prot · GN0943 · 1999-12-09 00:00:00 — För att en del av sista naturskogska kunna bevaras för kommande generationer måstemer skog skyddas i reservat. En bra riktlinje för hurmycket mark som ska skyddas kan vi finna i Miljö-vårdsberedningens förslag i betänkandet Skydd avskogsmark.Beträffande reservat i skogsmark har riksdagenställt sig bakom ett uttalande att av den produkti-va skogsmarken nedanför det fjällnära området kanbehöva skyddas i reservat. Det förutsätter att riksda-gens mål för miljöanpassning av skogsbruket upp-fylls. inte det målet ökar reservatsbehovet upp-emot . bör reservatsbehovet varauppfyllt.Från sida har vi föreslagithöjda anslag för skydd av skogsmark. Det är glädjan-de att regeringen höjt anslaget, men vi hade velat seen ytterligare höjning. I en motion har vi tagit uppfrågan om takten i skyddsarbetet. Det är ju takten iskyddsarbetet som kommer att vara den avgörandefaktorn för om klarar målet att bevara denbiologiska mångfalden.När naturens och miljöns intressen kommer i kon-flikt med ekonomiska intressen vinner ofta de eko-nomiska. Tycker vi att det är viktigt att genom attlägga skatter på t.ex. utsläpp av koldioxid minskasådana utsläpp, måste den inställningen gälla ocksånär vi diskuterar t.ex. hur torvindustrin ska kunnaöverleva.Vi ställer oss positiva till principerna för en grönskatteväxling. är det angeläget att beaktaindustrins internationella konkurrenskraft och attmiljöskatterna inte driver företag att lägga verksam-heten i andra länder. I värsta fall skulle det leda till attvi får en försämrad miljö, nämligen om miljökraven idessa andra länder är avsevärt mildare än i Sverige.Det är också viktigt att notera att effektiva miljöskat-ter leder till att skattebasen minskar, vilket naturligt-vis reducerar möjligheten att finansiera andra skatte-sänkningar.Genom att genomgripande växla skatt på arbetemot skatt på miljöförstöring förenas miljömålen medmålen för den ekonomiska politiken. För att kriteri-erna för begreppet skatteväxling ska kunna uppfyllasär det viktigt att det sker motsvarande sänkningar avskatten på andra områden. Annars är det inte frågaom en grön skatteväxling utan snarare om en miss-riktad svart växling till dålig kurs. De höjningar avenergiskatterna som regeringen och dess stödpartierföreslår i årets budgetproposition innebär till viss delen sådan svartväxling. Trots omfattande skatteväx-lingar från arbete till miljö i samband med skattere-formen , en reform som Folk-partiet stod bakom, kommer fortfarande avskatteinkomsterna från arbete och från miljö ochenergi. Det är en fördelning som successivt måsteförändras.Fru talman! De svenska koldioxidutsläppen ökar.Målet att åter nå nivåer och därefter minskautsläppen tycks vara långt borta. Vi folkpartister stårfast vid det målet, men det krävs nya grepp. Ett så-dant grepp är säljbara utsläppskvoter. Regering ochriksdag sätter därvid en kvot för hur höga koldioxid-utsläppen får vara. Utifrån det målet säljs sedan kvo-ter.Fru talman! Jag vill fråga: Hur ser socialdemo-kraterna och deras stödpartier på ett system med sälj-bara utsläppskvoter? När får vi en grön skatteväxlingpå riktigt?Jag yrkar avslutningsvis bifall till reservation 2.Anf. 5 ():Fru talman! Jag börjar med att yrka bifall till re-servation 5 i betänkandet.Det påstås ofta att vi är så överens i miljöpoliti-ken. Jag vill hävda att det är en myt. Faktum är att departier som finns i riksdag är mer överens ifrågor som gäller vård, omsorg och skola än i miljö-frågorna.Hur kan jag då säga det? Ja, vi börjar bli ganskaöverens om problembilden. Vi börjar bli överens omatt det finns en försurning, att övergödningen är ettfaktum och att den biologiska mångfalden är trängd,precis som Artdatabanken säger. Vi börjar bli överensom att antalet rödlistade arter ökar. Det går inte attförneka det. Vi börjar faktiskt också bli överens omatt det sker en klimatförändring, även om det fortfa-rande finns en del som hävdar att den inte existerar.Den börjar dock bli så påtaglig över världen att det ärsvårt att förneka dess existens.Vi är också överens om att vi har problem medkemikalier, att det sprids för mycket kemikalier, nå-got som orsakar problem i miljön. Det är något sombörjar tränga in hos många. Men där stannar det vi äröverens om. Vi är inte överens om hur vi ska ta tag iproblemen, och det är egentligen det som är politiken.Hur ska vi börja lösa dessa problem?För del var det samarbete vi hadeom mycket viktigt. Det var ett test på omdet gick att hitta en möjlighet att skärpa miljöpoliti-ken i . Det samarbete som var mellan s, voch mp var bra. Det visade att det fanns en möjlighetatt skärpa rejält. Och vi kan se nu när balken har variti funktion i ungefär att den får lysande vitsord.De som finns på fältet, de som jobbar med miljölag-stiftningen i praktiken, säger att balken har precis detänder man efterfrågade. Det gäller hänsynsreglerna.Det gäller generella föreskrifter osv. Men när balkenbehandlades här hade vi 33 reservationer i betänkan-det.Denna balk föregicks av en borgerlig balk somdefinitivt inte hade gjort det bättre för dem som job-bar på fältet med miljöproblem. Men det intressantavar att av de partier som hade tagit fram den borgerli-ga var det bara ett parti som följde uppden, nämligen . De andra partierna låtsa-des som om den inte existerade. De flesta reservatio-nerna i det betänkandet var moderata. Det innebär attvi, genom att vi lade fram ett bra miljöförslag, lyck-ades höja ribban för vad vi är överens om i politiken.Det är så vi i försöker arbeta.Vi försöker se till att vi kan vara överens om attdet måste till pengar för att börja komma till rättamed problemen, pengar där staten måste gå in. Detfinns områden där staten inte ska gå in men det finnsockså områden där staten måste gå in. Det är intres-sant att höra i den här debatten att vi får väldigt litekritik för de anslag som finns i miljöbudgeten, anslagsom är större än vi någonsin har haft i någon mil-jöbudget. Det är glädjande. Det innebär att genom attvi i driver på har vi börjat höja ribban förvad vi är överens om. Det är mycket bra.Låt mig ta några exempel där vi har ansett att vibehöver stärka medelstilldelningen. Vi kan se att mycketlite, av den produktiva skogen nedan-för skogsodlingsgränsen, är skyddat. Vi kan se att avde 1 662 rödlistade skogslevande arterna är ungefär93 % beroende av just produktiv skogsmark. Detfinns alltså mycket att göra här.Dessutom kan vi se att de här skogarna ofta harhöga ekonomiska värden. Det är tallskogar i Häl-singland där varje träd är värt åtskilliga tusenlappar.Det är alltså dyrt att skydda den här typen av skog.Men det är nödvändigt om vi ska kunna ha kvar denbiologiska mångfalden. Därför höjs anslagen förskogsinköp. 1998, när Socialdemokraterna och Cen-tern lade fram budgeten, var anslaget 215 miljoner.År 2000 är det 350 miljoner. är det 500 mil-joner. är det också 500 miljoner. Vi börjarkomma upp i en nivå där vi kan se att det går att sparaskogsmark för den biologiska mångfalden. Det här ärför del mycket glädjande. Jag kan sägaatt miljöbudgeten naturligtvis har varit det angeläg-naste området för oss i samarbetet.Även på biotopskyddssidan ser vi till att pengarnaökar. Det ligger inte på den här budgeten utan påjordbruksbudgeten. Här kan vi se att den utredningom nyckelbiotoper som kom visar att detfinns 40 071 nyckelbiotoper som man hittade. Detgäller ungefär hälften av yta. Av dessa ärbara 893 skyddade i dag.Det finns alltså mycket att göra. Det här är småområden, men mycket viktiga för den biologiskamångfalden. Här finns ofta de hotade arterna, de somvi vill ska kunna öka. Men förutsättningen är att dehar kvar några refugier att öka ifrån. På biotopskyd-dets sida kan vi också jämföra siffrorna och2000. 1998 fanns det 25 miljoner, nu finns det 70miljoner. Det är också en rejäl ökning, som visar attvi tar tag i problemen.Ett annat område där vi från sida harvarit mycket aktiva gäller saneringen av miljöskadadeområden. Här kan vi se att siffrorna är ännu mer radi-kala. Det anslaget var nämligen noll kronor det år dåSocialdemokraterna och lade fram budgeten.För år 2000 har vi 65 miljoner. Sedan ökar det till 150miljoner och 2002.Varför ökar inte det här anslaget fortare, då? Jo,det beror helt enkelt på att när det var noll kronor år1998 försvann kompetensen. När vi började samar-betet med Socialdemokraterna och Vänsterpartietfanns det en handläggare kvar på Naturvårdsverketsom höll på med den här typen av projekt. Det skaman jämföra med , som har 300 hand-läggare, eller , som har 150 handläggare.Man kan också se vad som har hänt påsaneringens område. Vi kan se att mellan 1988 och1991 kom det 50 miljoner som skulle ha räckt till femprojekt. Det räckte till två. Sedan kom en skvättpengar till, nämligen 1995. Då kom det 75 miljoner.Då lyckades man klara ett tiotal objekt. Låt oss åter-igen jämföra med , som mellan åren1985 och 1995 undersökte 1 200 objekt och åtgärdade200, eller som åtgärdade600 objekt.De här siffrorna har jag hämtat från den rapportsom kom från och somheter Handlingsprogram för efterbehandling. Det ären mycket bra rapport, som försöker ta reda på hurmånga områden det handlar om i . Man sägeratt det handlar om någonstans mellan 2 000 och 7 000områden. Man har också klassificerat de här område-na. Man har olika klasser för dem, och i klass 1, sominnehåller de mest angelägna projekten, hittar man200. I klass 2, som innehåller de näst mest angelägnaprojekten, hittar man 1 000 objekt.Ska man ha som ambition att klara hälften av allaklass 1-objekt säger man räknar med att det kommer att kosta 4 ½ miljardkronor. Då räknar man med att den statliga kostnadenskulle bli ungefär 2 ½ miljard. För naturligtvis är detså att i det här fallet ska den som har förorenat i allrahögsta grad bidra med saneringspengar. Det var en avde saker som vi skärpte till i den nya miljöbalken.Alla som finns kvar, och där man kan visa att det ärden personen eller det företaget som har förorenatefter , ska också lösa detta problemekonomiskt.Det här innebär att det behövs mycket pengar. Detkanske inte är så glamouröst att städa. Men ska vi haen miljö som är giftfri är det nödvändigt, för det härläcker gifter. Det är många olika gifter. Det är PCB,DDT, tungmetaller och kreosot. Det är ämnen som viabsolut inte vill ha ut. Tittar man på den lista somfinns i rapporten är det snart sagt alla typer av verk-samheter som finns i ett modernt samhälle. Men detär också många soptippar. Vi fick rapporten frånGreenpeace om t.ex. byggen i där vi kundese att många av de gifter som läckt ut kom från tippenoch var mycket obehagliga. Det finns alltså mycketatt göra på det här området.Från sida har vi ett särskilt yttrande idet här betänkandet. Tittar vi på den medelstilldelningsom finns nu kan vi säga att den inte kommer attförslå. Men den är ett bra steg på vägen. I regeringensproposition Vår miljö, som kom , slår manfast att mark- och vattenområden ska vara befriadefrån gifter, skadliga ämnen och andra föroreningar tillår 2020.Detta bekräftades sedan i den skrivelse som komunder /99 En nationell strategi föravfallshantering. Det är bra mål. Regeringen har allcredit av att man faktiskt vill ta tag i problemet, ochMiljöpartiet kommer att göra allt för att de medel somfinns i budgeten också ska förslå för framtiden. Vi vetatt vi börjar . Vi måste åter börja bygga upp denkompetens som tyvärr gick förlorad, och vi måste setill att få fram en lista över vilka objekt som ska sane-ras.Det vi har lyckats få in då vi intesamarbetade med regeringen är att LIP, Lokala in-vesteringsprogrammet, öppnade för sanering. Där hardet använts till olika ob-jekt.Jag skulle vilja fråga : Hur kom detsig att ni kunde gå med på att anslaget för marksane-ring blev noll kronor i det samarbete ni hade medregeringen om budgeten 1998? Hur kunde ni gå medpå att kompetensen försvann?Det finns också andra anslag där vi ökar rejält.Miljöpartiet har varit mycket pådrivande i det härarbetet. Vi ökar anslagen till kalkning från, om viåterigen jämför med 1998, 160 miljoner till ungefär210 eller 212 miljoner . Här finns det enrapport som har kommit, en rapport som är ute påremiss . I avvaktan på den menar vi att den härnivån, , förslår. Men detär den fortsatta utvecklingen som får avgöra om detförslår.Tittar man på det biologiska behovet är det unge-fär . Vi kan se att 7 500 sjöar och12 vattendrag kalkas . Men det finnsmånga sjöar som kanske skulle behöva kalkas. Detviktigaste är dock att vi inte får en återförsurning,eftersom det skulle kunna innebära stora ekologiskakatastrofer för just dessa sjöar.Det är riktigt som påpekats i debatten att vi måstetitta på skogsmarkerna. De undersökningar som hargjorts visar att det tar uppenbarligen mycket längretid för skogsmark att återhämta sig efter en försurningjämfört med sjöar och vattendrag. Det är forskningsom är intressant att titta på. Den har skett undermånga år. Man har blivit förvånad över hur långsamåterhämtningen i skogsmark är. Här behövs forsk-ning, och vi behöver titta vidare på detta. Det är all-deles uppenbart att det kommer att bli ett problem.Vi i är glada för att vi har stärkt andraanslag i miljöbudgeten. Vi har stärkt anslaget förmiljöbevakning. Återigen vid en jämförelse ,socialdemokrater och centerpartister, från 98 miljonertill 132 miljoner . Vi har sett till att Kemikaliein-spektionen får 3 miljoner mer. Det kan synas som enliten siffra, men det är en rejäl förstärkning för Kemi-kalieinspektionen. Här handlar det bl.a. om mångaåtaganden på grund av EU-medlemskapet.Vi har sett till att höja anslaget för viltskador därvi kan se att antalet sälar ökar. Vi kan se att det finnsett behov av att ersätta fiskare. Vi i anseratt den biologiska mångfalden ska leva och att denska finnas kvar. Om en art återhämtar sig, innebär detinte att den ska skjutas tillbaka till storleken på po-pulationen då den var hotad. Hotade arter ska kunnafå öka i antal. Därför finns det all anledning att seöver ersättningen för skador, bl.a. av säl men ocksåav tranor och gäss. Anslaget har ökats med 7 miljonerkronor.Totalt sett innebär detta att miljardbelopp tillförsmiljön för den period som har diskuterats med rege-ringen, dvs. Jag har fått höra frånmånga, men tyvärr inte öppet i kammaren, att detfinns många som anser att det äntligen kommer peng-ar. har sagt att det äntligenhar lossnat. Jag menar att har haft enavgörande inverkan på budgeten i just det avseendet.Nu höjer vi ribban. Vi är överens om att pengarnabehövs, att det är fråga om angelägna satsningar.Tidigare ansåg tydligen inte de flesta partier ikammaren att pengarna behövdes, eftersom de närchansen gavs inte höjde anslagen. Då var vi överensom problembilden. tycks vi vara ganska överensom de ekonomiska satsningarna. Det är bra. Det visaratt det behövs en kraft i som ,som trycker på för att höja ribban och setill att vi kommer överens om problemen och hur deska lösas.Vi har en reservation till detta betänkande, somhandlar om Kärnavfallsfonden och medel till miljö-grupper. Det finns en skrivning i betänkandet somsäger att regeringen bör se över frågan. Det är bra. Vihar ändå reserverat oss, eftersom vi menar att områ-det är angeläget och det måste snabbt fram medel. Demiljögrupper som finns ska kunna bedriva ett braarbete. Jag väljer därför att yrka bifall till reserva-tion 5.Anf. 6 () replik:Fru talman! Vi folkpartister tycker också att det ärbra och nödvändigt att öka anslagen för skydd avskog, för biotopskydd. Jag tycker att det är bra attGudrun uppehöll sig vid frågan om denbiologiska mångfalden. Men jag hörde ingenting omgrön skatteväxling från representant. Jaghörde inte ett ord eller en kommentar till den nyligenframlagda om avfallshantering. Det ären stor och viktig fråga när det gäller den enskildesattityd till att vara med i omställningsarbetet. Är intedet viktigt?Anf. 7 () replik:Fru talman! Jag tackar för att jag får ytterligarelite tid att besvara dessa frågor.Från sida finns det flera viktiga benatt stå på i miljöpolitiken, bl.a. de ekonomiska styr-medlen. diskuterar vi just miljöbudgeten. Jag vetatt uppehöll sig mycket vid dendiskussionen i den tidigare debatten.Jo, vi anser att grön skatteväxling är viktig. Vi an-ser att det är viktigt att vi får miljöskatter som är såutformade att de styr utvecklingen. Vi anser att det ärviktigt att, precis som sker i denna budget, höja mil-jöskatter och sänka skatt på arbete. Det sker i storomfattning i budgeten.Naturskyddsföreningen har uppvaktat och sagt är nöjd med att det sker en skatteväxling.Skattefrågorna diskuteras naturligtvis i ett annatsammanhang. Vi tycker att höjningen på dieselskattenoch höjningen på elsidan är riktiga. Vi hoppas att detfinns en ambition hos nuvarande majoritet att gåvidare i fråga om den gröna skatteväxlingen.Jag har börjat titta lite på . Jag kon-staterar att , som har skrivit rappor-ten, utgår från att vi konsumenter kostar i tim-men. Det är hans ekonomiska beräkningar. Men dettar inte mer tid för mig att lägga en sopa i blandadhög eller i två högar. Det finns mycket som kan dis-kuteras i , och jag tycker inte att den ärriktigt seriös.Däremot anser jag att det är fullkomligt relevantatt se över producentansvaret. Det finns mycket ipraktiken i producentansvaret som fungerar dåligt.Jag har fortfarande en del fötter kvar i kommunalpo-litiken och jag har jobbat med en hel del sopfrågor.Det finns skäl att förbättra producentansvaret. Det ärriktigt att konsumenterna ska ha ett stort intresse.Men det går att diskutera producentansvaret för självainsamlingen. Det kanske är så att producenten inteska ha det praktiska ansvaret för insamlingen utan istället det ekonomiska ansvaret. I många kommunerdär det har funnits ett bra återvinningssystem har detblivit sämre efter det att producentansvaret har in-förts. Vi ska inte blunda för det. Vi måste våga seöver en reform så att den blir bättre.Anf. 8 () replik:Fru talman! Det är sant att det finns saker att för-bättra när det gäller producentansvaret. Vi är överensom att vi måste fortsätta att utveckla detta.Sedan var det grön skatteväxling. och vi har sagt att det är bra med engrön skatteväxling. Men definitionen på grön skatte-växling är väl ändå att man skiftar sänkning av skattpå arbete mot skatt på miljöförstörande verksamhet.Av det ser vi ingenting i budgeten.Fru talman! Det är fel när sägeratt vi här har påbörjat en grön skatteväxling. Denfinns inte därför att det inte finns en sänkning avskatten på arbete. Därmed har vi inte skapat de inci-tament som en grön skatteväxling ska ge.Anf. 9 () replik:Fru talman! Jag vet inte hur lä-ser budgeten. Men jag konstaterar att det finns enrejäl sänkning på skatt på arbete i budgeten. Det kaninte förnekas. Sedan går det att diskutera hur densänkningen ska tas ut, om den ska tas ut som en skat-tesänkning till löntagarna eller som en sänkning påarbetsgivaravgiften. Det har många partier haft olikauppfattningar om. Att det finns en sänkning av skat-ten på arbete i budgeten kan ingen förneka. Det har vibl.a. diskuterat i andra utskott. Det kan inte förnekas.Det kan inte heller förnekas att det finns ökade mil-jöskatter i budgeten.Jag kan diskutera om det bästa sättet att ta utskattesänkningen är att ha en rak minskning på ar-betsgivaravgiften. Vi gör en sak som kan diskuteras,nämligen att vi använder en liten del, 350 miljoner, iökning av miljöskatter för att sänka vissa skatter inomlantbruket. Det kan naturligtvis diskuteras om det ären skatteväxling. Men vi ansåg att det var en nödvän-dig reform, och här fanns en möjlighet till finansie-ring.1,3 miljarder skatteväxling finns i budgeten. Denär vi, liksom , helt överensom. Jag kan inte förstå hur kanhävda att det inte finns någon sänkning på skatt påarbete i budgeten. Läs en gång till!Anf. 10 () replik:Fru talman! har i ungefär 15 mi-nuter orerat över det goda samarbetet som Miljöparti-et har med regeringen. Det är märkligt att GudrunLindvall inte har förmått att tillgodose de ideellaorganisationer som gör så mycket för svensk miljöoch natur, t.ex. de organisationer som och jag har reserverat oss till förmån för. Jagtycker att det är ytterst märkligt att inte ens ett liteterkännande har kommit dessa organisationer till del idet budgetförslag som ni har lovprisat.När det gäller konkreta frågakan jag säga att vi hade ett ekonomisk-politiskt sam-arbete med regeringen . Dåhandlade det om att sanera ekonomi, få fartpå sysselsättningen, minimera arbetslösheten, uppnåkraven i konvergensprogrammet, få ned räntorna tillnivåer som vi har , stabilisera vår valuta och inteytterligare öka vår statsskuld. Därtill lyckades vi attplocka fram pengar till t.ex. kretsloppsmiljarderna,som kan användas till det som efter-frågar, nämligen marksanering.Anf. 11 () re-plik:Fru talman! För det första orerar jag inte översamarbetet. Jag talar om miljösatsningarna. Låt ossanvända ett bra språkbruk.När det för det andra gäller pengar till ideella or-ganisation kan jag säga att man i texterna i budgeteninte brukar prisa enskilda organisationer. Jag vet inteheller att ni gjorde det under er tid.Det är precis rätt som säger, dvs.att man måste se över hur anslaget används på . Det håller jag med om. Men i den över-synen förutsätter jag också att det finns möjligheteratt göra förändringar som gör att de organisationersom kanske både och jag värnar kanfå en större del av kakan. Det finns även andra orga-nisationer som behöver komma in och få pengar, t.ex.Föreningen katastrofhjälp för fågel och vilt. Det finnssäkert fler. Men det är helt rätt som , dvs. att man måste se över hur man använderdet anslaget. Just därför anser vi att anslaget kanräcka efter en sådan översyn.När det gäller att sparade på miljönmåste jag säga att det är väldigt förvånande. Ni hadeett samarbete, och naturligtvis måste man satsa påmiljön om man vill lösa miljöproblemen. Men up-penbarligen var det för inte specielltsmärtsamt att spara just på miljön för att sanera eko-nomin. gjorde man många andra satsningar- det är riktigt - framför allt på jordbrukets sida. Menatt så totalt skära sönder en satsning, som man gjordemed satsningen på marksanering, att man skriver nollpå det kontot och ser till att kompetensen försvinneroch att vi tappar år av sanering tycker jag inte tyderpå en vilja att både sanera ekonomin, som var lovatoch som vi naturligtvis har fortsatt med under dennatid, och satsa på miljön.Det är uppenbart att skogsinköpsanslagen var lå-ga, att biotopskydden var alldeles för låga, attmarksaneringen var noll och att kalkningen låg på enmycket låg nivå. Anslagen till förmiljöforskning var också noll under . Jag harfortfarande svårt att förstå hur ni kunde spara såmycket just på det enskilda området.Anf. 12 () replik:Fru talman! Efter det som anförs kan vi för-vänta oss att vi får se ett konkret resultat kring detberättigade stöd som de ideella organisationerna,aktionsgrupper och andra behöver för att kunna värnade intressen som dessa grupper står för. Jag tackar fördet beskedet.När det gäller pengar rent allmänt till miljön kanjag säga att jag i mitt tidigare inlägg har konstateratatt vi trots de insatser som vi var tvingade att göra föratt exempelvis få fart på sysselsättningen och bringaned vår statsskuld och räntenivåerna kunde plockafram pengar till t.ex. kretsloppsmiljarderna, som kananvändas till det som efterlyser.Anf. 13 () re-plik:Fru talman! Detta är naturligtvis dåliga ursäkter.Man kan se att kretsloppsmiljarden, med de direktivsom fanns, inte utnyttjades. Hade man i stället använten del av de pengarna - låt oss säga hälften - tillskogsinköp, marksanering, kalkning, miljöforskning,miljöbrottsbekämpning, Kemikalieinspektionen,viltskador, osv., hade man haft en stark miljöbudget.Men det valde man från sida att integöra. Man lade i stället pengarna i något som hettekretsloppsmiljarden, där man kanske inte var så säkerpå att pengarna skulle användas för miljöns bästa. Detgjorde de inte heller.