prot · GN098 · 1999-09-28 00:00:00 — Samma hänsyn till de olika länensarbetsmarknadssituation görs självklart av AMS ävennär det är fråga om indragningar.Att förutsättningarna kan variera från län till länoch mellan kommunerna inom ett län beaktas alltsånoga när AMS och länsarbetsnämnderna fördelar dearbetsmarknadspolitiska medlen.Jag kan förstå att indrag av medel mitt under ettverksamhetsår gör det svårt att planera verksamheten,men jag utgår från att länsarbetsnämnden kan hanteraäven denna ryckighet i planeringsförutsättningarnaeftersom man känt till denna indragning sedan börjanav april.Minskningen av åtgärdsmedlen bör inte behövaleda till s.k. idiotstopp, men väl till en striktare plane-ring av hur medlen används. Jag delar uppfattning att de arbetsmarknadspolitiskamedlen ska användas där behovet är som störst, ochmålet ska vara riktiga arbeten. Fokus nu ska vara påatt tillsätta lediga platser, motverka flaskhalsar ochhjälpa dem som har allra svårast att få ett nytt arbete.Sedan indragningen gjordes har jag följt utveck-lingen mycket noga. Det har visat sig att en del län,däribland , haft svårt att anpassa sig till denya förutsättningarna, och t.o.m. augusti hade Värm-land förbrukat av sina medel. Dennamycket kraftiga medelsförbrukning i kanomöjligen förklaras endast på grund av regeringensindragning. Jag är djupt oroad av de rapporter somkommer från vissa län om att medlen är slut och attmänniskor riskerar att fara illa.Regeringen har beslutat attAMS får en förhöjd anslagskredit med 640 miljonerkronor som AMS ska fördela till de län där man be-dömer att det är nödvändigt. Detta innebär att AMSekonomiska beslutsutrymme för åtgärder är störreän de utgifter AMS hade . är ar-betslösheten klart lägre.Mot denna bakgrund finner jag inte någon anled-ning att nu vidta någon ytterligare åtgärd med anled-ning av interpellation.Anf. 18 ():Fru talman och herr näringsminister! Tack försvaret.Vi har träffats tidigare i dessa frågor, och nä-ringsministern kanske tycker att jag börjar bli tjatig.Men trycket finns i . Jag kännerverkligheten i och med att jag lever i den . Såfort jag kommer hem eller när telefonen ringer i mittrum i så får jag ta itu med samma fråga.Jag tror inte riktigt att vi har klart för oss att siffrornaär lika över hela landet. Näringsministern måste tamig på mitt ord att siffrorna för fortfarandeär skrämmande.Jag ber om ursäkt för att interpellationen ställdestill statsministern. Jag var lite uppgiven efter ett mötei där länsarbetsdirektören, landshövdingenm.fl. Vi insåg den svåra situationenför länet, och vi tyckte att det var lämpligt att vändaoss till statsministern och informera honom om läget iVärmland. Jag är fullt nöjd med att det är näringsmi-nistern som har svarat.Jag har en färsk hälsning från i går från , med samtliga kommunalråd, riksdagsle-damöterna, landshövdingen och länsarbetsdirektörennärvarande. De var glada för att få veta att jag i dagskulle ha denna debatt. Det är inte så lätt att få träffanäringsministern öga mot öga. Han är ju även ar-betsmarknadsminister och trafikminister. Därför ärdet skönt att få fram dessa frågor. Jag har färska siff-ror från som jag ska föredra lite längrefram. "Du måste vara sträng och korrekt", sade en per-son i telefonen . Jag fick upplysningar omarbetsmarknadsläget i hans kommun. Jag ska försökavara sträng och korrekt, så att vi verkligen förstårallvaret.Jag har tyvärr inte interpellationen med mig, mendet är möjligt att jag skrev att jag börjar bli orolig föratt godtar siffror på ar-betslöshet. Siffrorna från i går, framlagda av länsar-betsdirektören i , visar på en arbetslöshet på9,. var det , dvs. De öppet arbetslösa utgör ochde som befinner sig i åtgärd utgör 3,1 %.Det problematiska är att de som befinner sig i enåtgärd minskar och de öppet arbetslösa ökar. Natur-ligtvis är anledningen att medlen för åtgärder harminskat. Det har skett en radikal minskning av utbe-talningen av medel till åtgärder. Människor går frånåtgärder och studier till att bli öppet arbetslösa.Jag ska ge ett exempel från ett studiebesök för envecka sedan vid Kyrkeruds folkhögskola i måste ett tiotal elever sluta sina studier den15 november efter det att förhållandena har ändrats idet särskilda studiestödet. De kommer att fylla påskaran för öppet arbetslösa. Problemen med studie-medel är inte en ren arbetsmarknadsfråga. Vid studie-besöket var även arbetsförmedlingen representerad.Man var förtvivlad över att i en klass på en folkhög-skola finns människor med svuxa, svux, särskilt ut-bildningsbidrag och de som deltar i kunskapslyftet.De har alla olika förutsättningar. Det var likadantförra året, och då var det valår. Då ändrades det sär-skilda utbildningsbidraget så att det var möjligt att fådet ytterligare ett år.Jag hoppas att vi kan talas vid och få fram en för-ändring, så att inte tio personer bara i denna skolamåste gå ut i arbetslöshet. Det är lika i hela Värmlandoch vid landets folkhögskolor. För denna skola inne-bär detta också att när dessa tio personer slutar fårskolan mindre i utbildningsbidrag. Jagåterkommer i nästa anförande.Anf. 19 Näringsminister ():Fru talman! Låt mig få börja med att titta på sta-tistiken. Jag har statistiken för augusti tillgänglig -den färskaste som finns.Låt oss titta på hur antalet arbetslösa och personeri arbetsmarknadspolitiska åtgärder står i relation tillarbetskraften. Arbetslösheten i riket uppgick till ,och arbetslösheten i uppgick till . Detgällde alltså arbetslösa och personer i arbetsmark-nadspolitiska åtgärder i relation till arbetskraften.Enligt Arbetskraftsundersökningen, , har syssel-sättningen i ökat under det se-naste året. Detta innebär att antalet sysselsatta perso-ner har ökat med 3 600 i . Jag är medvetenom att detta varierar från kommun till kommun.Arbetslösheten är, enligt det räknesätt jag redogörför, i enligt i . Därför menar jag att det skerförändringar i , och det kommer att ske änmer förändringar när vi tillför mer pengar.Fru talman! Låt oss titta på krav påregionalpolitiken och koppla den till interpellantenRunar diskussion . Jag kan konstateraatt liberalerna föreslog i oppositionensbudgetalternativ att medlen till arbetsmark-nadspolitiska åtgärder skulle minskas med 4 miljarderkronor. Detta skulle innebära 180 miljoner kronormindre till i och 1 800färre åtgärdsplatser.Vad gäller regionalpolitiken yrkade Folkpartietvid samma tillfälle att anslaget till regionalpolitiskainsatser skulle minska med . Vibör ju faktiskt vara logiska, i vart fall stå för denpolitik vi driver. Med detta vill jag ha sagt att vi iregeringspartiet gör allt vad vi kan för att förbättraVärmlands läge, men det är inte lätt när vi har partierhär i kammaren som kräver att vi ska ha 4 miljardermindre i arbetsmarknadspolitiska åtgärder, vilket gör180 bara i Värmland.Med detta vill jag inte ha sagt att det inte före-kommer problem i . Jag är medveten omdetta, och har det också tillförts 665 miljoner mer.Det är ju så att när det gäller anslagskrediten har manfått ta del av 1 miljard plus 665 miljoner. Det innebäratt man har mer pengar än vad man hade förraåret, trots att vi har en lägre arbetslöshet, genom alltså har fått ta del av 1 665 miljoner i anslags-kredit. Därför menar jag att det måste finnas möjlig-heter även för , även om det nu finns storaproblem i Värmland.Anf. 20 ():Fru talman! Det finns delade meningar om siff-rorna, men mina siffror är länsarbetsdirektörens från , och jag ska överlämna dem senare - de finns imina papper här. Den enda siffra som stämde heltmed mina var 3 690 nya arbeten. Men totalt är dearbetslösa 16 079, varav öppet arbetslösa 10 879 och iåtgärd 5 200, vilket gör en total siffra på . Dettapresenterades i går.Så går vi tillbaka till partipolitiken. Det är heltriktigt: Vi måste naturligtvis slå på varandras parti-politik! Men om man tar ordet "omfördela" gäller detdock ganska många miljarder, och det som jag villifrågasätta är: Ligger arbetsmarknadspengarna på rättställe, där vi har investerat, t.ex. där skolor finns, därdet inte finns annat än asfalterade vägar och där ser-vicen fungerar till ? Näringsministern har jubesökt nu och sett inte minstvår vägstandard osv. Det är inte så lätt att i detta länockså driva nyföretagande.Årjängs kommun nämndes här. Som tur är har påen månad ett norskt företag som gör kycklingmatanställt en hel del över gränsen, och det har räddat ossjust för tillfället. Risken är att det är en tillfällig lös-ning, men jag förstår att siffran har förändrats tackvare detta. Men det står en annan fabrik i ,Elektromekan, som är i behov av arbetskraft och sominte kan ta den arbetskraft som jag har skrivit tillnäringsministern om som finns på TVAB och somborde omskolas i för att eventuelltkunna få arbete så att fabriken skulle kunna byggasut.Sådana saker tror jag att vi måste väga in. Vimåste omfördela även om vi skulle ta bort4 miljarder, vilket det kanske kan vara tveksamt omFolkpartiet har rätt i. Vi är kanske inte alltid överensmed våra partier. Jag har också en egen regionalpoli-tisk motion som inte riktigt överensstämmer med desiffror som här nämndes, men det är klart att jag stårför partiets politik. Men att omfördela mera tror jagfaktiskt är en möjlighet. Det gäller att se: Ligger ar-betsmarknadsmedlen på rätt ställe i förhållande till destatistiska siffror som finns över arbetslösheten, ochhur är det med omskolningsmöjligheterna?Anf. 21 Näringsminister ():Fru talman! Att omfördela 500 miljoner i regio-nalpolitiska medel är väldigt mycket. Det klarar maninte med mindre än att det kommer att få utomor-dentligt stora konsekvenser för just glesbygden, ellerom man så säger för skogslänen, för det är där peng-arna hamnar. De pengarna hamnar inte i storstadsre-gionerna, och därför menar jag att vi kan lägga bortomfördelningen. Nästa gång hoppas jag att Folkparti-et liberalerna verkligen satsar på regionalpolitikenoch stöder en sådan politik här i kammaren.Budgetpropositionen har ju en hel del förslag somVärmland kommer att kunna ha stor glädje av. Jag ärockså övertygad om att länsarbetsnämnden kommeratt kunna använda detta och även kommunerna. Detgäller inte minst frågan om kompetenssatsning. Dethandlar om mål 3, dvs. 2,4 miljarder under åren2000-2002. Det gäller dessutom kompetensutveck-lingen för anställda individuellt, vilket handlar omungefär 1,2-1,3 miljarder . Det handlar ocksåom för att satsa på dem somredan arbetar för att klara av flaskhalsar - det handlaralltså om arbetsmarknadsutbildning för dem.Det handlar också om en åtgärd som glesbygdenkan ha väldigt stor glädje av - om man använder detuttrycket - och det är att vi nu inför en s.k. skattera-batt eller ett förstärkt anställningsstöd som gäller nufr.o.m. , som innebär att man bara be-talar av den totala lönesumman. Det är för dem som har varit arbetslösa eller in-skrivna eller längre. Fr.o.m. ärdet så att för den som har varit arbetslös ellerlängre betalar man de första sex månader-na, och - man förbinder sigtill 24 månader - betalar man . Det blir 33 %.Man betalar alltså ingen arbetsgivaravgift. Därmedmenar jag att det finns oerhört stora möjligheter attanvända detta.I liksom i - ett län jag kän-ner till väldigt väl - dras man med ett problem som ärstörre i dessa län än annorstädes, och det är att vi harmånga långtidsarbetslösa. Denna åtgärd är riktad motdetta. Så här finns ett nytt instrument, och det finnsockså många andra instrument. Därtill kommer att de665 miljoner som AMS ska fördela ska fördelas medutgångspunkt i dem som har det besvärligast. Och detär klart: Det finns kommuner i som har detbesvärligare än andra kommuner på andra ställen.Men ser man generellt på är arbetslösheteninte mycket högre där än på andra ställen. Jag skullekunna stå här och ta mitt eget kära län, ,som exempel. Om det nu är en tröst, inte för mig,men för interpellanten, så är det värre där. Och det ärväl inte något bra betyg egentligen, utan där måsteockså stora satsningar göras.Anf. 22 ():Fru talman! Precis innan vi startade fick jag ettsamtal från , närmare bestämt , ochjag har besökt länet . Jag vet att pro-blematiken är mycket lik , och det vardärför jag i förra inlägget talade om omfördelning.Nu är det det gäller eftersom jag represen-terar , men jag tror att vi skulle kunna ha engemensam debatt om skogslänen.Det finns en del positivt i den nya satsningen påutbildningssidan, men det är nog också så att denutbildningsnivå som finns i många av de kommunersom vi nu diskuterar är själva problemet. Kunskaps-lyftet, som jag personligen tycker är väldigt bra, ärnågonting som kanske skulle renodlas och ges möj-lighet som en arbetsmarknadsåtgärd i många av dehär kommunerna, att användas som ett lyft för mångaså att de inte förblir långtidsarbetslösa utan får möj-lighet att gå ut både i tillverkningsindustri och annat.Jag inbjuder härmed arbetsmarknadsministern attkomma till som kommunikationsministerför att försöka få fram goda åtgärder för näringslivettill näringsministern!Anf. 23 Näringsminister ():Fru talman! Får jag också säga att det viktigasteregionalpolitiska medlet är stöd till kommunerna, ochdet ökar nu kraftigt. Vi kan också se att kommunernafår en allt bättre ekonomi, framför allt på grund av attarbetslösheten sjunker kraftigt och att sysselsättning-en ökar. Därtill finns det också med i budgetproposi-tionen - det har anmälts tidigare men finns med ibudgetpropositionen - den s.k. kommundelegationen,där det ska fördelas ut en mängd miljarder till dekommuner som har det svårast och till landsting. Dettror jag kommer att ha en mycket stor betydelse förjust regionalpolitiken och för kommunerna.Men låt mig få avsluta i alla fall detta inlägg medatt säga att det går mycket bra för . Vi får gåtillbaka och till den tid då vi hade en oer-hört snabb tillväxt för att kunna jämföra.Men, och det vill jag också ha sagt, det går intebra för alla individer. Det är fortfarande många indi-vider som har det väldigt svårt. Det är en arbetslöshetman har haft väldigt . De har svårt att få ett jobbpå en arbetsmarknad i regioner där det inte heller gårså bra. En av de viktigaste politiska åtgärderna nu äratt tillse att vi får tillväxt inte bara i storstadsregio-nerna utan över hela . Därmed kan vi säga attvi är överens.Det görs mycket, och vi ser också hur vi alltmergår mot en bättre tid, även i dessa regioner och dessakommuner.Överläggningen var härmed avslutad.11 § Svar på interpellation 1999/2000:2 om dennya kommunakutenAnf. 24 Statsrådet ():Fru talman! har frågat hur rege-ringen avser att säkerställa att ansökningar till kom-munakuten kommer att handläggas objektivt och medbortseende från partipolitisk bedömning.Anslaget för bidrag till särskilda insatser i vissakommuner och landsting har funnits sedan år 1996.Syftet har varit att "skapa möjligheter att i rekon-struktivt syfte tillfälligt bistå kommuner och landstingsom på grund av speciella omständigheter kan hamnai en särskilt svår ekonomisk situation". har 89kommuner och fem landsting ansökt om bidrag. Efterprövning av varje särskilt fall har regeringen fattatbeslut om bidrag till 13 kommuner. Villkoret för stödhar varit att kommunen upprättar en plan som beskri-ver de åtgärder som kommunen själv kommer attvidta för att nå ekonomisk balans senast år 2000.Eftersom många av de kommuner som ansökt ombidrag visade sig ha övermäktiga åtaganden för bo-stadsföretag och borgen för bostadsrättsföreningarinrättades Bostadsdelegationen . Bostads-delegationen har fram till början av september 1999tagit emot 72 ansökningar. Av dessa har 41 överläm-nats från regeringen. Delegationen har träffat över-enskommelser om stöd med 15 kommuner.Det finns också kommuner och landsting som haren problematisk situation som inte har sin upprinnelsei bostadsåtaganden och som kan behöva ett ekono-miskt stöd för att genomföra rekonstruktiva åtgärder.En kommuns eller ett landstings ekonomiska svårig-heter kan bl.a. bero på ett antal olika yttre strukturellafaktorer, som en svag ekonomisk tillväxt i regionen,negativ befolkningsutveckling eller behov av in-frastrukturinvesteringar.För att hjälpa de kommuner och landsting som harstörst problem att till följd av sådana faktorer anpassaverksamheten till de ekonomiska ramarna har rege-ringen tillkallat en särskild delegation. Kommundele-gationens uppgift är att bereda ansökningar om etteventuellt stöd ska lämnas till vissa kommuner ochlandsting. För de kommuner och landsting som dele-gationen bedömer har en särskilt svår ekonomisksituation och som till följd av strukturella faktorerhar problem att nå det s.k. balanskravet ska förslagtill överenskommelser om villkoren för stödet utar-betas. I detta arbete ska Kommundelegationen över-lägga med respektive kommun eller landsting omvilka åtgärder de bör vidta för att nå balans i ekono-min.I kommittédirektiven för delegationen har ut-gångspunkterna för delegationens arbete för att säker-ställa en likartad bedömning av de enskilda ansök-ningarna lagts fast (dir. 1999:65). Av direktivenframgår bl.a. att delegationen ska· göra en grundlig analys av de enskilda kommu-nernas och landstingens ekonomiska situation,· särskilt analysera kostnadssidan i ekonomin ochgöra jämförelser med andra kommuner ellerlandsting när möjliga åtgärder diskuteras,· pröva ekonomiskt stöd dels mot kommunens ellerlandstingets egna ekonomiska förutsättningar, delsmot de aktuella åtgärdernas kostnad och ekono-miska effekt, och· väga ekonomiskt stöd mot de ekonomiska ramarsom regeringen förfogar över och den totala eko-nomiska situationen för samtliga sökande kom-muner och landsting.Delegationen ska med andra ord göra en ingåendeanalys av enskilda kommuners och landstings eko-nomiska förutsättningar, där de yttre strukturellafaktorernas effekter på ekonomin är viktiga utgångs-punkter för bedömningen. Delegationen kan inteensidigt lämna förslag om stöd, utan kommuner ochlandsting måste aktivt arbeta för att ta fram förslag tilllämpliga åtgärder och bistå delegationen med deunderlag som kan behövas för delegationens bedöm-ningar. Ett annat krav är att kommunen eller lands-tinget måste vidta åtgärder i syfte att effektivisera ochrationalisera verksamheten innan ett stöd kan lämnas.Mitt svar till är därför samman-fattningsvis att med den ordning för beredningen somjag nu beskrivit kommer ansökningar om bidrag atthandläggas på ett objektivt sätt. I de fall viljan atteffektivisera och rationalisera verksamheten saknas iden enskilda kommunen eller ska intestöd lämnas, oavsett politisk majoritet.Anf. 25 ():Fru talman! Jag får tacka statsrådet för svaret påmin interpellation som rör den nya kommunakuten.Interpellationen har föranletts av olika tidningsartik-lar i om att den krisdrabbade regionenSkåne inte skulle få del av pengarna, 1,5 miljarder, iden nyöppnade kommunakuten.Enligt en tidningsartikel framhåller statsrådet sommotivering för detta att "i har vi eninkompetent ledning. Det moderata styret har visat inte har förmåga att hantera kostnadsutvecklingoch sjukvårdsstruktur. Dessutom ligger man relativtlågt skattemässigt i . "Detta är ett mycket anmärkningsvärt uttalandefrån ett statsråd. Självklart blir många skåningarmycket upprörda. Att "brännmärka" en region somlänge, oavsett politisk majoritet, har dragits med storaekonomiska problem är ovärdigt för ett statsråd.I svaret på min interpellation redogör statsrådetnoggrant för de villkor som ska gälla för kommuna-kuten. Det är väl inte så mycket att formellt anmärkapå, oavsett om man gillar kommunakuten eller inte -vi folkpartister gör inte det.Men det finns ett par meningar som gör migmycket osäker. Statsrådet talar i svaret om att"kommunen eller måste vidta åtgärder isyfte att effektivisera och rationalisera verksamheteninnan stöd kan lämnas. - - - I de fall viljan att effek-tivisera och rationalisera verksamheten saknas i denenskilda kommunen eller ska inte stödlämnas, oavsett politisk majoritet. "Då undrar jag: Vem har tolkningsföreträde här närdet gäller kommuns eller landstings vilja att effektivi-sera och rationalisera? Är det regeringens särskildadelegation eller är det kommunen/? Jag ärövertygad om att , med det ekonomiska läge sområder i kommuner och landsting, avstår knappastnågon av dem från att försöka att efter bästa förmågaeffektivisera och rationalisera, eller är det inte så?Men kommuners och landstings förmåga att göradetta ska betygsättas av regeringens delegation. Ochom delegationen inte ger godkänt blir det alltså ingapengar.Jag läste i senaste numret av attdet inte är någon rusning till kommunakuten. Jag harockså hört att borgerligt styrda kommuner och lands-ting avstår från att söka pengar. Man vill hellre klarasig själv.Avslutningsvis vill jag ställa en rak fråga till stats-rådet: Måste kommuner och landsting ha en hög skattför att få del av kommunakuten? I så fall hur hög?Anf. 26 Statsrådet ():Fru talman! Vi fick ett konkret besked från Folk-partiets representant, att man inte tycker om inrättan-det av Kommundelegationen och uppenbarligen inteheller den förespråkade satsning som regeringen nugör för att hjälpa kommuner och landsting som är i enutsatt situation.Situationen i Kommunsverige och Landstingssve-rige är den att skatteintäkterna kommer att öka myck-et kraftigt . Men det finns en delkommuner och landsting som till följd av strukturellafaktorer, med en stark befolkningsminskning ochproblem till följd av det i form av tappade statsbidrag,sitter i en synnerligen besvärlig omställningssituation.De kommunerna befinner sig oftast i regioner somhar stora regionala obalanser.Regeringens beslut om att inrätta Kommundele-gationen och att avsätta medel till dess förfogandesyftar till att hjälpa dessa kommuner och landsting attnå en ekonomisk balans. Det är inte fråga om enunderskottstäckning. Det är inte fråga om att skjutatill ett belopp som bara löser situationen på kort siktutan om att medverka i en process där man åstad-kommer en kostnadssida som är anpassad till de lång-siktiga intäkterna i kommuner och landsting.För vidkommande ser vi framför oss - ochdet gäller många delar av landet - en situation därskatteintäkterna ökar väldigt kraftigt. ökar dei med nästan 1,1 miljarder i förhållande till1999.I mina uttalanden har jag självfallet inte sagt attkommuner och landsting inte har rätt att söka pengarfrån Kommundelegationen. I stället har jag åberopatde krav som ställdes i direktiven till Kommundelega-tionen och som ska vara uppfyllda för att stöd skakunna utgå, och dessa krav har jag redovisat i mittinterpellationssvar. kan också ta delav dem i de kommittédirektiv som regeringen harutfärdat.Som ett svar på den direkta frågan från HelenaBargholtz vill jag säga att Kommundelegationennaturligtvis ska väga in kommunernas och landsting-ens egna ekonomiska förutsättningar att hantera sinaproblem. Det är en faktor som ska finnas med iKommundelegationens bedömningar om stöd skakunna utgå till den enskilda kommunen eller det en-skilda landstinget.Kommundelegationen inrättades för att hjälpakommuner och landsting, oavsett politisk färg, somhar hamnat i en besvärlig ekonomisk situation tillföljd av bl.a. yttre strukturella faktorer.Anf. 27 ():Fru talman! Skälet till att inte är sär-skilt trakterat av den nya kommunakuten är att sys-temet när det gäller den kommunala skatteutjämning-en är alltför långtgående. Ovanpå detta skjuter nuregeringen till särskilda pengar. Då är det bättre attgöra en översyn av det kommunala skatteutjämnings-systemet så att det kan fungera som det var tänkt,nämligen som hjälp för de kommuner som har pro-blem.Jag ska kanske revidera min uppfattning när detgäller kommuners och landstings ansträngningar attrationalisera och effektivisera. Mitt intryck är attborgerligt styrda kommuner gör det, men socialde-mokratiskt styrda kommuner kanske inte är lika in-tresserade av det. Jag var nog lite väl optimistiskdärvidlag.Då undrar jag: Ska delegationen tala om för dekommuner som man anser inte kan sköta sig hur deska göra? Kommer man att, som vissa utländskabanker har gjort i internationella sammanhang, gå utoch säga: måste ni lägga om verksamheten si ellernu måste ni göra så?