prot · GM09110 · 1999-06-15 00:00:00 — När vi harbetalat dem får vi ett överskott som beräknas till ca22 miljarder och ca 41 miljarder . Sålångt måste vi vara överens, . Menskulle man dessutom behöva använda budgeterings-marginalen minskar överskottsbeloppet, som skallskjutas till hushållen på något sätt. Det minskar efter-som just budgeteringsmarginalen är ofinansierad.Det är just det som är min poäng. Så långt är viöverens. Det tycker jag är oerhört viktigt för densvenska politiska debatten. Det är många som harmissat att om man använder en överföringspost tillhushållen finns det mindre resurser för att finansierabudgeteringsmarginalen, eftersom den är ofinansie-rad. Budgeteringsmarginalen måste finansieras uröverföringsbeloppet. Så är det. Det är oerhört viktigtatt vi får in den förståelsen i hela kammaren.Kan vi sedan få större inkomster ökar överfö-ringsbeloppet, och då blir det lättare att sänka skatten.Alla människor vill ju sänka skatten. Det är ingetegenvärde att ha höga skatter. Det är självklart. Menjag tror allt att jag har rätt, . Det är oer-hört viktigt att vi i skattesamtalen kommer fram tillden gemensamma synen, så att vi inte slarvar bortstatsfinanserna och ställer till oreda i dem, utan att visänker skatten i den takt som samhällsekonomintillåter och inte på något annat sätt. Jag tror att ErikÅsbrink - man säger bara gott om de döda och omdem som avgått - har en poäng där. Vi får inte slarvai den här frågan.Sedan en annan fråga om jag hinner med, IT-investeringarna: Är det rimligt att vi skall ställa in-vesteringar i bredbandsteknik mot löpande utgifternär vi har utgiftstaken? Det är egentligen inte ettrimligt system vi har på den punkten. Det tror jag attalltfler börjar inse. Om vi skall klara av den tungainvesteringen i bredbandsteknik är det inte rimligt attställa kostnader för sjukförsäkring och läkemedel motviktiga framtidsinvesteringar som ger jobb. Har jaginte en poäng även där?Anf. 47 () replik:Fru talman! Det talas om retoriska frågor, sådanasom inte kräver något svar. Sedan finns det andrafrågor. ställer ofta frågor och villkolla om han kan få bekräftelse. Jag tyckte att det nuvar tydligare vad avsåg. Jag tror attmed det arbete som pågår när det gäller att gåigenom budgetprocessen och belysa de olika delarna- det arbete som granne leder i - kommer det blimycket tydligare och klarare hur de olika sambandenfinns.När det gäller insatser för jobben är det olika di-mensioner på enormt stora nationella investeringarunder och löpande utgifter under en-staka år. Det är en fråga som finansutskottet har dis-kuterat i olika sammanhang. Vi har sagt att när manlånar till investeringar innebär det ändå att det kan blifråga om inteckningar på anslaget kommande år. Detär viktigt att man har ett bra grepp över vilka inteck-ningar det kan bli. är ett sådant exempeldär vi har sagt att det är viktigt att vi vet vad det finnsför redan gjorda inteckningar ochvad det finns i den pågående diskussionen som kanleda till att man gör stora inteckningar på kommandeårs anslag.Anf. 48 () replik:Fru talman! Låt mig först klargöra min inställningnär det gäller . Jag anser att den behövs.Jag tycker att den finansieringsmetod som regeringenhar valt, och som innebär att vi kommer att få kostna-der för statsbudgeten på i storleksordningen drygt 400miljoner kronor under de kommande 25 åreninnan ett enda tåg har gått på banan, är felaktig. Härfinns ett motstånd, exempelvis regeringens motstånd,mot den alternativa finansieringsmetod som vår rege-ring införde när det gäller . Det verkarnu dessbättre, , som att vi kanske kom-mer att mötas. Jag har sett skrivningar i vårproposi-tionen och på andra håll där regeringen nu börjaröppna upp för detta.Fru talman! Jag tror att debatten 2002, som är 33 miljarder, isjälva verket handlar om att vill ha ettutrymme för nya kostnadskrävande utgiftsreformer,medan socialdemokraterna mera är inriktade på attsänka skatterna. Det är naturligtvis det som det helahandlar om - därav mycket kryptis-ka frågor.Slutligen, fru talman, hade mångatrevliga och bra formuleringar om välfärden, vård ochomsorg åt alla. Kampen mot arbetslösheten är detallra viktigaste, säger han. Men det är bara målsätt-ningar som talar om och som regering-en föreslår. När kommer åtgärderna? Det går bra nuför när det gäller ökad sysselsättning, det ärrätt. Men vi har fortfarande närmare en halv miljonmänniskor arbetslösa.Vi skall inte vila på lagrarna, säger ! Kan då svara mig: När kommeråtgärderna för att få ned den strukturella arbetslöshe-ten? Skall vi ha en extra session ? Skall vivänta på höstpropositionen, eller när kommer dekonkreta förslagen, som vi nu har väntat på ?Anf. 49 () replik:Fru talman! Var och en som kunde lyssna på MatsOdell när han gick ut till pressen och talade om skan-dal måste säga att det var att krypa tillkorset när han sedan skrev på i trafikutskottet att hanaccepterade regeringens finansieringsmodell. MatsOdell gör ofta så att han går ut och får ett imponeran-de stort genomslag i pressen när han ondgör sig överolika saker. När sedan diskussionen möter verklighe-ten tonas det hela ned, och ofta tar han till de bras-klappar som han gömt någonstans och krånglar sigundan diskussionen. Det är min uppfattning att så hardet varit i flera fall.Var finns förslagen? Ja, läsvårpropositionen. Där finns en rad förslag. Det är inteså att det plötsligt nu kommer ett antal förslag, utan vihar undan för undan i budgetpropositionen och i tidi-gare vårpropositioner genomfört stora förändringar avkaraktären strukturella förändringar, kan man utanvidare säga. Denna väldiga kunskapssatsning som vigenomför när vi höjer kunskapsnivån för en stor delav svenska folket; den kvalificerade yrkesutbildning-en som får mera pengar och som betyder oerhörtmycket för att ta bort flaskhalsar på arbetsmarknaden.Jag skulle kunna gå vidare när det gäller närings-politiken och de olika politikområdena. Det går att tadel av de konkreta förslagen i vårpropositionen. Vihar faktiskt skaffat fram pengar för att kunna genom-föra konkreta förslag som innebär förbättringar ochsom innebär att kampen mot arbetslösheten kan gåvidare.Anf. 50 () replik:Fru talman! Jag säger som bonden: Det är väl ing-en idé att fortsätta att mjölka när kon står i sin. Härtalar fortsättningsvis om att det inte ärså att det plötsligt kommer en massa förslag. Nej, detär verkligen ingen som har trott det. Det är det som ärproblemet. Han skulle kunna gå igenom, säger han,näringspolitiken och annat och peka på förslag. Ja,men gör det, . Tala om vad det är förförslag som är på gång. Hela det svenska näringslivet,de hårt kämpande småföretagarna, väntar på att rege-ringen nu skall komma med de konkreta förslag somman har utlovat under en så . Dessa struktu-rella reformer som hade kunnat genomföras - ellerrättare sagt hade man inte behövt genomföra de före-tagarfientliga återställarna med redanhösten 1994 - kostar inga pengar. Jag tycker att JanBergqvist faktiskt är svaret skyldig: Närkommer förslag i den riktningen, exempelvis sådanasom och föreslår i sittprogram för den tredje vägen? Det kan nu GöranPersson inte ställa sig bakom. Det är ganska pikant,vilket flera talare har varit inne på. Tror det blir möjligt för regeringen att komma ut urhandlingsförlamningen på strukturpolitikens områdeoch komma med några konkreta förslag, och när i såfall kommer de?Anf. 51 () replik:Fru talman! tal om att det inte görsnågonting nu är bara enkel retorik. Det är riktigt atten del av de förslag som inte förfram inte har fått vårt stöd. Det kan för en opposi-tionspolitiker kännas lite frustrerande, det kan jagförstå. Men när upprepade gånger fram-ställer det som att ingenting görs, att vi väntar påförslag är det lite genant att då behöva läsa innantill ibetänkandet, som varit med och genom-fört. Där finns ett brett åtgärdsprogram för att görasysselättningen uthållig. Där finns förslag till för-stärkningar för högskoleutbildning, forskarutbildning.Grundforskningen tillförs mer resurser. En ny studie-reform skall genomföras. Mer resurser tillförs barn-omsorgen, skolan, vården och omsorgen. Det har letttill att den minskning av antal anställda som varit iden offentliga sektorn har vänt . Det är fler och fler människor som får jobb ivården, skolan och omsorgen. Jag kan gå vidare närdet gäller näringspolitik och många andra frågor.Det är ett fortlöpande arbete som pågår och somredovisas i olika sammanhang: budgetproposition,vårpropositioner. Talet om att ingenting görs är na-turligtvis bara tomt tal.Anf. 52 () replik:Fru talman! ironiserar över opposi-tionspolitiken. Jag kan hålla med om att det finnsmycket att göra för att förbättra oppositionspolitikenoch göra den mer konstruktiv. Men när det gällerföretagens villkor, och särskilt de mindre företagensvillkor, finns det en gemensam plattform som harsynts i olika sammanhang och är fast och konstruktiv.Jag kan inte låta bli att i detta sammanhang tänkapå att det inte kan vara så roligt att företräda social-demokratin och luta sig mot två partier som stödben,som varje gång de besvärliga besparingsförslagen äruppe till diskussion säger att det är mycket smärtsamtoch att de inte vill göra några besparingar, men att dehar fått ge sig i en förhandlingsöverenskommelse.Hela tiden är det socialdemokratin som får stå medansvaret för de tunga och svåra förslagen. De andrakryper undan eller begär time out. Det kan inte hellervara så roligt.Jan pratar väldigt väl om de strukturellaförändringar som måste till för att man skall klaraSveriges ekonomi långsiktigt. Han pratar då om ut-bildning. Jag skulle vilja fråga lite mer på det områ-det.Centerpartiet och socialdemokratin har gemen-samt den inställningen att högre utbildning skall flyt-tas ut till människor och att vanliga människor skallha en möjlighet att läsa på högskola. Den framgångs-rika utbyggnaden av de små och medelstora högsko-lorna är ett gemensamt projekt.Man pratar om forskning och forskarutbildning,men enligt budgetförslaget för skall 70 miljo-ner räcka till att bygga upp forskningen vid tre nyauniversitet - , och - till tvåhögskolor med forskningsområde, nämligen Mitthög-skolan och /, och dessutom till attförstärka forskarutbildningen vid alla andra universi-tet och högskolor, som Nya Campus i Norrköping.Det håller inte. för detta äringen satsning på forskare och forskarutbildning. Vihar för de tre närmaste åren en ökning av anslagenmed 2 miljarder.Sedan går jag till . Man stryper till-växten. Vad skall ni göra åt att det är förbjudet, hölljag på att säga, att läsa vidare när man har fyllt 45,trots att man har kvar i yrkeslivet?Anf. 53 () replik:Fru talman! Jag kan börja med att vitsorda attsamarbetet mellan och Socialdemokra-terna fungerade mycket bra under förra mandatperio-den. Det gick alldeles utmärkt både i förhandlingaroch utåt. Vad jag kan konstatera nu är att samarbetetmed och också går mycketbra. Det är ett mycket bättre samarbete i budgetsam-manhang än vad man möjligen kan tro när man läsertidningarna. Jag kan tänka mig att det finns en skill-nad mellan vad som står i tidningarna och hur detfungerar i praktiken.Jag vill understryka hur viktigt det är att vi för uthögskolorna och universiteten i landet och att vi intefår en alltför stark koncentration. Där har även soci-aldemokraterna fått ta en strid mot , somhar använt det nedsättande uttrycket buskuniversitet itidigare sammanhang.Vi vill fullfölja satsningen på att få ut högskolornai landet. Vi vill fortsätta arbetet med att skapa ordent-liga universitet. I den meningen är det bra. Vi fårnaturligtvis göra det i den takt som pengarna medger.Anf. 54 () replik:Fru talman! Är det inte lite felaktig marknadsfö-ring att säga att man satsar på forskning och forskar-utbildning när skall räcka till treuniversitet och två högskolor plus all annan forsk-ning? Det är ingen utveckling av forskningen. Dettäcker knappast ens förändringen av lönekostnadernatill följd av vanliga löneökningar.Är det inte besvärande att de som försöker skaffasig en ny framtid genom att läsa på seratt utveckling stryps därför att ansla-gen inte utvecklas som det var tänkt och att man intekan få studiemedel när man har fyllt ? Man harändå till påsig att arbeta. Möjligen arbetar man framöver framtill dess att man är , om pensionsåldern blir val-fri. Man kan inte låna till vidareutbildning trots attutbildning är det som kan göra att väldigt mångapersoner som aldrig har fått chansen att studera tidi-gare i sitt liv undviker arbetslöshetsfällan.Anf. 55 vill erinra om att repliken gäller . 56 () replik:Fru talman! har varit en oerhördframgång. Det kommer att fortsätta även efter den 1juli 2002. Det har vi nu skaffat fram pengar till. Menvi kommer att ligga på en något lägre nivå. Orsakentill detta är att det nu händer så mycket annat på ar-betsmarknaden och i andra utbildningssammanhangatt det kan finnas anledning att fördela om resurserna.Även är pengar. Man får se detsom att det är fråga om en långsiktig utbyggnad. Manfår bygga upp det i den takt man får resurser. Detviktiga är att det finns en vilja att bygga upp det lång-siktigt. Det är någonting som jag tycker att glädja sig åt.Anf. 57 () replik:Fru talman! Konjunkturer har alltid gått upp ochned. Detta är kanske den nionde konjunkturuppgång-en sedan . Jag tror att man utan attvara pessimist med ganska stor bestämdhet kan sägaatt det kommer att komma en ny konjunkturnedgångefter den konjunkturuppgång som vi har nu.Utan att vara pessimist kan jag säga att jag därförtycker att det är lite oroande att regeringen med sinastödpartier vill göra så lite åt andra strukturfrågor änutbildningen. Vi kan ha synpunkter på innehållet iutbildningssatsningarna, men vi är överens om att deär en viktig del. När nu talade märkteman att det är som det alltid är. Det är den enda sats-ning man gör. Det kommer ytterst få förslag om andraförändringar, t.ex. när det gäller skattesystemen, re-gelverken, arbetsmarknadens funktionssätt, lönebild-ningen och avregleringen av olika produktmarknader.Det händer att det kommer, men det kommer ytterstfå.Sanningen är den att vi nu bara högst marginellthar passerat den siffra för antalet svenskar som jobbarsom gällde när regeringens politik fick genomslag. Ijanuari 1995 var det 3 900 000, och är vi på drygt3 900 000. Det är fyra förlorade år hittills.Det är bra att procentsatsen går ned, men för deenskilda människor som är arbetslösa - det är i dagegentligen inte fler som har jobb än sedan- spelar procenttalet inte speciellt stor roll. Den ök-ning som kom innan er politik fick genomslag varmycket kraftfullare. Jag tycker att man måste ta dettill intäkt för att det behövs andra typer av strukturre-former.Anf. 58 () replik:Fru talman! Det kommer säkert en konjunktur-nedgång . Det har vi räknat med. Då är detsärskilt viktigt att det också finns resurser och att denstatliga ekonomin står stark, så att man kan sätta inkraftfulla åtgärder för att dämpa konjunkturnedgång-en.Jag tycker nog att förenklar det försig när hon säger att det bara handlar om utbildning.Det görs insatser på hela området. Men det är i ochför sig riktigt att för fram en del förslagsom vi har lite svårt att hänga med på. Det har attgöra med att det handlar om att försämra den anställ-des ställning på arbetsmarknaden och försvaga fack-ets möjlighet att vara en viktig kraft på arbetsmarkna-den. Där skiljer sig våra uppfattningar åt.När det sedan gäller skattepolitiken hade Folkpar-tiet och Socialdemokraterna ett ganskabra samarbete kring skattereformen. Skattepolitikenär ju nu föremål för överläggningar mellan partierna.Vi får se vad som kommer ut därav. Jag utgår från attdet kommer att bli förändringar i skattepolitiken somär inriktade på att man skall ha långsiktigt stabila ochbra regler.Anf. 59 () replik:Fru talman! Det är inte så att vi är speciellt en-samma om att förorda att vi skall göra strukturellareformer . IMF skriver t.ex. om det i en rapport.Regeringen var så noga med att lyfta fram det berömden fick där, men det är inte det som är huvudpoäng-en. Huvudpoängen är just att man pekar på att vi numåste göra strukturreformer.Vad man bl.a. säger från IMF, och det tycker jagatt det är väldigt viktigt att vi drar lärdom av, är attden ekonomiska världshistorien inte lämnar någottvivel om att kostnaderna för förändringarna blirstörre att bära om man väntar tills behovet av föränd-ringar är uppenbart.Vi skall inte rusta oss inför lågkonjunktur baragenom att se till att vi har en statsfinansiell möjlighetatt bedriva någon sorts kontracyklisk politik. Vad vimåste göra är att se till att människorna i ärrustade på det sättet att en konjunkturförsämring inteobönhörligt slår ut jobb och därmed drar undan resur-serna för välfärden.Det här är ju någonting som era socialdemokratis-ka partikamrater i resten av - som ni så gärnavill föra fram som föredömen och som ni vill samar-bete med - tycker är jätteviktigt.I EU-valrörelsen talades det så mycket just om skall dra åt samma håll och om gemensammakrafter. Det stod t.o.m. på era valaffischer att manmed en gemensam syn kan lösa det mesta, t.ex. ar-betslösheten. Då blir man ju väldigt förvånad över attni och era partikamrater i de andra länderna inte allshar någon gemensam syn utan går helt i otakt. Därpekar man just på att det inte räcker med den härtypen av finanspolitiska åtgärder. Man måste genom-föra förändringar så att enskilda människor står bättrerustade för att kunna få jobb.Anf. 60 () replik:Fru talman! Det finns en del som det är intressantoch viktigt att ta del av när det gäller IMF, ,och även andra länders partier ochutredningsförslag. Vi har säkert en hel del att lärautifrån.Men om IMF eller ger oss ett pek-finger och säger att vi nu skall försämra situationenför de anställda på arbetsmarknaden måste vi kunnasäga: Nej, det vill vi inte vara med om. Vi tänker integöra detta.Vi måste kunna stå för det. Och vi kommer att ståför att vi inte vill försvaga de anställdas ställning påarbetsmarknaden.Anf. 61 Finansminister ():Fru talman! Sommaren är här i all sin prakt, ochriksdagens sommarlov står för dörren. Att gå på enledighet brukar kännas extra angenämt när det skerefter ett väl förrättat värv. Jag tycker att riksdagensledamöter förtjänar ett gott betyg för sina insatserdenna vinter och vår. Jag passar därför gärna på till-fället att säga att jag tycker att samarbetet och dialo-gen mellan regering och riksdag har fungerat utomor-dentligt bra under den korta tid som jag harhaft förmånen att delta i det arbetet.Jag tror att det är viktigt, inte bara här i ,att skapa ett klimat som präglas av vilja till samför-stånd och respekt för varandras synpunkter. Det harvi alla att vinna på, dels i form av ett konstruktivtdebattklimat, dels därför att det är nödvändigt medstabilitet och kontinuitet i flera stora och avgörandeekonomiska frågor. Pensionsfrågan är ett sådant ex-empel. Jag hoppas även att det skall vara möjligt attnå en samsyn om skattepolitiken i viktiga avseenden.Det är därför glädjande att som landets finansmi-nister stå i talarstol och kunna in-stämma i vad skrev för några dagarsedan i sin granskning av svensk ekonomi, nämligenatt jag som finansminister hade ärvt en av Nordeuro-pas hälsosammaste ekonomier.Men denna framgångsrika politik har inte kunnatgenomföras utan uppoffringar från det svenska folket.Den solida grund som svensk ekonomi står påhar byggts genom ett tufft, nödvändigt och för mångamänniskor kännbart saneringsprogram. Skatter harhöjts, och bidrag har minskats. Desto mer glädjandekänns det därför när vi nu kan konstatera att uppoff-ringarna inte har varit förgäves. Stora budgetunder-skott fördubblade statsskulden på bara i börjanav . kan vi börja betala av påstatsskulden.Förra veckans årsredovisning för staten visar att1998 års utgiftstak har hållits, och målet om balans ide offentliga finanserna för uppfylldes medgod marginal. Genom att hålla fast våra budgetmål,utgiftstak och överskott i de offentliga finansernakommer vi att successivt kunna minska vår ochkommande generationers skuldbörda. På den punktenkommer varken jag eller den socialdemokratiskaregeringen att vika sig. Vi tänker inte ta på oss tidiga-re regeringars på kredit utställda spenderbyxor.Varför är det så viktigt med ordning och reda iekonomin? Varför skall man inte släppa på budget-disciplinen och sänka skatter som vissa här i kamma-ren föreslår? Varför skall man inte släppa på budget-disciplinen genom att låta de offentliga utgifternarusa i höjden? Svaret är att de sundastatsfinanserna, som ger låg inflation och låg ränta, ären oerhört viktig förutsättning för den positiva ut-veckling som vi nu ser framför oss på arbetsmarkna-den.Bo Lundgren sade förut att jag skulle stå här ochrösta nej till en situation där vi skulle kunna kommaunder arbetslöshet. borde ha upp-täckt att vi hade en arbetslöshet på4,. Det är den lägsta siffran . Att vi imaj hade 131 000 fler människor i jobb är ett annatrekord. Det har vi inte haft sedan SCB:s arbetskrafts-undersökningar startade . vill jag sägaatt arbetslösheten är alltför hög, och viskall naturligtvis fortsätta att kämpa ned den tiondelför tiondel. Men jag tror att fler och fler tror att det ärmöjligt att komma i närheten av det mål som mångahar betraktat som orealistiskt.Vi ser nu att den förda politiken, tillsammans meden gynnsam konjunkturutveckling, ger resultat. Till-växten har återhämtat sig, och flera prognosmakarespår tillväxtsiffror på nära eller t.o.m. dekommande åren. Från regeringens sida har vi valt enmer försiktig väg. Vi bygger inte våra prognoser påriktigt lika höga siffror. är våra prognoserockså ljusa, och den negativa tillväxt som Sverigehade så sent som känns alltme-ra avlägsen.Fru talman! Att de tuffaste åren ligger bakom ossinnebär att vi nu kan ha ett mer offensivt och fram-tidsinriktat fokus i den ekonomiska politiken. Sverigeär ett bra land att leva i, inte bara nu närsol, värme, bad och semester väntar. Vi har en i ettinternationellt perspektiv hög levnadsstandard, ochtillväxtprognoserna ser mycket ljusa ut åren fram-över. Därför vill vi använda tillväxten åren framövertill att öka resurserna till vården, skolan och omsor-gen, som redan har beslutats här i , och tillatt sänka skatterna.En stor del av budgetsaneringen gjordes just medhöjda skatter och egenavgifter. Det vore bra om vikunde nå en bred enighet kring att det just är de grup-per som har fått bära de höjda egenavgifterna somförst bör komma i fråga när det uppstår ett utrymmeför att sänka skatterna.Viktiga inslag i en uppgörelse om den framtidaskattepolitiken är också låga marginaleffekter ochberedskap för åtgärder med anledning av den ökaderörlighet som ny teknik och öppnare gränser innebär.Med den vårbudget som regeringen har presenteratlägger vi en god grund för det fortsatta arbetet förtillväxt, sysselsättning och rättvisa. Regeringens vår-budget innebär att statsbidragen till kommuner ochlandsting höjs med sammanlagt 25 miljarder kronorfram . Kvaliteten i vården, skolan ochomsorgen sätts främst. Men det är ändå inte helabilden. En hög tillväxt ökar också kommunernasskatteinkomster. Bara kan kommuneroch landsting sammantaget räkna med minst 20 mil-jarder kronor i ökade skatteintäkter. Genom att kom-muner och landsting får merresurser kan fler anställas i skolan, vården och om-sorgen än vad som hade varit fallet om vi hade tving-ats att fortsätta med saneringspolitiken. Kommuner-nas möjligheter att klara kvaliteten i skolan stärks nu istället. Tryggheten för de sjuka och äldre ökar. Ge-nom att vi kan höja barnbidrag och pensioner får desom har dragit tunga lass under budgetsaneringen merpengar i plånboken. Rättvisan stärks.Ändå skall vi inte slå oss till ro. Som socialdemo-krater är vi inte nöjda.