prot · GM0987 · 1999-04-28 00:00:00 — För mig räckerdet med de argument som Lagrådet har framfört i sittyttrande.Men jag delar regeringens och majoritetens upp-fattning att den praxis som har utvecklats på det härområdet är otillfredsställande och att det behövs enändring. Just därför anser jag att det är särskilt viktigtatt den nya lagen utformas så att den leder till ökadklarhet och tydlighet. Det skulle enligt vår bedömningunderlätta tillämpningen om den allmänna hänvis-ningen till motortrafikens risker utgår ur lagtexten.Jag vill därmed bara yrka bifall till reservationenunder mom. 1.Anf. 128 ():Fru talman! Jag skall precis som några få ord redogöra för våra moderata stånd-punkter i det här ärendet. betänkande19 behandlar just regeringens proposition om änd-ringar i trafikskadelagen.Moderaterna ställer sig i stort bakom ändringarnai trafikskadelagen. Men beträffande mom. 1 i betän-kandet, som handlar om "jämkning vid skada påmotorfordon" anser vi att man bör följa Lagrådetsbedömning och låta texten "de särskilda risker förskador som finns vid trafik med motorfordon" fåutgå.Att jämkning på grund av motorfordonstrafikensskaderisker sker bör ses som självklart och behöverinte ytterligare påpekas. Det ingår dessutom i principredan med utformningen "med hänsyn till den med-verkan som har förekommit på ömse sidor".Med det vill jag avsluta med att yrka bifall till vårreservation under mom. 1 i betänkandet.Anf. 129 ():Fru talman! Vi kristdemokrater ställer oss bakomdet mesta i betänkandet, men vi har tillsammans medModeraterna och en reservation somjag härmed yrkar bifall till.Den fråga som det i det här fallet rör sig om är re-geringens förslag vad gäller jämkning av skadeståndmed anledning av skada på motordrivet fordon ellerpå egendom som transporterats med sådant fordon. Vianser att texten "de särskilda risker för skador sommotorfordonstrafiken har inneburit" bör utgå ur lag-texten. Vi menar att bestämmelsen utan detta uttryckfår ökad klarhet och att det underlättar tillämpningen.Precis som Lagrådet påpekat måste nämligen avsiktenmed lagtexten också enligt vår mening vara täckt medhänvisningen till "den medverkan som har förekom-mit på ömse sidor" och till "omständigheterna i öv-rigt. "Det är enligt min mening lite märkligt att inte ut-skottet går på Lagrådets uttalande.Jag vill också helt kort kommentera motion L603.I den förespråkas minskade möjligheter för den somgjort sig skyldig till trafikonykterhetsbrott att få tra-fikskadeersättning. Utskottet är, precis som jag själv,ense med motionären om att det är angeläget att seöver bestämmelserna på det här området. Jag tyckeratt det är värt att poängtera detta, inte minst medhänsyn till det allmänna rättsmedvetandet.Nu avstyrks visserligen motionen, men det görsmed hänvisning till att just de här frågeställningarnaär föremål för beredning inom Justitiedepartementet.Tack!Anf. 130 ():Fru talman! betänkande nr 19 be-handlar ändringar i trafikskadelagen. Ändringarnagäller bestämmelserna om trafikförsäkringsavgifteroch om preskription samt bestämmelsen om jämkningav skadestånd med anledning av skada på motordrivetfordon i trafik och på egendom som transporteratsmed fordonet.De nya reglerna föreslås träda i kraft den 1 juli1999.Jag vill börja med att yrka bifall till utskottetshemställan och avslag på reservationen.För skadeståndsansvar i allmänhet gäller i svenskrätt den s.k. culparegeln. Denna regel innebär att densom uppsåtligen eller av vårdslöshet vållat person-eller sakskada skall ersätta skadan. Regeln gäller ioch för sig också i fråga om skador som uppkommervid trafik med motorfordon. På detta område haremellertid de skadelidande ett förstärkt skydd genomtrafikskadelagen, som innehåller bestämmelser omtrafikförsäkring och om ersättning vid trafikskada.Genom trafikskadelagen åläggs varje motorfor-donsägare att ha trafikförsäkring för sitt fordon. Tra-fikförsäkring skall sålunda finnas för motordrivnafordon som är registrerade i bilregistret och som inteär avställda samt för andra motordrivna fordon sombrukas i trafik här i landet.Våren 1993 avslog ett förslag till för-ändring som innebar att frågan om jämkning skullevara beroende av försäkringsförhållandena. Utskottetsskäl till avslaget var att förslaget var så utformat attdet kunde upplevas orättvist bland skadelidande bi-lister.Mot bakgrund av utskottets uttalande harfrågan varit föremål för förnyade överväganden. I dennu aktuella propositionen föreslås att trafikskadelagenändras så att jämkning fortsättningsvis sker i mindreomfattning än i dag.Enligt förslaget skall skadeståndet kunna jämkasefter vad som är skäligt med hänsyn till den medver-kan som har förekommit på ömse sidor, de särskildarisker för skador som motorfordonstrafiken har inne-burit och omständigheterna i övrigt.Fru talman! Vi är överens om att jämkning börkunna ske på ett nyanserat sätt. Däremot är vi intehelt överens om de särskilda skaderisker som motor-fordonstrafiken innebär. Majoriteten i utskottet anseratt det är av så stor betydelse att det uttryckligen börnämnas i lagtexten som en omständighet att ta hänsyntill vid jämkningsprövningen.Med de förtydliganden som regeringen gjort ipropositionen med anledning av Lagrådets uttalande,nämligen att avsikten är att jämkningen skall ske medbeaktande av den betydelse som motorfordonstrafi-kens risker har haft i det enskilda fallet, kan utskottetheller inte se att en hänvisning i lagtexten till motor-fordonstrafikens risker skulle innebära några merbetydande tillämpningssvårigheter. De avvägningarsom gjorts i propositionen leder till en rimlig balansmellan de olika intressen som kan göra sig gällande iolika sammanhang.En motion tar upp frågan om jämkning av per-sonskadeersättning vid trafikonykterhetsbrott.Utskottet anser liksom motionären, inte minst vadgäller hänsynen till det allmänna rättsmedvetandet, attfrågan bör ses över. är frågan föremålför beredning inom . en utfrågning att äga rum som behandlarjämkning av personskadeersättning vid trafikonykter-hetsbrott. Eftersom detta pågår anser utskottet attnågot formellt tillkännagivande inte behövs.Fru talman! Jag vill om igen yrka bifall till ut-skottets hemställan och avslag på reservationen.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )10 § God man och förvaltareFöredrogsLagutskottets betänkande 1998/99:LU20God man och förvaltareAnf. 131 (mp):Fru talman! Betänkandet behandlar två motionerfrån allmänna motionstiden i ämnet God man ochförvaltare. Det står också i utskottets slutkläm att dethar börjats en översyn av detta ämne på departemen-tet. Därför, fru talman, yrkar jag inte bifall till motio-nen, utan jag nöjer mig med att konstatera att dettaarbete har påbörjats. Det är, som jag sade, mycketviktigt, inte minst det som tas upp i vänstermotionen,själva förfarandet, hur gode män tillsätts och hur dekontrolleras.Men det är inte den aspekten jag tar upp i minmotion. Därför vill jag lyfta fram frågan här i kamma-ren. Min fråga gäller skyddet för de förståndshandi-kappade, personer med traumatiska hjärnskador ellerpsykiskt sjuka som i större utsträckning leverbland oss vanliga i samhället. Denna grupp är utsatt.Det är inte bara bättre att de har fått större frihet ochmer självbestämmande, utan dessa människor utsättsför sådant som de måste ha hjälp att skydda sig mot.Vi motionärer menar att det är fråga om människorsom inte drar sig för att lura och bedra dessa som intekan sätta sina egna gränser.Jag har fått många telefonsamtal från gode mänsom tar sin uppgift att skydda de som är tänkta attskyddas på största allvar. Men dessa gode män kän-ner att de inte kan fullfölja uppdraget. När de gör enanmälan till polisen att den person de är god man förhar utsatts för bedrägerier godtas inte denna anmälan.Det kan vara fråga om att någon köper bilar i perso-nens namn, någon flyttar in i personens lägenhet,någon lurar till sig pengar i bedrägerier. Anmälangodtas inte därför att den person som skall ta ansvarför sina egna handlingar inte går med på denna an-mälan. Personen riskerar att förlora den vänkrets somman skaffat sig för att inte vara ensam - men somändå bedrar personen.Socialtjänsten kan i dessa fall inte utöva någonhandlingskraft. Detta får bara fortgå. Det har funnitsfall där den människa som behöver skyddas knappastfår vistas i sitt eget hem, utan har fått flytta in i engarderob medan andra verksamheter med missbrukoch prostitution har ägt rum. Den gode mannen, an-höriga och kan inte göra någontingeftersom personen inte själv gör en anmälan.Denna fråga måste tas med i utredningen och sesöver. Jag hade inte tillfälle att delta i den hearing somtog upp vissa av dessa problem. Men jag tror inte attden aspekten togs fram under denna hearing. Därförär jag angelägen om att lyfta fram den frågan här. Vifår sedan återkomma till lagutskottet med resultatetav den översyn som sker på departementet.Det viktigaste för mig är att lyfta fram pro-blemet så att det kommer med i utredningen.Anf. 132 ():Fru talman! Jag vill börja med att yrka bifall tillhemställan i lagutskottets betänkande nr 20 God manoch förvaltare. I detta betänkande behandlar utskottettvå motioner från den allmänna motionstiden.Bestämmelser om god man och förvaltare finns iföräldrabalken. God man förordnas för att företrädapersoner som av skilda anledningar inte i full ut-sträckning kan representera sig själva. Om någon pågrund av sjukdom, psykisk störning, försvagat hälso-tillstånd eller liknande förhållande behöver hjälp medatt bevaka sin rätt och förvalta sin egendom ellersörja för sin person, skall rätten besluta att anordnagodmanskap för honom eller henne om så behövs.När rätten meddelar beslut om att anordna godman-skap skall rätten förordna en god man attutföra uppdraget. Om det skulle bli aktuellt att bytagod man eller förordna flera gode män är det däremotöverförmyndaren som skall meddela beslutet.Rätten får även besluta om att anordna förvaltar-skap för den person som är ur stånd att vårda sig själveller sin egendom. Kännetecknande för förvaltarska-pet är att den för vilken förvaltare förordnas förlorarsin rättshandlingsförmåga helt eller delvis och attförvaltaren i motsvarande utsträckning får rätt att ingårättshandlingar för sin huvudmans räkning.Till god man eller förvaltare skall utses en rättrå-dig, erfaren och i övrigt lämplig man eller kvinna.Missbrukas uppdraget fattas beslut om entledigandeav överförmyndaren. män och förvaltare ståralltså under tillsyn av överförmyndare och är skyldigaatt lämna de upplysningar om sin verksamhet somöverförmyndaren begär. utövar i sin turtillsyn över överförmyndaren.De nuvarande reglerna om god man och förvaltareär i vissa delar resultatet av en reform som genomför-des . Reformen innebar bl.a. att behörighetenatt förordna god man och förvaltare i många fall flyt-tades från tingsrätterna till överförmyndarna och atttillsynen över överförmyndarna överfördes från tings-rätterna till länsstyrelserna. Detta var ett led i att ren-odla domstolarnas verksamhet.Lagutskottet betonade redan då i sitt betänkande1994/95:LU3 vikten av att förändringarna följdes uppoch utvärderades relativt snart. Utskottet utgick frånatt en sådan utvärdering skulle komma till stånd ge-nom regeringens försorg.Utskottet har noterat att det harframförts kritik mot gode män och förvaltare. Detgäller bl.a. bristande engagemang och dåliga kunska-per. Det har främst framhållits att många utvecklings-störda behöver hjälp av den gode mannen att utverkabeslut om stöd och service som de är berättigade tillenligt lagen om stöd och service till funktionshindra-de.Fru talman! Det finns anledning att ta den fram-förda kritiken på allvar. Utskottet anser att det är högtid att bestämmelserna om god man och förvaltareblir föremål för en grundlig uppföljning och utvärde-ring.Utskottet har noterat att harpåbörjat ett sådant arbete. Därför finns det inga skälatt förorda några initiativ med anled-ning av de aktuella motionerna. Däremot är det an-geläget att det arbetet mynnar ut i en redovis-ning om hur och när den fortsatta uppföljningen ochutvärderingen av förmyndarskapsreformskall bedrivas.Anf. 133 (mp):Fru talman! Har tagit till sig denaspekt jag tog upp i mitt anförande? Har han fått designaler jag har fått om att problemet inte så sällanförekommer? berörde inte proble-met i sitt anförande.Anf. 134 ():Fru talman! Jag vet att det finns problem och vik-tiga frågor inom detta område. Jag vet inte mer än attvi väntar på denna viktiga utvärdering för att få dentotala bilden. Mer kan jag inte kommentera detta idag.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )11 § Museifrågor m.m.FöredrogsKulturutskottets betänkande 1998/99:KrU6Museifrågor m.m.Anf. 135 ():Fru talman! Låt mig börja diskussionen om kul-turutskottets betänkande nr 6 om museifrågor med entruism: Den svenska museivärlden är stadd i snabbförändring. Aktörerna, de må vara statliga, kommu-nala eller privata, är uppfyllda av idéer och planer.Det tas många nya initiativ och många gamla san-ningar förkastas till förmån för nytänkande och expe-rimentlusta.I denna miljö visar de ansvariga på det statligaområdet prov på en häpnadsväckande initiativlöshet.Redan och Kulturutredningenefterlyste åtgärder vad gällde den statliga mu-seistrukturen och kom också med förslag på möjligalösningar. Regeringen uttalade därefter i 1996 årskulturproposition att strukturen på museiområdetborde utvecklas.I budgetpropositionen för anmälde rege-ringen att det inom pågick enöversyn av organisationsstrukturen inom kulturområ-det och att strukturen inom museiområdet skullekomma att påverkas. Det gav kulturutskottet anled-ning att då understryka angelägenheten av att musei-väsendet får en tydligare struktur. I betänkandet nöjersig utskottet med att konstatera att det av budgetpro-positionen för framgår att de museipolitiskafrågorna fortfarande bereds inom . IKulturdepartementets verksamhetsplan för år 1999kan man under rubriken och samlingar läsaatt frågan om en permanent utställning om Förintel-sen bereds. Därutöver anges två organisatoriska för-ändringar på museiområdet som redanfattat beslut om, dvs. att skiljs frånStatens konstmuseer och att förs över frånSpråk- och folkminnesinstitutet till Statens musik-samlingar. Jag skulle göra mig skyldig till en grovöverdrift om jag beskrev dessa förändringar somrevolutionerande och som den slutliga lösningen påmuseivärldens strukturproblem.Fru talman! För att ge en mer fullständig bild avdepartementets aktiviteter skall jag tillägga att verk-samhetsplanen också talar om att det görsanalyser bl.a. när det gäller möjligheterna till samver-kan och samordning mellan museerna. Det gäller bl.a.samlingar och magasin. Det pågår alltså fortfarandeanalyser inom ett område som man redan år 1996fann behövde utvecklas. Någonting måste ha kommitemellan.Fru talman! Det är möjligt att jag i den motionsom ligger till grund för den moderata reservationennr 1, som jag nu yrkar bifall till, ytterligare förvirratsituationen genom att tala om begreppet kompe-tensmuseer. Det finns ju redan centrala museer - bådei form av myndigheter och stiftelser - ansvarsmuseeroch museer med tidsbegränsade nationella uppdrag.Dessutom har i ett nät-verksansvar för nutida konsthantverk och formgiv-ning. Det är kanske i anknytning till detta senare somman skall se tanken bakom kompetensmuseerna; detborde finnas ett antal museer som, alldeles oberoendeav huvudman, fungerade som statligt finansieradenoder eller nav i nätverk av museer med närliggandeinriktning. Nätverken skulle ge möjlighet till idéut-byte och samordning på olika områden. De skulleockså vara rådgivande i frågor som rör fördelningenav de statliga anslagen inom sitt ämnesområde, underkompetensmuseets handfasta ledning. Uppdraget somkompetensmuseum kan med fördel vara tidsbegränsat- detta framför allt med anledning av det jag inled-ningsvis sade om att det pågår en stor och aktiv verk-samhet inom museiområdet, som kan innebära attbåde strukturer och proportioner förändras.Fru talman! En organisationsfråga på museiområ-det som berörs i motionen men inte i reservationen ärfrågan om ställning. Kultur-miljövården behöver en stark sektorsmyndighet somkan vara den instans där länsstyrelserna hämtar de rådde behöver för att kunna fatta beslut i kulturmiljöfrå-gor. Då skall man inte bedriva verksamhet- varken avgiftsfinansierad som UV, som genomförde arkeologiska undersökningarna, eller skattefinan-sierad som verksamheten på eller på Glim-mingehus.Relationen till länsmuseerna kommer att bli allt-mer komplicerad i takt med museiverksamhetensutveckling, och därför bör enligt min uppfattningRiksantikvarieämbetets relation till länsmuseerna påsikt enbart gälla de renodlade kulturmiljöfrågorna.Fru talman! Jag yrkar alltså bifall till reservationnummer 1.Låt mig också tillägga att vi moderater är glada åtden breda uppslutning som åstadkommits i utskottetnär det gäller redovisningen av kulturinstitutionernashyreskostnader. Det tillkännagivande som kommer att ställa sig bakom kommer attkunna leda till ökad genomlysning av och jämförbar-het mellan institutionernas kostnadsbilder. Det blir dålättare att se de faktiska verksamhetskostnaderna,rensade från i stort sett opåverkbara fasta kostnader.Ställer sig regeringen positiv till till-kännagivande bör denna fråga inför nästa års budget-behandling kunna få en positiv lösning.Anf. 136 ():Fru talman! Utskottet har uttalat attvi inte tar några nya initiativ på museiområdet ominitiativtagarna själva inte kan investera i drift ochfinansiering. I detta betänkande finns det en rad godaexempel. Initiativtagarna vill ha statliga bidrag försina initiativ eller lämnar förslag om initiativ somstaten bör ta.Vänsterpartiet har drivit kravet på ettnationellt kvinnomuseum. Det är en fråga som vi intebehandlar i detta betänkande, men jag vill ändåge en förklaring till att det är denna statliga satsningvi i första hand vill göra, före andra museisatsningarsom finns i detta betänkande.Motiveringen är givetvis att vi är ett feministisktparti och att det i samhället blivitalltmer uppenbart att vår kvinnliga historia hittillsvarit en historia sedd ur mansperspektiv. Inom olikavetenskapliga discipliner har forskningen i ökad ut-sträckning uppmärksammat skillnader i mäns ochkvinnors situation. Inom den historiska forskningenhar kvinnors historia kallats den glömda eller denosynliga historien. Kvinnors historia håller nu på attfå tydliga konturer. Forskningen kring könsrelationeroch kvinnors liv i historien och nutiden är ett växandeforskningsfält.Vi i tror att det finns ett ökat behovhos svenska kvinnor och män att söka sina rötter isociala och kulturella miljöer. Det finns därför ettbehov av ett museum som tar på sig upp-giften att insamla och systematiskt behandla ochbearbeta föremål och information om kvinnors situa-tion. Utrymmet på de redan etablerade museer-na i landet och i den nuvarande museistrukturen gördet därför befogat att upprätta ett separat museum föratt gestalta just kvinnors historia.Detta får ses mer som en programförklaring, ef-tersom det inte är denna fråga vi behandlar i dagensbetänkande, men det är ändå en förklaring till varförvi inte vill satsa statliga pengar på de goda exempelsom lyfts fram i detta betänkande.Vänsterpartiet har två reservationer i detta betän-kande. Först tar jag upp reservation 5. Den gällergratis inträde på museum för barn och studerande.Det är viktigt att barn och ungdomar stimuleras attbesöka museer. Besök för visningar av grupper frånförskolor och skolor har minskat på museer de se-naste åren. En orsak kan vara det nya läraravtalet,vilket innebär att lärare inte ges kompensation för dentid de tar i anspråk för studiebesök på bl.a. museum.En annan orsak kan vara att museerna har inträdesav-gift även för barn och att skolorna inte har råd attbetala detta inträde. En ytterligare orsak kan vara attskolan inte klarar av kostnaderna för resorna till ochfrån museibesöken.Vänsterpartiet anser att barn bör få gå gratis på demuseer som får statliga bidrag. Vi måste stimulera tillatt museerna används i bildningssyfte. Ett sätt är attlåta inträdet vara gratis.Vänsterpartiet föreslår därför att en utredning till-sätts som ser över förutsättningarna för barns ochstuderandes möjlighet att fritt gå på museer. I utred-ningsuppdraget bör även ingå att man skall se på deeventuella konsekvenser som minskade biljettintäktermedför för museerna och också hur läraravtal ochtimplaner ser ut, och hur detta påverkar barns möjlig-heter att inhämta kunskap på museerna. Man börockså utreda vilka pedagogiska resurser som finns påde statsunderstödda museerna för att kunna ta emotbarngrupper.Av den orsaken har vi alltså en reservation, reser-vation 5, vilken jag också yrkar bifall till.Vår andra reservation, reservation 6, handlar omatt förbättra tillgängligheten för funktionshindrade ilokaler som används för kulturarrangemang. I den härreservationen yrkar vi att skall få i uppdragatt se över frågan och beräkna kostnaderna för ökadenödvändiga bidrag till hjälpverktyg för hörselskadadei lokaler som används för kulturarrangemang. Ävendenna reservation står vi bakom men av hänsyn tillkammarens tid har vi inget yrkande. Tack för ordet!Anf. 137 ():Fru talman! I fråga om betänkande KrU6 tänkerjag beröra tre områden. Jag börjar med Sesamprojek-tet, ett projekt som avslutades och som skapatsysselsättning till ca 400 arbetslösa akademiker ochhantverkare. mål var att bevara ochöppna kulturskatterna i bl.a. museer och arkiv. Vidstarten /96 satsades på pro-jektet.Vi i anser att en liknande satsning,kallad Foto-Sesam, bör göras men då skall satsningenriktas mot foto och film. Vi har därför motionerat omdet. Det finns många fotografier som har dåligkvalitet och som kommer att vara ettminne blott. Dessa behöver räddas medan tid är.Nordiska museet har lagt ett konkret förslag omen nationell bevarandeplan för svenskt fotografi. Därföreslås också att tidigare Sesamprojekt bör följas avett Foto-Sesam. sade sedanatt fotografier är en viktig del av vårt kulturarv. Detförutsattes också att "satsningar på arbetsmarknads-politiska åtgärder skulle kunna få inriktning motinsatser för bildbevarande".Om utskottet hade valt att tillstyrka Centerpartietsmotion skulle det ha kunnat leda till sådana insatser.Det är inte lätt för dem som arbetar med arbetsmark-nadspolitiska åtgärder att komma på idén om ett Foto-Sesam om det inte finns något direktiv för det.Utskottet hänvisar i sitt avslagsyrkande till att ettförsök har påbörjats för arbetshandikappade som skallfå arbeta med att bevara foton. Det är jättebra. Extrabra är att det har regionalpolitiska placeringar, medsatsningar i , och . Medtanke på alla fotografier som behöver bevaras borderegeringen ha fått i uppdrag att upprätta ett projektkallat Foto-Sesam. Men vi i tröttnarinte, utan vi återkommer med en ny motioni frågan.Fru talman! Jag går så från Foto-Sesam till ett fo-tomuseum. har motionerat om att det pånationell nivå saknas ett fotomuseum i sombehandlar alla aspekter av företeelsen fotografi.Bilders betydelse är ett eftersatt områdeinom forskningen och pedagogiken. Det uttrycks alltoftare önskemål om och krav på ökad bildkunskapoch bildförståelse. Hela vår verklighetsuppfattningutsätts för en kraftig påverkan av fotografiskabilder.Tanken bakom det museum som vi kallar Bildensoch i omfattar ett helhets-grepp som är nytt. Museet är tänkt att bli ett centrumför fotografi med inriktning på dels modern digitalbild, dels den massmediala bilden. Det här är ett om-råde som inte har uppmärksammats tillräckligt, varfördet bör finnas intresse för att ett nationellt fotomuse-um skall kunna inrättas i Sundsvall.Bildens och skall vara en mötes-plats och ett utvecklingscentrum för fotografer,bildjournalister, forskare, pedagoger och en bildin-tresserad allmänhet. Dessutom sker redan nu ett sam-arbete med .