prot · GN0912 · 1999-10-13 00:00:00 — Erfarenheterna av det svenska biståndet idet förgångna har ju varit att det emellanåt faktiskthar lett till en sämre utveckling än annars. Vi tyckeratt det viktiga är att vi har ett kvalitativt bra bistånd,även om det är på en lägre nivå.(Applåder)Anf. 13 () replik:Fru talman! Alla TV-tittare och radiolyssnare! Jagtycker att det var ett intressant budskap - en applådfick det också av moderata partikolle-ger - att biståndet kan vara lågt. Visst ska kvalitetenvara hög - självklart. Men som världen ser ut tyckerjag att det är ynkligt att i ett av de rikaste länderna ivärlden - för det är vi fortfarande - finns det ett partisom t.o.m. vill sänka biståndet. Jag tycker att detvisar en brist på förståelse för hur världen ser ut.Bo Lundgren sade att det gäller att frigöra männi-skor. Sedan sade han att det går bra för mendet går dåligt för många svenskar. Här kommer åter-igen den här ryggradsreflexen från en moderat ochkanske från . Det är inte bara det att detgår dåligt för många svenskar; det går dåligt förmånga som bor i . Väldigt dåligt går det förväldigt många invandrare. Vi kan inte längre tala omatt det bara handlar om svenskar, utan det handlar omalla som bor i . Det vore skönt att få en parti-ledare från som tar det greppet, som intebara talar om oss som är födda här utan om alla sombor här, oavsett om man är svensk, kurd eller någotannat.Vi behöver världens bästa skola, lyder ett moderatslagord. Ja, det borde vi egentligen ha. Men låt oss dåtitta på t.ex. , där det stora systemskiftetändå sker. Vore det inte bättre att satsa på fler vuxna iskolan än på sänkt skatt? Vore det inte bättre att satsapå fler händer i vården än på sänkt landstingsskatt?Vore det inte bättre att satsa just på kvalitet än påsänkt skatt? Att höja skatter är inget självändamål.Men som situationen ser ut inom skolor, sjukvård ochbarnomsorg behövs det fler människor där, och skamänniskor ha rimlig lön kostar det för det offentliga.Vi är inte emot privata alternativ rakt över - ab-solut inte. Det är inte det jag talar om. Men ävenprivata alternativ ska faktiskt finansieras med offent-liga medel. Det inbillar jag mig att vi är överens om,trots allt. Varför vill ha ett systemskiftedär det är viktigare med sänkt skatt än med fler vuxnai skolan och fler händer i vården?(Applåder)Anf. 14 BO () replik:Fru talman! Det är märkligt att biståndsfrågan tasupp av en politiker som företräder ett parti som intevill ge våra grannländer i öster det bästa bistånd somfinns, nämligen att få delta i den europeiska unionen,att kunna utveckla ekonomin - ett parti som inte villlåta den europeiska unionen skapa fred och möjlig-heter också för de länder som står utanför.Sedan är problem, liksom GudrunSchymans och , att fortfaran-de tar ut världens högsta skatter av sina medborgare,men trots det har vi problem i vården, skolan ochäldreomsorgen. Då är ju inte höga skatter lösningen.Hade det varit så hade vi inte haft några problem. Vibehöver sänkt skatt för fler jobb, sänkt skatt för mind-re behov av offentliga insatser, som vi prio-riterar och utnyttjar resurserna på effektivaste möjligasätt. Det var när vi regerade vårdköerna försvann.(Applåder)Anf. 15 ():Fru talman! Jag vill säga till att pro-blemet inte är att vi i har världens högstaskatter. Inte heller tror jag att problemet i de ländersom har världens lägsta skatter är att de har det. Pro-blemet är att vi gemensamt i våra ekonomier kan seatt klyftorna ökar, att orättvisorna ökar, att människori allt högre grad ställs utanför. Det går en klyfta ivärlden, skulle jag vilja säga, mellan fattiga och rika.Hela västvärldens ekonomiska system resulterar idetta. Oavsett om skattetrycket är eller iett land ser vi denna utveckling. Den är global. Det ärett stort problem, ett systemfel som jag tycker att visom politiker borde ägna oss åt.Jag skulle vilja ta den tid jag har i anspråk till attlyfta ett annat sådant systemproblem, höja blicken litefrån de budgettekniska utgiftsområdena och titta ut ivärlden, men också på . Jag vill göra det uti-från en erfarenhet som jag just nu bär med mig frånen kvinnokonferens i på , med kvin-nor från , , de baltiska staterna, deskandinaviska länderna med gäster från ochIndien samt en del andra länder. Det var intressant attdär se att det bland dessa flera hundra kvinnor, medväldigt skilda erfarenheter och positioner i samhället,fanns något gemensamt, en gemensam struktur somvi kunde se i samtliga länder. Även om det kansketog sig lite olika uttryck beroende på den ekonomiskautvecklingen och graden av vad man traditionelltskulle kalla för civilisation i de olika länderna, fannsdet något gemensamt, en gemensam struktur som sertill att kvinnor är i underordnad position ekonomiskt,politiskt och maktmässigt, att kvinnor inte finns med ide politiska maktcentrumen eller de ekonomiskamaktcentrumen.Det här var en genomgående erfarenhet från Indi-en, , , de skandinaviska länderna ochde baltiska staterna, och . Det tar sigolika uttryck, men det fanns också gemensammauttryck. Våld mot kvinnor, familjebråk kallas det för,fast vi vet att det är män som slår kvinnor. Prostitu-tion, kvinnotrafik som det kallas för, fast vi vet att detkönshandel, och det ökar. Vi har sett avslöjas ganskanyligen, , en stor härva med kvinnor från deösteuropeiska och baltiska länderna. Köparna finnshär, bland oss, de män som köper dessa s.k. tjänster.Våldet finns här, bland oss, med hundratals kvinnorsom blir slagna bakom hemmets stängda dörr, kvin-nor som mördas, flera, i och i andra länder.Det här är ett uttryck för ett systemfel.Vi har kvinnors underordning i de politiska sys-temen. Vi har kommit ganska långt i om vitittar på numerären. Vi har ganska många kvinnor iden här församlingen. Vi ha en majoritet av kvinnor iregeringen, och det är bra. Det är ett steg på vägen.Men hur mycket makt har dessa kvinnor, och varfinns kvinnorna i den privata sfären, ,där politiken inte har något inflytande? Hur ser det utmed kvinnorepresentationen där, i styrelserummen ide stora företagen? Det är skralt, mycket skralt.Det här är strukturer som går igen. Det här är enfråga inte bara om kvinnors rättigheter, utan det är enfråga om mänskliga rättigheter. Det var alla kvinnorpå den här konferensen överens om. Kvinnors rättig-heter är mänskliga rättigheter, och mänskliga rättig-heter är det som bär upp en demokrati. Det uppvägsinte av McDonald s-etableringar i . Kvin-norna har inte fått mer att säga till om bara för att detekonomiska systemet har förändrats. Däremot är denumera hotade till livet om de vågar sig på att ställaupp och kandidera i politiska val.Det här är en maktstruktur som tillhör det för-gångna och som jag menar förstärks av just de eko-nomiska system, den borgerliga ideologi som bl.a.Högern i och i andra länder är bärare av. Detär manliga maktstrukturer som bärs av de borgerligaideologierna, som gärna ser att kvinnor får bli egnaföretagare så länge de håller sig inom den sfär där deförväntas vara, nämligen inom hemmets sfär, inomvården och omsorgen. Där kan kvinnor få vara. Därkan kvinnor få starta eget. Då går det bra med skatte-lättnader. Men in i bolagsstyrelser - nej, nej. Då skavi inte fatta några beslut. Framför allt ska vi inte låtapolitikerna fatta något beslut om t.ex. kvotering avkvinnor i bolagsstyrelser. Då är det plötsligt det pri-vata som ska råda. Dit ska inte kvinnorna komma.Men vill vi starta eget inom vården och omsorgen ochinom de traditionella områdena, då ska vi uppmunt-ras. Då kan ni t.o.m. använda våra gemensammaskattepengar för att subventionera den här typen avhemnära tjänster. Då är de borgerliga partierna medpå noterna, men inte när kvinnorna ska in i de privatabolagsstyrelserna, när kvinnorna ska in i utbildnings-systemen, in på professorstjänsterna på universiteten.Då är stopp.Den borgerliga ideologin, som också är grundenför den nyliberala ekonomin, bärs av en föreställningom att kvinnor ska ha en underordnad ställning. Dettahör historien till. Där behöver vi bryta upp, tänkanytt. Ledarskap är en annan sådan fråga. Samarbete,utveckling, resultat i stället för konkurrens och karriärär sådana frågor om diskuteras bland kvinnor världenöver.Det här, fru talman, skulle jag gärna vilja ta till-fället i akt och inbjuda in mina manliga partikollegertill ett samtal om. Eftersom jag vet att dagens debatt-regler tillåter alla att ta replik på anförandet, ser jagfram mot att vi här och fortsätter det här samtalet.(Applåder)Anf. 16 () replik:Fru talman! Det var ett intressant och på mångasätt bra anförande som höll. Det äroerhört viktigt att få in detta kvinnoperspektiv i de-batten, hur kvinnor på område efter område är syste-matiskt missgynnade. Jag vill tacka att hon förde in det perspektivet.Ändå tycker jag att det var något fel med anföran-det. står på talarlistan bland oppo-sitionen. tycks tro att hon ocksåtillhör oppositionen, men är ju numakthavare. Jag tycker att hon skulle skaffa sig enspegel där det, när hon tittade , stod"makthavare" över, för är nu ansva-rig för sakernas tillstånd i vårt land.Jag tänkte ta upp några kvinnofrågor. GudrunSchyman sade i början att klyftorna växer, orättvisor-na är stora. En sådan orättvisa är löneklyftorna. Vår-dens folk, som ofta är kvinnor, är underbetalda. Nuhar det visat sig att just de privata alternativ somGudrun förtalar så intensivt har blivit enmurbräcka i den kvinnliga lönekampen. De här ideo-logiska argument som vi hört om vinst och sådant vetvi alla intellektuellt inte är särskilt hållbart. I prakti-ken har vi mängder med privata alternativ i vården.Det är säkert många socialdemokrater och vänster-partister här i kammaren som går till privata tandläka-re och gynekologer, men det nya i det här att vi numed siffror kan visa att alternativen har blivit stöd ikvinnornas lönekamp i vården. Skulle det kunna göraatt bryter upp från den hittillsva-rande låsningen i den frågan?En annan sak är efterlevandepensionen. Den gäl-ler framför allt kvinnor, änkor. De har drabbatsmycket hårt av 90-talets saneringspolitik. Man kannog hävda att ingen enskild grupp har tagit en så stordel av saneringen. har lovat dem attänkepensionerna ska återställas. är makthavare - titta in i spegeln! - men månaderoch år går, och änkepensionen återställs inte.Sedan gäller det biståndet. Det har här talats omatt vill sänka biståndet. Men de social-demokrater som ni nu stöttar har ju sänkt biståndet.Räknat på utbetalningar har biståndet till1999 minskat . Det återbetalning av inne-hållna medel som ni lovade äger inte rum. I budget-propositionen står det att det kommer ett utgiftstak förbiståndet även nästa år.Biståndet gynnar många människor, både män ochkvinnor, men framför allt kvinnor. Det är kvinnor pålandsbygden, kvinnor vars människovärde återupp-rättas genom svenska biståndsinsatser. Just nu ställsprojekt in därför att ni har medverkat till att utlovatbistånd inte kommer.Gudrun är makthavare. Detta är tre ex-empel på där er politik missgynnar kvinnor. Det ärmitt bidrag till detta viktiga samtal om hur politikenskall gynna jämställdhet, inte missgynna den.(Applåder)Anf. 17 () replik:Fru talman! Jag uppskattar att ordet. Det kanske hade varit roligt att hörahur hade tänkt sig att gynna kvinnorsstarkare ställning mer än hur vi enligt synsätt missgynnar den.Jag skall svara på frågorna. Vad gäller löneklyf-torna tror jag att det är nödvändigt att vi inte överlåterfrågan om lönediskriminering till privata intressenutan att vi ser på det som en diskrimineringsfråga därvi skall använda oss av en diskrimineringslagstift-ning. Detta är ingenting som vi ska lämna över åtprivata intressen eller som vi ska låta vara beroendeav konjunkturer.Vi kan ju inte ha en konjunkturanpassad diskrimi-nering, utan vi måste naturligtvis göra någonting åtlönediskrimineringen på bredden och inte bara inomvissa yrken, . Det finns fellönesätt-ningar. Det krävs verktyg som arbetsvärdering om viska få lika lön för likvärdigt arbete. Då krävs det tar diskrimineringslagstiftningen på allvar ochanvänder sig av den. Tyvärr har jag inte sett någonsådan motion från Folkpartiet.Vad gäller efterlevandepensionen är det en frågasom vi fortsatt arbetar med i samarbete med Social-demokraterna och . Vi skall ha förnyadeöverläggningar. Jag hoppas på att vi i vårens budgetkan presentera bra lösningar på det problemet. Viväljer att göra så i stället för att tillsammans med deborgerliga partierna låta t.ex. förtidspensionärer ellersjuka vara med och finansiera en nödvändig rättvise-reform för änkorna. Vi tycker inte att man ska ställagrupper mot varandra på det viset. Det här ska vi nogklara av inom ramen för de budgetmarginaler vi har.Vad gäller biståndet är det dessvärre så att upp-räkningarna inte har kunnat göras beroende på att vihar budgettekniken med utgiftstak, som ju står bakom. Vi i har kritiseratsystemet, och vi fortsätter att kritisera det. Vi har gåttin i ett budgetsamarbete där en majoritet har bestämthur tekniken ska vara, och då har vi att rätta oss efterdet. Det får dessvärre dessa effekter.Anf. 18 ()replik:Fru talman! Jag tyckte att jag uppnådde mitt un-derliggande syfte, nämligen att få låta som en minister. Det är egentligen det hon är,och dessutom vill vara, har jag förstått.Vi arbetar med frågan, säger hon om änkepensio-nerna. Ni har haft den här positionen i mer än ettår och har fortsatt att upprepa att något ska hända.Det här är ett mycket litet belopp i statsbudgetsam-manhang, men ingenting händer. Det beror naturligt-vis på att ert engagemang inne i förhandlingslokaler-na inte alls är så stort som det är ute på Mynttorgetnär ni talar på änkedemonstrationerna.Det finns ett utgiftstak för biståndet. Det är klartatt det finns ett utgiftstak. Vi kan väl inte ha hur högautgifter som helst. Men frågan är hur man prioriterarunder utgiftstaket. Där har ni valt att låta huvuddelenav de nedskärningar som har skett med hjälp av be-gränsningsbelopp, tror jag, drabba just bistån-det. Det är naturligtvis ett medvetet val som ni haraccepterat i sammanträdesrummen på Finansdepar-tementet men som ni skriver tidningsartiklar ochhåller anföranden ute i emot. Det är den ty-pen av dubbelspel som jag tror förr eller senarekommer att avslöja . är ni maktha-vare. Då visar det sig att er politik inte håller i prakti-ken.Tron att löner sätts genom lagstiftning är dessbätt-re starkt överdriven. Vi ska självfallet ha en lagstift-ning mot lönediskriminering. Diskriminering är ettbrott, och brott ska kunna beivras. Men i praktikenmåste det viktigaste som kan göras för att utjämnalöneklyftan mellan män och kvinnor ske på markna-den.Vi måste se till att kvinnor får sådana förutsätt-ningar att de kan få lika höga löner som män somutför likvärdigt arbete. Jag har förut tagit exempletmed våra Viggenpiloter som flygvapnet har anställda.De sade upp sig hela bundet och sade: Vi går tillSAS. Vad skulle flygvapnet då göra? Vi kan ju inteha dyra flygplan och inga piloter. Flygvapnet ficknaturligtvis höja deras löner.Det är exakt det som kvinnor gör i vården. Dehotar att säga upp sig eller säger upp sig och går tillprivata vårdgivare, och därmed pressas vårdlönernaupp. Jag tror att det är en mycket viktig strategi. Gär-na en skärpt diskrimineringslagstiftning. Men hu-vudstrategin är att se till att vårdens kvinnor får rätt-visa löner på det bästa sättet, nämligen att också deska ha rätten att välja arbetsgivare.(Applåder)Anf. 19 () replik:Fru talman! Jag har sett en hel del använda sig avdubbelspel som argument i den politiska retorikenmot både från borgerligt håll och fak-tiskt ibland också från socialdemokratiskt håll. Det ärett uttryck för någonting som jag inte riktigt förstår.Det är väl ganska naturligt att ett politiskt partitalar om vad man i det partiet vill göra ifall man fickbestämma själv. Det gör vi i . Vi villgärna vara med att bestämma. Vi vill gärna bestämmamer än vad vi får göra . Vi har klara uppfattning-ar om hur vi vill att saker och ting ska vara. Det har vigått till val på. Det har vi fått stöd för av många i dethär landet, och vi får förhoppningsvis fortsatt stöd fördet.Sedan talar vi också om för människor när vi gårut i valrörelser att vi kanske inte tror att vi får egenmajoritet, även om vi är optimistiska. Om vi inte fåregen majoritet talar vi också om vad vi vill göra då.Då vill vi naturligtvis samarbeta med andra partier föratt uppnå så mycket som möjligt av den politik somvi skulle vilja genomföra fullt ut om själva bestämde.Vi talar också om på ett mycket ärligt sätt vilka vivill samarbeta med och där vi tycker att vi har denstörsta förutsättningen att uppnå ett gott samarbete,och det är tillsammans med Socialdemokraterna ochMiljöpartiet. Vi har grundläggande värderingar omrättvisa och solidaritet som är gemensamma. Vi talarom hur vi skall göra. Vi sätter oss i det samarbetetoch försöker påverka så mycket vi kan. Vi är kon-struktiva, vi deltar, och så uppnår vi resultat. Det ärinte alltid det vi vill, men vi uppnår resultat.Vi har sagt att det hela ska vara långsiktigt. Vi harmandatperioden på oss. Samarbetet ligger fast, ochdet fördjupas och breddas. Detta är ett bra sätt attbedriva politik om man vill uppnå resultat - och detär det som vi vill.Men vi har ingen anledning att dölja vad vi tyckeri olika frågor. Detta kallar inte jag för dubbelspel,utan detta är faktiskt en öppen och ärlig redovisninginför dem som det berör, nämligen väljarna, om hurvi tänker och hur vi resonerar. Det finns all anledningför oss att just inför våra väljare tala om detta. Jagtror att väldigt många förstår det, och jag tror attväldigt många förstår att det också tar tid innan manfår genomslag för vissa frågor.Detta är ett förhållningssätt som vi väljer och somvi tycker är öppet och ärligt i förhållande till våraväljare. Därför säger vi: Vi jobbar vidare med änke-pensionerna. Vi hoppas att i vår hitta en bra lösning.Därför säger vi: Biståndsfrågorna ligger oss varmt omhjärtat. Vi jobbar vidare med dem. Det är självklart.Men vi har också att förhålla oss till den verklig-het som gäller - med en majoritet i den här kammarensom har ställt sig bakom en budgetteknik med utgift-stak. Då får vi förhålla oss innanför de ramarna. Sågår vi till väga.Vi vill också säga att det finns frågor där vi kan gålängre. Det gäller kvinnors rättigheter och kvinnorsmöjligheter. Det gäller också t.ex., ,lönediskrimineringen. Det går faktiskt att säga attdiskriminering står över marknadens lönebildning. Defrågorna måste vi ta i på ett mycket mer bestämt sättän vad vi gör . Det är tydligen inte Folkpartietberett att göra, och det beklagar jag.(Applåder)Anf. 20 () replik:Fru talman! Jag får stryka en del av det som jaghade tänkt säga. Jag hade också tänkt ta upp jäm-ställdhetsfrågan i ett mansrollsperspektiv.En av de största globala jämställdhetsfrågorna ärfaktiskt närheten till vatten. Därför är bistånd fruk-tansvärt viktigt i ett jämställdhetsperspektiv. ökarbiståndsutbetalningarna med ca 3 miljarderkronor jämfört med , men fortfarande ligger vi förlågt.Jag tror att gjorde det lite lätt för sig. Jagvet inte riktigt vad hon menar när hon säger att detsom händer, våld mot kvinnor bl.a., är ett uttryck förett systemfel. Det är det ju på ett sätt, men om maninbillar sig att socialism i sig skulle vara lösningen påproblemet med mäns våld mot kvinnor tror jag är ute och cyklar. Kommunistiska män i socia-listiska länder har ofta slagit, och slår säkerligen iframtiden också. Jämställdheten är inte, och har intevarit, bättre i socialistiska länder. Titta på gubbarnapå - gubbe, gubbe och gubbe!Det handlar alltså inte bara om det systemfelet.Det är också något annat som är fel, nämligen nor-merna i samhället. Framför allt är mansrollen fel.Efter många herrans år och mycket motionerandei riksdag har regeringen också kommitfram till att man ska arbeta för en ommansrollen. Det tycker vi är alldeles utmärkt.Jag menar att det stora problemet är att vi män äralldeles för tysta när andra män slår kvinnor. Vi mänär alldeles för tysta när andra män förnedrar kvinnor.Det finns för mycket lumparjargong bland män. Detär det stora problemet. Det innebär ju någon sorts tystacceptans av att män kränker kvinnor. Detta tyckerjag uppriktigt sagt är för djävligt. Vi män är för tysta.Vi måste räta på ryggarna och säga: Riktiga män slårinte! Vi kan inte acceptera den tystnad som spridersig. Den är nämligen ett tyst accepterande av det somsker.Oavsett om det sker inom den politiska sfären el-ler inom marknaden får diskriminering självfallet intevara acceptabelt. Det är ett politiskt projekt, BoLundgren och , att stifta sådana lagaratt diskriminering av vare sig kvinnor, invandrareeller några andra inte accepteras. Det är ingen frågaför marknaden. Det är faktiskt en fråga om lagstift-ning.(Applåder)Anf. 21 () replik:Fru talman! Jag vill helt kort säga att jag tycker attdet är bra att vill räta på ryggen. Jaghoppas att han får många män med sig i att göra pre-cis just det.Socialismen är inte lösningen på kvinnoförtrycket- det har vi kommit fram till också i Vänsterpartiet.Därför är också ett feministiskt parti.Vi har sett att det finns en sådan särskild maktstruktursom kräver sin särskilda kompetens och analys ochsom kräver sitt särskilda politiska medvetna arbeteparallellt med arbetet för rättvisa och jämlikhet iövrigt.Anf. 22 Statsminister ()replik:Fru talman! Jag tycker att det är bra att GudrunSchyman tar upp detta samtal. Jag tycker också att detvar bra att gick upp och tog en re-plik.Detta är nämligen en fråga som engagerar mångapartier i riksdag - inte alla kanske, menmånga. Här finns en ganska bred mittfåra som inseratt vi inte bygger något bättre om inte mänoch kvinnor på lika villkor deltar och tar ansvar.Det finns en lång rad stora och svåra frågor atthantera. Det är klart att jobb betyder mycket. Utbild-ning betyder mycket. Att vi går före i de politiskabeslutande församlingarna och ser till att vi delarmakt och ansvar betyder mycket. Men jag håller heltmed - var ocksåinne på det - om att detta också är djupare liggandemönster. Det finns nedärvda fördomar som förs vida-re från far till son, och som kanske också ibland försvidare från mor till dotter. Detta är sådant som vialltid måste se upp med och bekämpa.Detta samtal ska gärna föras från den här talar-stolen, men också i andra sammanhang. Vi får aldrigglömma att i botten ligger vår förmåga att hävda attarbetsmarknad, lagstiftning och utbildningssystemaldrig sviktar på denna punkt. Det gör de fortfarande- det finns mycket att rätta till. Detta, tillsammansmed grundläggande värderingar, är det som vi skaarbeta med.Där ser jag gärna ett brett samarbete i - inte bara med de två samarbetspartiernautan också med andra. Detta är nämligen en av defrågor som kommer att stå i förgrunden för den poli-tiska debatten och reformarbetet när vi nu går in i ettnytt sekel.(Applåder)Anf. 23 ():Fru talman! Det mest iögonfallande i årets bud-getproposition är enligt mångas uppfattning att rege-ringen sänker skatter. Finansministern, förmodligenstyrd av statsministern, slår fast att nu handlar det om"skatter för jobb och rättvisa" och om en"skattepolitik för fortsatt tillväxt och uthållig väl-färd".Helt plötsligt - simsalabim, skulle man kunna sä-ga - finns det alltså nu också enligt socialdemokratinoch, förmodar jag, också enligt de uppbackandevänster- och miljöpartisterna ett samband mellanskattesänkningar och jobb och mellan skattesänk-ningar och uthållig välfärd.Riksdagsprotokollen är ju annars fram till nu fyll-da av socialdemokratiska finans- och statsministrarsuttalanden om att man inte kan påvisa några sådanasamband. Välkomna över, och och för den delen och , till de självklarhetens domäner som hela våromvärld befunnit sig på - där det finnsett samband mellan skattenivåer och jobb och uthålligvälfärd!Den ekonomiska tillväxten verkar onekligen blistörre än kanske någon vågat hoppas. Låt oss rakt uppoch ned känna glädje över det. Det är så att det gårbra för . Självfallet kan man bums efter ettsådant påstående hävda att det inte går bra för allasvenskar och att en rad kommuner kämpar med up-penbara svårigheter.