prot · GN0945 · 1999-12-13 00:00:00 — Det ska vara en utbildning som grundar sig påkritiskt tänkande och en demokratisk grundsyn sominnebär en helhetssyn på världen och ger förutsätt-ningar för ett öppet och demokratiskt samhälle såvälsom ett gott och framgångsrikt liv för den enskilde.Vi ifrågasätter därför den marknadsanpassning medprivatfinansierade professurer, köpta uppdragsutbild-ningar som ger högskolepoäng och stiftelsedrivnahögskolor som vuxit fram under 90-talet.Herr talman! Den akademiska världen är hemvistför en omfattande och viktig vetenskaplig forskning,ett forum för kritisk debatt och analys av historienoch samtiden. allierar sig med de radi-kala krafter som kämpar för att forma den högre ut-bildningen till en mötesplats för alla människor, kraft som vill omforma samhället och göra detöppnare och mer demokratiskt. Uppgiften är intebara, som någon har uttryckt det, att förstå och förkla-ra världen utan också, och inte minst, att förändraden.Anf. 131 () re-plik:Herr talman! Jag håller med attkunskap är makt. Därför ska arbetarklassen få tillgångtill utbildning. Men tillgång är inte detsamma som attkänna sig tvingad. Vägen till lycka är inte självklartkunskap, men kunskap kan ge en väldig tillfredsstäl-lelse.Kalle talar föraktfullt mot borgarna. Isjälva verket tycks vi vara mer intresserade av att allaska vara delaktiga. talar om att alla skavara delaktiga i det livslånga lärandet och i vuxenut-bildningen. Men har någon enda gånglyft tanken att stötta de utvecklingsstörda i deraskamp för att få sina möjligheter till kompetenshöj-ning?Nej, min slutsats är att Vänstern bär skenet av atthjälpa de svagare grupperna men har i realiteten blivitett parti som vill gynna dem som längtar efter makt.Anf. 132 () replik:Herr talman! Låt mig inleda med att säga att jaghar svårt att använda begreppet svaga grupper på detsätt gör. Det finns i realitetenväldigt få människor som är svaga. De utvecklings-störda eller - som jag uppfattade det - de som kom-mer från arbetarklassen och som inte har en lika godbakgrund är inte att betrakta som svaga grupper. Dehar mycket att komma med om man bara ger demtillfälle att göra det.Vänsterpartiets uppfattning är att vi ska ge alltstöd till att få samma förutsättningar för alla männi-skor. Det gäller alla oavsett bakgrund, oavsett etnici-tet och oavsett kön. Det gäller också om man ärfunktionshindrad. Det är därför vi med stolthet harställt oss bakom propositionen om funktionshindradesrätt till utbildning, som har diskuterats tidigare här ikammaren.Att inte gör det visar bara tyd-ligt att de fortfarande lever kvar i den gamla synendär de som är fuktionshindrade ska stoppas undan påen särskild specialskola i stället för att kunna bo kvari sina hemkommuner och där få den hjälp och detstöd de behöver.Anf. 133 () re-plik:Herr talman! Med kunskap ochintelligens borde han inse att det inte finns en endakommun som klarar av att ge de dövblindabarnen den hjälp som de förtjänar och som de behö-ver för att utvecklas efter det att man lägger ned deskolor som hade detta som specialitet.Jag tycker att det är allvarligt att anklaga ett partiför att inte vilja hjälpa de svaga som försvar för inte själv ser vidare än just makten, kunskapenoch den egna ideologins syften. Det är allvarligt i stället använder dessa grupper.Vi tror på att varje människa ska ha rätt till möj-ligheter att utvecklas. Vi tror på att kunskap ska fin-nas tillgänglig. Men kunskap ska inte vara något somenbart ska ge makt. Kunskap har ett värde i sig förmänniskors välbefinnande och utveckling av sam-hället som kan vara fritt från maktkoncentration.Anf. 134 () replik:Herr talman! För att vara kristdemokrat talarYvonne ovanligt mycket om makt. Jagtror att det är bra att inse att kunskap har ett makt-perspektiv. Det är just därför som arbetarrörelsenspartier har sett det som så viktigt att alla människorfår tillgång till den makt som kunskapen innebär. Detär därför som det är så beklagligt att kristdemokrater-na inte i samma utsträckning som majoriteten villbygga ut antalet platser till högskolan.Låt mig också konstatera att sin intelligens och med sin kunskap borde kunnainse att de 2 000 barn med multihandikapp som i ute i kommunerna bättre kommer att kunnahjälpas med de utvecklings- och resur-scentrer som kommer att skapas. Det blir antingeni , i eller någon annanstans,men det blir med de resurser som har funnits på spe-cialskolorna tidigare. kan man hjälpa alla elever,och inte bara de som råkade ha möjligheten att hamnapå specialskolorna.Vi måste ju kunna se lite längre än bara precis tillde människor som just nu är på en viss skola. Viborde kunna se att det finns mängder av barn ochandra människor ute i kommunerna som behöver denhjälp och den omsorg som sågärna riktar mot just de särskilda elever som finns påde skolor som vi nu har diskuterat.Anf. 135 ():Herr talman! Jag är bekymrad över regeringensoch inställning till västra i olikasituationer, och över hur har hanterats.Jag bor där, och man ser självfallet mer av vad somhänder i ens egen region. Det är också möjligt att manser något enögt . Men om jag lägger ihop designaler jag har fått, den ena efter den andra, så blirslutresultatet bekymmersamt.En region behöver en myckenhet av högre utbild-ning . Inte minst högskolorna har mycket storbetydelse för regionens utveckling. I förlängningenav det följer tillgång till kvalificerad arbetskraft ochdärmed en attraktiv miljö för arbete, ekonomi, etc.Om man jämför antalet utbildningsplatser mellanfyra olika regioner i får bekymret en merprecis grund. ligger på mellan tre ochfyra helårsstudenter per 1 000 invånare lägre än övri-ga . Med ca 1 ½ miljon invånare blir det högatal, och snedfördelningen är uppenbar.När jag sedan bryter ned högskoleplatserna till lä-karutbildningsplatser blir resultatet än mer snett. Härhar 81 utbildningsplatser per 1 miljoninvånare, medan övriga regioner har följande antal:121 i , 124 i , 132 iMalmö-Lund och 157 i . Då är att märka atti siffror inkluderas de föreslagna 40 nyaplatserna.Jag vill anknyta till vad utbildningsutskottet skri-ver om fördelningen av platser till universitet ochhögskolor. Utskottet tar upp fyra kriterier som börmedräknas för att få högskole- och universitetsplat-ser. Det rör sig om söktrycket från studenterna, nä-ringens behov, lärosätets möjlighet att anordna ut-bildning - i det torde också ingå att ge tillgång tillpraktik - och att ta emot studerande.Beträffande det första kriteriet var det isnitt nära fyra studenter som sökte till varje plats iVästsverige. I övriga riket var det mellan två och enhalv och tre. Jag har inte siffrorna speciellt för läkar-utbildningen.Det är ovedersägligen så att i regioner där mangenomför sin utbildning - där stannar man gärna. Inteminst gäller det läkarutbildningen som är så prakti-kinriktad, teoretiska studier. Behovetav läkare i är stort , och kom-mer att bli än större. Det är ett bekymmer att antaletutbildningsplatser är för få. Det är ju en mycket långtid mellan utbildningsstart och färdig läkare. Därförmåste här till snabba förändringar. Detta gör att ocksådet andra kriteriet, dvs. det om näringens behov, ärväl uppfyllt.Beträffande möjligheter t.ex. till praktik i läkarut-bildningen är tillgången till patienter i be-tydligt bättre än på andra håll. Det kan ju i och för sigdiskuteras om det är bra eller inte, men ur utbild-ningssynpunkt torde det vara värdefullt. Dessutomhar tidigare haft 170 läkarutbildningsplat-ser, medan de är betydligt färre . Det kan alltsåinte vara något större problem att återgå till de 170.Slutligen har vi i möjligheten att ta emotstudenter rent rumsligt i dubbel bemärkelse. Här harde flesta universitets- och högskoleorter problem. Delöses kanske temporärt i alla fall, även om det inte ärbra. Jag förde en diskussion om detta i den bostads-politiska debatten. Här måste staten vidta åtgärder,antingen med direkt stimulansstöd för byggande avstudentbostäder eller genom att man sänker vissa kravpå de här bostäderna och gör dem enklare så att deinte blir alltför dyra. Alternativt måste båda åtgärder-na vidtas.Sammantaget har både och övrigaVästsverige stora förutsättningar att ta emot fler stu-denter. Det är faktiskt en nödvändighet. Alla utbild-ningsutskottets kriterier är uppfyllda.Det är glädjande att det finns så många motionärer- ett trettiotal - från i denna fråga. Detvisar på insikten där. Dessutom är alla partier, utomSocialdemokraterna, representerade i motionerna.Med ett intensivt arbete inom våra partier borde vidärför kunna åstadkomma en förändring till nästa årsbudgetarbete.Anf. 136 ():Herr talman! Om kammaren hade bifallit t.ex.Folkpartiets motion om att låta sökandetrycket merpåverka tilldelningen av platser så kanske fler hadekommit in på läkarutbildningen, som talade om.Jag ska kort återanknyta till det som jag talade omi mitt huvudanförande, nämligen den högre utbild-ningen. Det var väldigt länge sedan, innan utbild-ningsminister kom in i kammaren.Jag tror att bl.a. sade att Folkpartietföreslår marginella förändringar i kvaliteten. I verk-ligheten innebär vårt budgetförslag omkring en halvmiljard till högre utbildning - till forskarutbildning,till och till doktorandtjäns-ter. Det innebär ytterligare 70 respektive 200 miljonerför . Detta föreslår även vi genomatt acceptera en viss minskning av utbyggnadskapa-citeten. Jag tror att man måste tänka efter, utan attgöra någon drastisk bromsning här. Anslagen perstudent har minskat med så där en vid desvenska högskolorna - det är klart att det påverkarkvaliteten.Det är också väldigt viktigt att den fria grund-forskningen inte hotas. Det är bra att företag ochandra beställer forskning utifrån, men det är ocksåviktigt att vi har en fri grundforskning.En del har fått det att låta som att ärnegativt till . Vi vill som sagtvar ha en utbildningsbank för vuxna, där alla har rättatt få gymnasieutbildning. Men vi får inte glömmabort att till är riktat till arbetslö-sa. Det är en arbetsmarknadssatsning. Vi anser att detär bättre att lägga våra pengar i vår budget på åtgärdersom ger riktiga jobb i stället för att prioritera arbets-marknadssatsningar. Sänkta skatter och avgifter förföretagen som minskar lönekostnaderna och ger flerjobb är bättre. Det är en huvudmotivering till bespa-ringen på . Vi anser också att det behö-ver utvärderas mer.Anf. 137 ():Herr talman! Det sker en välbehövlig utbyggnadav landets högskolor. Det rör sig om tusentals platser.Utbildningsministern sade beträffande detta att detsker en mycket stark utbyggnad. Han nämnde Han-delshögskolan, som fick omdömet att den ökar myck-et starkt. får en god resursutveckling, sadehan också. Det är bra!Men vi är motionärer från fem partier som har ta-git upp de frikyrkliga högskolornas villkor. Vi har treyrkanden, varav yrkande 2 behandlas i detta betän-kande. Yrkandet handlar om en rimlig tillväxt för dehär nämnda högskolorna. De finns i , Örebrooch . De är relativt unga. Numerärt har deen förhållandevis måttlig omfattning, men skolorna ärbåde i växande och har rönt positiv uppmärksamhetinte minst i de äldre teologiska fakulteterna.Alla de här högskolorna förordnades 1993 till-stånd att utfärda högskoleexamen för teologisk ut-bildning. De fick en 80-poängsbehörighet. Detta ärnågot som fortfarande gäller för skolorna i Uppsalaoch , medan Teologiska under resans gång fått behörighet att högskole-examinera teologiskt studerande om 140 poäng.Herr talman! Redan från starten fick de här hög-skolorna en betydligt svagare tilldelning av statligamedel till utbildningen. Detta är något som har följtmed . Teologiska Högskolan här i Stock-holm har t.ex. inte erhållit lokalstöd fullt ut, vilket ärgängse i statsstöd till högskola och universitet. THShar haft 80 studieplatser, och får nu ytterligare 10.Dessutom omvandlas också ett projektstöd.Jag har en hälsning till utbildningsministern sompåpassligt hann slinka ut genom dörren just nu - menhan kommer här. Som utskottet skriver i betänkandethar man nu ett tusental vardera reserverat fören senare fördelning. Därför skulle jag önska att manvid fördelningen också skulle kunna beakta en myck-et ringa förstärkning numerärt sett till dessa högsko-lor. Jag tar gärna en muntlig accept på detta fråndenna talarstol av tycker att utbildningsutskottet har tagit alltförlätt på frågan. Man refererar bara den här uppräk-ningen som är på sammanlagt 25 platser, trots attansökningarna till de här fristående högskolorna ärmånga. Av det skälet kommer jag att stödja reserva-tion 1 där man har ställt sig bakom det här yrkandet.Jag tror att det finns sakliga skäl för detta. Att intetappa bort dessa skulle också ligga väl i linje med talar om en utbyggd högskola. Här avkräver manhuvudmännen och deras supportrar en uppställningmed egna skattade pengar. Det är någonting som maninte kräver av andra fristående högskolor, det må varabanker, industrier eller kommuner som står bakomdem.Herr talman! Vi vill ha en jämförbar och rättvistilldelning när högskoleverksamheten byggs ut. Dettarimliga krav yrkar jag bifall till genom att stödjareservation nr 1.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )7 § Utgiftsområde 15 Studiestöd samt Ett re-formerat studiestödssystemFöredrogsutbildningsutskottets betänkande 1999/2000:UbU2Utgiftsområde 15 Studiestöd (prop. 1999/2000:1delvis) samtutbildningsutskottets betänkande 1999/2000:UbU7Ett reformerat studiestöd (prop. 1999/2000:10).Anf. 138 PER ():Herr talman! Låt mig inledningsvis påminna omvårt särskilda yttrande under utgiftsområde 15. Dess-utom vill jag yrka bifall till reservation 1 under mom.1 i UbU7. Det innebär ett avslag på hela studieme-delsförslaget, inte för att det nuvarande systemet ärbra utan kanske just för att det är så otroligt viktigt attvi får fram ett modernt, bättre fungerande och förut-sägbart studiemedelssystem.Herr talman! Om granskadepropositioner och deras titlar är jag ganska övertygadom att man skulle fälla den här för vilseledandemarknadsföring. Det här är inte ett reformerat studi-estödssystem. Det här är på sin höjd små justeringar iett gammaldags statiskt system som är svåröverskåd-ligt både för staten och för låntagarna.Det nuvarande studiemedelsssystemet är tyvärr påväg att kollapsa. Bara har en fördubbling av antalet lån. är 1,3 miljo-ner låntagare skyldiga staten . 69miljarder är lån tagna efter 1988, dvs. med det nyastudiemedelssystemet. beräknas denna del avskuldstocken uppgå till . Det härär en utveckling som måste brytas.Det innebär naturligtvis också att det är fler ochfler individer som aldrig kan betala tillbaka sina lånoch därmed är skuldsatta under hela sitt yrkesverk-samma liv. Jag tror att det är en partikollega till ut-bildningsministern som har sagt att den som är satt iskuld är inte fri.Sverige är på väg från industrisamhället till kun-skapssamhället, från en samlad utbildningsperiod tillett livslångt lärande, från en nationellt domineradutbildning till en global utbildningsmarknad där allt-fler kommer att skaffa hela eller delar av sin utbild-ning någon annanstans. Syns dessa förändringar iomvärlden i det nya reformerade studiemedelssys-temet? Nej, tyvärr inte.Många begåvade elever kommer aldrig längre ängymnasiet . De går inte vidare till högre utbild-ning. Det är ett stort slöseri för dessa begåvade ele-ver. lider av social snedrekrytering. Vihar dessutom för få högutbildade och en stor outnytt-jad kunskapsreserv.I årskullen födda var den relativa chansen attpåbörja högskoleutbildning fortfaran-de sju gånger högre för ungdomar från tjänstemanna-hem än för ungdomar från arbetarhem. För vissaårskullar visar SCB:s statistiken t.o.m. att den socialasnedrekryteringen har ökat sedan slutet av 60-talet.Ett annat problem är att lider bristpå högutbildade akademiker. OECD-statistiken visaratt befinner sig på plats 21 av 25 när detgäller antalet personer med minst treårig högskoleut-bildning i åldrarna . Det är mycket oroande.Herr talman! Inget system i världen för studieme-del kan dock lösa alla de problem vi har. Det avgö-rande problemet är de höga skatterna och den rigidalönebildningen. Vi måste skapa ett samhälle där detlönar sig att arbeta. Vi måste skapa ett samhälle därdet lönar sig att utbilda sig och att successivt vidare-utbilda sig. Det gör det tyvärr inte i dag.Låt mig gå över till regeringens proposition. Jaghar sagt att det här endast är små juste-ringar i ett system som inte kommer att hålla. Det ärän mer förvånande att det är en oklar finansiering.Hur vi än räknar kan vi inte få de här siffrorna att gåihop. Det fattas en eller ett par miljarder kronor.Det är extra förvånande eftersom utbildningsmi-nistern tidigare gång på gång här i kammaren har sagtatt vi måste vänta tills de statsfinansiella resursernamedger en ny studiemedelsreform. heter det attregeringen avser att återkomma till anslagsfrågorna ikommande budgetarbete. Oj, vad snabbt det gick medden stringensen i budgeteringen.Vi vänder oss också mot att regeringen vill införaen åldersgräns för studiemedlen. Stupstocken är , men redan förlorar individen suc-cessivt rätten att bedriva avancerade studier medstudiemedel. Hur stämmer det med allt vackert tal omett livslångt lärande?Vi motsätter oss också inkomstprövningen. Dejusteringar av det s.k. fribeloppet som regeringen görlöser inte de grundläggande problemen. Många stu-denter både vill och kan arbeta mer, men inkomst-prövningen hindrar dem.Vi trodde ett tag att flera saker var på rätt väg närdet gällde återbetalningsreglerna. Men tyvärr försökersig regeringen på att införa en nödvändig koppling avåterbetalningen till skuldens storlek och inte till in-komsten. öppnar man ett antal s.k. trygg-hetsregler som gör att det är väldigt oklart hur mångasom kommer att betala tillbaka på grund av skuldensstorlek och hur många som kan fortsätta att betala avmed inkomsten som grund.Vi står naturligtvis bakom vår uppgörelse om enpensionsrätt för studier, även om jag måste säga attdet av den här propositionen inte framgår särskiltmycket hur detta ska ske och vad det ska kosta. Vivill nog se lite mer kött på benen innan vi sväljerdetta.Låt oss gå över till de moderata utgångspunkternaför ett nytt studiemedelssystem. Vi skulle vilja se ettmodernt, flexibelt och förutsägbart system både förde studerande och för staten. Vi vill till att börja med,och det är kanske det viktigaste, sänka skatten påkunskap och kompetens. Grundproblemet är ju attSverige har alldeles för höga skatter på kunskap ochkompetens.Det måste löna sig att bedriva högre studier ochavancerad forskning i . Då handlar det i förstahand om just sänkta skatter och en större lönesprid-ning.Vi hade önskat att utbildningsministern hade för-sökt åstadkomma en bred överenskommelse. Vi tyck-er att det finns många likheter mellan pensioner ochstudiemedel. Det är saker som lämpar sig ganska illaför att bytas och förändras varje gång man byter poli-tisk majoritet.Vi skulle också vilja se - det är ett krav från vårsida - ett fullt finansierat system. Det är en av huvud-orsakerna till att vi vill avslå hela propositionen.Vi skulle också vilja se ett betydligt flexiblare ochmer uppmuntrande system. Vi skulle t.ex. vilja attstudenten kunde studera över , både inomoch utom gränser.Vi skulle också vilja att man på olika sätt upp-muntrade effektiva studier.Vi vill också se till att vi får ett brett förankratsystem som gör att skuldstocken successivt minskar -inte på grund av automatisk avskrivning utan pågrund av att lånen betalas tillbaka.Vi vill också se ett system för återkommande ut-bildningsbehov. Här håller vi med de fackliga organi-sationer som den senaste månaden har börjat mullraom att de små steg åt rätt håll som vi såg när det gäll-de kompetens- eller utbildningskonton, vilka fanns ibudgeten , nu är på väg att slarvas bort. Detvore väl väldigt rimligt att försöka att här och i dagkoppla ihop den typen av utbildningsfinansiering medett nytt studiemedelssystem.Vi skulle dessutom vilja införa avdragsgill studie-skuldsränta. Vi anser nämligen att det här är en av deabsolut största investeringar som en individ gör i sittliv. Tillsammans med köp av hus eller bostadsrätt ärdet kanske det största enskilda ekonomiska antagandeman gör.Vi anser dessutom att skulder ska betalas tillbaka.Endast vid dödsfall eller om individen blir konstantoförmögen att betala tillbaka sina skulder ska manhitta andra sätt.Fru talman! Som jag tidigare sade vill vi natur-ligtvis följa pensionsöverenskommelsen. Vi har ingatekniska invändningar mot att pensionsrätten kopplastill studiemedlens bidragsdel. Däremot saknas engedigen kostnadsberäkning, och finansieringen äroklar. Regeringen måste därför återkomma med be-räkningar av reformens kostnader och finansiering.Fru talman! Sist men inte minst är det hög tid attkonkurrensutsätta CSN. Moderata samlingspartietföreslår att CSN:s monopol på hantering, rådgivningoch utbetalning av studielånen slopas. Alla studenterska ha rätt till en enskild privatekonomisk rådgivningi samband med sina studier. I övrigt ska de bemötaspå ett korrekt och respektfullt sätt när det gäller derasstudielån. De är ju kunder, och de ska faktiskt kunnafå en god service. Det får de tyvärr alltför sällan idag.Fru talman! Avslutningsvis vill jag ställa en frågatill utbildningsministern: har utbildningsmi-nistern inte gjort några försök att nå en bred, stabilöverenskommelse om ett nytt studiemedelssystemenligt förebild från pensionsöverenskommelsen?Anf. 139 ():Fru talman! Det har varit en lång och intressantdebatt, viktig för skolans framtid. Den har pågått i sextimmar . Det är också viktigt, när vi nu fortsättermed att tala om ett nytt studiestödssystem, att vi sertill att studenterna får möjligheter att genomföra sinastudier.Vi debatterar nu utgiftsområde 15 Studiestöd, be-tänkande UbU2, och Ett reformerat studiestödssys-tem, betänkande UbU7.Under flera år har debatteratdet nuvarande studiestödssystemet och krävt föränd-ringar. Att vi nu i millenniets sista månad äntligen harett förslag på bord är mycket positivt,även om vi inte är helt nöjda med förslaget utan upp-lever lite av känslan att det bara bidde en tumme avreformen. Förbättringarna för de studerande är ytterstmarginella. I vissa stycken upplever studenterna för-slagen rentav som en försämring.Kristdemokraterna vill medverka till att bygga ettlångsiktigt hållbart och överblickbart studiefinansie-ringssystem som vilar på bredaste möjliga politiskaförankring. Det hade varit önskvärt att regeringensökt en bred politisk förankring kring ett reformeratstudiestödssystem, särskilt som propositionen imånga delar avviker från Studiestödsutredningensförslag.I många stycken överensstämmer ändå proposi-tionen med våra överväganden. Det är därför vi harvalt att inte yrka avslag på propositionen. Men pånågra väsentliga punkter hade vi gärna sett att rege-ringen hade gått längre och följt Studiestödsutred-ningens förslag. Jag kommer i mitt anförande att pekapå några punkter där vi anser att regeringens förslagbör utvecklas och förbättras.Fru talman! har länge argu-menterat för ett studiemedelssystem där totalbeloppetär fördelat på hälften bidrag och hälften lån. Som ettförsta led i denna satsning har vi i vårt förslag tillstatsbudget avsatt mer änregeringen , som framgår avbetänkande UbU2.Kostnaderna för utbildning och studiestöd kan,med regeringens egna ord, ses som en samhälleliginvestering som ger avkastning i ett senare skede iform av ökad ekonomisk tillväxt samt social ochkulturell utveckling. Det är därför anmärkningsvärtatt regeringen inte går längre i sina satsningar medhänvisning till att ekonomin inte tillåter det, särskiltsom man gång på gång påpekar att det går bra förSverige.Vi tvingas alla till prioriteringar av hur vi vill an-vända befintliga medel. Regeringen har valt att inteprioritera studenterna. I stället satsar man på maxtax-an, som gynnar höginkomsttagarna. Vi beklagar dettaoch står fast vid våra tidigare deklarerade ståndpunk-ter när det gäller bidrag och fribelopp samt striktarekrav på studieresultat. Jag kommer att utveckla dettaresonemang längre fram i mitt anförande.Fru talman!