prot · GN0920 · 1999-10-27 00:00:00 — Vi skatrycka på regeringen. Vi kan höja rösten lite mer ochunderstödja näringslivet och regionala politiker obe-roende av parti som snabbt vill finna praktiska ochbra lösningar. Jag tror att det är väldigt viktigt. Vi skanämligen komma ihåg att den stora bromsen inte ärvår regering utan snarare den danska regeringen.Jag yrkar bifall till reservation 4.I reservation 5 begär vi moderater något mycketsjälvklart, nämligen att personer som råkar bli sjukainom EU och behöver vård utsätts för minsta möjligabyråkrati. Våra turister ska inte behöva packa ner ensärskild blankett som de ska använda om de har otu-ren att behöva söka läkarvård. Pass eller annan legi-timationshandling borde räcka.Anf. 25 ():Fru talman! Det är med något blandade känslorsom jag ställer mig i denna talarstol . Betänkan-det som behandlas är en redovisning av utskottetssynpunkter på regeringens proposition som klargörmånga frågor inom socialförsäkringens personkretsmed dess nya regler. Det är positivt att vi får tydligaregler angående bosättning och arbete som bas förolika förmåner inom systemet. Men propositionen harockså missat i några för oss kristdemokrater väldigtvärdefulla lagtexter. Det gäller bl.a. en rättvisefrågamellan biståndsarbetare som är statligt anställda ochdet kanske största antalet, nämligen alla som jag villföreträda i denna debatt, de som är anställda av en-skilda organisationer. Det gäller olika samfund, ide-ella organisationer och liknande som under många årgjort betydande insatser i många av våra fattigasteländer.Det är tacksamt och glädjande att propositionensförslag avseende bosättnings- och arbetsbaseraderegler är förnyade, att man inte längre ska kvalificerasefter hur länge man har bott i för att få del avt.ex. garantibelopp och olika bidrag. Om bosättningeni avser att vara gäller att alla ärlika i form av bidragsmottagare. Detta redogjordeMargit för, och jag ställer mig bakom det.På samma sätt är det med de arbetsbaserade för-månerna som gäller vid anställning,fr.o.m. av anställningen under förut-sättning att avsikten är att anställning och vistelse skavara mer än ett år.Kristdemokraterna har i motion Sf18 motiveratkraven på en rättvis reglering av förmånerna sombaseras på bosättningsbegreppet.Fru talman! Jag vill redan nu yrka bifall till reser-vation 3 under mom. 3.Utöver det som känns bra med nya och fasta reg-ler konstaterar jag med blandade känslor också att detfinns nya regler som kommer att sätta grundmuradevärderingar ur spel. har ut-märkt sig genom att vara ett föregångsland beträffan-de rättvisa och solidaritet. Vi vill att alla människorska ha lika rätt avseende såväl förmåner som möjlig-heter att påverka sin ekonomiska situation.År 1985 flyttade jag hem till efter fem årsbiståndsarbete i . Min hustru och jag hade dåarbetat med att bygga upp en sekundärskola ochskolsjukvård. Dessa insatser delfinansierades bl.a.tack vare medel från Sida som kanaliserades genomPingstmissionens u-landshjälp och några kyrkor.Efter dessa år kändes det märkligt att komma hem tillSverige och informeras om att vi var utförsäkrade. Påden tiden fanns det varken arbetslöshetsersättningeller sjukpenning att erhålla, eftersom vi hade varitutomlands i frivilligorganisationers u-landstjänst. Omvi hade varit anställda inom Sida eller UD hade reg-lerna varit helt annorlunda. Vi hade med all sannolik-het haft motsvarande svenska löner. Vi hade ävenhaft socialförsäkringens olika förmåner. hade vi,liksom många gör än , arbetat för en lön motsva-rande mottagarlandets kostnadsläge, vilket i är avsevärt under vår svenska kostnadsnivå.Jag ska emellertid inte beklaga mig här och . Be-slutet var ju vårt eget. Men vi kände till förutsättning-arna och tecknade därför egna försäkringar så långtsom det gick att ordna.Hur ser det då ut ? Hur är det för dagens bi-ståndsarbetare? Många svenskar reser tillolika länder för att på ort och ställe arbeta med bl.a.rättvisa och solidaritet. Det är inte endast biståndsar-betare från kyrkor, utan många andra frivilligorgani-sationer skickar också folk till olika länder med skif-tande behov. Allt från byggnationer av vägar ochbostäder till utbildning inom teknik och sjukvårdsamt värderingar såsom jämlike och respekt för olik-tänkande är grund och målsättning för osjälviskainsatser. Många människor ger allt och offrar svensktrygghet till förmån för behövande människor i ländersom står under utveckling.Många avsätter , ja kanske rent av hela sinyrkesverksamma tid på biståndsarbete med hopp omatt själva få uppleva att rättvisan kommer dem självatill del i form av pension och andra sociala förmåner.Men döm om deras förvåning när biståndsarbetaresom inte är anställda av Sida eller staten ska särbe-handlas. med betydande biståndsinsat-ser från borde vår lagstiftning följt med iutvecklingen för denna personkrets och såledeskommit längre i fråga om rättvisa inom socialförsäk-ringens regler.Fru talman! vill i enlighet medvår motion att regeringen ska klargöra skillnadernamellan socialförsäkringens sätt att se på bosättnings-begreppet och folkbokföringens bosättningsbegrepp.Det råder, som utskottet skriver, inte full kongruensmellan dessa båda myndigheters olika sätt att se påbegreppet. Det får inte heller råda någon skillnad närdet gäller dem som ska komma i åtnjutande av för-månerna. Anledningen till att vi anser det vara rättmed en förklaring är att man inte ska hamna i oklar-het om vad som gäller vid studier och arbete i utlan-det när vistelsen ligger runt . Vad kom-mer att gälla än , och vilkaförmåner gäller om man varit utomlands färre än tolvmånader?Kristdemokraterna anser att regeringen bör kom-ma med en tydligare text av vad som ska gälla förmänniskor som är i utlandet eller studerarutomlands under ett år.Angående särskilda personkategorier är det an-märkningsvärt att regeringen tillåter sig att skilja pådem som anställts via enskilda organisationer ochdem som anställts som statliga biståndsarbetare. Dethandlar i många fall om ekonomiska medel frånsamma källa, nämligen statsbudgeten men som kana-liseras på olika sätt till biståndasarbetare och slutligentill mottagarlandet.Propositionens förslag och även betänkandet be-handlar inte dessa båda grupper lika, och detta är interättvist. Det är diskriminerande av dem som anställtsav och arbetar med stöd från kyrkor och andra lik-nande enskilda organisationer. Det berör människorsom osjälviskt beger sig till och avstår frånandra trygghetsfaktorer till förmån för behövandemänniskor i utvecklingsländerna. Bakom dessa män-niskor finns en drivkraft att hjälpa dem som lider stornöd på det som för oss är självklara grunder i livet.Deras insatser och effektiva användning och hand-läggning av begränsade resurser borde snarare upp-muntras , som aviseras i förslaget, begränsas närdet gäller deras sociala förmåner.Fru talman! Enligt betänkandet ska särskilda per-songrupper omfattas av utsträckt giltighet av social-försäkringen vid utlandstjänstgöring. Den som avstatlig svensk arbetsgivare sänds till ett annat land förarbete för dennes räkning ska under hela utsänd-ningstiden, utan tidsbegränsning, omfattas av såvälden bosättningsbaserade som den arbetsbaseradeförsäkringen. Detta gäller även medföljande familje-medlemmar.Om nu samma personer väljer att utföra sammaarbete i samma land men med en enskild svensk or-ganisation som arbetsgivare, drabbas de av en bety-dande orättvisa. Helt plötsligt ska man - det gällerkanske inte alla - trots förbättringar till ut-landstjänst ändå tvingas att lämna mottagarlandet ochtjänsten innan femårsgränsen har passerats. Vad ärdet som säger att alla projekt som administreras avkyrkor och enskilda organisationer kan stå klara inomden tiden? Statliga biståndsprojekt drabbas inte avdylika begränsningar. Det måste vara samma spel-regler på hela spelplanen, annars provocerar vi framen orättvisa som är osund.Jag erinrar mig att det under mina i Rwan-da var möjligt att betala in en ATP-avgift motsvaran-de svensk lön. Detta var mycket tacknämligt eftersommånga av oss endast fick lön i relation till mottagar-landets kostnadsläge. Lägre löner betalades för attpengarna skulle komma fler till del.Om vi nu ser på förhållandena , borde rättvi-sa råda mellan dem som är anställda av en statligsvensk arbetsgivare och den som har enskild organi-sation som arbetsgivare, men så är det inte. Det finnsen femårsregel som drabbar alla biståndsarbetare medenskilda organisationer som arbetsgivare. Det tycksinte ha någon som helst betydelse att såväl Riksda-gens revisorer som Sida framhåller att dessa enskildaorganisationer, samfund och kyrkor gör en betydandeinsats och är synnerligen kostnadseffektiva.Fru talman! Avslutningsvis vill jag säga att härkan man inte finna några demokratiska och solidaris-ka rättigheter. Även i den nya lagen ska man heltplötsligt straffa dem som hängivet offrar sig och fleraav sina bästa år i biståndsarbete. I stället för bestraff-ning borde de premieras med en högre grundpensioneller åtminstone en lika hög garantipension och sam-ma försäkringar som gäller övriga svenskar i den nyasocialförsäkringslagen. Skattefinansierade förmånerfår inte skilja beroende på om man arbetar utomlandsmed anställning i ett svenskt företag, en kyrka ellerett samfund eller om man har en statlig svensk ar-betsgivare.Vad blir då sammanfattningen? Jo, i värsta fallkan det låta på följande sätt: Du som hjälper männi-skor som drabbats av lidande och nöd kan mycket välsjälv drabbas av ekonomisk misär vid pensionen omdu haft en annan arbetsgivare än en statlig svenskarbetsgivare.Anf. 26 ():Fru talman! och på ett tydligt sätt beskrivit vad det här betänkan-det innehåller. Jag tänker inte uppta kammarens tidmed att fylla på den biten.Jag kommer däremot att lyfta fram det som vi iCenterpartiet inte är nöjda med i det här förslaget. Vitycker att stora delar av det man föreslår är bra, menvi saknar en viktig komponent i det här betänkandet.Vid flera tillfällen har vi motionerat om att vi villha en trygghetsreform som ska innehålla en arbets-livsrelaterad försäkring för sjukdom, arbetslöshet ochförtidspension. Den offentliga utredning som liggertill grund för den här propositionen heter En lag omsocialförsäkringar, SOU 1997:72. I den föreslogs attäven arbetslöshetsförsäkringen skulle ingå i densammanhållna socialförsäkringen. valde regering-en att inte ta med den. Jag vet att det finns remissin-stanser som har kritiserat förslaget. Det finns ocksåde, t.ex. Lagrådet, som satte frågetecken för att maninte tog med den i det här förslaget.Vi i tycker att det är viktigt att vi harett trygghetssystem som gäller för alla. Arbetslöshets-försäkringen är ju en frivillig försäkring, men vi tyck-er att det är viktigt att alla får del av ersättningar fråndet trygghetssystem som samhället ska stå för. I mo-tioner från den allmänna motionstiden och även i enmotion nu har vi lyft fram detta.Vi tycker att trygghetsförsäkringen vid arbetslös-het ska vara allmän och obligatorisk. Ersättningen vidarbetslöshet ska vara en generell trygghet som om-fattar alla personer som har kontakt med arbetslivet.På en alltmer tudelad arbetsmarknad finns det risk föratt s.k. fripassagerarproblem uppstår, dvs. att vissaarbetstagare inte tecknar den frivilliga försäkringenoch därmed inte bidrar till finansieringen av den. Detgör att alla människor inte har samma rättigheter somde som har varit förutseende nog att teckna en sådanhär försäkring. Vi kan finna problem i andra länderdär man väljer att förlita sig på frivilliga försäkringarinom socialförsäkringens ram.Regeringen brukar kritisera förslag om frivilligaförsäkringar på det sociala området. Därför är vikritiska till att regeringen inte har valt genomföra deintentioner som fanns i utredningen. Vi anser att allade trygghetssystem som administreras av , , de allmän-na försäkringskassorna, ,länsarbetsnämnderna och arbetslöshetskassorna skahänföras till begreppet socialförsäkring.Den arbetslöshet som vi har i samhället har bidra-git till att alltfler människor står utanför den generellavälfärden. Det illustrerar tydligt bristerna i det väl-färdssystem vi har.Dagens socialförsäkringar är avsedda att ge eko-nomisk trygghet till alla. Men i stället har beroendetav behovsprövade socialbidrag ökat. Statens uppgiftbör vara att se till att människor har en grundläggandetrygghet i de fall man drabbas av sjukdom eller ar-betslöshet eller av annan orsak inte kan delta i arbets-livet. Vi i föreslår alltså en samordnadtrygghetsförsäkring. Vi hade hoppats att även arbets-löshetsförsäkringen skulle ha ingått i det förslag somvi behandlar i dag.Fru talman! Därför yrkar jag bifall till reservationnr 1 i det här betänkandet. Jag yrkar också bifall tillreservation nr 3 där fint har beskrivitvillkoren för biståndsarbetare och den femårsgränssom där gäller.Anf. 27 BO ():Fru talman! Den proposition vi nu diskuterar be-rör en synnerligen central fråga, nämligen vilka somska anses ingå i de socialförsäkringar vi har. Jagtycker att det förslag som har lagts fram har storafördelar. Det har ju också vunnit bred anslutninginom utskottet. Det är klara och tydliga huvudreglersom nu slås fast. Det är bra att det har tagits fram, ochdet är bra att vi kan fatta beslut om det hela.Jag tänkte något uppehålla mig vid de två punktersom jag har berört i samband med en reservation ochett särskilt yttrande. Det handlar om frågan om bi-ståndsarbetarna och frågan om arbetslöshetsförsäk-ringen.Förslaget innebär en förbättring även för de bi-ståndsarbetare som är anställda av kyrkor och enskil-da organisationer. Det är ju bra. utvidgar man dethela till . Däremot har vi tyckt att det ligger enhel del i den motion som har väckts av Kristdemo-kraterna som säger att man ska ha samma regler somför dem som är anställda av Sida. Därför ställer vi ossbakom den motionen i en reservation som skrivitsunder av flera partier. Det bör kunna vara sammavillkor på den här punkten. Trots förbättringen, tyckervi att man kunde ha tagit steget fullt ut. Detta gör attjag vill ställa mig bakom bifallsyrkandet till reserva-tion nr 3.Sedan har vi den intressanta och väsentliga fråganom var arbetslöshetsförsäkringen hör hemma. Det ärvår uppfattning att den bör vara en generell försäk-ring, en försäkring som omfattar samtliga. Däremottycker vi att den har klara skillnader mot sjukförsäk-ringen. Arbetslöshetsförsäkringen ska vara en om-ställningsförsäkring på ett sätt som sjukförsäkringeninte alltid kan vara eftersom man inte alltid kankomma åt det som är orsaken till att man får ersätt-ning. Vi har därför tyckt att det fanns anledning att isärskilt yttrande något snudda vid den fråga somCenterpartiet kommenterar i sin reservation. Man villlägga samman försäkringarna och såvitt jag förstår hasamma regler för dem som för dem som har inkomst-bortfall.Vi har dessutom en i förhållande till Centerpartieti hög grad avvikande mening i frågan om försäkring-arna ska innehålla något slags grundtrygghetsmodell.Vi tycker att socialförsäkringarna ska utgå från in-komstbortfallsprincipen.Fru talman! Vi har i motioner här ikammaren lagt fram förslag om att få till stånd enmodell med tre stora försäkringar - en som gällersjukdom, en som gäller arbetslöshet och en som gäl-ler förhållandena efter det att man har slutat arbeta pågrund av ålder. Det finns skäl för att de ska vara väl-digt självständiga i förhållande till statsbudgeten. Vi återkommer till de frågorna i andra sam-manhang.Anf. 28 ():Fru talman! Som nämnts står ett enigt utskottbakom propositionen. Några av partierna har dockreserverat sig mot vissa detaljer.Den nuvarande svenska socialförsäkringen byggerpå principen att försäkrade är de personer som ärbosatta här i landet och inskrivna hos försäkringskas-san. Bosättning ger rätt till vissa förmåner, som t.ex.folkpension och barnbidrag. För rätt till andra förmå-ner som sjukpenning och inkomstgrundad folkpen-sion krävs också förvärvsarbete. Lagen om allmänförsäkring, AFL, har länge haft den centrala platsen idet svenska socialförsäkringssystemet. sjukförsäkringen och föräldraförsäkringen.Det är dock inte alltid enkelt för den enskilde attuttolka socialförsäkringarna och veta exakt vilkaregler som gäller, eftersom förmånssystemen ärkomplexa, men ambitionen med dagens förslag är attde ska göras tydligare. Det har lagts ned ettstort arbete på att förbättra, förenkla och effektiviserareglerna i våra socialförsäkringssystem. går vividare och samlar alla socialförsäkringar i en specielllag, socialförsäkringslagen, med enhetliga försäk-ringsvillkor för likartade förmåner. Dagens system,som baseras på att människor ska vara inskrivna hosförsäkringskassan, slopas och ersätts av arbets- ochbosättningsbaserade förmåner.Jag ska säga något om den nya försäkringens hu-vudprinciper.För det första: Vem ska anses vara försäkrad? Detär den person som ingår i den personkrets som skyd-das av de trygghetssystem som finns i den nya social-försäkringslagen. Det är bosättning i respek-tive arbete i som är utgångspunkten för ska få tillgång till socialförsäkringarna. Detinnebär att inte vare sig svenskt medborgarskap elleratt vara inskriven hos längre skavara försäkringsvillkor.För det andra: Vilka är socialförsäkringarna? De-finitionen i propositionen tar sikte på en mer praktiskmetod för avgörande av detta, nämligen att genomuppräkning i lagstiftningen bestämma vad som skahänföras till en socialförsäkring och vad en sådanordning ska kallas. Därför utgår förslaget från hurtrygghetssystemen administreras. De trygghets-system som administreras av ,och de allmänna försäk-ringskassorna blir de som innefattas i begreppet soci-alförsäkring.Som vi fått höra finns det en reservation frånCenterpartiet vad gäller definitionen. Man vill attäven arbetslöshetsförsäkringen ska tillhöra dennagrupp. Utskottet delar dock propositionens uppfatt-ning att arbetslöshetsförsäkringen på olika sätt skiljersig från försäkringssystem som traditionellt hänförstill socialförsäkring. Jag ska nämna några motiv fördetta ställningstagande.Arbetslöshetsförsäkringen handläggs inte av för-säkringskassorna utan av ,länsarbetsnämnderna och arbetslöshetskassorna. Denär uppdelad i en grundförsäkring och en inkomstbort-fallsförsäkring. Den är till vissa delar frivillig ochpassar därför mindre väl in i ett obligatoriskt system.När utredningen som ligger till grund för propositio-nen var ute på remiss hade också flera remissinstanserinvändningar mot att arbetslöshetsförsäkringen skulleingå i det nya socialförsäkringsbegreppet.Förslaget innebär alltså en uppdelning av social-försäkringen i två grenar: den bosättningsbaseradeförsäkringen och den arbetsbaserade försäkringen.I den bosättningsbaserade försäkringen finns tvåslag av förmåner, dels de som utgår med garantibe-lopp, dels de som ges som bidrag. Jag ska inte räknaupp alla dessa förmåner utan bara som exempel näm-na att till den första kategorin kan föras föräldrapen-ning på garantinivå eller folkpension i form av för-tidspension och efterlevandepension. Som exempelpå bidrag kan nämnas barnbidrag, bostadsbidrag ochunderhållsstöd.Till den arbetsbaserade försäkringen räknas för-säkringar som avser inkomstförlust. Exempel påsådana är sjukpenning och föräldrapenning över ga-rantinivån. Förslaget om en tudelning av socialförsäk-ringen är ett led i den renodling av försäkringssys-temen som pågår i , baserad påolika orsaker till behovet av förmåner.När det gäller de bosättningsbaserade förmånernaska det bosättningsbegrepp som används i principvara detsamma som inom folkbokföringen. Den somkommer till ska anses vara bosatt här, omvistelsen kan antas komma att överstiga . Påmotsvarande sätt ska en i bosatt person somlämnar landet fortfarande anses bosatt här, om ut-landsvistelsen kan antas vara längst . Det skainte finnas någon väntetid för de här förmånerna, ochdet innebär att dessa kan betalas ut så snart bosätt-ningsvillkoret är uppfyllt.En person måste dock ha uppehållstillstånd för attha rätt till de bosättningsbaserade förmånerna. Detfinns vissa undantag när det gäller ettårsregeln. Vissapersongrupper bör precis som inte innefattas avettårsregeln när det gäller utlandsvistelse. statsanställda som sänds ut för tjänstgöring ut-omlands, ambassadanställda, utlandsstuderande ochbiståndsarbetare.För utlandsstuderande blir det en i förhållande tilli dag utsträckt tillämpning. En person som är bosatt iSverige och studerar utomlands ska anses vara fort-satt bosatt här, om personen genomgår studiestödsbe-rättigad utbildning eller uppbär utbildningsbidrag fördoktorander. Reglerna gäller även medföljande fa-miljemedlemmar.För biståndsarbetare som sänds ut av Sida ellerannan statlig arbetsgivare gäller, som här har nämnts,samma regler som för andra statligt utsända. mening utgör även de enskilda organisatio-nernas biståndsarbete en viktig del av den svenskabiståndspolitiken. Här gör lagstiftningen alltså ettundantag. Vi ser positivt på att biståndsarbetarna nukommer att få ett utökat skydd genom den föreslagnafemårsregeln innebärande att de i fortsättningen kommer att vara försäkrade med bosättnings-baserade förmåner.Jag tycker som skåning precis som , som talade varmt för att vi måste ta itu medgränsgångarproblematiken, att det är viktigt att vi fåren lösning på de problem som uppstår när man bor iett land och arbetar i ett annat. Det gäller inte bara deför oss aktuella två länderna, utan så här ser det i dagut också i världen i övrigt, kanske framför allt i Euro-pa, där vi har en gemensam arbetsmarknad.Jag kan från min hemkommun se bron mellanSverige och , och när den öppnas för trafikom blir det säkert ännu fler som kommeratt välja att arbetspendla mellan de båda länderna.Regler om vilket lands lagstiftning som ska gälla fördem finns i EU:s förordning 1408/71.Eftersom det finns skillnader mellan socialförsäk-ringssystemen i de båda länderna kan det uppstå tolk-ningsproblem, och det är oklart för individen vilkaförsäkringssystem som gäller. Problemet är inte nytt,och därför har regeringen på olika sätt tagit dettaproblem till sig. lämnadesen rapport, - en region blir till, som hargetts ut av den svenska och den danska regeringengemensamt, där man tar upp de här problemen. Idenna rapport säger man att man så långt som möjligtska säkra att de som bor i framde-les inte upplever skillnader i de sociala systemen somett hinder för integration. Regeringen kommer att tainitiativ till bl.a. en omfattande satsning på informa-tion och en särskild styrgrupp för Öresundsintegratio-nen som löpande ska följa upp de problem och hindersom kan dyka upp.Utskottet konstaterar också att man i budgetpro-positionen under utgiftsområde 10 säger attnär färdigställandet av kommer att varahelt klart innebär det ett ökat svensk-danskt samar-bete. I det sammanhanget kommer dessa socialförsäk-ringsfrågor att beröras.Till sist vill jag säga att det här förslaget alltså inteinnebär någon ändring i sak i de olika socialförsäk-ringarna, utan är ett sätt att samla samtliga socialför-säkringar i en lag som ska innehålla vissa gemen-samma bestämmelser för de olika förmånerna. Denutgår från hur trygghetssystemen administreras, ochdet finns bestämmelser om bosättning och arbete iSverige, försäkringstider, utgivande av ersättningutomlands samt anmälan och handläggning av ären-den.Med en sådan uppbyggnad underlättas en helhets-syn på socialförsäkringen, vilket kommer att motver-ka framväxten av ett splittrat försäkringssystem medförmåner som riskerar att överlappa varandra.Jag yrkar därför bifall till hemställan i betänkan-det SfU3 och avslag på samtliga reservationer.Anf. 29 () replik:Fru talman! nämnde ju här att fleraremissinstanser hade varit kritiska till att införlivaarbetslöshetsförsäkringen i det här systemet. Det harmånga gånger funnits kritiska åsikter till olika typerav offentliga utredningar, men regeringen har ändåvalt att lägga fram förslag.