prot · GM09111 · 1999-06-16 00:00:00 — Men jäm-fört med samma vecka - då har man särhål-lit det inflytandet - är det 20 000 fler öppet arbetslö-sa.Antalet i arbetsmarknadsåtgärder har minskat medungefär lika mycket.Det betyder att är läget vad beträffarden totala arbetslösheten i stort sett oförändrat. Detborde inte vara något att skryta med för den som avexperterna har fått höra att målet att få ned den öppnaarbetslösheten till inte kommer att upp-nås.Att, som statsministern gör, uppträda med den härtypen av statistik baserad tror jaginte väcker särskilt mycket förtroende.Anf. 12 Statsminister ()replik:Herr talman! Det var väl inte så där alldeles ut-tömmande, . Den statistik hänvisar till är säsongmässig variation, det vetalla. Dessutom är det förskjutning gentemotföregående år. Vi ligger på ett kraftigt fall för arbets-lösheten, ,och vi har 130 000 nya jobb.Det märker vi i samhället. Det ser alla som vill se.Men om man har bestämt sig för att det går dåligt förSverige, och om man har bestämt sig för att man inteblir glad när har framgångar ser man intesådant.För är det så att hela deras argu-mentation, hela deras politik är uppbyggd på tankenatt socialdemokratin inte skall kunna regera. När vifirar dessa framgångar för landet, låt oss då glädjasöver dem. Låt oss lägga det andra åt sidan. Låt oss nudiskutera vad vi kan göra med den styrka vi har åter-vunnit. Låt oss stärka rättvisan, hålla ihop Sverigeregionalt, se till att vi är med längst fram när det gäl-ler utbildning och forskning med de resurser som vinu skapar själva och inte lånar. Det är viktigt.Min lilla enkla fråga varför det går så bra för Sve-rige när vi har en så, enligt , dålig rege-ring fick vi kanske inget svar på.Vi vänder på det och säger så här: En gång i tidenhade vi, enligt moderatledaren , den mest kom-petenta regering någonsin haft. Då gick detohyggligt dåligt för . Om inte förklara varför det går bra för när vi haren dålig regering, förklara då varför det gick fullstän-digt åt skogen för när vi hade den mest kom-petenta regering som någonsin skådats.(Applåder)Anf. 13 () replik:Herr talman! Jag har ju försäkrat statsministern attjag gläder mig när det går bra för . Jag är gladför att vi tog guld i . Men jag kan integlädja mig åt en politik som regeringen för som intekommer att leda till den tillväxt i landet som kan gefler företag och nya jobb.Det har jag efterlyst, men statsministern svararinte på vad han tänker göra åt detta.Om allt arbete tas med i beräkningen när man görjämförelserna, t.ex. de som går , blirden verkliga arbetslösheten i . Detär ett stort samhällsproblem, men det är framför alltett problem för dem som har olyckan att bli berördaav arbetslöshet.Landets problem accentueras av att det samtidigtråder brist på viktiga yrkeskategorier. Det handlar omallt från tekniker och sjuksköterskor till svetsare.Läget förvärras av att bristgrupper med eftertraktadkompetens, t.ex. civilingenjörer, lämnar landet förhögre löner och lägre skatter på annat håll. Det har diskuterats under det gångnaåret. Det är kanske den fråga som verkligen har tänt iden svenska debatten. Men statsministern gör ingen-ting åt det. Han nöjer sig med att säga: Det går så braför , inte bara i , utan även . Det är ett lättsinnigt sätt att agera.Det räcker sannerligen inte att sänka skatten förnågra hundratal utländska experter. Vi måste råda botpå strukturfelen i ekonomi. Det gäller attsänka skattetrycket generellt, särskilt på arbete. Detgäller att avreglera olika marknader, framför alltarbetsmarknaden där behovet av flexibilitet har beto-nats av kolleger är intressant att konstatera att när framtida social-demokratisk politik formas ute i är de svenskaSocialdemokraterna inte med.(Applåder)Anf. 14 ():Herr talman! Det är märkligt att tiden upprepar att skall ha en sådanekonomisk politik som man har i EU för att kommatill rätta med arbetslösheten. Ändå är arbetslösheten16, 17, 18 miljoner människor i EU. Jag tycker att detväldigt klart visar att den ekonomiska politik somenbart går ut på att sänka skatter och avreglera ar-betsmarknaden inte leder till att människor får arbeteoch välfärd.Det är ju inte så, , att vi måste välja:Antingen skall alla ha jobb, men då leva i en storotrygghet där många hamnar utanför, eller också skallvi ha trygghetssystem men arbetslöshet. Det går attkombinera detta. Det går faktiskt att bygga samhällendär alla människor som kan och vill arbeta har ettarbete, har trygghet på jobbet, har en lön att leva avoch har en social välfärd som är väl utvecklad.Det är den kombinationen, den ekonomiska poli-tiken och den sociala politiken som vi vill utveckla.Det är det vi håller på med i samarbetet med Social-demokraterna och . Detta är inte någonutopi. Det är helt möjligt. Man måste inte anpassa sigför anpassningens egen skull, om man ser att det inteleder till de politiska mål och resultat man vill ha.Jag är naturligtvis glad över det val som har varit,eftersom har gjort ett bra val. Men viär mycket bekymrade över att valresultatet blev sådåligt. Det kan vi se i hela EU:s område. Det sviktan-de förtroendet för politiken, den bristande legitimite-ten för det här samarbetsprojektet måste leda till attvi, samtliga, för en ordentlig diskussion om demo-kratifrågorna.Det går inte att säga att folk är dumma, de stannarhemma, de har inte förstått. Det är bara informations-brist, och kör vi på precis som vanligt. Det måsteleda till att vi på allvar funderar över hur vi kan ökainsynen och delaktigheten i de politiska systemen. Vimåste våga ha en systemkritik utan att hela tidensnegla på opinionssiffror.Tendensen med ett stort utanförskap och en bris-tande tilltro till politiken som verktyg är något blanddet mest oroande vi kan se. I glappet mellan folk ochfolkvalda, i avståndet mellan de politiska talarstolar-nas retorik och samtalen vid köksborden kan vi se hurandra krafter växer - antidemokratiska krafter, kraftersom talar om starka män och ett odemokratiskt be-slutsfattande. Det växer krafter som har rasism, na-zism och främlingsfientlighet på sin dagordning. Deväxer ur en misstro och en känsla av vanmakt, somfaktiskt delas av alltfler. Det gäller i . Detgäller i de andra EU-länderna också.Vi som ser politiken som ett verktyg för att föramänniskors talan, skapa förändringar och bygga ettsamhälle som är till för människorna måste se detsom en allvarlig signal. Därför hoppas jag att valre-sultatet innebär att vi får en öppen och saklig debatt.Vänsterpartiet har presenterat några förslag tillvad man skulle kunna göra. Jag förutsätter att det ären debatt som kommer att fortsätta, där alla partierdeltar på ett öppet sätt. Jag skräms lite av de tenden-ser som finns, att man inte skall tala öppet, att vi inteskall lyfta fram de stora politiska frågorna till ställ-ningstagande. Jag skräms av ord som lojalitet, när deti själva verket handlar om respekt - respekt för väl-jarna. Det skall vi visa som politiker. Vi skall ta män-niskors ställningstagande i valet på allvar. Vi skallinte förklara för dem att de inte har förstått bättre elleratt de är lata. Det här är ett uttryck för en mycketallvarlig demokratiförlust. Det känner människor påhuden: Om de däruppe inte bryr sig om mig, tänkerinte jag bry mig om dem. Man kan inte säga att det ärfel att reagera på det sättet.Vi borde ha en ömsesidighet i politiken. Politikenbygger på ett förtroende. Vi får väljarnas förtroende.Det måste förutsätta att vi försäkrar oss omatt vi har det förtroendet, att vi handlar så att förtro-endet finns kvar och växer. Det förutsätter att vi helatiden för en dialog med de människor som ger ossförtroendet, att vi lyssnar och lär, att vi är tillgängliga,att vi öppnar våra politiska diskussioner och systemför insyn och delaktighet.Det vi ser är något helt annat. Det måste vita på allvar. Jag förutsätter att detta är en fråga somberör alla partier och att vi kan vara överens om att viinte kan sköta en sådan debatt partiinternt. Fråganmåste gå ut för en grundlig debatt i hela samhället,där vi bjuder in människor att delta.Det kom en trevlig insändare från finansmannenRobert Weil i en debattartikel i här-omdagen. Vi kapitalister bör tacka löntagarna för alltde har avstått till fördel för oss, skriver han. Det varväl ett snällt påpekande. Det är trevligt av honom atttacka för det. Det borde kanske fler göra. Det ärmånga som har skott sig på utvecklingen. När vi serutvecklingen är det rimligt att vi kräver en annanfördelning, en bättre balans i fördelningen. Det är detvi skall ägna oss åt , resten av mandatperioden.Vi skall ägna oss åt att diskutera arbetslöshetenoch försöka utforma en politik som gör att arbetslös-heten går ned och sysselsättningen stiger. Vi skallförsöka utforma en politik som gör att de regionalaobalanserna blir mindre och helst försvinner. Vi skallutforma en politik som gör att klyftorna i samhälletminskar. Vi har stora segregationsproblem i storstä-derna.Vi skall ägna oss åt att utforma en politik som tarnödvändiga miljöhänsyn, så att vi får en miljöom-ställning. Det ger dessutom jobb.Vi skall diskutera arbetstidsförkortning som enmodern, viktig arbetsmarknadsreform. Det finnsmycket sådant att göra.Vi skall diskutera jämställdheten. Vi har , igen,fått rapporter om lönediskriminering. ladefram en rapport som visade på att redaningångslönerna för unga kvinnor ligger betydligtlägre än lönerna för män. Kvinnor tar inte för sig. Viär inte lika uppstudsiga, inte lika självsäkra när vilöneförhandlar. Det är säkert så. Men var ligger an-svaret? Vad har arbetsgivaren för ansvar? Vilketansvar har vi som politiker för att göra något åt frå-gan, när vi ser att det pågår en öppen diskriminering?Lagstiftning finns. Vi använder den när det gällerannan diskriminering. Sådana frågor måste vi ta påallvar och diskutera. Det är de här frågorna som krä-ver ett samarbete mellan arbetarrörelsens partier, medpartier som har miljöinsikt. Det är därför vi skallvärna om samarbetet.Jag kan inte se någon som helst anledning till attgå högern och borgerligheten till mötes, att lämnaöppet för dem att föra en politisk diskussion och fattapolitiska beslut som vi vet inte råder bot på de storaproblemen. Självklart skall vi fortsätta ett aktivt sam-arbete för att göra något åt orättvisorna. Det är vårtuppdrag. Det är det uppdrag vi har fått av väljarna.Det finns ett parlamentariskt underlag för det i riks-dagen.Jag kan se framför mig att samarbetet måste ut-vecklas på EU-nivå. Vi har ett nytt läge i , där högern har gått framåt. Högern ochde borgerliga är nu störst i . Frågornafinns på dagordningen också i EU: arbetsmarknads-frågor, den ekonomiska politiken, hur vi skall kunnautveckla den för att göra något åt arbetslösheten.Också på den nivån, i EU-politiken, krävs ett samar-bete mellan vänsterkrafterna, mellan miljömedvetna,mellan arbetarrörelsens partier. Det är också de parti-erna som på allvar kan ta itu med demokratifrågorna.Vi som tillhör partier som har en grund i folkrö-relsen, vi som är vana vid att diskutera frågor utan för den skull behöver befinna sig i flygplan, iBryssel eller i slutna sammanträdesrum - vi har ettstort ansvar. Jag ser att vi har goda möjligheter attunder den här mandatperioden också uppfylla detansvar och det förtroende som många väljare har gettoss.(Applåder)Anf. 15 () replik:Herr talman! Jag är uppriktigt intresserad av ensak som skulle kunna få tala om förmig. Jag har ställt frågan förut, men jag har inte fåttnågot begripligt svar.Vad kommer det sig att det svenska Vänsterpartiethar hamnat i en så oerhört nationalistisk tradition?T.o.m. en ledamot av här i kammarenhar i en intervju påpekat att andra vänsterpartier iEuropa motarbetar nationsgränser, men att det svens-ka slår vakt om nationalstaten i oerhörthög grad.Gudrun nämnde här att hon inte vill hauppgörelser i slutna rum. Men mellanstatligt samar-bete betyder ju ofta att just representanter för staternasitter i slutna rum. Den europeiska unionen är ju ettförsök att få ett folkligt förankrat internationellt sam-arbete. Jag är precis lika bekymrad, eller ännu merbekymrad, som över att det folkligaengagemanget inte är större, men vägen kan ju intevara att avskaffa det enda seriösa försök som hargjorts att få ett internationellt samarbete folkligt för-ankrat.Vänsterpartiet sjunger Internationalen på förstamaj, men alla andra dagar motarbetar man internatio-nalism, vill jag påstå.Vi lät ta reda på hurVänsterpartiet och dess företrädare har ställt sig närdet har gällt svensk medverkan i internationella orga-nisationer, och svaret är ganska förskräckande:Sveriges medlemskap i -företrädare sade nej.Sveriges medlemskap i - Vänster-partiets företrädare sade nej.Sveriges medlemskap i - sade nej.Sveriges medlemskap i - Vänster-partiet sade nej.Sveriges medlemskap i - Vänsterpartietsade nej.Sveriges medlemskap i det ekonomiska samarbe-tet EES - sade nej.Sveriges medlemskap i den europeiska unionen -sade nej.Detta är ju en ganska förskräckande lista. Fråganmåste ställas: Varför är det bara på första maj som nisjunger Internationalen? Varför motarbetar ni inter-nationalism i så många andra sammanhang?(Applåder)Anf. 16 () replik:Herr talman! Vi motarbetar inte internationelltsamarbete, men vi kräver respekt för demokratin i alltsamarbete på vilken nivå det än är. Det går inte attsamarbeta och fatta beslut ovanför huvudet på väldigtmånga människor. Det leder till en demokratins kris,och det ser vi ju väldigt tydligt när det gäller EU-projektet.När vi sade nej till ett medlemskap i den europe-iska unionen var det just dessa frågor som var avgö-rande för oss. Vi förespråkar ett mellanstatligt samar-bete, på precis det sätt som det mesta av det interna-tionella samarbetet går till i t.ex. FN och FN:s under-organisationer.Skillnaden mellan detta och det mellanstatligasamarbetet är ju att vi faktiskt får en förankring avfrågorna här innan vi slutgiltigt tar ställning till om viskall gå med på vissa beslut eller inte. Det ger jumöjlighet för fler att vara med. Det ger möjlighet öppen demokratisk process som inte är möjlig vidett överstatligt samarbete. Det är det som är den storaskillnaden.Självklart skall vi samarbeta. Självklart är vi ettinternationalistiskt parti. Det råder ingen tvekan omdet. Men vi kan inte hoppa över det steg som heterdemokrati. Jag tycker att om det är någonting somhistorien har lärt oss, så är det väl att stora central-styrda politiska projekt och unioner inte har varitutvecklande för människor, samhällen och länder.(Applåder)Anf. 17 () replik:Herr talman! Detta är ett oerhört viktigt ämne, såhär måste vi vara väldigt noga.Vi har förordat ett mellanstatligt samarbete, sägerGudrun . Som jag gick igenom har det varitlite si och så med det också men, okej, ni var för FN.Det är oerhört viktigt att få en förankring här, sägerGudrun och syftar på . Ja, men detär ju inte det vi talar om, utan om hur vi skall få enfolklig förankring också av hanteringen av internatio-nella frågor.Vem har gått på gatan eller på ett torgmöte ochdär hört vad som skall göras i ? Vem harhört något flammande appelltal om vad som skallhända i ? Det är det ju ingen människa som hargjort. Men i den europeiska unionen har man bestämtsig för att man skall försöka att få också ett folkligtengagemang i de frågor som berör alla på vår konti-nent. Det är därför man har inrättat Europaparlamen-tet.Jag är den första att hålla med om att denna idéhittills inte har förverkligats fullt ut. Det beror påsystemfel i den europeiska unionen som vi, som äls-kar europeiskt samarbete, är de första att försöka rättatill men som ni, som vill lämna alltihop, naturligtvisinte får någon riktig kraft att ta itu med.Låt oss inte glömma bort att det finns problemsom berör alla människor på den här kontinenten. Dåfinns det vänsterpartister som säger: Men, 300 miljo-ner människor, var och en får ju för litet inflytande.De talar olika språk, de har olika religion osv. Då harjag ställt frågan förut om kineserna som är en miljard.De talar också olika språk. Men det finns ju frågorsom angår alla i hela , och demokratirörelsen iKina kämpar för att de skall få rösträtt. Vad är Gud-run besked till den kinesiska demokratirö-relsen, att de får dela upp , att det inte går att hademokrati för en miljard människor?Naturligtvis hoppas vi att det allra mesta i Kinaskall bestämmas på lokal och regional nivå, mensådant som berör hela landet måste ju bestämmas påden nivån.På samma sätt står för ett antal utmaningarsom angår alla européer. Dessa frågor skall unionenhantera. Där skall unionen stå stark, och där skall viha ett folkligt inflytande. Då kan vi inte avskaffa EU,utan då skall vi utveckla EU.(Applåder)Anf. 18 () replik:Herr talman! Det är märkligt att det inte är fler änLars som är så entusiastiska över det här.Det är ju märkligt att folket uteblir när man skall gåtill valurnorna för att rösta på denna folkliga försam-ling som , enligt ,innebär. Det är mycket märkligt att det är så få somhar förstått så mycket som har för-stått.Jag tror att det faktiskt finns en allvarlig motsätt-ning mellan det faktum att man flyttar beslut tillBryssel och ett parlament som skall kunna represente-ra så väldigt många människor och att tro att detta ärrepresentativt.Jag vet att vi har helt olika uppfattningar om detta,. Ni vill ha en federation. Vi vill intedet. Vi tycker att parlamentet i länderna skall utgöraen demokratisk förankringsprocess som är möjlig ochnåbar, gärna också decentraliserad till landsting ochkommuner. Vi måste göra det möjligt för människoratt delta.Det är väl synd att vi inte har hört någonting pågator och torg om , och deras ar-bete. Det som är just en av bristerna är att vi inteheller har hört så mycket om EU-politiken och detarbetet mellan de två valen till Europaparlamentet.Det är just det som är bristen, och det är väl just detsom vi måste diskutera. Hur skall vi få ut informa-tion? Hur skall vi kunna diskutera dessa frågor medmänniskor? Hur skall vi kunna bygga upp strukturersom på ett meningsfullt sätt berör människor så att vialla tycker att det är viktigt och vill delta i det?Det är strukturfel, det är systemfel i den europeis-ka unionens uppbyggnad, och det kan vi ju inte blun-da för efter det här valet, . 19 () replik:Herr talman! talade mycket omöppenhet och tydlighet som nödvändiga ingredienserför att människor skall förstå vad som händer och föratt det demokratiska arbetet skall anses pågå i detpolitiska livet. Om man följer hur sin verksamhet tillsammans med regeringenär det klart att man kan säga att det möjligen är öppenhet i en del frågor. Det kan jag nog hållamed om. Men det är inte direkt någon tydlighet ifråga om vart man är på väg, eller anser sig vara påväg, som blir resultatet av den här öppenheten. Det ärändå det som rimligen är grunden för människorsförmåga och möjlighet att värdera en politisk inrikt-ning; att den är tydlig och att man vet vad den inne-bär.Nu lyssnade jag på under hen-nes inlägg, och hon berättade om vad som skall händade kommande tre åren. Det skall bli intressant att höraom statsministern säger samma sak. om att vi skulle diskutera. Det kommer ju ock-så att framgå tydligt av protokollet från dagens sam-manträde. Vi skall diskutera ett antal frågor, sägerGudrun . Vi skall diskutera arbetslösheten.Vi skall diskutera jämställdheten.Vi skall också, säger hon, diskutera den regionalaobalansen för att ta ett exempel. Därmed antyderGudrun att det bakom hennes resonemangfinns konkreta, tydliga planer på vad som skall hända- i samverkan med regeringen får man förmoda, mendet får antagligen statsministern berätta om. Bara föratt höra om det finns något bakom detta skall jag beGudrun att nämna de fem viktigaste åtgär-der som hon tänker vidta för att eliminera, som honsade, den regionala obalansen de närmaste åren.Nämn bara de fem viktigaste!Anf. 20 () replik:Herr talman! Jag tror, , att det ärviktigt med öppenhet i politiken. Jag tror också att detär viktigt med öppenhet när man samarbetar mellanolika partier. Jag tror inte att det är nödvändigt utplånar sig själv som politisk kraft och stängerin sig bara för att man har ett samarbete.Jag tror att politiken som helhet vinner på en öp-penhet så att väljarna, som ju är våra uppdragsgivare,vet vad vi håller på med. Det är väljarna som har givitoss stöd för att arbeta med vår politik för rättvisa, förjämlikhet, för miljöomställning och för att arbeta medarbetstidsförkortning, lönediskriminering och allt. Dåmåste vi naturligtvis tala om vad vi håller på med.Den öppenheten försvagar inte ett politiskt samarbetemellan olika partier - tvärtom. Det är om man går in islutna rum och ingen vet vad man gör som man för-svagar tilltron till politiken över huvud taget.Det finns mycket att göra vad gäller regionalaobalanser. Det behövs satsningar på kommunikatio-ner. Vi behöver ha transporter som kan gå över helalandet. Det behövs järnvägssatsningar. Det behövssatsningar på informationsteknik. Vi skall se till attdet finns möjligheter för alla, varhelst man bor i lan-det, att kunna utnyttja den nya tekniken. Det behövsregionala fonder. Det behövs möjligheter för småföretag att kunna växa också på andra ställen än istorstäderna.Mycket av det där känner till, och imånga frågor är vi dessutom överens. Så låt oss ar-beta tillsammans i de frågor där vi kan.Anf. 21 () replik:Herr talman! Min poäng var inte att det är någotfel på öppenhet. Vi har, som jag sade, fått ett över-mått av öppenhet från när det gällerhennes syn på regeringssamarbete. Min bedömning äratt statsministern inte, åtminstone att döma av en delresonemang, gör samma bedömning som GudrunSchyman av att den öppenhet som redovisas är be-främjande för verksamheten i regeringskretsen till-sammans med och . Jaghar i alla fall fått intrycket att han gör en lite annanbedömning.Och det må ju vara hänt. Det spelar mig mindreroll om jag skall vara ärlig. Men det intressanta är juatt den här öppenheten inte innehåller någonting omvilken politik som skall föras gemensamt. Det är juändå det som väljarna måste vara intresserade av.Vilken politik kommer att föras? Det är ju inte någonpolitik som ryms i att säga att vi de närmaste tre årenskall diskutera arbetslöshet och att vi skall diskuterajämställdhet och att vi skall diskutera regional oba-lans.Om man sedan lyssnar på i frå-ga om den regionala obalansen säger hon lite omkommunikationer och om att vi måste se till att helalandet skall leva. Men det är inte en riktig syn. Det ärinte en förståelse för vad som pågår i landet. Det ärinte en förståelse för vilka krafttag som måste till föratt förändra villkoren och göra så att hela landet lever.Jag skall återkomma till det här , mentill er vill jag bara ställa frågan: När vi föreslår rejälasatsningar på den infrastruktur som och nämner, säg 50 miljarder i investering-ar till ett nytt fiberoptiknät för att möjliggöra en digi-tal allemansrätt, hur ställer sig då? Hurställer sig till det som nu själv nämner som något som skall diskuterasoch som hon tror att vi är överens om? Där valde juGudrun en helt annan väg.Det räcker alltså inte, , med or-den: Vi skall diskutera. Vi måste ha de konkreta åt-gärderna, de konkreta åtgärder som vi har föreslagit.(Applåder)Anf. 22 () replik:Herr talman! Det är klart att villha de konkreta åtgärder som just hans parti har före-slagit. Vi har också föreslagit konkreta åtgärder, ochjust vad gäller IT tror jag faktiskt att vi är väldigtöverens. Låt oss nu använda en del av de pengar somkommer in vid försäljningen, eller sammanslagning-en, av till att bygga upp ett sådant här nät så attmänniskor får tillgång till tekniken även om de bor påandra ställen än i storstäderna. Jag tror faktiskt att viär överens i den frågan.Sedan gäller det öppenhet. Det är nog en väldigtstor tillgång i politiken att ha en öppenhet. Jag tror attdet är en förlegad syn på politiken att tro att man skallbedriva den i hemlighet. Jag tror att det är väldigt braatt man håller sina väljare informerade om vad mangör. Det är väljarna som ger oss förtroendet. Väns-tern har fått ett mandat.