prot · GN0912 · 1999-10-13 00:00:00 — Ange vilka aktörersom deltagit med syfte att bidra till ekologisk utveck-ling. Säkra dem en plats i de tidiga skedena av pro-cesserna. Tillämpa strategiska miljöbedömningarbåde på processen och i analysfasen. Pröva potentia-len i alla åtgärder, och bedöm relevansen av potenti-alen i åtgärderna för regionen.Jag menar att det finns en fruktbar väg till strate-gisk analys för tillväxtavtalen och för regional ut-veckling. Jag har utvecklat detta mer i en motion. Detfinns mycket som behöver göras. Jag hoppas att an-satserna framöver blir mer målmedvetna och därförmer lyckosamma för att få med en ekologiskt hållbarutveckling även i tillväxtavtalen.Anf. 94 ():Fru talman! Som sade kan till-växt också benämnas regional resursmobiliseringkopplad till gröna nyckeltal. Tillväxt vill vi väl allaha, eller hur - åtminstone om vi ska tro vad som står itidningarna? Men medge att ordet är extremt ano-nymt. Det säger egentligen noll och ingenting. Vad ärdet som ska växa till? Det är fritt fram för privatatolkningar. Därför är vi glada för att det finns syn-punkter på skrivelsen som mera trycker på vad det ärvi menar.Om vi kopplar gröna nyckeltal till jämställdhet,kan vi vara överens om att kvinnor inte är någonsärart. Om vi kopplar in kulturen medför det att detsom pratade om, att definiera degrundläggande förutsättningarna, blir något annat änvad menar.70-80 miljarder kronor strömmar ut i Sve-riges olika regioner. Medge att det är snuskigt mycketpengar. Av de pengarna ska 19 miljarder vara i till-växtfrämjande syfte. Här borde det finnas stora möj-ligheter för att arbeta holistiskt, dvs. utifrån ett hel-hetstänkande samordna resurserna och hjälpa varjeregion att utveckla sin särart, sin specialitet.Nu visar utkasten till tillväxtavtalen att det ärkvantitet som dominerar över kvalitet, att kopplingenmellan analys och handlingsprogram saknas och attinfrastruktur i form av vägar, tåg, flygplats och ham-nar har kommit att dominera. Flera har här talat omvarför. Jag kan spä på och säga att kvinnor saknas tillstor del i arbetsgrupperna. Det är ett konkret problem.Eller hur?Miljöpartiet ser positivt på intentionerna i de regi-onala tillväxtavtalen och att de bygger på samarbeteoch samverkan. Samarbete i sig betyder mer än kon-kurrens i ett konstruktivt och kreativt utvecklande.För att även kvinnors erfarenheter ska kunna tillva-ratas krävs det självklart att snedfördelningen ur ettkönsperspektiv ändras i tillväxtgrupperna. Det är baraatt säga till dem: "Skäms!" De ser inte att de är allaav samma kön. De borde se att något saknas.Man skriver att processen med regionala tillväx-tavtal medför att nya arbetssätt och organisationsfor-mer prövas på alla nivåer, och det är självfallet posi-tivt att arbetet har skett på ett nytt sätt. Men är det dåverkligen nytt? Tja, resultatet visar att det verkarnygammalt.Vi anser att det är viktigt ur ett könsperspektiv attarbetetssättet organiseras på ett otraditionellt och ickepatriarkaliskt sätt. Vi bör även sträva i högre grad efter att folkrörelsen och studieförbunden inlem-mas i det här arbetet. Vi har ett unikt tillfälle attundersöka och studera vad det är som ska växa till.Är det bara vägar, hamnar, flygplatser och IT somräknas in i tillväxtsektorn? Eller ska vi försöka utvid-ga begreppet tillväxt? Tillväxt kan också ske inomden mänskliga och kulturella sfären.Fru talman! Kulturell tillväxt är ett måste i de lo-kala tillväxtavtalen, vilket också lyfts fram i betän-kandet. Men det krävs en kulturell mobilisering överhela landet för att detta budskap ska tränga igenom.Kultursektorn måste vara med från början och ta delav de som finns öronmärkta förtillväxtfrämjande syften. Idéerna till kulturprojekt ärmånga och självfallet lokalt varierande. Men för attstimulera er tankeverksamhet vill jag ge några kon-kreta exempel.Det finns regionala filmcentra som kan arbetamed egen filmproduktion tillsammans med barn ochungdomar. Det kan vara en motkraft till det kommer-siella bildflödet.Musik- och kulturskolorna utgör grunden försvensk musikexport och svensk musikindustri.Festivaler kan få en hel bygd att samarbeta ochstärker självtilliten.Renovering av gamla byggnader kan bidra till attgammalt hantverkskunnande går i arv. Här måste man räkna in alla spin-off-effekter.När det gäller form och design är det bara fantasinsom sätter gränser. Och betänk: Kultur är ett mycketsysselsättningsintensivt område.Mycket forskning är gjord inom områdetkulturell tillväxt och dess betydelse för samhälletsöverlevnad och utveckling. Och , mina vänner,är det möte i . Där kommerKulturens betydelse för en stads överlevnad och at-traktion att diskuteras. Det är de lokala kulturprodu-centerna som själva tagit initiativet till detta möte.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 9 §. )8 § Handel med ädelmetallarbetenFöredrogsnäringsutskottets betänkande 1999/2000:NU6Handel med ädelmetallarbeten (prop. 1998/99:102)Anf. 95 ():Fru talman! Jag har inget yrkande i anslutning tilldetta betänkande, men jag har väckt en motion omädelmetallarbeten. Jag vill närmast avge en röstför-klaring.Vi kristdemokrater ställer oss bakom betänkandet,men vi är betänksamma av ett skäl.När jag läste propositionen och kontaktade en heldel människor i branschen kom det fram en synpunktoch många undringar om hur detta skulle gestalta sig.Är det fråga om att införa en avgift för namnstämplar,en avgift som inte äger sin motsvarighet ute i Europaoch när det gäller de varor som vi kommer att impor-tera?Det är denna frågeställning som ligger bakommotionen. Det som vi kristdemokrater är rädda för äratt det ska bli en kostnadsryggsäck också för ädel-metallhantverket såsom det har blivit inom lantbru-ket.Nu har vi fått försäkringar från regeringen att manbedömer att SWEDAC, som är den myndighet somska registrera namnstämplarna och fastställa avgifter,anser att den avgift som finns är tillfyllest för attfinansiera tillsynen av att reglerna efterlevs. Det sägsatt några intentioner att höja avgifterna för registre-ring av namnstämplarna inte finns. Det noterar vinaturligtvis med tillfredsställelse, och jag gör detsärskilt som motionär i frågan.Men utskottet förutsätter också att avgiftssättning-en hos SWEDAC följs upp på sedvanligt sätt. Det villjag verkligen betona. Grunden för vår motion var attdet inte ska bli någon kostnadsryggsäck, och jag villha detta noterat till protokollet utan att för den skullframställa något särskilt yrkande.När vi i vår motion talade om nickelallergiervisste vi inte att det var nära förestående med en kon-trollfunktion. Det är nu en överenskommelse träffadom denna, och den kommer att införas. Därför falleren del av det resonemang som vi hade i vår motionom detta.Alltså: Jag yrkar bifall till hemställan i det betän-kande som ligger.Anf. 96 ():Fru talman! behandlar nu näringsut-skottets betänkande nr 6 om handel med ädelmetall-arbeten.Jag vill börja med att yrka bifall till utskottetshemställan. Precis som sade är detett enigt utskott som står bakom betänkandet. HaraldBergström behöver inte vara orolig för det som hanskrev om i sin motion.Enligt EG-rätten ska det råda fri varurörlighet påden inre marknaden. Den svenska ädelmetallagstift-ningen är inte i alla avseenden i överensstämmelsemed EG-rätten. Kommissionen har anmärkt på vissabestämmelser som strider just mot EG-fördragetsbestämmelser om fri varurörlighet.Den svenska positionen har varit att förespråkafrivilliga märkningssystem styrda av konsumenternaskrav på märkning. Konsumentskyddsaspekten är i dethär fallet dock inte tillräckligt bärande skäl för att viska kunna behålla de svenska höga finhaltskravenutan möjlighet att godta arbeten från andra medlems-länder.Kravet på finhaltsstämpling säkerställer att kon-sumenten på ett enkelt sätt ändå kan ta reda på haltenädel metall i ett arbete. De flesta länder i harett krav på tredjepartskontroll av ädelmetallarbeten.Vissa länder, t.ex. , har dessutom ett alterna-tivt system för förstapartskontroll. Ur konsument-skyddssynpunkt är det just tredjepartskontrollen somär det väsentliga.Fru talman! För svenska namnstämplar gäller,som nämnts, ett krav på registrering. begär i sin motion att i EU ska verkaför att alla länder ska införa samma system. Här harvi socialdemokrater en annan mening just med hän-syn till EG-rätten.Att för ett ädelmetallarbete från ett annat landinom EES som har försetts med en tillfredsställandekontrollstämpel kräva ytterligare åtgärder för mark-nadstillträde i skulle strida mot EG-rättensprinciper om fri varurörlighet. För oss socialdemo-krater är det självklart att en vara som lagligen salu-förs i ett medlemsland utan hinder också ska kunnasaluföras i andra medlemsländer.När det gäller lagstiftning för att motverka nicke-lallergi är den reglerad genom att medlemsstaternainom kort måste införa författningar som är nödvän-diga för att följa upp EU:s direktiv om begränsningav användning och utsläppande av vissa farliga äm-nen och preparat.Fru talman! Jag menar att det är viktigt att vi inomEU gemensamt arbetar för gemensamma regler ochdirektiv för miljöns och konsumenternas bästa. Kon-sumentupplysning om regler och villkor blir allt vik-tigare i ett med fri rörlighet för varor just föratt konsumenterna ska kunna göra ett bra val.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 9 §. )9 § Advokaters etableringsrättFöredrogsjustitieutskottets betänkande 1999/2000:JuU24Advokaters etableringsrätt (prop. 1998/99:108)vice talmannen konstaterade att ingen tala-re var anmäld.BeslutNU4 Införande av schablonberäkning på elmark-naden, m.m.Mom. 2 (tillsyn av nätverksamheten)1. utskottet2. 1 (m, kd, c, fp)Votering:158 för utskottet130 för res. 161 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 108 s, 36 v, 14 mpFör res. 1: 64 m, 37 kd, 16 c, 13 fpFrånvarande: 23 s, 18 m, 7 v, 5 kd, 2 c, 4 fp, 2 mpMom. 4 (utredning om timmätare)1. utskottet2. 3 (mp)Votering:275 för utskottet14 för res. 360 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 108 s, 64 m, 36 v, 37 kd, 16 c, 14 fpFör res. 3: 14 mpFrånvarande: 23 s, 18 m, 7 v, 5 kd, 2 c, 3 fp, 2 mpMom. 5 (elleveranser inom fjärrvärme- och naturga-sområden)1. utskottet2. 4 (m, kd, fp)Votering:174 för utskottet114 för res. 41 avstod60 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 108 s, 36 v, 16 c, 14 mpFör res. 4: 63 m, 37 kd, 14 fpAvstod: 1 mFrånvarande: 23 s, 18 m, 7 v, 5 kd, 2 c, 3 fp, 2 mpMom. 6 (skydd för små elproducenter)1. utskottet2. 5 (m, fp)3. res. 7 (c)Förberedande votering:75 för res. 516 för res. 7198 avstod60 frånvarandeKammaren biträdde res. 5.Huvudvotering:Kammaren biföll utskottets hemställan genom upp-resning.Övriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.NU5 Lägesrapport angående de regionala tillväx-tavtalen1. (m, kd, fp)Votering:169 för utskottet112 för res.68 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 105 s, 36 v, 15 c, 13 mpFör res. : 61 m, 37 kd, 1 c, 13 fpFrånvarande: 26 s, 21 m, 7 v, 5 kd, 2 c, 4 fp, 3 mpBirgitta () anmälde att hon avsett att röstaja men markerats ha röstat nej.NU6 Handel med ädelmetallarbetenKammaren biföll utskottets hemställan.JuU24 Advokaters etableringsrättKammaren biföll utskottets hemställan.Beslut om uppskjuten voteringPå förslag av andre vice talmannen medgav kam-maren att återstående ärenden på dagens föredrag-ningslista fick avgöras i ett sammanhang vid arbets-plenum onsdagen den 20 oktober.10 § Frågor om styrelseskick och demokratiFöredrogskonstitutionsutskottets betänkande 1999/2000:KU2Frågor om styrelseskick och demokratiAnf. 97 ():Fru talman! Ett högt valdeltagande har ett demo-kratiskt egenvärde. Formuleringen är i dess betänkande , då skildavaldagar utreddes förra gången. Efter omfattandestudier kunde utredningen också slå fast att all inter-nationell erfarenhet visar att valdeltagandet är lågt ikommunala val.Sverige är unikt med den gemensamma valdagen,men har också ett unikt högt valdeltagande ikommunalvalen. En rikspolitisk valrörelse gynnar detpolitiska samtalet på alla nivåer. Den ger väljareninformation om hur partierna ställer sig till frågornapå skilda nivåer. Det finns ett starkt sakligt och eko-nomiskt samband mellan kommunalpolitiken ochrikspolitiken. De samtidiga valen ger väljaren möjlig-het att vid ett och samma tillfälle bestämma om haneller hon vill hålla isär eller hålla ihop sina ställ-ningstaganden. Också där är unikt.Inga internationella erfarenheter visar ett högtvaldeltagande i renodlade kommunala val. Nyligenhölls kommunalval i . För fjärde valet i radsjönk valdeltagandet och var nu inte ens . var det , vilket också ärlågt jämfört med svenska kommunalval. Siffrornavisar ett kraftigt ökat ointresse för den norska kom-munalpolitiken. Varför tror Per tillsammansmed , , och så bergfast på att detska bli annorlunda i ? Det finns skäl att upp-repa axiom: Ett högt valdel-tagande har ett egenvärde. Är det en uppfattning somutskottsmajoriteten delar?Fru talman! Grundbulten i de borgerligas ochMiljöpartiets argumentation är att skilda valdagarleder till att de lokala kommunala frågorna kommeratt dominera de kommunvisa valrörelserna. Rikspoli-tiken ska bannlysas. Väljaren ska inte frestas av par-tilojaliteten att rösta likadant i kommunalvalet somhan eller hon brukar rösta i riksdagsvalet.Sverige har ju haft skilda valdagar. Vilken rollspelade rikspolitiken ? Jo, därom kan jagge besked, om herrn så vill, ty jag var med, som Ru-neberg diktar i Fänrik andra partiaktiva kommunalval var valet1966. Jag tar hjälp av förnämli-ga Arbetarrörelsens krönika för att karakterisera denvalrörelsen:"I kommunalvalet led socialdemokratin ettkraftigt bakslag. Den borgerliga oppositionen hadeslutit borgfred i en del frågor och gick in för valsam-verkan; i valkampanjen angrep de särskilt regeringendärför att den misslyckats att hejda inflationen, därföratt den inte lyckats i sin bostadspolitik och för denaviserade jordbrukspolitiken, som väckte upprördopposition bland lantbrukarnas organisationer. "Inom parentes kan man säga att det inte är utan kan känna igen sig.Inflationsbekämpning, bostadspolitik och jord-brukspolitik dominerade alltså den valrörelsen. Manangrep regeringen på de här punkterna. Detta är juinte precis frågor av lokal karaktär, om man så fårsäga.Varför tror majoriteten att detta inte ska upprepas?Kommer ni i riksdagsoppositionen verkligen att lägganed opponerandet under dessa kommunala valrörel-ser?Förresten, fundera på följande: Omvi nu haft skilda valdagar, hade de kommunala frå-gorna haft en chans att komma i debattfokus i etttänkt kommunalval 1996? Tänk påvilka frågor som dominerade debatten vid den tiden.Och då det skulle vara kommunalval, år2000, skulle då Per och i kom-munaldemokratiskt intresse lämna över arenan iStockholm till och i till och majoritetskompi-sen , för att sedan sitta tysta och åhöradebatten om den kommunala skatteutjämningen ochinte falla för frestelsen att basunera ut att moderaternai lagt fram förslag som ger merpengar? Är den valrörelsen verkligen den troligautvecklingen vid skilda valdagar? Kommer inte me-dierna att kräva kommentarer av partiledarna? Har delokala frågorna en reell chans? Jag tvivlar starkt pådetta.Det gör också ledarskribenten i Svenska kommun-förbundets tidning . Han skriver såhär om skilda valdagar:"Det skulle äntligen ge de kommunala frågorna enchans att komma i fokus, de lokala politikerna enchans att hamna i debattens centrum. En chans ja,men det kan lika gärna sluta med fiasko. Tyvärrhandlar argumenten ofta mer om vilja än om veten-skap, mer om önsketänkande än om överlagd kalkyl. "Begrunda: Argumenten handlar mer om vilja änom vetenskap, mer om önsketänkande än om över-lagd kalkyl.Fru talman! Den pågående demokratiutredningenhar i en forskningsrapport visat att mindre än entredjedel av svenska folket anser att skilda valdagar ärangelägna ur demokratisk synpunkt. Vidare tyckerendast att en sänkning av rösträttsål-dern är en angelägen demokratifråga. Lika få anser att4-procentsspärren vid riksdagsval bör sänkas. Nej, detär helt andra frågor som enligt denna rapport är de-mokratiangelägna.För mig som står bakom principen om att all of-fentlig makt i utgår från folket är det sorgligtatt konstatera att drygt hälften av de tillfrågade i den-na undersökning anser att det är mycket bra ellerganska bra att alltid överlåta politiska beslut i viktigafrågor till experter. En sådan utveckling vore ett stegbort från folkligt deltagande, ett hot mot den repre-sentativa demokratin. Lågt valdeltagande i kommu-nalvalen riskerar att minska de legitimitet.Detta riskerar i sin tur att leda till ökade krav på ex-pertstyre och därmed minskat folkstyre. Ser inte ma-joriteten den risken?I den frågan, expertstyre eller folkstyre, har visom är aktiva politiker och partiarbetare det storaimperativet, den verkliga utmaningen, nämligen attvitalisera vardagsdemokratin. Människors deltagandei valen avgörs inte av olika mer eller mindre valtek-niska frågor. Nej, det är politiken i sig, partiernasprogram och visioner, som avgör engagemanget.Möjligheten att påverka visionen, att påverka för-slagen utifrån sin egen verklighet är avgörande för detpolitiska engagemanget. Den levande vitala demo-kratin kräver större aktivitet från många människor änvad enbart själva valhandlingen innebär. Arbete ipartier, fackföreningar, folkrörelser är den levandedemokratins innersta kärna, det som den tidigareordföranden i KU, statsvetaren ,kallade mellanvalsdemokrati.Där har vi vår stora uppgift - inte att öda tid på attutreda. Skilda valdagar är ett vanskligt projekt somriskerar att leda till lägre valdeltagande. Och det villväl inte heller förespråkarna? Ett högt valdeltagandeär ett demokratisk egenvärde!Fru talman! Jag yrkar bifall till reservation 7 ochavslag på hemställanspunkt 7.Under hemställanspunkt 6 föreslår majoriteten,alltså de borgerliga tillsammans med , attvaldagen ska flyttas från tredje söndagen i septembertill eller . Detfrämsta motivet för detta är en del tidsmässiga svå-righeter som identifierats i anslutning till den nyabudgetprocessen i . Den frågan studeras förnärvarande av , och det är enligtmin mening fel att nu göra ett ställningstagande. Moten flyttning av valdagen talar i övrigt flera andra skäl.När dagarna blir ljusare och ljummare är svenskafolkets intressen riktade mot andra saker än valarbeteoch läsande av valbroschyrer. Därför riskerar vårvalleda till lägre valdeltagande. Den invanda september-söndagen har medfört en lång serie val medrekordartat högt deltagande. Budgettekniska ellertidsmässiga frågor får inte äventyra detta.Jag yrkar bifall till reservation 6 och avslag på ut-skottets hemställan under punkt 6.Till några andra frågor i detta betänkande vill jagåterkomma i samband med replikskiftena. Underövriga punkter yrkar jag bifall till utskottets hemstäl-lan.Anf. 98 ():Fru talman! Jag ska börja med att säga att fråganom valdagen kommer att tas upp av iett senare inlägg. Vi har där en gemensam reservationtillsammans med Socialdemokraterna. Jag ska ta uppett par andra saker.Den första motionen om införande av republi-kanskt statsskick lades 1912 av CarlLindhagen, då socialdemokrat, senare medlem i detparti som heter . Motionen vägra-des först remiss av talmannen, högermannen , men det ändrades av riksdagsmajoriteten. Dockavslogs, som vi vet, motionen.Sedan dess har republikkravet rests åtskilligagånger i , i regel av vårt parti, men inte heltutan stöd från annat håll. Såväl socialdemokrater somliberaler är som bekant principiella republikaner,dock inte om ett fasthållande vid denna demokratiskaprincip riskerar att leda till ett positivt beslut i frågan.År 1966 lades i alla fall en motion, eller noga ta-get två likalydande motioner i de båda kamrarma,angående statschefens ställning. Den var underteck-nad av , , , och ytterligare 29 socialdemo-krater, där man krävde utredning om "en i demokra-tisk ordning vald statschef i ett republikanskt stats-skick".Frågan om statschefens ställning blev också före-mål för utredning i den tillsattagrundlagsberedningen, men förslag uteblev.Motion nr 1 i den nya enkammarriksdagen, sominledde sitt arbete 1971, var därför som sig bör enmotion om statsskicket. Den var inlämnad av herrHermansson m.fl., vpk, och krävde "ett principbeslutom övergång till republik så att detta kan ikraftträdavid den nuvarande troninnehavarens frånträde". Mo-tionen, vars text för övrigt hade författats av en nyan-ställd sekreterare på vpk:s kansli som hette KennethKvist, vann dock ingen majoritet, och i den s.k. Tore-kovkompromissen kom de övriga fyrapartierna överens om att begrava republikfrågan meni gengäld beröva statschefen i princip all kvarvarandepolitisk makt.Så varför fortsätter att vidhålla sinrepublikanska hållning? Varför anser jag, som nybli-ven riksdagsledamot, det mödan värt att författa ännuen motion om monarkins avskaffande, en motion somkommer att tas emot med lätt överseende och varsframgång på intet sätt är garanterad, för att uttryckadet milt?Ja, de av kammarens ledamöter som åtminstonelite besväras av dåligt samvete över att det egna age-randet inte helt stämmer överens med partiprogram-met skulle kunna rättfärdiga sig något genom atthävda att ägnar sig åt något slags radi-kalt koketteri, att vi i en ofarlig fråga demonstrerarprincipfasthet för att skyla över kompromissandet iandra mer aktuella frågor. Och om detta vore grundenför vår motion, ja, då skulle dess berättigande förvis-so kunna ifrågasättas.Frågan bör dock behandlas med lite större allvarän så. Diskussionen om republik eller monarki är enprincipiellt viktig diskussion därför att den fokuserardet som är kärnan i demokratibegreppet - den politis-ka jämlikheten, att vi som medborgare har en, sägeren röst var, varken mer eller mindre, att vi alla lyderunder samma lagar, har samma rättigheter och sammaskyldigheter i förhållande till den politiska maktenoch att all politisk makt härrör från folket. Den ärbara till låns och kan återkrävas. Vi kan ha olikauppfattning om annan jämlikhets betydelse, den soci-ala och ekonomiska jämlikhetens, den s.k. distributi-va rättvisans betydelse för demokratin. Självfallet ärdet så att de som företräder dem som skulle ha mestatt förlora på ökad social och ekonomisk jämlikhettenderar att undervärdera dess betydelse för demo-kratin, medan Vänsterns och arbetarrörelsens partierhar en annan grundhållning. Men hur som helst tordevi alla kunna vara överens om en sak, att demokratiförutsätter politisk jämlikhet.Monarkin står i fundamental motsatsställning tilldenna demokratiska grundprincip. Monarkin är ettuttryck för det fördemokratiska samhällets maktprin-ciper. Monarkin är en feodal kvarleva som för-kroppsligar den absurda tanken att vissa är födda tillatt härska och andra till att lyda. Monarki och demo-krati är oförenliga som olja och vatten. Monarken måvara berövad sin politiska makt, tack och lov, men viska inte underskatta den symboliska betydelsen av attvårt lands främsta ämbete, statschefens, upprätthållsgenom en institution vars själva essens strider motdemokratins mest grundläggande principer.Fru talman! Det är ett påfallande drag i debattenom monarkin, i den mån denna förs över huvud taget,att monarkins försvarare inte har några positiva ar-gument för den ärftliga kungainstitutionen. I ställetunderstryker man hur lite skada monarkin medför!Det gör så att säga inget att monarkin är en odemok-ratisk feodal kvarleva, eftersom kungen ändå inte harnågon politisk makt. Vilka andra befattningshavareoch myndigheter skulle klara sig undan Riksdagensrevisorers och RRV:s effektivitetsrevision med dentypen av argument, att man ändå inte gör någon ska-da?Nu ska man emellertid inte förringa statschefensarbetsuppgifter alltför mycket. Att representera landetoch därmed dess folk är mer än bara bandklippning.Det kräver, eller borde åtminstone kräva, breda erfa-renheter, politiska insikter och djupa kunskaper omdet svenska samhället.