prot · GM0962 · 1999-03-03 00:00:00 — I den mån partiernasrepresentanter i utredningen också representerar par-tiernas inställning i frågan finns det alltså en närmastunik möjlighet att en reform i förslagets riktning skallkunna genomföras.Fru talman! Att döma av innehållet i partiernasmotioner och anföranden här i kammaren finns ensådan samsyn. Utgångsläget inför regeringens kom-mande forskningsproposition är i den bemärkelsenintressant och hoppingivande. I den mån riksdagenssamlade synpunkter i frågan leder i en och sammariktning bör det väsentligt underlätta reformarbetet.Möjligheten till en bred politisk enighet kring huvud-delen i en mycket viktig genomgripande reform ärpåtaglig.Detaljerna i reformen kan vi , i avvak-tan på regeringens forskningsproposition, lämna där-hän. Jag tänker därför avstå från att yrka på de reser-vationer och motioner som föreligger från Miljöparti-et. Jag tänker t.o.m. avstå från att upprepa Miljöparti-ets tidigare yrkande på införandet av ett grundforsk-ningsavdrag som en metod för att föra över medelfrån tillämpad forskning till grundforskning och fors-karutbildning. Och jag hoppas att jag inte skall fåanledning till att återkomma till förslaget efter denforskningsproposition som regeringen förväntas läggafram inom en snar framtid.Anf. 220 PER () replik:Fru talman! Det var ett intressant inlägg från endel av majoriteten, mycket kritiskt på många områ-den.Jag har två stycken konkreta frågor. Den första rörmer resurser till grundforskningen. Innebär det nya,friska pengar, eller tror att man kanhitta summor i den storleksordningen som behövs pånågot annat ställe inom nuvarande forskningsstruk-tur? Det var den ena frågan.Gunnar pratar om att myndigheterna skallbörja med forskning och skaffa sig forskningskom-petens. Problemet är ju snarare det att de ärfattiga som kyrkråttor och inte ens har råd med detsom de enligt lag måste göra. Min andra fråga är: Hurfår detta att gå ihop?Anf. 221 () replik:Fru talman! Ja, nu är det väl inte jag som skall fådet här att gå ihop, men som jag har uppfattat demånga förslag som föreligger från olika partier, bl.a.Miljöpartiet, ser det ut så här: Resurserna till grund-forskning finns inom den ram som vi har i budgeten.Obalansen mellan tillämpad forskning och grund-forskning är mycket stor, och den tillämpade forsk-ningen förfogar över mycket stora belopp jämförtmed det som går till grundforskningen. Ett litet ratio-naliseringskrav på den tillämpade forskningen skullekunna innebära en fördubbling av resurserna tillgrundforskningen inom nu gällande ram. Där finnsdet alltså en möjlighet att finansiera det utan att tro skall få mera pengar i statsbudgeten.Myndigheternas behov av forskning är naturligt-vis stort. Läget som vi har innebär att man inte harmöjlighet att beställa forskning direkt från myndig-heterna, utan det går via fonder och stiftelser somligger och bevakar olika sektorer. Sedan söker fors-karna medel från dessa. Det har visat sig att det växerfram en tillämpad forskning som inte ger svar på defrågor som myndigheterna behöver få svar på för sinverksamhet, och därför har det kommit förslag frånmånga olika håll som går ut på att man stärker myn-digheternas möjlighet att själva beställa forskning.Det var bara det som avsågs i det jag försökte säga.Anf. 222 PER () replik:Fru talman! Det är en aning oroväckande omGunnar inte tycker att han behöver få sakeroch ting att gå ihop. Han är ju en del av majoriteten,som skall få budgeten att gå ihop.Jag kan inte heller få det att gå ihop. Jag tror defi-nitivt inte att det går att lösa grundforskningensmycket stora behov av nya pengar genom att ta peng-ar från tillämpad forskning. Den ekvationen skulle jagvilja titta väldigt noga på. Jag är övertygad om att detinte är rätt finansieringsväg.Sedan kan jag inte se annat än att de myndighetersom är fattiga som kyrkråttor kommer att behö-va väldigt mycket mera pengar om de skall kunnabygga upp en beställarkompetens på forskningsområ-det och dessutom ha råd att köpa in relevant forsk-ning.Anf. 223 () replik:Fru talman! Ja, det blev samma fråga en gång till,och det berodde väl på att jag svarade otydligt.Det är alltså så att det nu på den tillämpade forsk-ningen ligger i storleksordningen 20 miljarder viastatsfinansiering och om vi inkluderar de löntagar-fondsstiftelser som vi har. Det som forskningsrådendisponerar för grundforskning - rena grundforsk-ningsanslag till universiteten - handlar om lite drygten miljard. Skulle man ta av de20 miljarderna som ett rationaliseringskrav och föraöver dem från tillämpad forskning till grundforskningså skulle det alltså direkt innebära en fördubbling avresurserna, och då behöver man inte gå utanför stats-budgetens ram.Jag förstår inte vad Per menar med att jag intefick det att gå ihop. Det var ju precis det jag sade: Detmåste gå ihop. Det finns alltså inte pengar att ösa in ide här kanalerna, men det går att lösa problemet inomden budgetram som vi har.Myndigheterna behöver få pengar, ja visst. Ochdet är just det som skall göras genom att man för överde medel som ligger ute på olika fonder och an-slagsbeviljande institut till myndigheter och därige-nom återför resurserna till dem som skall göra be-ställningarna, dvs. myndigheter och departement.Anf. 224 ():Fru talman! Under den allmänna motionstidenhösten inkom 769 yrkanden rörande utbildning.259 av dem behandlar frågor som rör högskola ochforskning. har den allmänna debatten varitmycket intensiv vad gäller dessa frågor. Utbildningoch forskning berör alla i vårt samhälle genom dessfundamentala betydelse för tillväxt och utveckling.Trots tider av besparingar har den högre utbild-ningen getts möjlighet att expandera mycket kraftigt.68 000 nya helårsplatser har tillkommit inomgrundutbildningen vid universitet och högskolor. Deflesta av dessa platser har kommit de mindre ochmedelstora högskolorna till del.Att de mindre och medelstora högskolorna pådetta sätt fått möjlighet att expandera har stor bety-delse för möjligheterna till regional utveckling ochförnyelse i hela landet. innebär ett störrestudentantal möjlighet för den enskilda högskolan attväxa i styrka och få en fastare grund för sin utveck-ling. Denna grund har de traditionella universitetenhaft , och det är därför viktigt och rätt attäven de mindre och medelstora högskolorna nu harberetts möjlighet att se till att grundstenarna befästs.Trots denna stora satsning på fler platser har an-talet behöriga sökande som inte kunnat erbjudas platspå högskolan inte minskat.Vi behöver, precis som påpe-kade, bl.a. fler läkare och fler civilingenjörer. Men ensak gör att anförande inte riktigtgår ihop för mig: Trots att hon framförde just bristenpå kompetens inom vissa områden yrkas det samti-digt på en långsammare utbyggnadstakt av högsko-lan. Jag tror inte i denna situation att detta är någonväg mot färre problem, när man har arbets-livets rop på fler högskoleutbildade ekande i medier-na dagligdags.Fru talman! De mindre och medelstora högsko-lorna har även under mandatperioden 1994-1998erhållit fasta forskningsresurser. För de här högsko-lorna har dessa fasta forskningsresurser inneburitnästan en fördubbling av resurserna till forskning. Jagtycker att det är viktigt att ha det som perspektiv närvi diskuterar forskningsresurser till mindre och me-delstora högskolor.Störst ökning av resurser till forskning har de nyauniversiteten i , och fått. Jäm-fört med har anslagen till forskningoch forskarutbildning vid vart och ett av dessa läro-säten ökat . Regeringens uttalade ambitionär att även skall kunnaerhålla universitetsstatus. Även denna högskola harerhållit en kraftig förstärkning av sina forskningsre-surser under förra året.Att ge dessa lärosäten universitetsstatus innebärnaturligtvis ett stort åtagande från regeringen i frågaom den framtida satsningen på dessa högskolor, nu-varande universitet, när det gäller forskningsresurser.Vi utgår från att forskningen vid dessa nya universitetkommer att ges möjlighet att både utvecklas ochförstärkas.Moderaterna har länge motsatt sig en utbyggnadav både grundutbildning och forskning utanför deetablerade universiteten. Under förra mandatperiodenkallades fortfarande de mindre och medelstora hög-skolorna för bygdehögskolor. I den benämningenligger mycket nedlåtenhet och förakt för den kunskapoch den kompetens som byggts upp vid dessa lärosä-ten.Under innevarande period har dock samma partidrabbats av någon form av vad jag skulle vilja kallaketchupeffekt vad gäller stöd och resurser till andralärosäten än de traditionella universiteten. Det toglång tid innan någonting över huvud taget kom urketchupflaskan, men kommer allt på en gång. Nuär det väsentligt med forskningsresurser till de nyauniversiteten, vilket inte var fallet för bara se-dan. förespråkar man ytterligare universitetseta-bleringar genom sitt yrkande om framtida IT-universitet i /och rymduniversiteti Kiruna.Jag tycker att det är mycket glädjande att nu ävenmoderaterna har noterat att utbildning och forskningav hög kvalitet kan bedrivas utanför de traditionellauniversitetsorterna.Vad gäller den framtida principiella fördelningenav forskningsresurser utgår jag från att vi får möjlig-het att diskutera den mycket ingående här i kammarenunder året i samband med behandlingen av den pro-position om forskningens framtida organisation somkommer att föreläggas inom en snar fram-tid.Med denna förhoppning om ytterligare en kon-struktiv och stimulerande debatt kring dessa frågoryrkar jag bifall till utskottsmajoritetens skrivningar ibetänkandet UbU4 och avslag på samtliga motioner.Anf. 225 PER () replik:Fru talman! säger attdet har gjorts stora satsningar på den högre utbild-ningen trots att det har varit stora neddragningar. Detär sant ifall man tittar till antalet personer. Om man istället tittar på hur mycket resurser, i antal kronor,som har satsats på forskning ser man att det tvärtomhar varit stora neddragningar. T.ex. har ersättningenför en helårsstudent i genomsnitt minskat med 17 %från 1994/95 till 1997, detta enligt Högskoleverket.När jag var på berättademan att man skulle ta in fler civilingenjörer inom IT-området. De blev en aning molokna och bestörta närde märkte att hur de än räknade blir det en direktförlust för för varje IT-civilingenjör manutbildar. Vad är det för typ av incitamentsstruktur?Har man inte ätit lite väl långt in på benen om detinnebär förlust för högskolorna att utöka antalet plat-ser?Vi vill gärna se både , Karlskro-na/och som framtida universitet närkvaliteten är tillräckligt hög. Jag tror att det är allde-les utmärkt för , och andra klassiskauniversitetsorter att få lite institutionell konkurrensfrån . , och framför allt i framti-den, får och tävla med universitet runt-om i hela världen när de vill attrahera sina studenter.Och de skall ju bli attraherade. Det skall inte vara såatt man studerar i därför att det råkade finnasen plats över.Anf. 226 () replik:Fru talman! Per talar med utgångspunkt frånincitamentsstrukturer och förlust för en högskola attsatsa på nya utbildningsplatser. Jag vill gärna diskute-ra med utgångspunkt från de 68 000 fler studentersom fick möjlighet till högskolestudier.Det kanske är där vi skiljer oss åt: när det gällergrundsynen på vad högskoleutbildning innebär. Jagkan inte i min vildaste fantasi föreställa mig att detskulle vara en ekonomisk förlust för samhället om68 000 fler går ut med en högskoleutbildning, medallt vad det innebär av höjning av kompetens ochkunnande i det arbete som man skall utföra utanförhögskola och universitet.Anf. 227 PER () replik:Fru talman! Det ena står naturligtvis ingalunda imotsats till det andra. Jag hade önskat att det varmånga fler än 68 000 som hade fått en bra utbildningoch att kvaliteten på den utbildningen hade hållitabsolut världsklass.Jag håller fullständigt med om att det är alldeles utmärkt om vi kan få flersom går ut högskolan med en examen. Jag skulle viljase både 10, 20 och mer som går ut högskolanoch att det är en högskola som håller absolut världs-klass. Det är nämligen den typen av utbildning vikommer att behöva ju längre in vi kommer i kun-skapssamhället.Anf. 228 () replik:Fru talman! Då utgår jag från att Per och mo-deraterna även håller med mig om detta: För att klaradet mål som Per uttalade - fler somkommer ut på arbetsmarknaden med högskoleutbild-ning - krävs det också att man satsar på grundutbild-ning utanför de traditionella universitetsorterna. An-nars klarar vi inte den målsättningen, som jag ser det.Anf. 229 () re-plik:Fru talman! är stoltöver antalet platser, inte över att kunskaperna ut-vecklats alltmer. Jag kommer att anknyta till dentidigare debatten.Oron i arbetslivet rör s.k. spetsutbildad arbets-kraft. Här har inte regeringen ökat insatserna i paritetmed samhällets behov. Jag vill påminna om att detfinns många arbetslösa akademiker. Av de 68 000kanske en del bara hamnar på en låg nivå. Vi haralltså ökat bredden på bekostnad av djupet. Då är detinte säkert att det blir en ekonomisk för sam-hället.Just därför dämpar vi denna breda satsning, för attfå djup och kvalitetshöjning. Hur resonerar ni när detgäller samhällets behov av spetsutbildad arbetskraft?Var kommer de resurserna in?Anf. 230 () replik:Fru talman! Jag skulle inte om jag var YvonneAndersson vara så snabb med att klassa de 68 000nya studenterna som studenter som inte kommer attkomma ut på arbetsmarknaden med något djup. Debeskrivs med en negativ ingång av , att de bara får bredd.De nya studenterna är fortfarande nya på univer-siteten och högskolorna. Hur djupa deras studierkommer att vara innan de är klara med sina högsko-lestudier tror jag inte att vare sig jag eller YvonneAndersson kan avgöra.Anf. 231 () re-plik:Fru talman! Jag ber om ursäkt för att jag inte kun-de uttrycka mig tillräckligt tydligt så att WesterlundPanke kunde förstå vad jag sade. Jag talar helt enkeltom utbudet av spetsutbildningar som inte finns iden utsträckning att det svarar mot samhällets behov.Studenterna kan väl ändå inte få en utbildning sominte finns att tillgå?Jag talar om att som det finns ett oerhörtstort behov av t.ex. civilingenjörer eller andra specia-lister har vi inte platser för dem om vi satsar alltingpå en grundutbildning där vi kanske inte har riktigtsamma behov. Det finns en del sådana utbildningar.Därför funderar jag: Hur har regeringen resonerat ombalansen mellan bredd och djup, som ändå måstefinnas i det här sammanhanget?Vi vill inte förhindra utbyggnaden. Vi har ocksådet målet. Men vi vill ha en sådan takt att kvalitetenkan nås.Anf. 232 () replik:Fru talman! Hur vi och regeringen resonerar ärganska enkelt uttryckt att vi anser att den enda möj-ligheten att komma framåt är att tillåta expansionenav grundutbildningen inom högskola och universitet.Vi har inte någonsin kommit in på det resonemangsom framför, att man skall ha enlångsammare ökningstakt när det gäller expansionen.Spetskunskaper, som vi talar om, är ju ingentingsom man knäpper med fingrarna och så får man det.Det krävs faktiskt en ganska bred bas för att de be-gåvningar som kan gå vidare till det djup som talar om verkligen skall få möjlighet attgöra det. Jag tror att det inom utbildningssektorn ärprecis som inom idrottssektorn. Har man en bred baskommer man att ha verkliga spets-kompetenser. Men den breda basen är nödvändig.Anf. 233 ():Fru talman! De motionsyrkanden som vi har attbehandla är från den allmänna motionstiden.Många av dem behandlar önskan om utökade resursertill något av universiteten eller högskolorna. Jagkommer endast att kort kommentera två av motioner-na. Därefter vill jag försöka att ge några mer allmän-na och principiella ståndpunkter då det gäller Väns-terpartiets syn på resurserna till högskolan och forsk-ningen.Den första motionen är en kristdemokratisk mo-tion som har skrivit och som handlarom behovet av fler utbildningsplatser inom psyko-logprogrammet. Det är helt riktigt att pensionsav-gångarna bland psykologerna inom de närmaste årenkommer att bli mycket stora och att vi kan befara enbrist på psykologer. Det gäller även läkarna. Redannu har vi en brist på ca 1 000 läkare i landet. Detfinns också, precis som sade, bristpå civilingenjörer. beräknar attnäringslivet kommer att behöva ca 80 000 akademi-ker . Vi vet inom utbildnings-utskottet att det finns en förväntad brist på lärare,speciellt inom naturvetenskap och teknik. Det är välkänt.Yvonne talade om spetskompetens.Men jag anser att det stora problemet egentligen är attalla de utbildningar som leder till de yrken där detfinns brister kräver NV-programmet eller motsvaran-de för att man skall kunna söka dem. Det är alldelesför få elever som väljer att läsa just det programmet.Om man redan nu räknar ihop antalet utbildnings-platser som kräver NV-programmet eller motsvaran-de blir det ca 18 000. De som går ut NV-programmet,komvux basår eller högskolans basår får jag till ca15 000. Vi har alltså en diskrepans på3 000. Det är det stora och allvarliga problemet somutskottet och regeringen och alla goda krafter måsteförsöka hitta strategier för att lösa.Nu kommer jag till den andra motionen. Den gäl-ler Tom Tits. Jag skulle vilja lyfta upp Tom Tits Ex-periment som någonting som just är spännande ochett bra exempel på ett försök att stimulera intresset förnaturvetenskap och teknik hos unga människor.Nu till det mer allmänna och grundläggande.Högskoleutbildningen har byggts ut kraftigt. Om treår kommer vi kanske, enligt beräkningar som man hargjort, att ha 200-240 helårsstudenter på våra univer-sitet och högskolor. För mitt eget universitet, , innebär det att antalet helårsstu-denter kommer att ha mer än fördubblats omjag jämför med siffrorna för 1990.Inom menar vi att den här expan-sionen behöver fortsätta, och målet som angavs ibudgetpropositionen , en högskola öppen föralla behöriga sökande, skall kunna förverkligas. Sö-kandetrycket är, som har nämnts här tidigare, myckethögt. Gapet mellan efterfrågan på högre utbildningoch antagningskapaciteten på högskolan har ökat istället för minskat , trots den kraftigaexpansionen.Eftersom fakultetsanslagen bara justeratsmarginellt finns det , tycker vi, en obalans mel-lan anslagen till forskning och forskarutbildning re-spektive till grundutbildningen. Urholkningen avfakultetsanslagen har även skett genom att den ex-ternt finansierade verksamheten inte fullt ut svarar försina kostnader och att EU-projekt och sådana projektsom finansieras av forskningsstiftelserna krävt med-finansiering. Genomförda besparingar och omräk-ningar av priser och löner har ytterligare minskatanslagen.Fakultetsanslagen har, och det skall man ocksåpeka på tycker jag, tillförts medel både för kompe-tenshöjning och för studiefinansiering i forskarutbild-ningen. Trots det finns det ett stort behov av att ökafakultetsmedlen.Till följd av de senaste årens kraftiga utökning avantalet platser inom grundutbildningen har alltflerlärare anställts vid högskolorna. I kombination medkravet på att samtliga lärare som har doktorerat skallfå tid för egen forskning, är behovet av fakultetsme-del från den synpunkten större . Lärar-tjänstreformen har också inneburit att professorskom-petenta lektorer har blivit professorer. Den forskning-en måste naturligtvis också finansieras.Vi tycker att alla universitet och högskolor skallförfoga över sina egna forskningsresurser. Det bety-der givetvis att i första hand de nya universiteten iKarlstad, och måste få utökade resur-ser. Annars är det ingen mening med att göra dem tilluniversitet. Det är viktigt. Vi förutsätter att regering-en kommer att prioritera detta i det fortsatta budge-tarbetet.Det är viktigt att markera - som utskottet gör ibetänkandet - att de nya universiteten måste profilerasin verksamhet till de områden där man harbedrivit forskning av hög kvalitet i stället för att ut-veckla forskare och forskarutbildning inom samtligavetenskapsområden. Även den genomfördareformeringen av forskarutbildningen, som Vänster-partiet till delar var kritisk mot, har inneburit ett ökatbehov av fakultetsmedlen.Det är ytterst väsentligt att resurserna, både fastaoch rörliga, till grundforskning och forskarutbildningökar. Det är med utgångspunkt i de reformer somgenomförts och genomförs inom högskolan särskiltnödvändigt att öka de fasta resurserna inom de s.k.fakultetsanslagen. Alla finansiärer skall omfattas avprincipen full kostnadstäckning och bidra till denlångsiktiga kompetensutvecklingen inom universitetoch högskolor. Regeringen bör utfärda särskilda före-skrifter om detta.Anf. 234 PER () replik:Fru talman! Många vackra ord och en hel del braförslag. Hur går ekvationen ihop ekonomiskt? Vi vetatt regeringen har aviserat besparingar på ungefär1 när det gäller anslagen tillhögskolan. vill ett av majoritetspartierna attsamtliga som söker till skall få en plats.Man vill öka fakultetsanslagen, och man vill ökaanslagen till , och . Alla dessaförslag är i sig mycket lovvärda, men hur går ekva-tionen ihop? Finns det några underbara överenskom-melser som är på gång i , som gör att dethelt plötsligt finns så mycket att prata om? Finns detnågra pengar på gång?Anf. 235 () re-plik:Fru talman! Jag har försökt att redogöra förVänsterpartiets ambition vad gäller resurstilldelning-en till högskolorna och forskningen.Resultatet av de förhandlingar som pågår mellanVänsterpartiet, Socialdemokraterna och Miljöpartietvarken kan eller vill jag redogöra för. Jag troratt Per egentligen förstår det.I den forskningsutredning som samtliga partierdeltog i, Forskning 2000, var samtliga partier - ävenModeraterna - överens om vikten av att stärka grund-forskningen och därmed fakultetsanslagen. Det fannsen del olika förslag som det rådde partipolitisk enig-het om. Vi vet också att utbildningsministern kommeratt presentera en forskningspolitisk proposition imars. Jag avvaktar tills vi har fått den.I fråga om de nya universiteten sade jag i mitt an-förande att jag förväntar mig att regeringen tar ansvarför de frågorna även i fortsättningen. Det är oerhörtviktigt. Vi prioriterar de frågorna högt i budgetarbeteti Vänsterpartiet.Anf. 236 PER () replik:Fru talman! Det sista gläder mig. Det är verkligenhög tid att de nya universiteten får ökade resurser.Alla deltagare i Forskning var överens omatt det behövdes mer resurser till grundforskningen.Vi moderater är, tillsammans med , deenda som i vår budget som har gått från ord till hand-ling. Vi har avsatt pengar i själva budgeten. Är detnågonting på gång hos majoriteten?Det är klart att det är lockande att tala om smaski-ga maträtter om man är väldigt svulten. Det bör fin-nas någonting att hänga upp hoppet på, så att det intebara blir förhoppningar och illusioner när man egent-ligen lever på svältkost - vilket tyvärr våra universitetoch högskolor gör i dag.Anf. 237 () re-plik:Fru talman! Med risk för att upprepa mig: Jagvarken kan eller vill gå in på resultatet under pågåen-de förhandlingar inför vårbudgeten.Anf. 238 () re-plik:Fru talman! presenterar sindrömlista, som också helt ochhållet ställer upp på. Det gäller mer fakultetsanslag,ytterligare utbyggnad på grundutbildningen, ökadeanslag till de tre högskolorna och blivande universi-teten.Vi trodde inte att ni skulle presentera dennadrömlista utan i stället förslag på vad som kan klarasav inom ramen för budgeten. Där kommer vårt storaprioriteringsproblem mellan spetsutbildning ochgrundutbildning in. Vi uttryckte ett behov av natur-vetenskap och teknik. var över-ens med oss om ett stort sug att försöka tillgodose deområdena.Jag håller med om det problem presenterade i inledningen av sitt anförande,nämligen att det inte är tillräckligt många som sökersig till naturvetenskapliga och tekniska utbildningar.Det problemet kan väl knappast åtgärdas med hjälpav fler platser på grundutbildningen? Hur tänker nilösa problemet?Anf. 239 () re-plik:Fru talman! Det är ett jättestort problem att detfinns ett så bräckligt, t.o.m. otillräckligt, rekryte-ringsunderlag inom naturvetenskap och teknik ochmedicinarutbildningen.