prot · GN0944 · 1999-12-10 00:00:00 — I betänkandetavstyrks förslagen i motionen, att bredda ansvaret förkunskapsspridning kring dessa frågor till fler områ-den i samhället, som utbildningsväsendet, rättsväsen-det, hälso- och sjukvården osv.Reservationen föreslår också en utredning omdessa personers förhållanden i glesbygdsområdenutifrån antagandet att det kan vara svårare att varanormbrytare där. Utredningen skulle mynna i slutsat-ser och förslag till förbättringar.I betänkandet avstyrks dessa förslag med motive-ringen att ett arbete i denna riktning ingår i instruktion och ansvarsområden. Dethåller vi naturligtvis med om, men det är inte till-räckligt, anser vi. Kunskaperna och ansvaret behöverspridas också utanför arbetsom-råde.Fru talman! I ett särskilt yttrande markerar Väns-terpartiet att vi delar utskottets mening att preventivainsatser så långt möjligt bör integreras i kommunersoch landstings verksamhet. När det gäller det preven-tiva arbetet kring hiv/aids menar attspecialdestinerade medel kan komma att behövasäven . Vi vill hålla öppet för en fortsattdiskussion och värdering av dessa medel.Fru talman! Jag vill avslutningsvis instämma iIngrid yrkande kring våra reservationer.Anf. 66 () replik:Fru talman! När det gäller att förbättra sjukvårdenpratar om att skjuta till resurser och attskjuta till ännu mer resurser . Jag hållerinte för otroligt att sjukvården, om man ser framåt,behöver få mer resurser.Jag kan egentligen inte heller se att det finns någotspeciellt smickrande i att en låg procent av vår BNPgår till sjukvård. Med bra tillväxt kan vi höja andelenBNP som den är mycket större.Men det väsentliga när man pratar om resurser tillsjukvården är att man har en struktur som kan tillgo-dogöra sig dem. Därför undrar jag: Vad är det somVänstern och har emot att vi har en sådanstruktur?Här finns svenska undersökningar och det finnsundersökningar om gjorda av internationellainstitut som visar att hade vi en konkurrensutsattvård, en vård som på grund av den naturligabenchmarking det blir i en verksamhet där man harmångfald, skulle man effektivt kunna utnyttja mot-svarande 16, 20, 25 miljarder i vården. Det tror jag ärdet första och det viktigaste man gör, att skaffa sig enstruktur som kan använda pengarna. Därefter tar viställning till vad som behöver tillföras.Men att bara säga att man tillför mera pengar äratt köpa sig fri från omaket och besväret att skapa ensjukvård som är bra, som skapar strukturer som ärbra. Man bara ger pengar och ser inte vad de går till.Verkligheten är att de icke är optimalt utnyttja-de.Anf. 67 () replik:Fru talman! Jag är glad att under-stryker att det behövs resurser till vården. Jag har hörtandra budskap från sida i samband medandra debatter, där han har ifrågasatt just mer resursertill vården. Det är en bra grund att stå på för en dis-kussion att vi ligger väldigt lågt i förhållande tillandra länder när det gäller BNP-andelen som går tillsjukvården.Vi tillför alltså mer resurser, och det är sannerli-gen inte fråga om att vi sprider ut de här pengarnaplanlöst. Vi i de tre samverkande partierna har klartpekat ut vart de ska gå. Vi ska också arbeta för ennationell handlingsplan som närmare ska specificeraanvändningen av de här medlen. Det är psykiatri, detär primärvård och det är äldrevård det handlar om.Det är också viktigt att sätta in de här områdenasom en del i det man kan göra för att komma till rättamed köbildningar och annat. Förbättra vårdkedjornaär något som jag åtminstone tror att ochjag är överens om är viktigt att göra. Det är också ettled i att komma åt köbildningen i sjukvården.Anf. 68 () replik:Fru talman! ska nu faktiskt höra vadjag säger. Jag säger att är det mycket möjligtatt sjukvården kommer att behöva mer resurser, där-för att möjligheten att göra saker är så stor. Men i mångmiljardbelopp outnyttjade, långt mer änvad som skjuts till, genom att struktur och organisa-tion förhindrar att de utnyttjas. Det ska vi rätta tillförst.Det är vad har hört att jag har sagtförut. Jag har aldrig sagt något annat än att vi förstska göra det. Men att lägga in nya pengar i en verk-samhet som har struktur och organisation som intekan tillgodogöra sig medlen är ansvarslöst.Det är precis vad företrädarna för facken inomvårdområdet sade i en debattartikel se-dan, att det är inte pengar in i svarta hål som behövs,utan det är i stället en möjlighet att arbeta och nyttjade resurser som finns och göra det bättre.När vi sedan har en vård som fungerar och vi ärövertygade om att den fungerar med optimalt resurs-utnyttjande, får vi säkert tillfälle attdiskutera hur vårdens möjligheter ytterligare kanutvecklas och vilka resurser som krävs för att den skage mer. Men att bara stå här och tro att inget behövergöras, att planekonomi är det bästa, fast hela världenhar sett att det inte är så. Vi pratar om starr, det är välvad lider av i det här fallet. Man harsett hur planekonomin har rasat omkring sig, menman har egentligen inget sett, för man lider av ideo-logisk starr.Anf. 69 () replik:Fru talman! Det som sjukvården är allra minst be-tjänt av är dogmatism och fundamentalism. Det ärnågot som präglar sjukvårdspolitik. Vihar tydligt pekat ut var resurserna behövs.I detta inlägg kände jag igen från ti-digare inlägg i resursfrågan.Behoven inom sjukvården är odiskutabla. Där fårjag medhåll av de flesta i kammaren utom moderater-na. Jag vill inte minst peka på behoven som finns it.ex. , där nu har ansva-ret för att försöka rida ut de jättelika problem man harvarit med om att skapa och där behoven är gigantiska.Där behövs resurser. Där hade det också behövts enskattehöjning, som ni har vägrat att medverka till, föratt i någon mån råda bot på de stora behoven.Anf. 70 () re-plik:Fru talman! Jag skulle vilja ha ett klargörandefrån sade i sitt anförande att vården hu-vudsakligen ska bedrivas i offentlig regi. Jag skullegärna vilja att utvecklade det lite grann.Vad betyder det egentligen? Finns det öppningar hosVänsterpartiet? Har man lämnat - och jag knyter antill det förra anförandet - dogmatik och fundamenta-lism?Anf. 71 () replik:Fru talman! Det har funnits privata in-slag inom sjukvården. Det finns också. Detfinns kooperativa inslag. Vi har inte stängt dörren föralla sådana utförare. Men vi tycker att det är viktigtmed komplement.I huvudsak ska vården bedrivas i offentlig regi. Viser med stor oro på de kampanjer som förs för priva-tisering och där jättelika vårdbolag i miljardklassenbildas. Vi är rädda för att seriösa mindre utförarekommer att slås ut obönhörligt i den konkurrens somuppstår på den nyskapade marknaden.Det finns anledning att värdera olika aspekter påvården. När vi gör värderingarna hamnar vi på slut-satsen att sjukvården också i fortsättningen bör vara ioffentlig drift och absolut i offentlig finansiering.Anf. 72 () re-plik:Fru talman! Det är intressant att höra resone-manget även om man inte blir så mycket klokare pådet. Man kan välja att tolka det så att Vänsterpartietinte helt har stängt dörren för att låta människor -patienter - välja vårdgivare, att låta människor somarbetar inom vården få välja arbetsgivare.Jag tycker att det skulle vara bra om Vänsterparti-et tog sig en ordentlig funderare kring frågorna ochkanske öppnade sig ännu mer.Vi vill ändå ha en kontrollverksamhet och insynför . Vi har en offentlig finansiering.Jag tycker att det finns små risker för att de hotbildersom målas upp av och Socialdemo-kraterna ska infrias om vården öppnas upp för mermångfald.Anf. 73 () replik:Fru talman! Vi funderar, , pre-cis som alla andra partier, mycket över de svåra ochoerhört viktiga frågorna som har att göra med sjuk-vårdens framtid. Det kan jag lova har inte låst oss - som jag tycker att Folkpartiethar gjort - vid att det till varje pris måste vara privati-sering. Den stenhårda gränsen som lovar finns mellan privat drift och privat finan-siering - dvs. att privat finansiering aldrig kommer påfråga - tror jag inte finns i verkligheten. Redan i dagser vi exempel på hur den privata finansieringen väx-er fram i olika försäkringslösningar. Vi ser ocksåincitament till att det blir en ökad utveckling av an-delen privat vård.Jag har kommit till slutsatsen att det är viktigt attbehålla vården i offentlig drift och finansiering.Anf. 74 ():Fru talman! Efter dessa strukturella diskussionersom har rört sig från dogmatisk starr till annat kom-mer jag att ha ett mer oralt inlägg. Jag tänkte tala omtänderna.Ett växande problem är svårigheter för vissagrupper att klara kostnaderna för att upprätthålla engod tandhälsa. Flera sakkunniga har t.o.m. varnat förrisken att problemet kommer att skapa hälsoklyftor.Kostnaderna för tandvård är ibland så höga att männi-skor med små resurser avstår från nödvändig behand-ling. Äldre tillhör ofta de mest utsatta i denna grupp.Det får betecknas som märkligt att våra tänder fortfa-rande behandlas som något vid sidan av kroppen,detta trots att tänderna är en förutsättning för att viska kunna ta in föda.Forskare har klarlagt flera samband mellan dåligmunhälsa och olika sjukdomar. Den som lider avtandlossning löper ökad risk att drabbas av hjärt- ochkärlsjukdomar, hjärnblödning och t.o.m. diabetes.Detta bekräftar ytterligare att tand- och munhälsa intekan särskiljas från övriga delar av kroppen.Den nya tandvårdsreformen har i vissa delar inne-burit förbättringar för patienterna. För några grupperhar dock reformen medfört ökade kostnader. Detta ärinte acceptabelt. Vi kan inte ha befolkningsgruppersom inte har råd med att upprätthålla en god munhäl-sa.Kostnadsutvecklingen av den nya tandvårdsför-säkringen har redan visat sig svårbemästrad. Utskottethar tillstyrkt en ansökan från regeringenatt få bruka överskottsmedel från bl.a. bidrag tillhandikappade för att täcka kostnader i tandvårdsför-säkringen. Det underskottet uppgick till drygt 330miljoner kronor. Det är osäkert om det nu framlagdabudgetförslaget kommer att räcka till för år 2000.Vad som dock är säkert är att många människor haroch kommer att ha problem med att upprätthålla engod tandhälsa, speciellt på grund av dålig ekonomi.Fru talman! För att finna en långsiktig lösning an-ser vi att det ska tillsättas en utredning i syfte att in-kludera tandvårdsförsäkringen i den allmänna sjuk-försäkringen. Avsikten bör vara att skydda dem somfrämst behöver stöd.Vi kristdemokrater har i vårt budgetförslag lagttill extra för och 500miljoner kronor för attmöjliggöra sänkta tandvårdskostnader till dess ettförslag om ett heltäckande sjukförsäkringssystempresenteras.Vi tror också att det är viktigt att det införs valfri-het inom barn- och ungdomstandvården över helalandet. Detta kommer att leda till ökad kvalitet.Eftersom denna debatt till övervägande del hand-lar om ekonomi borde frågor om minskade kostnaderockså vara av intresse.En fråga som fått ökad aktualitet är ska-dor som orsakas av tobaksbruket. I dör minst8 000 människor på grund av sin rökning.Detta är drygt 1 fler än i trafiken. Samhäll-skostnaderna för bruket av tobak bör med råge över-stiga intäkterna, varför förebyggande insatser ocksåpå detta område kan räknas som en stor ekonomiskvinst. Detta utvecklades i en insändare i DN-debatt iförra veckan av 21 professorer, vilka uppmanaderegeringen att öka de förebyggande insatserna motrökning.Vid den hållna läkarstämman i Stockholmformulerade en medlem av Läkare mot tobak sin synpå situationen: "När får in rapporter om enolycksdrabbad vägsträcka rätar man ut den. När poli-tiker får rapporter om skadedrabbade områden byggerde ett akutsjukhus. "Ofta framhålls vikten av tvärvetenskapligt arbete.FoU-enheter i den kliniska forskningen brukar talaom två ben i forskningen, ett förebyggande och ettsjukdomsrelaterat. Trots att de flesta politiker kanbruka båda sina ben, kan debatten ibland tyckas någothaltande. Att motivera resursfördelning utifrån lång-siktiga vinster är inte alltid framgångsrikt. Därför ärvikten av en folkhälsodebatt välkommen.Folkhälsoinstitutet har ett stort ansvar i det före-byggande folkhälsoarbetet. Det kan dock ifrågasättasom tillförda resurser utnyttjas på bästa sätt. Exempelpå motsatsen finns faktiskt. Vi anser att en översyn avverksamheten bör göras. Delar av nuvarande verk-samhet skulle troligen vinna på att föras över tillregionala och lokala nivåer.Vi tror också att en förändring av apoteksmono-polet skulle bidra till kostnadsbesparingar och ökadtillgänglighet, vilket vi har diskuterat här i kammareni samband med frågan om alkohol, för det var ju vik-tigt. Genom licensierad försäljning av läkemedel ochLäkemedelsverkets kontroll garanteras att säkerhetenoch kvaliteten upprätthålls.De förändringar av fördelningen av medel tillnykterhetsorganisationerna som gjordes för ett årsedan bör återställas. Som vi påtalade vid detta till-fälle finns det ingen som helst anledning till att bidragtill nykterhetsorganisationerna ska hanteras annorlun-da än bidrag till idrotten eller till andra områden.Fru talman! Jag vill slutligen yrka bifall till reser-vation nr 3. Vi står givetvis bakom våra reservationer,men för tids vinnande kan jag avsluta vid detta till-fälle.Anf. 75 ():Fru talman! Kostnaderna i budgeten för sjukför-säkringen har överträffat budge-tens belopp med . De medicinskakostnaderna för sjukvården har fördubblats . var 180 000 svenskar sjukskrivna. Desenaste åren har läkarnas egna sjukskrivningar för-dubblats. Det är inte precis något friskt somlämnar det gamla decenniet, och inte millenniet hel-ler. Det är något märkligt med tanke på den utveck-ling vi har haft på andra områden. i det perspek-tivet borde folk ha varit betydligt friskare. Vi bör hamålsättningen att inleda det nya millenniet med ettarbete för ett friskare och sundare Sverige.Rolf tog i debatten upp det förebyggandearbetet. Vi bör möta det nya millenniet med högregrad av förebyggande insatser. Det är dessutom bådemindre kostsamt för samhället och mera humant. Menäven den reparabla sidan, dvs. själva sjukvården - vifokuserar kanske något för ensidigt på den - måste bliviktig. Sjukvården måste bli både mer nära och mereffektiv. Vi måste satsa mer på rehabilitering för attkorta vårdtiderna. Det är också både lönsamt ochhumant.Det är märkligt mot den här bakgrunden av behovsom reser sig att flera sjukvårdspolitiker i denna de-batt kritiserar det kraftiga tillskott av resurser tillvården som har medverkat till genom deåtta centermiljarderna som har kommit till vården.Det är beklämmande att höra ansvariga sjukvårdspo-litiker - ordet ansvariga får man kanske ta bort - idenna debatt förorda att man ska ta pengar som be-hövs i vården och lägga på ett otidsenligt försvar somsyftar till att döda och skada människor.Fru talman! Jag instämmer naturligtvis i det anfö-rande om inriktning av sjukvården somvår talesman i utskottet har fram-fört här i debatten tidigare om att t.ex. hälsoaspekter-na måste genomsyra det politiska arbetet, om viktenav strukturgrepp vad gäller läkemedelshanteringen,om vikten av att en vård- och tillgänglighetsgarantikommer till stånd för att minska vårdköerna, om merpengar till vården med ett effektivare och modernareförsvar på köpet, om nära vård och valfrihet och allastillgång till vård med ett återställt högkostnadsskyddoch med en offentlig finansieringsform för vården.Jag ska i fortsättningen uppehålla mig vid sjukvårdoch tandvård.När det gäller sjukvården, i första hand då primär-vården, har kunnat medverka till enresursförstärkning och lokal förankring och utform-ning som ger valfrihet, närhet och trygghet. Det är viktigt att lagstiftningen runt sjukvårdentar sin utgångspunkt i patientens situation. Det är förpatienterna som sjukvården är till, blott och bart förpatienterna, och inte för någon annan. Det är patien-tens behov och önskemål som ska styra.Centerpartiet vill öka möjligheterna för patienter-na att välja, och det är utifrån patienternas fria valsom vården ska formas. Patienten får aldrig nekas denvård patienten är i behov av med hänsyn till kostna-derna. Kostnaderna får dock inte begränsa andrapatienters behov. Möjligheterna till s.k. second opini-on bör vidgas. gäller den rätten enbart för enpatient med livshotande eller särskilt allvarlig sjuk-dom eller skada.Fru talman! Det har ofta och länge förts en debattom akutsjukvårdens utformning - om stora och småsjukhus är bra eller dåliga för sjukvården i framtiden.Medan debatten fortgått har antalet vårdplatser mins-kat kraftigt, men antalet sjukhus har i stort sett varitoförändrat. Där förändringar har skett är det de småsjukhusen som fått stryka på foten. Det är synd. Jagvill försvara de små sjukhusen och deras existens.Utvecklingen har också gått mot mera av samverkanmellan olika enheter och mot profilering eller specia-lisering. Spri har bl.a. gjort en studie om detta. Studi-en ger inte belägg för att de stora sjukhusen produce-rar sjukvård till lägre kostnader än vad de små sjuk-husen gör.Sjukhusstrukturen är och ska vara en landstings-kommunal fråga. Men det finns några självklara faktasom är viktiga att framhålla i utvecklingen av denframtida akutsjukvården och som det, enligt mitt sättatt se, inte går att komma förbi. Det är t.ex. attnärsjukvården ska vara nära och lätt att nå. Det kräverdecentralisering för att stärka tillgängligheten, samti-digt som den högspecialiserade vården kan bedrivaspå färre enheter. De små sjukhusen är ofta en del avden nära vården. Många människor upplever de småsjukhusen som en viktig trygghetsfaktor. Tryggheteni vården är viktig. Det måste respekteras i den fortlö-pande utvecklingen av vården. Det finns inget somtalar för att de medicinska resultaten skulle vara bätt-re på de stora sjukhusen. Därför kräver framtidensåväl små som stora sjukhus. Det är dags att avlivamyten om att små sjukhus ska läggas ned för att deinte fyller mått och krav för sitt ändamål.Det är naturligtvis orimligt att låta människor stå ikö till sjukvård. Det är både en resursfråga och enorganisations- och effektivitetsfråga. Det har diskute-rats här tidigare. En väl utbyggd primärvård under-lättar trycken på akutsjukvården. De vårdavtal somfinns som en följd av de lokala avtalen om center-miljarderna till vården är en viktig del i arbetet för attminska vårdköerna, men det är inte tillräckligt. Envårdgaranti med verkligt innehåll är ett annat medelsom borde till för att vi ska kunna ta bort flaskhalsar.Personalen är det viktigaste redskapet som vi har ivården. Därför är och blir arbetsmiljöproblemen av-görande för en god sjukvård. Det är mycket alarme-rande när sjukskrivningarna ökar hos vårdpersonalen.Herr talman! I betänkandet finns två reservationermed som undertecknare som berörtandvården. Det är dels reservation 4, där krav försfram om en översyn av tandvårdsförsäkringen, delsreservation 9, som berör barn- och ungdomstandvår-den. Den nya tandvårdsreformen har gjort det dyrareatt gå till tandläkaren. Vi har närmat oss en gräns därtandhälsan kan bli eftersatt på grund av att inte allahar möjlighet att av ekonomiska skäl gå till tandläka-ren och välja den bästa vården. Det är naturligtvis intetillfredsställande.Samhällets stöd till vuxentandvården bör främstsyfta till en bättre tandhälsa bland befolkningen så attvårdbehovet och kostnaderna kan sänkas . Dennya tandvårdsreformen har inneburit klara förbätt-ringar för äldre och funktionshindrade som bor i sär-skilda boendeformer eller omfattas av den kommu-nala omsorgen. med dessa förbättringar harkostnaderna ökat. Ser man i ett längre perspektivunder 90-talet har en minskning skett av subventio-nerna, vilket inneburit att fler personer fått ekonomis-ka svårigheter vid omfattande och höga tandvårds-kostnader, som jag tidigare nämnde. Det gör det svå-rare att få den rätta vården. Det är inte bra.Det låter enkelt att säga att tänderna är en del avkroppen och att tandhälsan bör behandlas på sammasätt som annan sjukvård. Att inordna tandvården inuvarande kostnadsskydd för sjukvården riskerar atthöja samhällets kostnader på ett sådant sätt att det kanhota att tränga undan annan angelägen och viktigsjukvård, som då måste prioriteras bort. Alternativetär en kraftig höjning av högkostnadsskyddet. Det ärinte heller någon bra lösning för dem som behövermycket vård och har små resurser.De förbättringar som behöver göras för att garan-tera alla en bra tandvård står snarare att finna inomramen för den nuvarande tandvårdsförsäkringen, somvi ser det. I samband med att en översyn nu görs börhänsyn tas till detta och sådana ändringar göras att entillfredsställande ordning kan nås.Tyvärr har utskottet avvisat krav idenna del, varför reservation 4 har blivit nödvändig.Den står bakom, såväl som övriga re-servationer där namn finns med,även om vi för tids vinnande inte yrkar bifall till allareservationerna.Herr talman! Enligt uppfattning börvalfrihet på lika villkor införas mellan privat ochoffentlig tandvård för barn och ungdomar. Monopoli-seringen inom barn- och ungdomstandvården börsåledes upphöra. I vår partimotion har vi krävt attregeringen återkommer med ett lagförslag i den rikt-ningen. Denna synpunkt byggs under av expertis påområdet. har också förordat ett fritttandläkarval för barn och ungdomar. Det fria valet ärinte minst viktigt för kvaliteten i tandvården. Kravet,som avvisas av majoriteten, finns i reservation nr 9.Jag har svårt att förstå varför majoriteten motsättersig denna valfrihet, som förbättrar kvaliteten i tand-vården för våra barn och ungdomar.Herr talman! Jag vill avsluta med att instämma iyrkandet om bifall till reservationerna 4, 9 och 25. Iövriga moment där centerreservationer inte står emotyrkar jag bifall till utskottets hemställan.Anf. 76 () replik:Herr talman! Även om inbjöd tilldet tänker jag inte återigen ta upp en försvarspolitiskdebatt, utan den får vi ta sedan. Jag kan bara med vissförvåning konstatera att motiv för att flyttapengar till sjukvården från försvaret är att försvaretskadar och dödar människor. Då förstår jag inte var-för inte flyttar allting, om det är huvudmoti-vet.Däremot vill jag välkomna - ochjag håller fullständigt med honom - när han säger attmöjligheterna till second opinion ska ökas. När frå-gan behandlades i utredningen och jag ville ha enutökad möjlighet till second opinion var inte Center-partiet den främsta stödtruppen. När vi här för ett årsedan i december beslöt om patientens rättigheter varinte heller direkt med på den linje somvi har, dvs. att man ska ha rätt till second opinion.Jag vill bara passa på att tacka för det nu har sagt, för det betyder att vi har kommit enbra bit ytterligare i en samsyn om vilka rättigheterpatienten ska ha i vården.Anf. 77 () replik:Herr talman! Det är självklart att vi kan lyssna ochta argument, . Det har vi gjort.Jag skulle önska att kunde lyssnaoch ta argument, utan att för den skull nu återvändatill en försvarspolitisk debatt. Jag önskar naturligtvisatt man kunde lägga ned hela försvaret. Vi är tre påKalmarlänsbänken som deltar, och vi vet att dennauppgörelse tillför län ungefär 200 miljonertill vården . Såvitt jag kan förstå ger det intenågra konsekvenser för försvaret av län.Hur kan detta vara fel? Jag förstår det inte. LeifCarlson borde inse att det stärker den vård han självarbetar inom.Anf. 78 () replik:Herr talman! Vi har tidigare diskuterat det här,och jag har framhållit att i den struktur som vi har försjukvården i landet, med de organisationsformer denerbjuder, kan vi stoppa in både ett och två försvarutan att det påverkar särskilt mycket.Det är strukturerna det är fel på. Det är fel, somjag också sade till förut, att tro att manlöser sjukvårdsproblemen genom att stoppa in pengari strukturer som inte kan sköta dem på ett bra sätt ochi organisationer som inte får möjlighet att utvecklasoch nyttja pengarna på ett optimalt sätt så att vi får utvård för dem. Det enda man då gör - vilket fackeninom vården har sagt och vilket HSU framhöll - är attlägga en död hand över nödvändigt förändringsarbete.De nya pengarna blir en orsak till att inte göra nöd-vändiga förändringar, till att inte släppa fram perso-nalkreativitet och till att inte hitta nya former för attorganisera sitt arbete. Det går ju att smeta pengar överdet, så syns det inte .