifrån sina lägenheter därför att de inte skulle ha rådatt betala marknadshyrorna. Det är ett hot mot besitt-ningsskyddet, som är en grundregel i den svenskahyreslagstiftningen. Om åker ut iEuropa eller frågar serhan att det inte finns särskilt många länder som harmarknadshyressättning, och det av sociala skäl. Deländer som inte har vårt hyressättningssystem,bruksvärdesprincipen, har ofta en statlig hyresregle-ring.Tillbaka till uppdraget till . Det är inte såenkelt. Skall man försöka undanröja hinder för ny-produktionen handlar det inte bara om ett hinder. Dethandlar om att göra en genomlysning av vilka hindersom finns för bostadsproduktionen alltifrån kommu-nernas medverkan via fastighetsföretagen och uppåtoch vilka möjligheter som finns att undanröja hindrenså att vi får en bättre utveckling inom bostadsproduk-tionen.Boverket är den statliga myndighet som har attansvara för bostadsproduktionsprognoser och förandra frågor som rör boendet. Då är det väl naturligtatt ge ett sådant uppdrag till när vi ser attdet bostadsbyggande som sker och som visserligenökar inte är en tillräcklig ökning för att vi skall kunnaundanröja riskerna för en bostadsbristsituation omnågra år.Anf. 144 ():Herr talman! Först till frågan om segregationen.Om Hyresgästföreningen får som den vill, och den ärju starkt förankrad hos Socialdemokraterna, får manden effekt som är välbekant både för mig och förstatsrådet. I är det lika dyrt att bo i en tre-rummare i där få vill bo som det är att bo iMalmö innerstad.Vad händer då? Jo, då händer exakt detsammasom statsrådet närmast besinningslöst försvararnär det gäller bruksvärdesprincipen. I Stockholmsinnerstad är det få människor som får bostad påärligt sätt - och skall jag inte skämta om Åsbrink.Det är genom bekanta, kompisar och kontakter somman får en bostad. Det är ett fåtal som får en bostadpå annat vis. Det är på grund av att ni inte har byggt iden omfattning som människorna vill bo.Jag kan inte begripa varför man kan accepteramarknadsboendekostnad avseende egnahem ochbostadsrätter men att det just när det gäller hyresrätterskall vara helt förbjudet och närmast tabu att diskute-ra det. Sedan, herr statsråd, dominerar faktiskt utom-lands en typ av lägenheter som regeringen tackvare i varje fall skall utreda, nämligenägarlägenheter. Det fungerar bra där. Det kan bevisasav att det är en sådan populär boendeform utomlands.Herr talman! är det helt klart att dethandlar om pengar. Man får inte igen de pengar mansatsar på bostäder på samma sätt som när man satsarpå någonting annat. Det handlar inte om billigareskruvar eller mindre skåp i lägenheterna. Det är intedet som fördyrar eller förbilligar hyran.Anf. 145 Statsrådet ():Herr talman! Jag har bara en kommentar till detsistnämnda om bostadsproduktionen och problemenmed att vi inte har en tillräcklig kraft i bostadspro-duktionen. Det är inte bara som gör progno-ser utan även Byggentreprenörerna och andra. Allaprognoser visar nu på att vi är inne i ett läge medökad bostadsproduktion. Det gör också Byggentre-prenörernas prognoser, och de litar kanske mer på än prognoser. Men rege-ringen tycker inte att det är en tillräckligt snabb ut-veckling. Det är därför som vi har gett det här upp-draget.Med de ekonomiska förutsättningar som Sverigenu har med mycket låga räntor borde det rimligenfinnas förutsättningar för en ökad bostadsproduktion.Men det finns som jag tidigare nämnde också en radandra hinder för att få till stånd bostadsproduktion.Det är det materialet som regeringen vill ha in innanvi tar ställning till vilka åtgärder som krävs.Överläggningen var härmed avslutad.11 § Svar på interpellation 1998/99:204 omskatteutjämningssystemetAnf. 146 Statsrådet ():Herr talman! har frågat mig om jaganser att de effekter inom vård, omsorg och kollek-tivtrafik som det föreslagna utjämningssystemet in-nebär för är rimliga ochförsvarbara.Stefan Attefall har även frågat mig om jag medhänsyn till de allvarliga brister och felaktigheter somfinns i skatteutjämningsförslaget avser verka för attnuvarande system fryses och att en utredning görs aveffekterna innan ett nytt utjämningssystem införs.Den kommunala utjämningsutredningen tillsatteshösten 1995 med uppgiften att följa upp, utvärderaoch utveckla det bidrags- och utjämningssystem förkommuner och landsting som trädde i kraft den1 . Enligt direktivet skulle kommitténlämna förslag till förändringar för att förbättra sys-temets förmåga att skapa likvärdiga ekonomiskaförutsättningar för kommuner respektive landsting.Uppdraget gällde i första hand systemet för kostnads-utjämning.Kommittén överlämnade betänkandet Kostnads-utjämning för kommuner och landsting (SOU1998:151) . Regeringen lämnade i går en pro-position till med förslag till förändringar iutjämningssystemet . Propositionen byg-ger i mycket stor utsträckning på utredningens för-slag, men vissa modifieringar har gjorts i delar avkostnadsutjämningen och av införandereglerna.När det gäller första fråga vill jagsäga att regeringens förslag till förändringar i frågaom hälso- och sjukvård och kollektivtrafik helt byg-ger på utredningens förslag. Regeringen anser att denföreslagna hälso- och sjukvårdsmodellen på ett bättresätt än den nuvarande återspeglar skillnaderna i häl-so- och sjukvårdsbehov. Den bygger också på ettaktuellare underlag än den nuvarande utjämningen.Utformningen av kostnadsutjämningens olika delarkan naturligtvis diskuteras, och regeringen har i pro-positionen därför framhållit vikten av att sjukvårds-modellen blir föremål för en fortsatt uppföljning ochutvärdering. Bl.a. bör storstädernas och glesbygdensspeciella förhållanden uppmärksammas. Genom deföreslagna införandereglerna blir såväl de totala somde årliga förändringarna för de enskilda landstingenbegränsade och effekterna slår därför igenom först pålängre sikt.Regeringen anser att kollektivtrafikkostnadernatill mycket stor del är strukturella och därför skallbeaktas i utjämningssystemet. Även förslaget tillutjämningsmodell för kollektivtrafik bygger på utred-ningens förslag. får genom förslagetett årligt nettobidrag på frånövriga delar av landet. När det gäller fördelningen avbidraget mellan kommuner och landsting inom re-spektive län har regeringen inte funnit tillräckligtstarka skäl för att nu föreslå en generell förändring avdenna. Detta är en fråga som bör avgöras inom re-spektive län med den faktiska kostnadsfördelningensom en utgångspunkt.Svaret på den första frågan är därför att regering-en gjort den bedömningen att förändringar i kost-nadsutjämningen i kombination med förändringar iinförandereglerna ger ett rimligt utfall, men att ettfortsatt utvecklingsarbete skall ske.Stefan Attefalls andra fråga gäller om en frysningav nuvarande utjämningssystem bör ske i avvaktan påfortsatt utredning. Regeringen har emellertid gjortbedömningen att förändringar i utjämningssystemetbör genomföras . En frysning av nuvarandesystem vore knappast en lämplig åtgärd för att lösa deomfördelningar som uppkommer som en följd avförändringar i systemet. De förändringar som utred-ningen föreslagit är välmotiverade och har ett starktstöd hos berörda remissinstanser.Regeringen föreslår emellertid vissa modifieringari delar av kostnadsutjämningen i förhållande till ut-redningens förslag, vilka bättre beaktar de strukturellaskillnaderna och som dessutom gagnar kommunerna iStockholms län och i de nordligaste länen. Regering-en föreslår dessutom att införandeperioden förlängsmed och en ytterligarebegränsning av den totala bidragsminskningen underinförandeperioden jämfört med nuvarande system ochutredningens förslag. Dessutom reduceras den årligabidragsminskningen för både kommuner och lands-ting. Även de föreslagna förändringarna i införande-reglerna innebär, jämfört med utredningens förslag,reducerade bidragsminskningar för en del kommuneri och för kommuner och landsting ifrämst Norrland.Den uppföljning som utredningen gjort av utjäm-ningssystemet visar att det finns ett behov av att lö-pande följa upp systemets utfall i förhållande tillutvecklingen av den kommunala verksamheten. Sys-temet behöver successivt utvecklas och förbättras såatt det kan bidra till att skapa likvärdiga ekonomiskaförutsättningar i enlighet med intentionerna. Rege-ringen avser därför att tillsätta en särskild delegationmed uppgift att svara för en fortlöpande uppföljningoch utvärdering av utjämningssystemet. Den skallockså kunna lämna förslag till förändringar i olikafaktorer i kostnadsutjämningen. Som jag nämndetidigare bör hälso- och sjukvårdsmodellen bli föremålför en fortsatt uppföljning och utvärdering.Regeringen har i propositionen pekat på ett antalfrågor av mer principiell karaktär som kommer att bliföremål för fortsatt utredningsarbete. Det gäller bl.a.vissa aspekter på inkomstutjämningen, möjligheternaatt förenkla systemet samt hanteringen av de fastainförandetilläggen efter införandeperiodens slut.Anf. 147 ():Herr talman! Jag vill först tacka statsrådet svaret och tillfället att få diskutera skatteutjäm-ningsförslaget, som ligger påriksdagens bord. Min fråga om frysning av nuvarandesystem bygger helt enkelt på att jag anser att det finnsen rad brister i förslaget. Inkomstutjämningen är inteutredd. Pomperipossaeffekten finns kvar i systemet.Även om man kan peka på att det kanske inte får såstora praktiska konsekvenser just nu ligger det därsom ett dåligt incitament som försämrar förtroendetför systemet.Det finns orimliga effekter för både glesbygd ochstorstad i utredningsförslaget. Sedan det lades framhar regeringen ändrat på en del faktorer. Mer ellermindre godtyckligt har man tagit hänsyn till olikasaker och också försökt pussla med införandereglerför att få ett mer aptitligt system. Det är inte gjortmed någon genomtänkt strategi.Det är också svårt att förstå, vilket är ett demo-kratiproblem. Jag tror inte ens att statsrådet hävda att han förstår hela skatteutjämningssys-temet och kan dess olika delar. Det är ett problem närinte ansvariga politiker, och än mindre medborgarna,kan greppa ett sådant viktigt system.Interpellationen berör särskilt förhållanden iStockholm och de effekter förslaget har när det gälleratt klara en bra vård och omsorg här i Stockholmsstad och . Jag själv kommer ursprung-ligen från och har jobbat med dessafrågor. Jag har representerat tidiga-re i , och representerar jag alltså . Jag har sett dessa problem och dessadiskussioner från båda håll.Jag inser att det finns särskilda problem både förglesbygden och för storstaden. I glesbygden finnsproblemen i form av långa avstånd, kallare klimat etc.och i storstaden i form av högre kostnader för t.ex.lokaler och löner men också i form av fler socialaproblem.Jag kan inte anse att det förslag som ligger påriksdagens bord ger rimliga effekter. Frågan ärom statsrådet verkligen ärligt kan säga att detfår rimliga effekter.Stockholms läns landsting förlorar drygt 2 miljar-der kronor när systemet får genomslag, även medhänsyn till införanderegler och liknande saker. Dethandlar om över 200 miljoner i försämringar varje år.Man måste alltså krympa kostymen med ungefär 8 %.Det skall göras efter det att man harkrympt kostymen i . Lövdénschef numera, finansminister , har ju självvarit med och kämpat med ekonomin i Stockholmsläns landsting.I handlar det om att manförlorar . Också där får detstora effekter.Storstaden har höga kostnader för exempelvisvård av psykiskt sjuka. Färdtjänsten tas det inte hän-syn till. Kollektivtrafiken får inte full kompensation.Inte heller kompenseras man för det högre kost-nadsläge som finns i storstäderna. Inte heller kom-penseras man fullt ut för de kostnader som den störreandelen invandrare och den större andelen socialaproblem som finns i storstaden innebär.När man tittar på hur regeringen har hanterat re-missinstanser i remissomgången ser man däremot attdet har tagits en hel del hänsyn till just socialdemo-kratiskt styrda Norrlandskommuner, ochGöteborg. Faktorer talar till deras fördel. Det har fallitbättre ut för dem, men det gäller inte stadoch inte län. Frågan är varför.Jag kan drista mig till att påstå att det finns poli-tiska skäl till att det har blivit detta utfall när rege-ringen har ändrat i utdelningsförslaget. Man har gyn-nat alla socialdemokratiskt styrda områden, men manhar alltså inte gynnat borgerligt styrda kommuner ochlandsting - framför allt inte ochStockholms län.Detta är ett problem som måste kom-mentera. Det visar på att det finns andra skäl än striktlogiska bakom regeringens framlagda skatteutjäm-ningsförslag.Anf. 148 ():Herr talman!