prot · GM0971 · 1999-03-18 00:00:00 — Jagtackar för svaret. Men faktum är att medierna somvanligt har varit väldigt . Vi har fått mycketinformation via radio, TV och tidningar. Själv kännerjag mig inte speciellt oinformerad angående den s.k.katastrofen i . Jag är säker på att närings-ministern också vet väldigt mycket. Jag undrar omhan inte behöver t.o.m. fördubblad intellektuell kapa-citet för att till komma på något bra.Vi måste tänka på att en på sju i blirarbetslös. Det är detsamma som om 86 000 stock-holmare skulle bli arbetslösa.Jag är säker på att dalslänningarna kommer att blibesvikna om näringsministern inte har meratt anföra än vad som har anförts här i kammaren idag.Anf. 93 Näringsminister ():Herr talman! Jag tycker att det är rimligt att jagvisar respekt för dem det berör. Därför vill jag föradiskussionen med dem. Sedan får jag återkomma tillkammaren och redovisa vilka åtgärder vi har vidtagit.LäkemedelskostnaderAnf. 94 ():Herr talman! Jag har en fråga till socialministern.Under den senaste tiden har det varit många dis-kussioner om de kraftigt ökade läkemedelskostnader-na. Vid socialutskottets utfrågning framkom attde nya dyrare medicinerna också har en bättre effektän tidigare mediciner, men de är också mer kostnad-seffektiva genom att vårdkostnader och sjukdagarminskar.Min fråga är: Skulle det inte vara bra om man närman redovisar de här höga kostnaderna även redovi-sar vad man sparar och vilka förbättringar man fårgenom de här nya läkemedlen? Annars tycker jag inteatt man får någon riktig helhetsbild. Det tycker jag attbåde vi och allmänheten behöver.Anf. 95 Socialminister ():Herr talman! Det är alldeles rätt att en förklaringtill att läkemedelskostnaderna har stigit mycketsnabbt är att läkemedel i allt större utsträckning er-sätter annan behandling. Magsår är ett bra exempel.Det görs allt färre operativa ingrepp i sjukvården föratt behandla magsår. Det är en följd av att det nufinns magsårsmedlet Losec.Det finns flera områden där medicinerna har ersattannan behandling och därmed faktiskt bidragit tillfolkhälsan. Dessvärre är detta inte enda förklaringen.Det finns en annan förklaring som oroar mig, nämli-gen att det finns en överförskrivning av läkemedeloch därmed en överkonsumtion.Socialstyrelsen granskade tidigare en rad sjuk-hem. Man kunde konstatera att där skrivs ut medici-ner i alldeles för stor utsträckning. På något sjukhemskrevs det ut lugnande mediciner till av de in-tagna, trots att det egentligen bara var som hademedicinska behov av sådant. Det finns många sådanaberättelser. Annan vård ersätts alltså av medicin. Denvård jag talar om är mänsklig omvårdnad och mänsk-lig kontakt.Jag är rädd för att den fördubblade kostnadsut-vecklingen för mediciner riskeraratt tränga ut annan vård. Färre personer i vården er-sätts med medicinering. Det är viktigt att se till att detblir hejd på kostnadsutvecklingen, men vi skall gärnaförklara att en del av utvecklingen ligger i det sagda.Anf. 96 ():Herr talman! Tack för svaret. Det är viktigt att re-dovisa både det negativa och det positiva. Det ärockså viktigt att visa bilden av för mycket konsum-tion.Anf. 97 FÖRSTE VICE TALMANNEN:Då är frågestunden avslutad. Jag tackar regering-ens företrädare för att de har velat komma hit ochsvara på kammarens frågor.7 § (forts. 5 §) Gymnasieskolan (forts. UbU3)Anf. 98 () replik:Herr talman! Jag följer inte riktigt när det gäller betygen. Han svarar inte påfrågan om när man når gränsen, i gymnasiet, eftergymnasiet, vid yrkesutbildning osv., där man förreller senare behöver ett papper som visar att man kaneller inte kan något. Vi är väl alla medvetna om attdet går att lura människor länge, men förr eller senaremåste man ha svart på vitt på att man faktiskt har dekunskaper som behövs för att gå vidare till nästa steg.Gunnar tar upp en annan intressant sak.Det finns oklarheter om betygen sätts rättvist. i en debatt med skolministern frågat om det inteborde ges ett rejält utredningsuppdrag för att se ombetygen är för högt eller för lågt satta i förhållande tillolika nationella prov osv. Jag kanske skulle kunna fåstöd från att driva en rejäl jämförandeundersökning om betygen verkligen motsvarar vad destår för. Sedan kan vi säkert dra olika slutsatser avdetta.Anf. 99 () replik:Herr talman! Det var milt uttryckt att vi skall kun-na ge ett stöd. Jag ser med glädje att vårt motioneran-de år om en sådan utredning i varje fall harfått stöd av . Det välkomnar jag. Ni harinte varit särskilt starka i kravet på en sådan utred-ning.Sedan var det svart på vitt på efterfrågan. Jag för-står inte riktigt vad det skall innebära.Ett antagningssystem måste utvecklas för högrestudier vid högskolor och universitet. Erfarenheternasäger att ett sådant antagningssystem kan göras be-tydligt bättre och lämpligare än att använda de betygsom nu sätts i gymnasieskolan och som är mycketdåliga prediktorer. Det är ett svar på frågan.När det gäller alternativet till gymnasieexamenbör det finnas ett papper som håller i internationellasammanhang. De studerande som söker sig utanförSverige för att fortsätta med högre studier efter gym-nasiet bör ha med sig ett intyg som noga redovisarvilka kunskaper man har när man lämnar ett svensktgymnasium på det program som vederbörande hargått. Det bör vara fullt tillräckligt. Det behövs intenågon examen eller något betyg.Anf. 100 () replik:Herr talman! Jag tror att många av oss har erfa-renhet av ungdomar i olika åldrar - både i den egnafamiljen och i andra sammanhang - för vilka detförsta betyget innan ansökan till gymnasiesko-lan skall lämnas in kommer som en chock.Jag tror att det handlar om ett slags hederlighetgentemot de människor som bedriver studier att devid sidan om samtal osv. får en tydlig signal till hurlångt de har nått och hur man kan hjälpas åt för att nåännu längre framöver.Anf. 101 () replik:Herr talman! Där kom in på en viktigfråga och som bl.a. utgör en skiljelinje mellan Folk-partiet och . Det gäller vilken typ av mo-tivation som skall finnas i skolan.Vi är inte intresserade av att använda betyg sommotivation för studier i skolan. Vi tycker att intressetför ämnet skall vara det helt avgörande och drivande.Allt talar också för att inlärningen blir mer effektiv.Självklart förutsätter detta att man inte har enskola där någonting kommer som en överraskning,varken för elever eller föräldrar. Det sker ett kontinu-erligt samtal mellan lärare och elev och naturligtvisockså med föräldrarna om planeringen av studierna.Förslaget i propositionen om utvecklingssamtal pågymnasiet är bra.Anf. 102 ():Herr talman! Jag vill börja med att yrka bifall tillhemställan i betänkande UbU3 och avslag på motio-nerna.Som ett avstamp inför behandlingen av regering-ens proposition Gymnasieskola i utveckling - kvalitetoch likvärdighet vill jag nämna det mycket viktigainitiativ som och Lärarnas Riksför-bund har tagit i ett gemensamt dokument om gymna-sieskolans utveckling. I denna skrivelse slår man bl.a.fast att utbildningsmöjligheterna bör komma alla tilldel. Den allmänna utbildningsnivån måste kontinuer-ligt höjas och anpassas till samhällets och arbetslivetsutveckling.En av gymnasieskolans huvuduppgifter är att för-bereda eleverna för kommande högskolestudier. Mål-sättningen att alla elever skall kunna uppnå grundläg-gande högskolebehörighet är också riktigt. Lärarför-bunden pekar dock på att om detta skall vara möjligt,måste det till riktade resurser till elever med särskiltbehov av stöd. Dessutom behövs det mer garanteradstudietid för eleverna och ökade lärarresurser.Jag tycker att det är mycket positivt att vi är över-ens om målsättningen, och vi har i detta betänkandetagit viss hänsyn till fackens synpunkter. Men arbetetmåste självklart gå vidare, där vi gemensamt arbetarför en positiv utveckling för vår gymnasieskola.En ny gemensam struktur för nationella och spe-cialutformade program införs. Definitionen av be-greppet gymnasiepoäng ändras så att antalet gymna-siepoäng för en kurs skall utgöra ett mått på kursensstudieomfattning och elevens beräknade arbetsinsats.Samtliga nationella och specialutformade program igymnasieskolan skall omfatta 2 500 gymnasiepoäng.På dessa program skall kärnämnena omfatta 750gymnasiepoäng. Lokalt tillägg slås samman medramen för individuellt val. Det poängutrymme som dåuppstår skall användas för kurser som eleven självväljer. Specialarbetet tas bort.Utskottet delar regeringens uppfattning att be-greppet inriktning bör ersätta det nuvarande begrep-pet gren. Utskottet tillstyrker också förslaget om attsäkra en minsta garanterad undervisningstid för ele-ven.Vad gäller programutbudet tillstyrker utskottet attett nytt nationellt program, teknikprogrammet, införsfrån hösten . En teknisk utbildning på gymna-sial nivå bör förbereda för fortsatt utbildning inomteknikområdet och/eller för arbetslivet.Ett tekniskt program bör i större utsträckning ännuvarande teknisk gren på naturvetenskapsprogram-met kunna stimulera elevernas intresse för teknik ochteknisk utveckling. Ett tekniskt program bör ocksåkunna bidra till att öka antalet elever inom områdetnaturvetenskap och teknik.Teknikprogrammet bör kunna ha flera varierandeinriktningar. Genom en sådan konstruktion ges förut-sättningar att tillgodose behovet av framtidsinriktadeutbildningar. Det är viktigt att införandet sker utifrångedigna förberedelser.När det gäller det individuella programmet före-slås att 5 kap. 4b § skollagen ändras så att det tydligtframgår att det är möjligt att särskilt inrikta undervis-ning inom ett individuellt program mot ett nationellteller specialutformat program. Syftet är att stimulerautvecklingen av det individuella programmet ochmarkera att programinriktade alternativ bör erbjudaseleverna.Det individuella programmet bör enligt regeringenutvecklas kvalitativt för att öka andelen elever somgår vidare till ett nationellt program. Det är huvud-syftet. Kommunerna bör därför erbjuda elever pro-graminriktade, sökbara studievägar inom ramen fördet individuella programmet.Det ställs mycket höga krav på lärarna för att deskall kunna ge undervisning i kärnämnena så att allaelever når ett godkänt betyg. Utskottet anser att detdärför nu krävs särskilda åtgärder för att åstadkommaen positiv utveckling av arbetssätt och undervisning ikärnämnena.En omarbetning bör ske så att respektive pro-grams karaktär får större genomslag i själva under-visningen. Beskrivningen av kursmålen för kärnäm-nena bör stödja samverkan med karaktärsämnena.Utskottet ser även att möjligheten att etappindelakärnämnena bör prövas. Men det är viktigt att under-stryka att ambitionsnivån ligger fast.Vad utskottet har anfört om att möjligheterna börprövas för en etappindelning av kärnämnen och förökad anpassning av undervisningen till elevernasindividuella förutsättningar bör som sinmening ge regeringen till känna.Regeringen föreslår att en ny modern lärlingsut-bildning införs i gymnasieskolan år 2000som en alternativ möjlighet inom nationella programmed yrkesämnen. Utskottet anser emellertid också attett antal frågor rörande utbildningens innehåll ochstruktur bör beredas ytterligare inom Regeringskans-liet inför starten.Utskottet vill betona vikten av att den nya lär-lingsutbildningen blir flexibel och av att erfarenheter-na tas till vara när struktur och innehåll slutligenfastställs. Vad utskottet anfört om lärlingsutbildningbör därför ge regeringen till känna.Utskottet ställer sig i princip bakom tanken på engymnasieexamen. Enligt utskottets uppfattning ärfrågan om hur en examen på gymnasial nivå skallutformas inte tillräckligt utredd. Regeringen bör alltsåbereda frågan ytterligare och återkomma till riksda-gen med ett utvecklat förslag. Utskottet föreslår attriksdagen med anledning av propositionen, och medavslag vad gäller motionerna, som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört.Utskottet delar regeringens uppfattning att kurseni kärnämnet Idrott och hälsa skall omfatta 100 gym-nasiepoäng på alla nationella program. Den kurs,Idrott och hälsa B, som ingår som karaktärsäm-neskurs på vissa studieinriktningar skall erbjudas allaelever som ett individuellt val.Utskottet anser i likhet med regeringen att alla lä-rare inför betygssättningen i kärnämneskurserna isvenska/svenska som andraspråk, engelska och ma-tematik skall använda sig av de nationella proven,dvs. att proven skall vara obligatoriska. Obligatoriskaprov skall också användas i den avslutande karaktär-sämneskursen på respektive program i engelska ochmatematik.Elevernas kunskaper bör bedömas utifrån bredastmöjliga underlag. Utskottet delar regeringens upp-fattning att proven skall utformas så att det tydligtframgår att de endast täcker vissa kursmål och där-med endast utgör en del av underlaget för betygssätt-ningen på kursen.Utskottet delar regeringens bedömning att det ärangeläget att obligatoriska utvecklingssamtal införs igymnasieskolan efter liknande modell som finns igrundskolan. Det är viktigt att eleverna och derasföräldrar tidigt får veta hur det går med studierna.Min förhoppning är att de här föreslagna åtgärdernaskall hjälpa till att utveckla vår gymnasieskola i posi-tiv riktning.Anf. 103 () replik:Herr talman! citerade delar avdet yttrande som de båda lärarfacken har kommit inmed till oss i utbildningsutskottet, och det är bra. Menhon stannade halvvägs - eller knappt det en gång. Idet yttrande som vi fick säger de att de kan tänka sigatt man fortsätter att ge högskolebehörighet. Men dåkrävs det enormt mycket större resurser. De räknarupp en hel del olika krav om man skall kunna till-fredsställa de önskemålen.Och så konstaterar de något som inte läste upp i deras yttrande: Den gymnasie-proposition som ligger på bord löserinte detta problem. De menar att det vi nu diskuterarinte löser de här problemen.Sedan fanns det också en hel del andra synpunktersom jag inte vill ta upp just . Men jag skulle viljafråga : Hur ser ni socialdemokraterpå detta att så många elever inte klarar godkänt ide olika kärnämnena?Nu säger lärarna: , vi kan undervisa så att vikan klara det. Men då behövs det mycket mer resurseri praktiskt taget alla avseenden. Det betyder ju ändåatt ni inte på något vis har tillfredsställt de önskemålsom kommer från lärarna.Anf. 104 () re-plik:Herr talman! Som kanske hörde sadejag inte att vi hade tillfredsställt alla krav, bara vissakrav. Vi har aldrig sagt att vi tycker att skolan harhaft tillräckligt med resurser. Vi har settproblemen och vetat om dem. Vi har jobbat med dempå olika sätt. Vi har därför också tillfört mer pengartill kommunerna, pengar som är riktade till bl.a. sko-lan.Sedan är det inte enbart en fråga om ekonomiskaresurser. Självklart är det en viktig del att det ges stödtill elever med behov av särskilt stöd. Men sedanhandlar det också om att utveckla undervisning, ar-betssätt och arbetsformer. Det handlar om att funderaöver stoffet och om att göra skolan mer intressant. utredningar som jag har gjort, och också när jaghar träffat ungdomar, har ungdomarna samfällt sagtatt de tycker att skolan är tråkig. De tycker inte attundervisningen berör dem.Om vi inte når den kärnan att vi får till stånd enundervisning som eleverna känner berör dem, kom-mer de inte att vara intresserade. Det finns ingenmotivation. Därför är också elevinflytande en viktigdel i att utveckla undervisningen. Eleverna måste fåstörre inflytande över sitt arbete. De måste vara medoch planera och ha diskussioner om hur arbetet skallgå till - och också om stoffet.Anf. 105 () replik:Herr talman! Jag vet inte riktigt om jag fick svarpå mina frågor. sade att man skallgöra undervisningen roligare. Det tror jag att alla kanhålla med om. Men hur gör man det när man inteklarar de krav som ställs i skolan? Det räcker inte attvara rolig, utan man måste verkligen motsvara dekrav som finns i läroplanen. Det gör man inte i dagför väldigt många elever.Den här etappindelningen som majoriteten nu fö-reslår ändrar ingenting i sak. Den finns ju i praktikenredan i dag. Man kan alltså etappindela utbildningen iolika kärnämnen , särskilt om man har sammalärare under alla tre gymnasieåren. Men det blir ju,om man släpper på kraven i början och skall ha sam-ma slutkrav, enormt jobbigt för både lärare och eleverdet tredje gymnasieåret.När jag har talat med aktiva lärare är det hit-tills ingen som har sagt att de tror att de klarar avdetta eftersom situationen är så jobbig,särskilt det sista gymnasieåret.Anf. 106 () re-plik:Herr talman! Jag är väldigt mycket ute i skolor,och jag har träffat många lärare som säger att de visstklarar av det. Men jag måste väl tillstå att jag harträffat många som jobbar inom det individuella pro-grammet. De har naturligtvis en ännu tuffare utma-ning än de som undervisar i andra program. Trots dentuffa utmaningen - kanske just därför - har man sagtatt man visst ser möjligheter att klara dessa ungdo-mar.Vi måste naturligtvis ta till andra sätt. Jag menarinte att vi skall göra undervisningen rolig utan merintressant. Eleverna tycker att det är tråkigt. Det sominte berör dem känns naturligtvis inte angeläget attägna tid åt.Eleverna - ungdomarna - dömer ut undervisning-en. Vi vet också att inga elever uteblir om de möterlärare som är intressanta och som kan presentera stoffsom väcker deras motivation. Om det inte sker uteblirman.Att se till att väcka ungdomars lust att lära tror jagär gymnasieskolans och hela skolans stora utmaning.Anf. 107 () replik:Herr talman! Jag tycker att ochsocialdemokraterna är inne på ett par spår som ärväldigt bra för skolan. Det gäller bl.a. att socialdemo-kraterna fokuserar mer på den individuella skolplanenoch på den individuella elevens behov - man sättereleven i centrum. Man pratar för gymnasieskolan.Man har gått med på och diskuterar den nya modernalärlingsutbildningen och individuella studieplaner.Jag tycker att det är bra.Men oavsett vilka insatser som görs i gymnasie-skolan kommer det ändå att finnas en del elever sominte klarar av i skolan. Vad vill socialde-mokraterna göra för dem?Centerpartiet yrkar på och har lämnat förslag utbildningsgaranti som innebär att just de eleversom har det jobbigt i skolan och väljer att hoppa avinnan de har fått en färdig examen har möjlighet attkomma tillbaka fram till för att gå klartoch ta sin gymnasieexamen.Jag hoppas att socialdemokraternas diskussioneroch ord om alla elevers lika rättigheter i skolan ärvärda någonting och att har ett braförslag.Anf. 108 () re-plik:Herr talman! Jag tycker att det är viktigt att manjobbar både på lång och kort sikt. Det är viktigt - jagvet inte vem det var som sade det - att grundskolanklarar sitt uppdrag. Grunden kan man aldrig ryckaundan.Oavsett om vi får kraftfulla insatser i grundskolaneller ej tror jag att vi ändå alltid kommer att leva medatt vi på olika sätt måste stödja elever. Det behöverinte ha med inlärningssvårigheter att göra. Det kanvara andra saker som händer i livet fram till gymna-sieskolan som gör att elever har tillkortakommanden.Om man kallar det utbildningsgaranti eller någotannat tycker jag är ointressant, men vi har ett ansvarför att ge de ungdomar som blir intresserade av att taigen kunskaper - jag tänker främst på kärnämnena -den möjligheten. Jag vet att är livligt syssel-satt med att fundera över detta. Hur skall vi nå dessaungdomar? Hur skall vi ordna för dem? Naturligtviskan vi inte lämna dem åt sidan.Anf. 109 () replik:Herr talman! Jag tycker inte att jag fick någotkonkret svar på frågan, . Det ärfortfarande fina ord om att eleven måste ställas icentrum. säger att vi skall ta ansvaroch stödja de eleverna. Men hur vill socialdemokra-terna stödja dessa elever?Vi ser på arbetsmarknadens krav och på debehov som finns på arbetsmarknaden att det är väldigtsvårt - nästintill omöjligt - att komma in där och attfå ett arbete om man inte har en färdig gymnasieexa-men med de kunskaper som man får där.Vad vill socialdemokraterna göra för att dessaelever skall få en värdig skolgrund att stå på och enmöjlighet till ett värdigt arbete och ett värdigt liv efterskolan?Anf. 110 () re-plik:Herr talman! Jag stöder uppfatt-ning om att dessa ungdomar har en väldigt liten chansom de inte har gymnasieutbildning som grund när degår ut i arbetslivet. Det tycker jag är väldigt skönt atthöra henne säga. Vi kan lämna diskussionen om olikanivåer på kärnämnen därhän. Om man har åsikten attvissa människor skall ha en viss nivå och andra enviss lägre nivå menar man att vissa människor skallmarginaliseras. Den uppfattningen delar jag inte.När det gäller utbildningsgarantin, som SofiaJonsson tar upp, kan jag säga att det inte är alldelesenkelt. Därför vill jag inte säga ja till utbildningsga-rantin. Jag har själv funderat i de banorna, men detfinns också komplikationer med det. Jag vill gärnaåterkomma till det.Först och främst är det viktigt att tala om att gym-nasieskolan måste göra sitt yttersta. Det är farligt attlämna en friväg och säga att det nog kan fixa sigsedan.Lika viktigt som det är att inte släp-per i väg någon utan att han eller hon har fått allamöjligheter att utvecklas utifrån sin nivå, lika viktigtär det att ta det ansvaret på gymnasieskolan. Faranmed en fri fil är att man kanske inte gör sitt ytterstaunder den tid eleven går i gymnasieskolan. Det är denmotsättningen jag ser. Det gäller inte att man inteskall hjälpa ungdomarna.Anf. 111 () re-plik:Herr talman! Vad jag skulle vilja fråga AgnetaLundberg om är gymnasieskolans funktion och mål.Hon nämnde tidigt i sitt anförande att målet medgymnasieskolan är att förbereda för högskolestudier.Vidare talade hon om vad gymnasieskolan skall göramed ungdomarna. Personligen trodde jag att dettasynsätt delvis förändrades när vi fick den nya skolla-gen , där man ser skolan som en miljödär ungdomarna skall genomgå en harmonisk ut-veckling. Följden blir en tilltro till att ungdomarnasjälva kan välja.Min fråga är om socialdemokraterna anser attmålet är att alla ungdomar skall gå in på högskolaeller universitet. Är det tanken och målet med gym-nasieskolan?Anf. 112 () re-plik:Herr talman! Jag skulle naturligtvis bli väldigtglad om alla elever nådde högskolekompetens. Jagvet att det inte ens är så att alla ungdomar önskar det,men en yrkesutbildning måste de ha. Gymnasieskolanbygger på att man endera går vidare till en högskole-utbildning eller till en annan utbildning som byggerpå gymnasieskolan. Det är gymnasieskolans mål.Det är också en demokratisk fråga att alla skall haen möjlighet att verka i ett demokratiskt samhälle ochfå de förutsättningarna. Det tycker inte jag är ovä-sentligt när det gäller gymnasieskolans mål.Anf. 113 () re-plik:Herr talman! Jag tolkar det svaret som att vi fak-tiskt är överens om att det är den enskilde som skallutvecklas och efter genomgången gymnasieskolakunna välja mellan att gå ut i arbetslivet och hittaandra delar eller gå vidare till studier. Fokus liggerinte på att gymnasieskolan skall producera någontingsom man vill ha. Fokus vilar på att människor skall kunna trivas och utvecklas efter sinförmåga i en lärande miljö. Är vi överens om densynen?Anf. 114 () re-plik:Herr talman! Jag tror inte att vi hade diskuteratgymnasieskolans bekymmer om det inte var de en-skilda elevernas förmåga som avgjorde vilken ut-veckling vi fick. Det är naturligtvis på grund av att vivill nå alla utifrån deras olika nivåer, kompetenseroch möjligheter som gymnasieskolan är mer kompli-cerad nu än för bara . Vi tar emot allaungdomar i dag.Det är klart att ingen har kommenderat ungdo-marna dit eller sagt att den enda vägen att gå är attskaffa sig kompetens för att söka till högskolan. Mendet är självfallet viktigt att ge ungdomarna möjlighetatt gå vidare om de vill det.Anf. 115 () replik:Herr talman! Det finns i och för sig mycket somjag skulle vilja diskutera när det gäller socialdemo-kratisk utbildningspolitik. Jag började ju mitt inläggtidigare med att säga att vi har en relativt storsamsyn i många frågor. Jag sade också att vi uppfattaratt socialdemokraterna har hamnat lite på fel sida närdet gäller några frågor. När det gäller en av dem tän-ker jag ställa en fråga till .