prot · GM09100 · 1999-05-26 00:00:00 — Den reso-lution som antogs rekommenderar medlemsstaternaatt se vilka resurser som skulle kunna ställas till för-fogande vid miljökatastrofer. Här finns alltså ett defi-nierat behov, och här finns en rekommendation frånEU. Det är en kunskap som är efterfrågad och be-hövd. Vi i bör därför utveckla det här områ-det.I utskottsbehandlingen avfärdades detta förslagmed att lagen om värnplikt inte medger detta idagsläget. Man får bara skriva in värnpliktiga förFörsvarsmaktens eller det civila försvarets behov.Men om samhället har andra behov än tidigaremåste ju lagar kunna ändras. Därför anser vi att Sve-rige skall satsa på att utbilda miljösoldater i miljöbri-gader så att unga människor kan utbildas och delta imiljösanering.Herr talman! Jag yrkar därför bifall till Vänster-partiets reservation 10 under mom. 11.Säkerhetspolitik är också att efter ett fredsavtal gemänniskor i ett land möjlighet till försörjning ochmöjlighet att flytta tillbaka till sina egna områden.Det allt överskuggande problemet runtom i vårvärld är de minor som finns nedgrävda. De omöjlig-gör ett normalt liv. Människor tvingas leva i flyk-tingläger med den misär det innebär och den risk detockså innebär för nya konflikter. har somneutral stat ett stort ansvar. Vi har också drivit på iden här frågan, både vad gäller ratificering av beslutetom förbud mot antipersonella minor och satsning påminröjning. Det är mycket bra. Jag håller med om attvi ligger långt framme här. Men om de minor som nufinns skulle tas bort i den nuvarande takten skulle detdröja många innan alla områden är minfria.Därför behöver vårt arbete med detta mångdubb-las och alla krafter sättas in. Regeringen säger attfrågan är viktig. Då måste också mer resurser avdelastill det här viktiga arbetet. Det finns minröjningsre-surser både inom Sida och . Derasuppgifter är ju humanitära insatser.Vi i har i olika sammanhang yrkatpå en utökning av resurserna inom de områden somberör minröjning. finns det iFörsvarsmaktens budget. För att ge möjlighet att göraett bättre arbete på det här området behövs det åt-minstone 200 miljoner . , och har yrkat på en omfördelning ibudgeten, men fick inget gehör för detta i utskottet.Därför yrkar jag bifall till vår reservation 6 undermom. 46 ():Herr talman! Detta betänkande är inledningen påen ominriktning av totalförsvaret som kommer attleda till ett nytt försvarsbeslut. För att detta arbeteskall kunna ge ett trovärdigt resultat är det ett livs-villkor för Försvarsmakten att trots avvecklingarkunna behålla hög kompetens och vidmakthålla godrekrytering. Den kompetens som finns hos personaleni totalförsvaret och försvarsindustrin är lättrörlig ochmånga gånger svår att behålla utan långsiktighet iplanering och utveckling.I mitt anförande kommer jag att behandla ekono-min, det militära försvaret och försvarsindustrin.Margareta kommer bl.a. att behandla detcivila försvaret.Inför den framtida utformningen av totalförsvaretär det bra att totalförsvarets fyra huvuduppgifter be-står som vi skall förebygga att vårt samhälleutsätts för svåra påfrestningar i fred genom den ro-busthet och förmåga till omställning som byggs in idet fredstida samhället.Herr talman! Regeringens inriktning är att denekonomiska ramen skall vara 4 mil-jarder kronor mindre än den ram som godkändes avriksdagen 1998. Den särskilda uppräkningen av an-slaget för anskaffning av materiel med den s.k. tek-nikfaktorn skall upphöra fr.o.m. år 2000.Det bör noteras att ett omställningsbidrag om to-talt skall användas för kostnadersom uppkommer i samband med strukturförändring-arna. Det kommer alltså inte den egentliga verksam-heten till godo.Förslaget innebär nedskärningar på 12 miljarderkronor. Till detta kommer borttagandet av teknikfak-torn, som innebär minskad köpkraft med ca 4 miljar-der kronor, dvs. en nedskärning med totalt ca 16miljarder kronor . Underåterstoden av innevarande försvarsbeslutsperiod hardessutom ramen urholkats med ca 7 miljarder kronorgenom bl.a. anslagsförordningens effekter. Underrubriken skriver regeringen att"Försvarsmaktens anslag vid utgången av år 2001inte skall ha någon kvarstående belastning i form avutnyttjad anslagskredit". Detta betyder att Försvar-smakten måste inplanera en större reserv än normaltför att kunna täcka in oförutsedda händelser.Att genomföra en planerad ominrikt-ning och reduktion av Försvarsmakten inför ett nyttförsvarsbeslut innebär stora kostnader. När det gällerde framtida försvarskostnaderna är det för tidigt attuttala sig om hur mycket billigare ett sådant försvarkan bli. En rad osäkra faktorer finns. Det finns ingensamlad syn på hur den framtida personalförsörjningenskall utformas. Investeringar i försvarsmateriel ärlångsiktiga och kontraktsbundna. Kostnader för per-sonalavveckling, pliktpersonalens framtida förmåneroch avveckling av mark, anläggningar och förnöden-heter är omfattande som en förtätning avgrundorganisationen kan medföra stora investeringar.Ökad förmåga att i samverkan med andra länder deltai internationella operationer kräver resurser sommåste kartläggas.De ekonomiska ramar som föreslås innebär dra-matiska nedskärningar för försvaret. Kristdemokra-terna kan inte medverka till ett sådant beslut i ett lägedär konsekvenserna inte kan överblickas. Det är där-för absolut nödvändigt att konsekvenserna för grund-och krigsorganisationen under den kommande för-svarsbeslutsperioden klargörs i samband med attramarna fastställs. Erfarenheter från tidigare om-struktureringar har visat att det är lätt att överskattabesparingspotentialen. avstyrkerdärför regeringens föreslagna inriktning till ekono-miska ramar för perioden 2002-2004.Fru talman! En viktig förutsättning för kontinuer-lig förnyelse av den materiel som krävs för att upp-rätthålla en hög försvarsförmåga är att anslagen an-passas till de verkliga kostnadsförändringarna. Tek-nikfaktorn som ingick försvarsbeslut harhaft stor betydelse för den fortsatta utvecklingen motett modernt och allsidigt försvar.Regeringen anför att motiv saknas för en generellkostnadsuppräkning med teknikfaktorn men tilläggeratt medel för teknisk förnyelse bör reserveras inomfastställda ekonomiska ramar. Kristdemokraternamenar att förslaget måste utformas så att inte övrigaanslag inom fastställd ram urholkas. I reservation 5skriver vi att regeringen bör återkomma med en pre-cisering om hur teknisk och materiell förnyelse skallsäkerställas.Regeringen konstaterar att anslagsförordningenskonsekvenser inte är möjliga att följa upp trots attriksdagen betonat att den skall varaverksamhetsneutral och att regeringen i budgetpropo-sitionen 1998 avsåg att utvärdera dess effekter år2002. vidhåller sin uppfattning attanslagsförordningens köpkraftseffekter börgranskas för att bringa klarhet i de akuta försvarseko-nomiska problemen. Denna granskning bör fungerasom underlag när regeringen återkommer till riksda-gen med förslag till ekonomisk ram och grund- ochkrigsorganisation.Fru talman! Efterfrågan på bidrag till internatio-nella insatser varierar. Förutsättningar för att i ökadutsträckning kunna ge avsiktsförklaringar, planera föroch delta i fredsfrämjande insatser är att det finnsekonomiska resurser som kan användas över flerabudgetår.Kristdemokraterna har tidigare framfört att resur-ser för fredsfrämjande verksamhet inte får urholkatotalförsvarets ekonomiska ramar, vilket försvarsut-skottet då instämde i. Vi vill ha en tydlig och faststruktur med öronmärkta pengar för hur svenskainternationella insatser skall finansieras. Då får vibåde en bättre politisk handlingsfrihet och försvars-planering.Eftersom utskottet inte anser detta lämpligt menändå påpekar att det är "angeläget att undvika omav-vägningar inom utgiftsområdet under pågående verk-samhetsår" för vi även fram detta krav i vår ekono-miska reservation. Bifall till reservation nr 2!Fru talman! Att bidra till fred och säkerhet i om-världen är en av totalförsvarets huvuduppgifter. Detsvenska försvaret måste därför ha förmåga att för-hindra spridning till svenskt territorium av eventuellakriser och väpnade konflikter i närområdet. Resurserbör avsättas som leder till att kan avdelaförband från alla försvarsgrenar till internationellaoperationer. Ju bättre interoperabilitet vi får, destofärre förberedelser inför övningar och internationellaoperationer behöver göras.Vid olika typer av insatser måste vi se till attsvensk personal i möjligaste mån skyddas för verk-ningar av såväl konventionella vapen som massför-störelsevapen. Det är viktigt att stödfunktionerna,t.ex. sjukvårdsförband, har förmåga att uppträda näraoch i samma insatsmiljö som stridande förband. För-utsättningarna för en väl fungerande och förbereddhälso- och sjukvårdsorganisation kräver att Försvaretssjukvårdscentrum har resurser som täcker såväl före-byggande åtgärder på veterinär- och hälsoskyddssi-dan som åtgärder för att kunna rekrytera och utbildasjukvårdspersonal för internationella insatser.Fru talman! Ett bibehållande av militäraalliansfrihet ställer krav på tydlig trovärdighet vadgäller vår försvarsförmåga. Försvaret av ärdet yttersta motivet för det militära försvarets exis-tens. Angrepp skall kunna mötas var de än kommerifrån, och hela landet skall försvaras. En betryggandesvensk försvarsförmåga bidrar till stabilitet i detnordeuropeiska området. Strävan bör vara ett så ef-fektivt utnyttjande som möjligt av de samlade resur-ser som satsar för att trygga sin säkerhet.Vår beredskap måste beakta att vårt land har en274 mil lång kust samt att avståndet från den nordli-gaste platsen till den sydligaste platsen är 157 mil.Minskningen av antalet förband och de neddragningarav beredskapen som diskuteras får inte leda till att detblir luckor i våra övervaknings- eller insatssystem. Enpersonell och materiell bas för anpassning till deförsvarsbehov som alltid finns för att hävda nationellintegritet, stödja samhället och delta i internationellainsatser måste bibehållas på en trovärdig nivå.Utvecklingen inom informations- och lednings-områdena samt inom vapen- och ammunitionsområ-det går snabbt. Vid utformningen av insatsorganisa-tionen måste våra förband bli balanserade när detgäller vapenverkan, skydd, underrättelseförmåga,ledning samt taktisk och operativ rörlighet. Vid enfredsframtvingande operation måste våra förband haförmåga att genomföra väpnad strid var som helst ochnär som helst. Målsättningen måste vara förband medkvalitet över hela linjen.Även om utskottet har erfarit att regeringen förnärvarande inte avser att vakantsätta vissa förbandkräver att regeringen dels redovi-sar vilken beredskapsnivå som krävs för att på etttrovärdigt sätt kunna hävda nationella integ-ritet, dels informerar om de beredskaps-sänkningar och vakantsättningar av förband somsenare planeras. Vi har utvecklat detta i reservation 7.Fru talman! Den kärna av högt prioriterade insats-förband som krävs i den framtida krigsorganisationenmåste ha hög kvalitet. Dessa kvalificerade stridskraf-ter skall med hög taktisk och operativ rörlighet kunnaidentifiera och leda bekämpning av mark-, sjö- ochluftmål. De skall även utgöra grunden för den lång-siktiga anpassningen genom sin kompetensbas. Tyd-liga operativa krav måste ställas utifrån det militäraförsvarets fyra huvuduppgifter.Med hänsyn till maritima beroende ochde krav som redan i fred ställs på övervakning ochkontroll för att markera svenska intressen i bör den förbandsvolymen ochberedskapen upprätthållas på en nivå som säkerställersamtidiga insatser i och västerhavet medytstridsfartyg, ubåtar och minröjningsfartyg. Över-vakning och kontroll av våra vidsträckta skärgårds-områden, territorialhavet och den ekonomiska zonenskall kunna ske kontinuerligt. Kvalitativ förnyelse avde förbanden måste säkerställas. Därmed kanockså en grund skapas för att bevara den världsledan-de position som har avseendemarina resurser som strategiskt viktigakompetenser bevaras inom landet.En viktig del av territorialförsvaret är hemvärnet,som genom sin förankring har mycket god lokalkän-nedom. Eftersom hemvärnet är en levande organisa-tion som finns över hela landet dygnet om, året runtstärker det samhällets förmåga att motstå svåra på-frestningar. menar att en utredningborde ha tillsatts för att vi skall kunna säkerställahemvärnets framtida möjligheter att agera i bådefreds- och beredskapssituationer.Fru talman! Eftersom totalförsvaret vid en krissi-tuation i omvärlden successivt skall kunna höja be-redskapen och även kunna vidta åtgärder mot föränd-rade hot blir anpassningsfilosofin av fortsatt centralbetydelse. Förändringar av hot och risker bedömskunna ske snabbare nu än under det . Eninbyggd handlingsfrihet mot nya typer av angrepps-hot gör det nödvändigt att det svenska försvaret haren stabil grund. Förnyelse och utveckling kommer atterfordras för internationella insatser och för att viskall kunna följa med i den militärtekniska utveck-lingen och skapa handlingsfrihet för framtiden.Basen för anpassnings- och tillväxtförmågan är enkvalitativt utvecklad och kompetent insatsorganisa-tion. Därför måste vi skapa största möjliga tilltro tillanpassningsprincipen, som visar hur vår försvarsför-måga kan höjas. Framför allt måste kedjan från tidigasignaler till konkreta åtgärder fungera väl. Om försva-ret behöver växa får inte startsträckan bli för lång.Kristdemokraterna har därför betonat att riksda-gen bör få information om anpassningsförmå-gan, vilket utskottet nu förutsätter. Där skall framgåberedskapskraven på insatsorganisationen och vilkengrad av beredskap som upprätthålls.Erfarenhetsmässigt är det ett omfattade och kost-nadskrävande arbete att återta eller tillskapa ny kom-petens. Eftersom ett förband är fullt operativt förstnär det är samövat till alla sina funktioner och upp-fyllt med personal, förnödenheter och materiel förstrid måste befälens kompetens övas och utvecklas.Detta blir än viktigare nu när svenska förband skallkunna delta i fredsframtvingande insatser. Vår an-passningsförmåga finns i övningsverksamheten, somär helt nödvändig för att behålla och inspirera kvalifi-cerad personal.Den nu rådande situationen med en försvarsmaktmed låg verksamhetsnivå som får allt modernaremateriel, men där officerare och värnpliktiga får alltsämre möjligheter att lära sig använda ny materiel, ärohållbar. Utskottet håller med omatt det behövs en grundläggande och kontinuerligverksamhet som vidmakthåller och utvecklar erfor-derliga förmågor.Fru talman! militära alliansfrihet förut-sätter att vi har kapacitet att självständigt försvaravårt territorium. Denna förmåga har byggt på en högmateriell försörjningsgrad, vilken har utgjort en viktigdel av försvarspolitiken. Den svenska försvarsindust-rins unika förmåga att leverera kvalificerade högtek-nologiska system har därför ett stort försvars- ochsäkerhetspolitiskt värde.Utskottet håller med om att detär väsentligt att reduceringen av materielanskaffning-en inte får medföra negativa konsekvenser för till-växtförmågan. Detta är även viktigt för att svenskförsvarsindustri skall betraktas som en attraktiv inter-nationell samarbetspartner.Trots den osäkerhet som regeringen har försattförsvarsindustrin i måste den få tid för omställningaroch förutsättningar för fortsatt högteknologisk ut-veckling. Det förtroende som visas svenska produkterruntom i världen kan snabbt gå förlorat genom kort-siktiga eller uteblivna politiska beslut. Högteknolo-gisk kompetens är lättflyktig men svårfångad.Kristdemokraterna ställer sig därför bakom detkrav som finns i reservation 12 om en parlamentariskutredning i syfte att ge försvarsindustrin långsiktigabesked om framtida prioriteringar.Fru talman! I försvars- och säkerhetspolitiken ärdet nödvändigt med stabilitet och långsiktighet. Attprojektera och utveckla materiel, att utbilda och be-driva en kontinuerlig verksamhet som enomfattande omstrukturering förestår ställer nu För-svarsmaktens och försvarsindustrins personal införstora utmaningar. Stora nedskärningar i ett skede närFörsvarsmaktens ekonomi har utsatts för enormapåfrestningar och instabila regler ger ingen trovärdig-het åt viljan att utforma ett nytt försvar. Viktig kom-petens riskerar att gå förlorad, och arbetet med omin-riktningen försvåras.Militär försvarsberedskap tar att byggaupp, men kan snabbt raseras. Den reduktion av total-försvaret som Socialdemokraterna och medvälvilligt bistånd av de försvarsfientliga partiernaVänstern och nu drivit igenom kan med-föra minskade möjligheter att bestämma över vårteget territorium i händelse av internationella konflik-ter. Dagens försvarspolitik handlar om vår framtidasäkerhet - långt in på 2000-talet.Fru talman! står bakom samt-liga de reservationer vi lämnat, men jag yrkar härbifall endast till nr 2.Anf. 47 ():Fru talman! Dagens beslut om riktlinjerna för detkommande försvarsbeslutet är egentligen rätt märk-ligt. fattar beslut om de riktlinjer somskall ligga till grund för det förslag om en ny inrikt-ning av försvaret som ÖB presenterade redan för envecka sedan. Regeringen och har redan gjortupp, så dagens beslut är i detta avseende en ren for-malitet, efter det att ÖB effektuerat sin be-ställning.Folkpartiet har alltsedan tid på1980-talet envetet förordat en omställning mot ettmindre men vassare försvar. I många avseenden är deförändringar som kommer klara steg i rätt riktning,men de kommer ack så sent.De förhandlingar som fördes mellan regeringenoch de fyra borgerliga partierna gav ocksåuttryck för en ökad samsyn. kan barabeklaga att regeringen inte orkade ända fram utanavbröt förhandlingarna efter det att smalast möjligauppgörelse träffats med hjälp av . Det är detparti som också var med i det olyckliga 1996 årsförsvarsbeslut.Fru talman! hoppas att fempartiöver-läggningarna var seriöst menade. Det ärdärför beklagligt att regeringen på grund av det eko-nomisk-politiska samarbetet med Vänstern och Mil-jöpartiet saknade utrymme för en uppgörelse med allade andra fyra borgerliga partierna. Det hade varit envärdefull grund att stå på inför den kommande inrikt-ningen av försvarspolitiken.Folkpartiet är fortsatt berett att samtala om försva-rets framtida inriktning, också i det fortsatta arbetet iFörsvarsberedningen. Men den stängda dörren frånbörjan av februari och låsningarna avseende direkti-ven till ÖB:s förslag gör att vi får in-rikta oss på att fortsatt verka för de förslag som rege-ringen och avvisade i vintras.1996 års försvarsbeslut var ett hafsverk medblicken riktad bakåt. Åtskilliga miljarder har lagts påatt behålla anläggningar som vi redan då kunde se varhelt bortkastade, men också på att utbilda åtskilligatiotusentals värnpliktiga som inte fick någon plats iden framtida krigsorganisationen. Det var ett heltoacceptabelt ingrepp i den enskildes frihet och integ-ritet.Detta bidrog till de stora ekonomiska problemsom bara månaderna efter försvarsbeslutet visa-de sig åvila beslutet. Det bidrog också till de storafortsatta ekonomiska problem som försvaret lider avunder resten av . Rege-ringsmajoritetens hantering av anslagsförordning ochteknikfaktor under innevarande period anser vi varaoacceptabel.Fru talman! Det finns anledning att befara att ock-så höstens försvarsbeslut kommer att visa sig inteorka ända fram. Det skulle innebära att ytterligaremiljarder används för att förlänga mycket av det för-svarspolitiska arvet och att de resurser som behövsför materiell förnyelse och för internationella insatsergår upp i rök.Inte minst utvecklingen i Kosovo de senasteveckorna visar att behovet av omfattande internatio-nella insatser kommer att vara betydligt större än vadFörsvarsberedningens majoritet trodde bara för etthalvår sedan. Det gör att varje extra miljard somredan under innevarande period kan avsättas för för-nyelse och internationella uppdrag är ett värdefulltbidrag i ominriktningen av det svenska försvaret.Jag står givetvis bakom samtliga re-servationer i betänkandet, men yrkar för vinnande avtid bifall endast till våra reservationer nr 4 och nr 8.Anf. 48 ():Fru talman! Detär mot bakgrund av de stora omvärldsförändringarnasom vi nu diskuterar regeringens proposition ochutskottets betänkande om svensk försvarspolitik.Det har skett stora förändringar. har vi sett alltifrån att harkollapsat till att har upplösts. Och vihar framför allt sett en demokratisering i östra i . Dessa förändringar har lett tillatt militärutgifterna har minskat dramatiskt bådeinternationellt och, framför allt, här i . Underde har militärutgifterna halverats iEuropa. Bara när det gäller har de minskatmed över 80 %.Mot den här bakgrunden har före-språkat att också skall avskriva det militärainvasionshotet, eftersom det inte längre finns. Vi harpläderat för att även skall minska sina militä-ra utgifter. De ligger , med undantag för 1990och 1991, högre än de har gjort tidigare.Vi satsar på detmilitära invasionsförsvaret, trots att något sådant hotinte längre finns.Miljöpartiet har pläderat för att vi skall avvecklainvasionsförsvarsstrukturen och i stället utvecklaSveriges förmåga att delta i internationella freds-främjande insatser i FN-regi, och harockså pläderat för att vi skall vidga hotbilden. Det ärinte längre den militära invasionen som hotar vårdemokrati och vårt land, utan vi upplever en rad nyahot. Det handlar om alltifrån sönderrostande ato-mubåtar i till miljöförstöring, rysk gräns-överskridande maffiaverksamhet och IT-sabotage.När det gäller dessa hot kan vi inte försvara oss medJAS-flygplan, ubåtar eller stridsvagnar. Det behövshelt andra insatser, någonting helt annat än det tradi-tionella militära invasionsförsvaret.Det senaste halvåret har försvarsministern påpunkt efter punkt bekräftat att regeringen har kommitfram till samma slutsatser som . Vi ärense om att vi skall avskriva det militära invasions-hotet; det finns . Vi är eniga om att vi skallminska de militära utgifterna. Vi är eniga om att viskall avveckla delar av invasionsstrukturen och omatt vi skall utveckla förmågan när det gäller interna-tionella insatser. Det finns också en enighet i synenpå de andra icke-militära hoten.Visst finns det sådant som vi inte är överens omoch som försvarsministern ofta brukar understryka.Vi är t.ex. inte ense om synen på EU. Det finns ocksåen viss skillnad när det gäller synen på i vilken taktminskningarna skall göras och när det gäller priorite-ringar av vad som skall finnas kvar. Men på viktigapunkter råder det en samsyn mellan regeringenoch , och den samsynen är bra.Det viktigaste är kanske samsynen när det gällerdet försvarspolitiska läget. Man hör ofta i debatten -det hörde vi här i kammaren alldeles - att denfruktansvärda tragedin på tas till intäkt för attde minskningar som diskuteras borde påverkasnegativt. Man tar och den serbiska natio-nalistiska regimens vedervärdiga folkfördrivningspo-litik, mördarpolitik, till intäkt för att vårt försvarspo-litiska läge skulle vara sämre än det var förnågra år sedan.Det är fel. Vårt försvarspolitiska läge har inte för-ändrats av tragedin på . Tvärtom får vi varjedag bekräftat att den här regionala konflikten intesprider sig utanför regionen. Den har pågått ,och den är fortfarande kvar i regionen. Det finnsheller ingenting som tyder på att den här konfliktenåterigen skulle leda till en konfrontation mellanRyssland och . Visserligen håller sig Jeltsin meden viss retorik och fördömer i hårda ordalag Natosagerande, men det är mer att betrakta som ett tal tillden inhemska kritiska opinionen. När det gäller prak-tisk handling har nämligen inte agerat pånågot sätt som kan tolkas som en konfrontation motUSA. Det här är och förblir en regional konflikt. Vårtförsvarspolitiska läge är fortsatt mycket gott.Jag skulle vilja göra ett par reflexioner över dethär betänkandet och över regeringens förslag. Definns också uttryckta i motioner ochreservationer, och jag tycker att de kan vara angeläg-na att ta upp här i debatten i kammaren.Regeringen har kommit överens med Centerparti-et om att börja minska militärutgifterna.Man kan tycka att det är lite onödigt att vänta ytterli-gare när det gäller dessa enormt höga mili-tärutgifter.