prot · GN0919 · 1999-10-26 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1999/2000:19Tisdagen den 26 oktoberKl. 14.00 - 15.30Det justerade protokollet beräknas utkomma ---------------------------------------------------------------------1 § Justering av protokollJusterades protokollen för den 18, 19 och20 oktober.2 § Anmälan om kompletteringsval till kultur-utskottetTalmannen meddelade att Moderata samlingspar-tiets riksdagsgrupp på grund av uppkommen vakansanmält som suppleant i kulturutskottet.Talmannen förklarade vald tillsuppleant i kulturutskottetKent ()3 § Meddelande om aktuell debattTalmannen meddelade att på begäran av Vänster-partiets riksdagsgrupp skulle aktuell debatt om våldmed rasistisk och nazistisk bakgrund anordnas kl. 9.00.Från regeringen skulle justitieminister delta.Meddelandet hade delats ut till kammarens leda-möter.Den inkomna skrivelsen hade följande lydelse:Till talmannenBegäran om aktuell debattVänsterpartiet begär härmed en särskild debattmed anledning av mordet på den facklige aktivistenBjörn . Mycket talar för att mordet harpolitiska förtecken. Våldet i samhället trappas uppoch demokratiska värden står på spel. Vänsterpartietvill inte förbjuda rasistiska och nazistiska organisa-tioner, men de lagar som finns måste användas för attbekämpa politiskt våld i samhället. Säpos roll måstediskuteras. Terrordåd och hot om terrordåd är ett hotmot samhället även om det är ett fåtal personer somstår för dessa handlingar.Stockholm den 19 oktober 1999Lars BäckströmGruppledare § Meddelande om frågestundTalmannen meddelade att vid frågestunden skulle följande stats-råd närvara:Utrikesminister , justitieminister , statsrådet , näringsministerBjörn och miljöminister § Meddelande om information från regering-enTalmannen meddelade att torsdagen den28 oktoberomkring skulle jordbruksminister lämna information om regeringensskrivelse om jämställdhetspolitiken inför 2000-taletochomkring skulle miljöminister lämna information om regeringens skrivelse omhållbara - uppföljning av åtgärder för enekologisk hållbar utveckling.6 § Svar på interpellation 1999/2000:22 omflyktingpolitiken och utbildningAnf. 1 Statsrådet ():Fru talman! har frågat mig vilkaåtgärder jag är beredd att vidta för att skolorna iMalmö ska kunna ge alla ungdomar nödvändig ut-bildning. Trots att interpellationen direkt berör sko-lans område och därmed är en fråga för statsrådetIngegerd , har jag valt att svara då inne-hållet i stora delar berör integration i ett större sam-manhang.Problemet är, enligt , den okont-rollerade inflyttningen av flyktingar till somgör att många ungdomar med utländsk bakgrundaldrig kommer att få en god utbildning.Inledningsvis vill jag klargöra att jag inte tror påden lösning som föreslår, som går utpå att förbjuda de flyktingar som inte har arbete attflytta till . Regeringsformen tillförsäkrar varjemedborgare friheten att förflytta sig inom riket. Iregeringsformen slås också fast att ingen människa,vare sig med svenskt eller utländskt medborgarskap,ska missgynnas på grund av sitt etniska ursprung. Engrundläggande princip i ett demokratiskt samhälle äratt varje enskild individ själv måste få bestämma varhon eller han ska bosätta sig. Att på det sätt som StenAndersson föreslår inskränka flyktingars möjligheteratt välja bostadsort är därför enligt min mening syn-nerligen olämpligt.Det är ett välkänt fenomen, såväl i som iandra länder, att invandrare ofta väljer att bosätta sig istorstäder. Den enskildes val grundar sig ofta på enbedömning att det är lättare att få arbete i en störrestad eller att man vill bo nära sina anhöriga. Eftersommånga spontant söker sig till har och kommun kommit överens omatt inte ska medverka till någonaktiv placering av flyktingar i kommunen, förutom isärskilt ömmande fall. Majoriteten av de nyanländainvandrarna som söker sig till gör det såledespå egen hand. I syfte att begränsa en alltför stor in-flyttning till vissa bostadsområden har även fått i uppdrag att utveckla informa-tionen till nyanlända invandrare för att belysa för- ochnackdelar med att bosätta sig i en viss kommun eller iett visst bostadsområde. Syftet är att stärka den en-skildes möjligheter att göra ett eget val av bostadsortsom kan underlätta möjligheterna till framtida för-sörjning och delaktighet i samhällsutvecklingen.Spontana inflyttningar medför att vissa kommu-ner, däribland , utsätts för större påfrestningarän andra inom vissa samhällssektorer. Förutom attMalmö kommun erhåller statlig ersättning för samtli-ga personer som söker sig till kommunen och somomfattas av det kommunala flyktingmottagandet, fårkommunen även kompensation inom ramen för detkommunala statsbidrags- och utjämningssystemet.Riksdagen beslutade om vissa förändringari kostnadsutjämningen som bl.a. innebär att kommu-ner med en hög andel barn och ungdomar med ut-ländsk bakgrund får kompensation. kommunberäknas sammantaget få ett tillskott på ca 350 miljo-ner kronor inom ramen för de generellt höjda statsbi-dragen.Det finns flera faktorer som bidrar till att vissaelever slås ut i skolan eller ger upp. Det kan varaindividuella och sociala förhållanden som skolan intehar inflytande över och det kan även bero på skolansorganisation, resurser och verksamhet eller agerandeoch attityder hos dem som arbetar i skolan. Skolver-ket kommer att få i uppdrag att kartlägga ochgranska undervisningen i skolor med ett stort antalelever med utländsk bakgrund. Särskilda medelkommer att avsättas för kompetensutveckling avlärare i skolor med elever med ett stort antal nationa-liteter och andra språk än svenska. kommerregeringen att göra justeringar i gymnasieförordning-en för att förtydliga elevernas rätt till stödundervis-ning. Elevvårdens betydelse för elever i behov avsärskilt stöd behöver också uppmärksammas. Rege-ringen har tillsatt en särskild utredare med uppdrag attgöra en samlad genomgång av elevvårdens och skol-hälsovårdens verksamhet och funktion samt övervägalämpliga åtgärder i syfte att höja verksamhetens kva-litet och effektivitet. Uppdraget ska vara slutfört se-nast den 15 december 1999.Regeringen har också föreslagit närmare två mil-jarder kronor för insatser i ettantal storstadskommuner, däribland kommun.Av dessa medel är avseddaför språkutveckling i skolan och 450 miljoner kronorför förskoleverksamhet med satsning på att ge allabarn goda språkkunskaper inför skolstarten. Avsiktenär att ett lokalt utvecklingsavtal ska träffas mellanregeringen och kommun som reglerar vilkainsatser som ska göras. Detta avtal väntas bli klartinom kort och då kommer kommun att få delav dessa pengar.Avslutningsvis vill jag understryka att förutomnämnda satsningar både inom skolområdet och inomstorstadspolitiken är det av avgörande betydelse att vialla lär oss att se unga människor med utländsk bak-grund som den resurs de är, inte minst i den dynamis-ka Öresundsregionen.Anf. 2 ():Fru talman! Det finns två tabun i riksdag.Man har en ovilja att ta upp de problem som uppen-barligen har följt av en i praktiken havererad integra-tionspolitik, i delar också vad gäller skolan. Inte äm-nesplaner, inte timplaner, utan den ordning eller sna-rare oordning som råder i klasserna. De flesta utanfördetta hus ser misslyckandena. Riksdag och regeringser dem först efteråt.Fru talman! Jag läste en utskrift frånen debatt i Studio Ett, där chef medver-kade. Jag och många med mig undrar om han befannsig på samma planet som många lärare och skolbarngör i dag.Nu kommer nya satsningar. Det har man sagt imånga år. ska de lyckas. ska det gå bra. Tidi-gare erfarenheter säger oss dock att man kommer attstå här igen och säga: Det här funkar inte -det behövs nya satsningar och nya pengar.Skälet till att jag tog upp den här debatten var attskoldirektören i har sagt att han skulle vilja haett tillfälligt förbud för nyblivna invandrare att flyttatill storstäderna. Den situation som vi har iMalmö är katastrofal, framför allt ur skolbarnenssynpunkt. Jag har sagt detta, och jag förkla-rades då av den minister som svarade som mindrevetande. säger skoldirektör detsammasom jag.På i har av ele-verna invandrarbakgrund. Jag kan nämna att 82 av100 lärare där stödde skoldirektörensuppfattning i den här frågan. Vi står alltså faktisktinte ensamma.Det är katastrof i flera av Malmös skolor,om också inte i alla. Detsamma gäller i många andrastäder i . Många elever lämnar skolan utangodkända betyg. Det är för stora klasser och klassermed många språk. Vilken lärare kan hantera en klassmed kanske sex eller sju språk, där det enda gemen-samma kännetecknet är att man inte behärskar svens-ka språket? Hur finner man sådana exceptionellatalanger? I varje fall inte genom att ge dem löner på16 , som vi betalarlärarna i . Elever som borde få Icke godkändges betyget Godkänd bara för att man vill ha en bättrestatistik.Fru statsråd! Det kommer nya satsningar, menvad gör vi för de tiotusentals barn som harmisslyckats, fått en trist start i livet och antagligenaldrig kommer att kunna kompensera de handikappsom de har fått? Jag vet att det finns bra lärare ochrektorer men också att det finns dåliga lärare ochrektorer. Det finns lärare som inte vågar erkänna attde inte kan hantera sitt yrke på ett vettigt sätt. De ärrädda för att bli betraktade som dåliga yrkesmän, ochdetta får skolbarnen lida för.Vi har , som en författare skrev iSkånetidningarna, en förlorad generation. Det ärfaktiskt så, fru statsråd, att barn när de föds till värl-den är oskyldiga och opåverkade. De påverkas av ossvuxna, och om de inte får några normer från oss, kanvi inte skylla på barnen om de sedan inte kan klarasig i livet.Min fråga är alltså: Vad gör vi för de minst 10 000barn som har fått en misslyckad start i livet?Anf. 3 Statsrådet ():Fru talman! Jag tror att vi måste göra flera olikasaker för att öka integrationen och minska utanför-skapet och segregationen. Det gamla systemet förflyktingmottagande var inte bra. Vi gav där inte män-niskorna möjlighet att själva ordna sitt boende. Dekunde bara välja ett boende på en förläggning.Vi hade en diskussion om att alla kom på sammaplats, att vi inte stimulerade eget engagemang och attförutsättningen för att få stöd från det svenska sam-hället var att man bodde kvar på förläggningen. Vityckte inte att det var bra, eftersom det grupperademänniskor i en passivitet.Vi öppnade det systemet och sade: Okej, vi un-derlättar för människor att själva ordna sin boende-form. Detta leder nu självklart till nya frågor som vimåste vara beredda att samverka kring både frånkommunernas sida, från regeringens sida och från deverk och myndigheter som mest berörs av detta.Vi gör nu bl.a. en stor satsning på storstadsområ-dena. I de sju kommuner som jag pekade på i mittinterpellationssvar går vi in med 1,9 miljarder kronor.Det är inte på något sätt ett nytt projekt. Det är enlångsiktig satsning, som bygger på en medveten poli-tik. Jag tror att de flesta av oss är trötta på projekt. Deär bra så länge de varar, och då slår det lite gnistorom dem, men risken med projekt är att det blir likasvart efteråt. Vi vill åstadkomma en förändring istorstadsområdena. Vi vill minska segregationen, ochdet gör vi både genom att arbeta med lagstiftningenoch genom att tillskjuta nya pengar.Sten och jag har tidigare från dennatalarstol diskuterat vilka konsekvenser som segrega-tionen för med sig. Vi är båda medvetna om att vi kanmäta segregationen i allt ifrån arbetslöshet tillsocialbidragsberoende, plötslig spädbarnsdöd ochmycket annat. Skolan är viktig för att minska segre-gationen och för att öka tilltron till det offentligademokratiska samhället, och språket är en förutsätt-ning för att våra barn och unga ska kunna ta till sigkunskapen i skolan. Det kräver ibland fler lärare ochmindre klasser och även extra stöd och hjälp till devuxna som finns på skolorna.Vi gör nu den här satsningen i storstadspolitiken.Vi riktar den mot de barn som ska in i skolan viaspråkförskolorna, och vi satsar på de barn som finns iskolorna genom stöd till och till under-visningen och till de vuxna som finns där. Men vimåste också möta de vuxna som redan har passeratgrundskolan eller som inte gick i ochsom har bristfälliga språkkunskaper. Även det gör vi.Det finns en satsning på vuxna och språk med åtgär-der för att förbättra möjligheterna för vuxna flykting-ar och invandrare att komma in på den svenska ar-betsmarknaden.Det finns inget enkelt sätt att minska segregatio-nen. Förutsättningen för att vi ska kunna lyckas ärdock att vi samarbetar. Var och en av oss inser att enkoncentration av många flyktingbarn i en skola själv-klart också kan leda till stora problem. Detta kräverextra resurser, och vi är beredda att vika en del avresurserna till de barnen för att förbättra deras möj-ligheter att ta till sig det nya språket och den nyakunskapen.Jag tror inte att lösningen på de problem som vikan se skulle vara att förbjuda människor att flytta tillett visst område. Jag är inte beredd att inskränka engrundläggande rättighet för att lösa de problem somvi ser i skolan. Jag vill samarbeta med skolan,med de vuxna som finns där och med de verk ochmyndigheter som står närmast de personer som vi nupratar om.Anf. 4 ():Fru talman! Statsrådet säger att de gamla lösning-arna var bra tidigare men att de inte duger . Nukommer nya förslag. Jag är dock säker på att ni omett år är tillbaka igen med ännu nyare förslag, efter-som inte heller de som läggs fram kommer attfunka.Ett litet tillrättaläggande: Jag pratar inte om bo-satta i förläggningar utan om kommunplacerade, somvi hade tidigare. Staten valde ut ett alternativ somman tyckte var bra för den nyblivne asylbeviljade, såatt han eller hon eller familjen skulle kunna fungera iSverige. Man kunde kanske t.ex. välja ut en lite mind-re ort.Jag förstår att det kan vara besvärligt för en per-son som kommer till en ort där kanske ingen talardennes språk, men att denne flyttar t.ex. till Malmödär alla i huset och kanske hälften av eleverna i sko-lan talar just detta språk ger dessvärre inga jobb. Dethar vi sett.Misslyckandet är ju monumentalt. Jag skainte rabbla statistiken för - den kan statsrådetsäkert ta reda på. Jag måste säga att den som påståratt man nu minskar segregationen inte är på sammaplanet som jag. Det var signifikativt att de som kriti-serade den författare som skrev ett brev om krisen iMalmös skolor aldrig hade varit där själva.Det är ungefär som när det här i iblandgår upp ett pärlband av talare som säger att det ärpositivt med mångfalden och att invandrarna har braområden att bo i och bra skolor att gå i. Bor någotstatsråd eller någon riksdagsledamot i dessa områden,och går deras barn i de här skolorna? Det gör de inte.Det vore i så fall fenomenalt fina exempel att refereratill, men så är det inte. Det här funkar inte, fru stats-råd!Till sist: Svenskar och invandrare ska ha sammamöjligheter i vårt land, men det får de inte i dag.Statsrådet säger nu att ska utvecklasina övertalningsförsök. Det här problemet uppstodinte i går utan har tillkommit . När problemen blivit fokuserade kommer detbara att anslås mer pengar, men det funkar inte. Vimåste försöka få bättre lärare, dvs. lärare som vågarkritisera även politiker.Fru talman och fru statsråd! visas i alltförstor omfattning från människor, politiker och tjäns-temän en skriande brist på något som är viktigt i ettdemokratiskt samhälle, nämligen civilkurage.Anf. 5 ():Fru talman! Detta är första gången för mig.Jag vill ställa en fråga till statsrådet om flykting-mottagningen. Man får välja fritt, men man får inteinformation om att ifall man kommer till de storastäderna kanske man inte får den hjälp man kan be-höva.Jag jobbar själv som tolk, och jag saknar informa-tion om vad åtgärder och insatser innebär just närman kommer till . Informationen ges snabbt.Man är villig att bo var som helst. Men efter ett tagkanske man vill komma därifrån. Då kanske man intefår möjligheterna.Det gläder mig att ni satsar på förskolan. Det hartidigare visat sig ge bra resultat. Men har dennasatsning tagits bort. Har ni några åtgärder på gång?Anf. 6 Statsrådet ():Fru talman! sade att statsråd säl-lan vet vad de talar om därför att de inte bor i deområden de diskuterar. slog in en öppen dörr. Jag tar gärna den passning-en.Jag bor i kommun i stadsdelen . Det ärden stadsdel i vår kommun som har den största ande-len flyktingar och invandrare. Vi har den högsta ar-betslösheten, vi har det största socialbidragsberoendetoch vi har den högsta segregationen - i Gävles måttmätt. Jag har mina ungar i och barnom-sorgen där. Jag bor granne med arbetslösa, flyktingaroch invandrare. Jag vet vad jag talar om, . Det skulle aldrig falla mig in att försökabegränsa deras möjligheter att välja den kommun deska bo i. Jag tror inte att det är rätt sätt att öka integ-rationen i vårt samhälle. Vi kommer längre genom attsamarbeta i fråga om attityder och lagar men ocksågenom att nationellt dela på de bördor som är resul-tatet av en nationell politik - och det är flykting- ochinvandrarpolitiken. Det är fråga om nationella åta-ganden som ibland slår hårdare mot en del bostads-områden och kommuner. Då får vi vara beredda atthjälpa till och försöka finansiera och stötta de områ-den, skolor eller arbetsförmedlingar som behöver vårtstöd och vår hjälp. Jag är beredd att diskutera ännumer konstruktivt vad detta skulle kunna vara.Jag tycker inte att det gamla systemet medtvångsboende var bra. Jag vill inte tillbaka dit.Under de senaste tre åren har kommuninte tagit emot kommunplacerade via . Ändå finns det flyktingar som har flyttattill kommun. De har valt boendeort själva.Det finns ett samarbete med förkommunplaceringar. Vi förstår varandras situation.När det gäller de som har valt att flytta till Malmösjälva, får vi bli bättre på det som togupp i sin fråga, nämligen att fokusera på fördelarnamed att välja mindre kommuner, fördelarna med attvälja boendeform, att snabbt komma in i språkför-skolor, men också att komma ut på arbetsmarknaden.Det finns ett uppdrag till atttillsammans med kommunerna fundera över hur vibättre kan tala om fördelarna med att flytta till områ-den utanför de stora städerna.Jag tror att det är djupt mänskligt att människorväljer att flytta till nära anhöriga som de kan identifi-era sig med och kanske är släkt med i storstäderna. Vipratar ofta här i med lite nostalgi om de gamla svenskbyar som finns i . Vitycker ibland att det har en viss charm att de fortfa-rande dansar kring midsommarstången, sjunger na-tionalsången och att de bär det svenska ursprungetmed sig. Om vi tycker att det är charmigt där, bordedet finnas någon charm av det också här för andranationaliteter.Jag inser att detta ändå betyder en del problem.Integrationen slipar kanter mot varandra. Vi får läraoss att ta hänsyn till varandra. Men jag är inte bereddatt tvångsflytta människor. Jag trodde inte heller attSten parti, som förespråkar ökad valfri-het, var det.Anf. 7 ():Fru talman! Inget parti är oskyldigt till det integ-rationspolitiska haveriet. Jag pratar som person, intesom partianhängare, i det här fallet. Det är bra att viär tre stycken i som bor i områden somliknar den verklighet vi ofta berömmer men som vifaktiskt sällan upplever.Fru statsråd! Det var väl lite överdrivet att prataom midsommarstången i vissa svenskbygder i USA.Jag skulle inte likna den situationen med den situationsom råder i . I samband med den storautflyttningsvågen till fick faktiskt många män-niskor jobb där. Problemet i är det mot-satta.Sedan var det frågan om kommunplacerade. Jagmår ibland lite illa över avsaknaden av civilkurage iden svenska debatten, man slår sig för bröstet för detsom är politiskt korrekt. Jag vet många kommunerdär ledande företrädare säger att de har tagit emot sioch så många och att de har tagit sitt ansvar, trots attde vet att majoriteten som skulle ha placerats i deraskommun aldrig har kommit dit. De har kommit direkttill , och . Den uppblåstaattityden är felplacerad.Jag tror att de flesta asylsökande vid den svenskagränsen skulle svara ja på frågan om de vid asylskulle vara beredda att , om de inte fårjobb, stanna kvar i den kommun som svenska statentycker är bäst för dem och även skulle vara bra förSverige.Anf. 8 Statsrådet ():Fru talman! Jag har argumenterat för de satsningarsom nu görs i de utsatta bostadsområdena. Jag harockså klart deklarerat att vi är beredda att ompröva deinstrumenten regelbundet så att de bättre svarar motden verklighet och de problem som ska lösas.Jag tror inte på att återgå till ett gammalt systemmed tvångsflyttning. Människors rätt att välja fritt ärhögre, bättre och större än så. Det betyder inte att jagblundar för en del praktiska problem. Men låt osskonstruktivt diskutera vad var och en av oss sompolitiker, som kommuninvånare och som medmänni-ska kan göra för att underlätta de problemen.Överläggningen var härmed avslutad.7 § Svar på interpellation 1999/2000:25 omproffsboxning i SverigeAnf. 9 Statsrådet ():Fru talman! har frågat mig vilkaåtgärder jag är beredd att vidta för att upphäva förbu-det mot proffsboxning i och för proffsboxareatt träna i landet.Alltsedan lagen om förbud mot professionell box-ning kom har det funnits en klar majoriteti för ett fortsatt förbud mot proffsboxning.Samtidigt har stora förändringar skett i vårt samhälleunder , och vissa tidigare argumentför ett förbud kan ifrågasättas. Jag vill dockbetona att det utredningsunderlag beträffande proffs-boxningens medicinska skadeverkningar som låg tillgrund för beslutet 1969 väger lika tungti dag.Under senare år har många nya kampsporterkommit till vårt land, och dessa attraherar mångaungdomar. De nya sporterna, i likhet med amatör-boxningen, lägger stor vikt vid ett korrekt uppförandeoch respekt för motståndaren. innehåller demoment av sparkar och strypgrepp som i vissa fallsåväl överträffar boxning i våldsamhet som stridermot god etik och moral.Regeringen anser att det är angeläget att få del avidrottsrörelsens uppfattning om frågor kring boxningoch annan kampsport. har därförfått i uppdrag att göra en kartläggning av förekomstenav nya kampsporter samt en värdering av i vilkenutsträckning dessa riskerar att skada de organiseradekampsportförbundens anseende. Detta underlag frånidrotten som ska lämnas ärcentralt för att regeringen ska kunna pröva boxning-ens relation till övriga kampsporter och närmareöverväga samhällets inställning till kampsport i all-mänhet.Anf. 10 ():Fru talman! Jag medger att ämnena är lite skiftan-de, men så kan det bli, som man säger.Jag tycker att det var ett bra svar. Jag väntade migfaktiskt - som alltid i den här frågan - ett rakt nej,men det blev det inte, och jag förstår varför. ärdet så att vi har en del sporter som är tillåtna, av vilkajag menar en del saknar berättigande, men det är intemin sak - det får den enskilde avgöra - men dessasporter är i alla fall minst lika råa, och mindre kon-trollerade, än proffsboxning skulle kunna vara i Sve-rige.Man har proffsboxning i många länder. Attintresset är stort i kan vi se varje gång någonstörre boxningsmatch ska äga rum utomlands i all-mänhet, och i synnerhet om det är så att någon svenskproffsboxare - för man kan inte förbjuda svenskar attvara proffsboxare utomlands - deltar i en sådan störrematch. Då är framför allt sportsidorna fyllda medreportage både före och efter matcherna.Jag inser väl för min del inte det helt smarta medboxning, men jag tycker ändå att den för många ung-domar är en väg att hamna rätt i livet. Det finnsmånga sådana exempel. Man kan även hitta motsat-sen; det är jag nog medveten om.Som jag ser det skulle svenska proffsboxnings-regler kanske ha kunnat bli ett föredöme för andra.Man kunde t.ex. ha regler om att om man hade blivitnedslagen så fick det ta innan man fick lov attboxas igen. Där tror jag att vi skulle kunna göra engod insats - även om man inte ska överskatta Sveri-ges insatser.Till sist har jag bara en fråga i det här samman-hanget. Man får inte lov att idka proffsboxning i Sve-rige, och tydligen får inte heller en svensk - ellerutländsk - proffsboxare träna boxning i . Såhar jag uppfattat det. Men får man däremot lov attträna som en proffsboxare i ?