prot · GM0969 · 1999-03-16 00:00:00 — I ensådan situation gäller att enmyndighet skall undersöka andra myndigheters verk-samheter på den aktuella orten eller i regionen för attutröna om det finns möjligheter att bibehålla helaeller delar av verksamheten genom samordning.Nytt är också att det skall föreligga särskilda skälför att en myndighet skall minska sin verksamhetinom de nationella regionalpolitiska stödområdenaoch inom EG:s strukturfondsområden.I syfte att underlätta ovan nämnda samordnings-lösningar är det, vilket jag även påpekat i ett frå-gesvar till , rege-ringens avsikt att lämna ett uppdrag till Statskontoretatt kartlägga organisationen av de statliga verksam-heterna och följa de förändringar som sker.Det förtjänar att upprepas att med ett sådant un-derlag kommer myndigheter och verk att ha lättare attta hänsyn till helhetsbilden när det gäller statlig sys-selsättning i en region. Det blir också lättare för myn-digheter och verk att finna möjligheter att minska sinautgifter genom samarbeten kring exempelvis lokaleroch administrativa funktioner. Ser man dessa möjlig-heter kan besparingar göras utan att verksamhetensomfattning behöver påverkas lika mycket som annarsvore fallet.Jag vill avslutningsvis understryka att jag fästerstörsta vikt vid kraven på regionalpolitiskt hänsynsta-gande, och jag utgår ifrån att statliga myndigheterrättar sig efter dessa krav. I det sammanhanget vill jagbetona att jag avser att följa utvecklingen mycketnoga.Då som framställt interpellationenanmält att han var förhindrad att närvara vid sam-manträdet, medgav andre vice talmannen att GöranNorlander i stället fick delta i överläggningen.Anf. 37 ():Fru talman! Jag tackar näringsministern för svaret.Det är som har ställt interpellationen,men han kan på grund av sjukdom inte närvara viddebatten . Jag kommer från samma län och harlovat att ta emot svaret, och jag är tacksam för att jagfår göra det.I det svar som näringsministern avgav åbero-pade han den regionalpolitiska propositionen omtillväxt m.m., där det framhölls att regeringen avseratt gentemot berörda myndigheter förtydliga kravetpå regionalt hänsynstagande vid utformningen avverksamheten, dock utan att frånta verkschefernaderas ansvar för myndigheternas effektivitet ochledning.Vi tycker att detta är bra, ja mycket bra, men jagtror att det fordras en hårdare styrning. Jag är mycketväl medveten om att statsråden har mycket begränsa-de möjligheter att påverka och ingripa utan att blianklagade för ministerstyre, men vi måste funderaöver om dagens ordning verkligen är den rätta.Jag tycker också att det är bra att Statskontoretskall få i uppdrag att följa de förändringar som sker. Idet regionalpolitiska avsnittet av den allmänpolitiskadebatten tog jag upp problematiken att Väs-ternorrlands läns befolkning minskar. Under 90-talethar vi tappat ungefär 10 000 personer, och ca 1 000statliga arbetstillfällen har försvunnit under sammatidsperiod. Detta är alarmerande. Vi kan inte accepte-ra att det får fortgå, utan trenden måste vändas.I dag har och presenteratutvecklingen . Under den tidenhar det tillkommit 12 000 nya statliga arbetstillfällen.Vart tredje har hamnat i ochvartannat i . har t.ex.Norrlands inland tappat av de statliga jobben.Glesbygdsverkets generaldirektör kallar detta bak-vänd lokaliseringspolitik.Fru talman! Näringsministern är inte ansvarig förden tidsperiod som jag har hänvisat till, men vi harstarka förhoppningar om att en f.d. Norrbottenslands-hövding är mera införstådd med problematiken i våratrakter än vad många andra är.Mot den här bakgrunden är det ännu mer anmärk-ningsvärt att kan flytta ett femtiotalflygledare från Midlanda, enligt uppgift för att tjäna4-5 miljoner kronor.Några frågor som vi måste ställa oss är:Hur långt skall vi driva effektivitetskraven?Är det värt dessa futtiga miljoner att ställa ett stortantal personer arbetslösa, detta i en ort och i ett länsom redan drabbats mycket hårt?Vi måste också ställa oss frågan: Var kommermänniskan in? Vi ställer högre krav på attallt skall bli effektivare, men jag tror att det är dagsatt också lyfta in den enskilda människan i samman-hanget. Skall vi lyckas klara våra åtaganden inomsjukvård, skola, äldreomsorg osv., måste avfolkning-en upphöra. Vi klarar inte dessa områden om alla iaktiv ålder flyttar och bara barn och gamla blir kvar.Nej, fru talman, skall hela leva måste detsnabbt vidtas åtgärder. Det räcker inte längre medord. behövs kraftfulla åtgärder. Den första åtgär-den skulle kunna vara att förändra beslutet om flyttenav flygledarna från Midlanda och från Västernorr-land.Anf. 38 Näringsminister ():Fru talman! Jag får börja med att säga att jag delarGöran uppfattning och att jag håller medom den beskrivning han gör av den obalans vi har iSverige. Den kan framför allt förklaras av att vi haroch har haft en relativt hög tillväxt. Det innebär flyttar dit där jobben finns. Och tyvärr är det såatt där vi har den snabbaste expansionen och en högtillväxt inte minst är här i och de andrastorstadsområdena.Jag har som minister med ansvar för regionalpoli-tiken en stark ambition att där såda-na möjligheter ges tillse att sysselsättning skapas påandra ställen än just i de områden som är mer över-hettade. Jag kan som exempel nämna att Rikstrafikennu kommer att förläggas till Sundsvall.Jag kan också säga något om de satsningar somregeringen har gjort när det gäller högskolor. Där harde regionala högskolorna - en del av dem har ocksåblivit universitet - en oerhört stor betydelse. Detkommer att visa sig framöver när det gäller den regi-onala utvecklingen.För att sedan gå in på själva sakfrågan är det 25flygledare det handlar om. Det är en vinst på . Här har vi en målkonflikt,jag erkänner det. Vi har ju krav pårationalitet. Det är ett affärsdrivande verk. Det skallge avkastning. Det skall vara effektivt och det skallockså, inte minst, kopplas till de internationella kravsom jag nämnde i mitt svar på interpellationen. Dettakan man inte bestrida. Då blir det en målkonflikt medintresset att dessa 25 flygledare blir kvar i Sundsvall.Alla dessa individer kommer dock att få jobb. Dekommer att erbjudas jobb på andra ställen i organisa-tionen. Men självklart är det så att det här minskarantalet arbetstillfällen i denna region, det skall erkän-nas. måste lösas på så vis att vi tillseratt vi får tillväxt inom andra områden. Det går inte attlösa det här genom att säga att nu skall dessa flygle-dare till varje pris vara kvar när detta kommer i kon-flikt med andra mål, t.ex. rationaliteten och frågorsom har att göra med de internationella krav somställs på Luftfartsverket.Anf. 39 ():Fru talman! Jag är väldigt tacksam över att nä-ringsministern uttrycker en förståelse för den proble-matik vi har. Men jag skulle också vilja säga att jaginte är så säker på att man här i Stockholmsområdethar förståelse för de problem vi har. I allt väsentligtflyttar mer och mer folk söderut.Det är positivt att Rikstrafiken hamnar i Sunds-vall. Det tackar vi för. Det är positivt att man satsarpå högskolan. Det är positivt att man satsar på Botni-abanan. Men det räcker inte. De som t.ex. går påhögskolan kan ju inte hitta något att arbeta med sedande avslutat sina studier.Det här är mycket allvarligt, och jag tror inte attdet räcker med att ha en långsiktig strategi. Här har vialltsedan 60-talets flyttlasspolitik sagt att nu skall viändra på det här. Det har gått väldigt , ochjag säger som sanningen är: Vi är desperata. villvi se handling.Anf. 40 Näringsminister ():Fru talman! Det är tyvärr inte så att den obalanssom har funnits går att klara av med någotAlexanderhugg. Det kommer att ta tid, det tycker jagatt vi skall erkänna. Det viktiga är att vi förstår dethär och att vi har kraft att hantera frågan så att vi fåren förändring så att flyttlassen, om man nu ser detsom målet, vänder om. Det kommer att ta tid. Detkommer att ställa många krav.Jag vill också säga något om . Detär ingen högskola som har expanderat så kraftigt somden. Det resultatet, med de forskningsresurser somöver tiden kommer att tillföras, kommer att märkas.Jag är övertygad om att det i ett längre perspektivkommer att leda till att vi får flyttlassen att vändaåter.Det är också så att har satsat peng-ar. För del har de senasteåren investerat mer än i en ny,modern terminalbyggnad i syfte att främja luftfarten.Det är klart att det också har stor betydelse.Än en gång: Vi har satt i gång en utredning. Vihar de s.k. tillväxtavtalen. Vi har en målmedvetenpolitik att så fort det uppstår en ny verksamhet skallden icke ligga i eller storstadsområdena.Det måste i första hand prövas om den i stället kanhamna på andra ställen i detta avlånga land. Vi följernoga vad som sker i de statliga verken när de rationa-liserar och omstrukturerar så att vi inte får en sådanutveckling att allt försvinner från landsbygden ochhamnar i storstadsområdena.Jag tror alltså att vi kan vara rörande överens, mendet kommer att ta tid. Det måste vi förstå. Här ärfärdriktningen det avgörande. Jag lovar att jag skallbevaka detta med all den kraft som jag kan besitta.Anf. 41 ():Fru talman! Jag är helt överens med näringsmi-nistern. Det sista han sade, om att den fortsatta ex-pansionen inom statliga verk osv. inte skall hamna iStockholm, det tar vi fasta på. Vi säger: Ni är väl-komna till !Överläggningen var härmed avslutad.11 § Svar på interpellation 1998/99:167 omEuropaväg 4 genom länAnf. 42 Näringsminister ():Fru talman! har frågat mig omjag avser att ta initiativ till ett beslut om en östligdragning av ny E 4 förbi Uppsala.Bakgrunden till frågan är att arbets-planer för en ny sträckning av väg E 4 mellan Upp-sala och Mehedeby ligger för prövning hos regering-en.Som konstaterar finns ett stortbehov av en ny väg, och jag anser att det är viktigt attfrågan nu får en lösning. Regeringen har därför föravsikt att möjligt fatta beslut i ärendet. För attinte föregripa detta beslut avböjer jag självklart attkommentera olika sträckningar.Anf. 43 ():Fru talman! Jag vill tacka näringsministern försvaret, som var mycket kort. Trots det kan jag klartutläsa att vi har samma inställning beträffande genom län. Det finns ett oerhörtstort behov av en ny väg, och jag tycker att det är braatt näringsministern anser att det är viktigt att fråganfår sin lösning nu.Jag har förståelse och respekt för att näringsmi-nistern inte vill föregripa regeringens beslut. Men jagskulle ändå tycka att det vore väldigt bra om minis-tern kunde säga hur jag skall tolka ordet "" isvaret och vilka kriterier och krav han har för ensådan väg som det här handlar om.Jag har, som jag sade, naturligtvis förståelse föratt näringsministern inte vill föregripa regeringensbeslut eftersom jag i dagens kanläsa att det är en kungörelse, en regeringsprövning avarbetsplanerna för den här sträckningen av vägen.Men när jag läste det blev jag lite orolig. Jag tänkte:Kommer detta att ytterligare förlänga debatten omden här vägdragningen, och kommer det att förhalatidsaspekten?Den vägsträckning som har föreslagit,den västra, har mött ett mycket kraftigt motstånd -främst bland befolkningen skulle jag vilja säga. Dethar också gjort att man i kommun inte våga-de ta riktig ställning. Därför har frågan så småningomhamnat hos regeringen.Det har funnits en okänslighet i förslaget vad be-träffar konsekvenserna för den värdefulla kulturmil-jön, såväl i som i Vendelbygden, somär av riksintresse. Det är glädjande att jag kan läsa attRiksantikvarieämbetet har kommit med ytterligaresynpunkter som bekräftar det här. Vägen sliter ävensönder ett öppet jordbrukslandskap. En jordbruks-bygd riskerar att förstöras. Det handlar om Uppsalaläns finaste jordbruk.Att , med motorvägsstandard, går genomUppland är dock en nödvändighet. Och den här frå-gan måste få en lösning . Debatten i län är,som jag sade, minst sagt livlig. Den tenderar också attskapa motsättningar människor emellan, och detgagnar inte någon. En ny E 4 är ju någonting positivt,om den hamnar rätt.Det handlar om en stor investering. Det handlarockså om en sträcka av en väg som förbinder södradelen av med den norra delen. Alltså är denockså regionalpolitiskt viktig.Jag hoppas innerligt att näringsministern tar tillvara alla synpunkter som kommer in i ärendet. Jaghar ingen anledning att betvivla det. Men jag skulleockså, om inte ministern redan har varit i våra trakter,vilja att han tar sig tid att åka den gamla vägen ochser var vattentäkterna finns. Gör inte som jag gjordenär jag satt i kommunfullmäktige i ; jag blun-dade för vissa verkligheter. Man skall se vilka kon-sekvenser, både negativa och positiva, som en nyvägdragning kan få.Jag har i min fråga till ministern också påpekat depositiva effekter som jag och många andra ser med enöstlig dragning av . Jag vet att det finns vissasaker som man inte har tittat på. Det finns alternativadragningsförslag som har kommit fram som en komp-romisslösning. Jag hoppas att ministern också tar delav dem.Anf. 44 Näringsminister ():Fru talman! Jag kan konstatera att RigmorAhlstedt på ett mycket bra sätt beskriver problemetmed denna väg och de konflikter som finns.Låt mig som svar på frågorna säga att jag bedö-mer att vi skall klara av det här ; rege-ringen skall ha hanterat detta före sommaren.Det skall vara motorvägsstandard. Man skall vägasamman de olika intressen som finns. Det handlar ommiljö och kulturmiljö. Olika sträckor av vägen föderockså olika konflikter. Allt detta skall regeringen nuförsöka lösa.Det förs alltså diskussioner mellan berörda de-partement. Jag vill därför inte, som jag sade tidigare,uttala mig för eller emot någon vägsträckning. Menregeringens beslut måste, precis som interpellantensäger, vara väl övervägt, så att frågan verkligen blirslutligt avgjord och så att det blir en lösning somregionen kan acceptera. Och i regeringen blundar viinte, som man, vad jag förstår, gör i kommunen.Tack!Anf. 45 ():Fru talman! Tack för det svaret! Jag anar att detfinns ett problem som är svårt att lösa, nämligen attdet skall vara en väg som regionen accepterar. Jagtror inte att man lyckas ena alla i den här frågan. Detär ju därför den har hamnat på regeringens bord. Mentrots att jag anar att det kommer att bli en turbulenstycker jag att det är glädjande att få svaret att rege-ringen kommer att fatta ett beslut före sommaren.Det är många som frågar mig, som riksdagsleda-mot för länet, om pengarna finns och om det verkli-gen kommer att bli en väg. Därför tror jag att detskulle vara väldigt bra att även få bekräftat att peng-arna finns och att det blir en ny E 4 med motorvägs-standard.Anf. 46 Näringsminister ():Fru talman! Det var liksom en annan fråga: Finnsdet pengar? Jag kan nog redan nu säga att det finnspengar för den södra sträckan. När det gäller dennorra sträckan får vi se. Men vår ambition är att viförst skall fatta beslut och att vägen sedan självfalletskall byggas.Anf. 47 ():Fru talman! Jag nöjer mig för dagen med de svarsom jag har fått. Men näringsministern kan vara säkerpå att jag följer den här frågan mycket noga. Jagönskar faktiskt ministern lycka till.Överläggningen var härmed avslutad.12 § Svar på interpellation 1998/99:177 omteknikutveckling inom energiområdetAnf. 48 Näringsminister ():Fru talman! har frågat mig vil-ka åtgärder jag ämnar vidta för att satsa på teknikut-veckling inom energiområdet i stället för bidrag tillkompletterande värmekälla och effektvakt.Inledningsvis vill jag poängtera att det redan i dagär så att tyngdpunkten i det energipolitiska program-met ligger vid långsiktiga satsningar på forskning,utveckling, demonstration och marknadsintroduktionav ny och effektivare energiteknik. Av det energipo-litiska programmets ca satsasca 5,6 miljarder på sådana långsiktiga investeringar iframtidens teknik. En mycket viktig del är att forsk-ning och utveckling skall ske i samarbete mellanindustri och högskola.Uppföljningen av de kortsiktiga delarna av pro-grammet visar att bidrag till kompletterande värme-källa och effektvakt inte tycks ha bidragit till uppsattamål i den omfattning som varit önskvärd. Regeringenhar uppmärksammat detta problem och har därför gettBoverket i uppdrag att analysera om åtgärderna ledertill att målet för åtgärderna uppfylls under hela pro-gramperioden. skall också föreslå eventu-ella förändringar i systemet för dessa stödformer.Avslutningsvis vill jag framhålla att regeringenser uppföljning och utvärdering som en mycket viktigdel av det energipolitiska programmet. En plan förutvärdering av det energipolitiska programmet harutarbetats och kommer bl.a. att ligga till grund förkommande utvärderingar av det energipolitiska pro-grammet.Tack!Anf. 49 ():Fru talman! Först får jag tacka näringsministernför svaret. Bakgrunden till interpellationen, som nä-ringsministern tog upp en del av, är den uppföljningsom gjorde av effekterna av olika energibi-drag till hushåll. Det gäller bl.a. effektvakter, bidragför att installera kakelugnar, braskaminer och kon-vertering från elvärme till fjärrvärme. Syftet är attminska elberoende och effektbehov på energimark-naden.Nu visar det sig, som näringsministern också sade,att de här bidragen, som har kostat skattebetalarna istorleksordningen 270 miljoner , inte hargivit någon positiv effekt. Det kanske har varit posi-tivt för dem som ändå hade tänkt installera en kakel-ugn eller en braskamin, men det har inte varit positivtnär det gäller målet och syftet att minska elberoendet.Boverket skriver i sin uppföljning: "slutsatsen avutvärderingen är att nedsäkring och installation aveffektvakt har en helt försumbar betydelse för attminska risken för effektbrist i det nationella elsys-temet".Jag tycker att slutsatsen måste vara att man helthar misslyckats med målet med bidragen. Det härresultatet får man ofta med bidragssystem även inommånga andra områden. Effekten blir inte den som vartänkt från början. Om man ser speciellt på dessa bi-drag för olika energiinstallationer finner man att deäven påverkar marknaden för de produkter som detskall ges bidrag för. Intresset för att ta fram nya pro-dukter och för teknikutveckling avstannar. Om detfinns ett bidrag anpassar sig marknaden, och priset påprodukterna går genast upp. Det går t.ex. att se an-nonser för många av de här produkterna där det ståratt man skall passa på och investera nu eftersom manfår tillbaka x antal i bidrag.Det här manar till eftertanke. Använder vi statensresurser på mest effektiva sätt? Det anser inte jag attvi gör. Man bör ställa olika satsningar mot varandra.Jag tycker att det är bättre att använda medel till attsatsa mer på teknikutveckling och information kringteknikupphandling i syfte att få fram en mer energi-snål teknik.Därför vill jag fråga näringsministern om hantycker att de energibidrag som jag har redovisat härhar varit misslyckade. Jag vill också fråga om nä-ringsministern håller med mig om att det kanske hadevarit bättre att satsa dessa resurser på teknikutveck-ling.Anf. 50 Näringsminister ():Fru talman! Får jag först göra det konstaterandetatt det är viktigt att komma ihåg att det energipolitis-ka program som beslutades av tillstörsta delen kom i gång först . Därmedkan man säga att det har pågått . Jagmenar att det är alldeles för tidigt att uttala sig omdess effekter.Att utifrån dagens situation dra slutsatser om detenergipolitiska programmets resultat förefaller såle-des en aning förhastat. Utvärdering av det energipoli-tiska programmet är en prioriterad fråga för regering-en. En interdepartemental arbetsgrupp har tagit framen plan för uppföljning och utvärdering av program-met.En första utvärdering av effekterna under pro-grammets första år skall genomföras under våren1999. Regeringen kommer att redovisa resultatet avden löpande uppföljningen som pågår. Det kommeratt ske dels i budgetpropositionen , dels ivårpropositionen. Vid behov kommer regeringen attföreslå förändringar i syfte att nå ökad effektivitet.Anf. 51 ():Fru talman! Jag har fått flera besked här som jagfår se som positiva och som vi får hoppas för framåt.Regeringen skall göra en uppföljning och utvärderadet energipolitiska programmet. Det är bra. Jag hop-pas att det blir en förändring framgent med färrebidrag och med mer offensiva satsningar på ener-giområdet.Jag hoppas bara inte att det är slutsatssom jag läste i dess uppföljning som styr regeringensagerande. Det står: Avslutningsvis föreslår Boverketför närvarande inga ändringar med hänvisning till deadministrativa nackdelar detta medför. Jag hoppas attdet inte är myndigheternas administrativa verksamhetsom skall styra svensk energipolitik.Anf. 52 Näringsminister ():Fru talman! Jag svarar för regeringens hanteringav detta och regeringens bedömningar. De har jagredogjort för. Mer än så kan jag inte tillägga.Överläggningen var härmed avslutad.13 § Svar på interpellation 1998/99:118 omsamhällsplaneringAnf. 53 Miljöminister ():har frågat mig vilka åtgärder jagavser vidta för att den fysiska planeringen skall kunnaanvändas som ett redskap för att vända den regionalautvecklingen och därmed skapa en hållbar utvecklingbåde i städerna och på landsbygden och dessutom vadjag kommer att göra för att förbättra samordningenmellan ekonomisk planering och fysisk planeringsamt för att stärka det lokala perspektivet i samhälls-planeringen. har också frågat om jagär beredd att genomföra en översyn av plan- ochbygglagen för att stärka den lokala nivån genom möj-lighet till initiativrätt och om jag är beredd att föreslålagändringar så att ett mer flexibelt strandskydd kanåstadkommas.Först vill jag stryka under att jag är lika bekymradsom över den pågående avfolkning-en av landsbygden. De regionala obalanserna för-stärks trots de möjligheter som finns och som på sättoch vis också ökar. Det finns stora natur- och kultur-värden. Lokala utvecklings-grupper arbetar enträget vidare med att förverkligasina idéer, bl.a. inom ramen för det lokala Agenda 21-arbetet. Berörda kommuner anstränger sig till detyttersta för att vända utvecklingen. Kommunerna istorstadsregionerna har delvis andra problem. Destatliga insatserna är i båda fallen betydande, inteminst genom satsningar i infrastruktur, utbildning ochforskning. Regeringens ambition är att hela Sverigeskall leva och ges möjligheter att växa. Av särskildbetydelse för den regionala utjämningen är de till-växtavtal som utarbetas i varje län i samarbetemellan länsstyrelser, kommuner, näringsliv och fack-liga organisationer m.fl. Därigenom stärks det lokalaperspektivet.Jag tror inte att den lagreglerade fysiska plane-ringen i sig kan eller kanske ens skall ses som ettinstrument för att vända den regionala utvecklingen.Fysisk planering enligt har somfrämsta syfte att medverka till rimliga avvägningarmellan olika allmänna och enskilda intressen för attmark och vatten skall användas på ett långsiktigthållbart sätt.Samtidigt är det angeläget att nya vägar prövas.Det pågår ett omfattande utvecklingsarbete och ny-tänkande i kommunerna. Den kommunala fysiskaöversiktsplaneringen har en viktig roll i samman-hanget. Översiktsplaneringen fungerar både som ettsamlat underlag för lokaliseringsprövningar och somen kunskapsöversikt, men också som ett styrinstru-ment för bebyggelseutvecklingen. Nästan hälften avkommunerna har beslutat samordna det lokala Agen-da 21-arbetet med översiktsplaneringen. Jag ser detsom ett tecken på att många kommuner ser möjlighe-ter att samordna strategier för bebyggelseutveckling-en med samhällsplaneringen i övrigt. Här finns ocksåintressanta kopplingar till arbetet med de regionalatillväxtavtalen och de lokala investeringsprogrammenför hållbar utveckling. Dessa olika delar bildar enkraftfull enhet. Jag utgår från att kommunerna ut-nyttjar möjligheterna till samordning och därmed eneffektivare användning av resurserna. Om kommu-nerna har genomarbetade strategier, planer och pro-gram finns förutsättningar att väsentligt stärka detlokala perspektivet.