prot · GM0943 · 1999-01-21 00:00:00 — Kanske skulle ensådan genomlysning också kunna leda fram till att vifick tydligare gränsdragningar mellan kommuner,regional nivå och stat.Fru talman! Ett par tillkännagivanden från KUvad gäller folkomröstningsinstitutet ledde fram till enutredning i ämnet. ledde det arbetet. det den utredningens betänkandeöverlämnades, men sedan har det varit väldigt tyst.Där beskrivs rågångarna mellan beslutande folkom-röstningar och rådgivande, och förslag lämnas på ettpar olika möjligheter för att förbättra folkomröst-ningsinstitutet.Jag har en fråga till statsrådet , hur det liggertill med det ärendet. Det finns ju inte med i den pro-positionsförteckning som vi fick . Dethandlar förstås om en ändring av regeringsformen,men vi behöver faktiskt inte vänta med alla grund-lagsförändringar till /02. Det kan blinog tungt ändå med det arbetet.Fru talman! Det är viktigt att debatten kring vårförfattning och vår demokrati är levande. harunder utvecklat en demokratisk tradition.Varje demokrati riskerar dock att fastna i olika for-mer. En levande demokrati förutsätter enpolitisk öppenhet och en förmåga att låta nya opinio-ner bland folket ta sig nya uttryck.Anf. 60 () replik:Fru talman! I de allmänna värderingarna är LarsBäckström och överens. Men det är idetaljerna som gömmer sig. är detinte ens detaljer det handlar om, utan ganska storafrågor.Ingvar ! Anser ni kristdemokrater attlöntagarna har för mycket inflytande i sina företageller för lite? Vill ni stärka löntagarnas demokratiskaställning i arbetslivet? Ja eller nej?Jag sade förut till en folkpartist att det är väldigtviktigt hur demokratin ser ut ute i samhället. Man kaninte bara ha demokrati här i , utan det gälleratt sprida ut den. Subsidiaritet behövs även i företa-gen.Ingvar ! Vill ni ha mer demokrati förlöntagarna eller mindre? Hur skall det ske i så fall?Ingvar ! Tycker ni kristdemokrater attriksdagen har en för svag ställning i budgetproces-sen? Vill ni stärka den?Anf. 61 () replik:Fru talman! Vi försöker här diskutera den politis-ka demokratin, men vad ger sig in påär den s.k. företagsdemokratin. Jag tycker också attdet är rimligt att man försöker tillämpa subsidiariteteni företagens eget företagstänkande. Men vi behöverinte intervenera på alla områden från politikernassida.När det gäller budgetprocessen sitter nu en riks-dagskommitté som skall titta på de frågorna. Jag sittersjälv med i referensgruppen för just budgetprocessen.Jag tror att vi där skall kunna hitta lösningar somförbättrar den situationen.Anf. 62 () replik:Fru talman! Jo, vi diskuterar demokratin ävenutanför den trånga synen på demokrati här i riksda-gen. Jag gör det. Då får man i demokratin anpassa sigtill de spelreglerna, ni stärka löntagarnas demokratiska ställning iarbetslivet eller inte? Era motioner pekar på motsat-sen. Ni vill minska möjligheterna för löntagarnasfackliga organisationer. Ni vill med lagstiftning be-gränsa det inflytande som löntagarna har . Ni villbegränsa deras demokrati i praktiken.Det är klart att man skall komma fram till lös-ningar i en kommitté! Man kan väl inte starta medmålsättningen att man inte skall komma fram tilllösningar! Min fråga var mycket enklare än så: Vill nistärka roll i budgetprocessen?Anf. 63 () replik:Fru talman! När det gäller den sista frågan är sva-ret att vi vill stärka roll i budgetprocessen.Vi är inte riktigt nöjda med den utveckling som harvarit. Jag satt med i riksdagsutredningen som ladefram det här förslaget, men vi hade inte tänkt oss attdet skulle bli den här typen av låsta positioner somhar utvecklats i tillämpning.När det sedan gäller löntagarnas ställning vill jagbara säga att det är en tendens i alla vänsterrörelser attanse att allting är politik. Vi tror att den politiskakompetensen skall begränsas. Däremot är det väldigtviktigt att vi i olika sammanhang slår vakt om männi-skornas värde och värdighet.Anf. 64 ():Fru talman! Jag skall till skillnad gentemot mångatidigare i den allmänpolitiska debatten säga att denallra viktigaste frågan som finns på den politiskadagordningen i ett långsiktigt perspektiv är just de-mokratin, den demokratiska utvecklingen och därmedmänniskors delaktighet, medansvar och insyn i sam-hället. Att vara en part i det vi allmänt kallar sam-hällsutvecklingen - som just är att kunna påverka sinegen vardag - och att känna att man behövs blir meroch mer viktigt för människans välbefinnande. Möj-ligheten att påverka sin egen vardag kommer alltoftare fram vid olika folkhälsoundersökningar om vadmänniskor anser som det viktiga i livet för att må bra.Jag kommer i detta sammanhang att hålla mig till deöverordnade strukturerna i det svenska samhället ochvikten av förändring.Lennart belyste i inledningen av den all-mänpolitiska debatten faran kring den koncentrationsom nu sker till ett fåtal områden i landet och pekadepå den tudelning som utvecklas i samhället mellanstarka och svaga orter.Motsvarande tudelning återfinner vi i samhälletvad avser å ena sidan människor som har möjlighetatt påverka sitt närsamhälle och de beslut som skaparsamhällsutvecklingen, och å andra sidan många män-niskor som är utestängda från all form av påverkan-smöjligheter och som enbart känner vanmakt ochotillfredsställelse i livet. En demokratisk tudelning ärpå väg.En gemensam nämnare för dessa båda problem,som båda resulterar i ett tudelat samhälle, har singrund i en samhällsplanering som bygger mycket påen storskalighet och en stark koncentration och tilltrotill centralt styrda beslut. Denna samhällsplaneringskapar i sig svårgenomträngliga enheter och struktu-rer, ofta med hierarkiska uppbyggnader, trots ambi-tionen att bryta ned till platta organisationer.Vi möter dessa strukturer i hela samhällsupp-byggnaden, och som enskild individ ställs man oftainför blockeringar, oberoende om det handlar omkommunens eller statens organisationer - organisa-tionsstrukturer som bygger på att de är "sigsjälva nog" och vilkas representanter med ryggmärgs-reflexer agerar motsträvigt när någon vill "lägga sigi". Det kan vara föräldrars delaktighet i skolan såvälsom hyresgästföreningens engagemang i envägsträckning genom staden. Eller också agerar vi,som , genom att i många sammanhang hänvisa tilldetta diffusa EU, som har sagt hur ärenden skall han-teras. Därmed ger vi legitimitet åt att det är omöjligtatt förändra, om ens diskutera. Detta är alltså heltoantastligt.Denna demokratiska tudelning är inte bara starktorättvis utan också mycket farlig. Den får genomslagi ett ökat misstroende mot att politiken är eller överhuvud taget kan vara det redskap som skall användasför att utveckla samhället. Detta ökande misstroendesåg vi senast vid höstens val, med ett allt lägre val-deltagande.Tudelningen märks också på att våra nya svenskarväljer att avstå från att rösta eller inte ges inträde i debeslutande församlingarna. Lika illa är det naturligt-vis att vi finner en tudelning vad det gäller generatio-ners delaktighet och medansvar i samhällsförändring-arna.Fru talman! Det krävs dock mycket självrannsa-kan från oss som företrädare för politiska partiereftersom det ofta är politiska beslut som ligger tillgrund för människors vanmakt och känslan av att detär politikerna "där uppe" eller "långt där borta" somhar fattat beslut utan att de har kunnat påverka ellerutan att någon över huvud taget har lyssnat på dem. Ivår ambition att utveckla rättvisa reformer har viplockat bort de många människornas delaktighet i justdessa reformer.Demokrati kräver närhet och dialog med direkt-påverkan och eget ansvar för de beslut som fattas. Föratt få närhet och dialog måste nu stora stenar rullas.Mycket av det som beslutas här i eller påandra centrala nivåer måste överföras till lägre nivåeri samhället. Fungerar inte demokratin på den lokalanivån i närsamhället kan inga centrala direktiv i värl-den få till stånd en demokratisk förnyelse. Det krävsalltså att staten bryter ned och för ut mycket av detsom regleras centralt både från ochvia regeringsbeslut.En klåfingrighet visar sig ständigt med hänvisningtill att t.ex. kommunerna gör fel prioriteringar. Denleder till att vi jobbar mycket med specialdestineradedirektiv och formar 289 kommuner till en enhetligheti , vilket hämmar en lokal kreativitet och endemokratisk medverkan. Möjligheten till lokal kreati-vitet och lokala lösningar leder till att samhället byg-ger på flexibilitet och inte likformighet. Jag tror attmänniskors möjlighet att forma sitt eget lokalsam-hälle är mycket viktig både för en demokratisk fost-ran och för viljan till engagemang. Man ser resultatoch lösningar utifrån det man själv har varit med omatt forma.Jag menar inte att den kommunala nivån är denoptimala nivån och att människor per automatik kän-ner delaktighet - absolut inte. Men genom att brytaned de centrala strukturerna kan nästa led - det regio-nala eller det kommunala - i sin tur överföra ansvartill andra grupperingar. Det kan t.ex. gälla utveck-lingsgrupper, som växer fram både i städerna och utei våra landsbygder.När jag pratar om centrala strukturer menar jagt.ex. att staten eller inte skall arbeta medcentrala direktiv som i detalj skall prioritera vad t.ex.arbetsmarknadspolitiken skall innehålla. Det gällerockså det absurda i att vi lockas att besluta vil-ket pris som skall betalas för barnomsorg. Dessafrågor kan tolkas som rättvisefrågor, men det läggeren hämsko på den lokala demokratin och på lokalapolitikers möjlighet att stå till svars både för vad somprioriteras och varför och stimulera lokala lösningar -oberoende av om grannkommunen gör samma sakeller inte.Det är dags att se helheten när vi pratar om sam-hällets utveckling och bristen på demokrati. Lokaldemokrati kan inte utvecklas och människor blir intedelaktiga genom att det ständigt sätts upp nya centraladirektiv som någon annan har givit oss. Det sprids enuppgivenhet med argumentet att det inte är någon idé,därför att staten redan har beslutat.Det behövs en genomgripande decentraliserings-reform med syfte att bryta alla strukturer och låtatusen blommande demokratiprojekt ta form. Jag troratt arbetslöshet i sig inte blir så dramatisk för denenskilde om han har makt över sin egen vardag.Det finns flera övergripande decentraliseringsre-former som kan stimulera till ökad delaktighet ochdärmed ökad demokrati. Det gäller t.ex. kommundel-ningar. Jag tror att storleken har stor betydelse när detgäller insyn i demokratin och delaktighet. Det gällerockså folkomröstningar som innebär att en fullmäk-tigeförsamling inte kan blockera initiativ från kom-muninvånare om t.ex. av dem ställer ett krav.Regionerna kan ges ansvar för stora delar av det somi dag är statligt ansvar och som direkt har med regio-nutvecklingen att göra.Jag vet att är i full gång,och jag har stora förhoppningar på denna utredning.Jag har en fråga till ministern, som jag hoppas åter-kommer, med anledning av Demokratiutredningensbredd. Det gäller just att bryta ned stora delar avbeslutsstrukturerna i dagens samhälle för att vi skallkunna nå en ökad demokrati.Anf. 65 PER () replik:Fru talman! Jag har stor sympati för mycket av detÅsa säger om den lokala demokratin ochbehovet av att vitalisera denna. Jag ser emellertid ettproblem med sätt att resonera när man vän-der sig mot det internationella området. Jag tillhörnämligen dem som tror att de har rätt som säger attdet är lokalt och internationellt som de stora demo-kratiska utmaningarna faktiskt ligger.Om man då, som antydde, vän-der ryggen åt det internationella och inte engagerarsig fullt ut hamnar man i en situation där detta inter-nationella får gå sin egen väg. Enligt min meningvarken kan eller bör vi vända det internationella ryg-gen utan bör med liv och lust gå in för att diskuterahur det folkliga inflytandet på det planet skall kunnagöra sig gällande. Skall vi i EU ha mera av Europa-parlamentsinflytande? Hur skall det balanseras motnationernas inflytande via ministerrådet? Det är enspännande och intressant debatt som, vågar jag säga,är lika viktig som den som måste föras omden lokala demokratiska vitaliteten.Anf. 66 () replik:Fru talman! Jag tror att Per missuppfattademig, framför allt därför att jag inte tog upp det inter-nationella perspektivet speciellt mycket. Det jag hän-visade till var egentligen vår oförmåga att ta egetansvar för de strukturer vi har byggt upp. Vi hänvisartill EU:s strukturer utan att ta ansvar för hur vi självahanterar olika EU-direktiv.Det var det som min kritiska hållning gick ut på.För övrigt håller jag fullständigt med Per omatt det lokala perspektivet - även i ett lokalt engage-mang - kommer att utvecklas mycket mer internatio-nellt än vad som har skett.Anf. 67 PER () replik:Fru talman! I den del som gäller att vi lite lättvin-digt hänvisar till EU och inte tar eget ansvar ansluterjag mig till kritik av oss alla. Vi tarinte ansvar för det vi själva faktiskt kan göra eller ärskyldiga till. Likväl kvarstår min förundran. Låt migta förundran ett steg vidare och fråga hur det faktumatt så bestämt så här långt, i varje fall,har sagt att inte bör vara engagerat i EMU gårihop med det nu säger, nämligen attdet internationella trots allt är betydelsefullt.Jag sade i mitt inledningsanförande att jag tror attdet är ställt utom varje tvivel att hållning tillEMU just nu betingar ett pris i form av inflytande ochdärmed ett pris vad gäller demokratin. Vi avhändeross medvetet ett sätt att påverka framtid. Jagmenar att detta är ett demokratiskt problem därför attdet fråntar svenska folket ett inflytande vi annarsskulle ha haft.Anf. 68 () replik:Fru talman! Detta skulle kunna bli en EMU-debattutifrån rent demokratiska diskussioner. Jag vill fort-sätta att förtydliga vad jag menar utifrån ett interna-tionellt perspektiv, som inte enbart behöver vara ettEU-perspektiv. Det pågår mycket tydliga lokalademokratiarbeten. Det finns nätverk mellan lokalaområden i EU. Detta är tydliga EU-perspektiv, somstimulerar till internationellt arbete. Det är precis ilinje med tanken att man utifrån skall stärka en de-mokratisk aspekt i alla delar av EU - inte enbart iSverige. Vi har en del av ansvaret när det gäller attföra in de frågor och de demokratiska former som viarbetar med i Sverige.Anf. 69 () replik:Fru talman! Jag, liksom Per , kände storsympati inför mycket av det som . Men jag vill utröna en del.Jag förstår detta med att vi behöver en bättre regi-onal balans och att det är viktigt för demokratin. Där-för skulle man ta bort kompetensområden från riks-dagen. Jag kan delvis förstå det. Men är det riksdags-beslutens fel att och snart äröverhettade, att vi får flaskhalsar och att det finnsstora problem med sysselsättningen i , Små-land och kanske delar av norra ? Är det intesnarare marknadskrafterna som gör att det blir så här?Då kanske man behöver en politik för att tygla demarknadskrafterna. Är det inte, , enrimlig slutsats att vi behöver demokratiska beslut föratt stävja dessa marknadskrafters koncentrationsten-denser?Åsa ! Behöver roll i bud-getprocessen stärkas? Vad tycker om det?Och vad tycker om arbetsplatsdemokrati?Anf. 70 () replik:Fru talman! hamnade islutändan i en annan frågeställning än den han inled-de med.Lars ! När det gäller den regionala de-mokratin och överföring av statens makt till regioner-na trodde jag att vi var överens om attmycket av det som staten beslutar egentligeninte behöver ligga på en central nivå. Det kan finnasseparata genomförandemöjligheter ute i regionerna.Jag ställer mig bakom funde-ringar om att hitta former för budgetprocessen i riks-dagen, så att därmed får en starkare roll.Jag tycker att höstens arbete med budgetprocessenhar visat att det som Per inledde med att talaom, att förflytta valdagen , också är en del avdetta. Det handlar om möjligheterna att tydligarearbeta med budgetprocessen.Anf. 71 () replik:Fru talman! , ochVänsterpartiet tycker att roll bör stärkas ibudgetprocessen. Det är bra. Vi skall få fler svar idagens debatt.Detta med den regionala överföringen är bra. Mendet är fortfarande en politik. Det är politik i Stock-holm eller i . Behö-ver vi inte mer av demokrati och politik för att stoppamarknadens tendenser att koncentrera allt till ? Är vi inte överens om det, till skillnad frånkristdemokraterna och ? Är det inte dettasom vi i och Vänstern har gemensamt tillskillnad från och somsäger: mindre politik och mer marknad?Anf. 72 () replik:Fru talman! Jag har aldrig - inteheller i det här anförandet - angett att vi skulle hamindre politik. Vi skall ha mer politik på andra nivå-er. Det var konklusionen i anförandet.När det handlar om regional balans behövs det iallra högsta grad politiska beslut för att man skallkunna stabilisera och låta hela leva. Det ärhelt rätt.Anf. 73 BO ():Fru talman! debatterar i sin all-mänpolitiska debatt demokratifrågorna. Det är förståsen viktig dag. Det är också som förtjänar attminnas i den meningen att den är Lenins dödsdag. är det avled.75 år är i människors liv. Det är ipraktiken en mansålder, även med dagens medellivs-längd. Men arvet efter lever kvar. Det leverförstås kvar för alla de människor som tyvärr harhamnat i länder där Lenins idéer och det som han fickigenom har haft betydelse ända in i våra dagar.Det lever också kvar i den meningen att ett avriksdagens partier, numera - tyvärr - riksdagenstredje största parti. Det är ett parti som behöver endebatt om och har haft en sådan debatt underhösten. Inget annat parti i denna kammare behöverinternt föra en debatt om Lenin.Jag tror att det nu finns en bred uppslutning om attvi skall ha en upplysningskampanj även om kom-munismens illdåd. Jag tror t.o.m. att Vänsterpartietsäger sig stå bakom detta.Lars , som är gruppledare för , nämnde alldeles i ett annat sammanhangatt han ville att man skulle kalla en spade för en spa-de. Det tycker jag är en alldeles utmärkt idé. Jag fun-derar på om de i riksdagsgrupp sompå direkta frågor gång på gång förklarar att de ärkommunister också kallar en spade för en spade,enligt mening. Det rör sig väl omungefär en fjärdedel - kanske motsvarande ett fot-bollslag. Menar de att de är kommunister när de sägeratt de är kommunister?Fru talman! Något av det mest glädjande som harhänt är förstås de storaframgångarna för demokratin runtom i världen. Det ärframför allt manifesterat genom kommunismens fall ivår del av världen, i . Även om den lever kvari den mest folkrika staten på vår jord, , där denkommunistiska diktaturen härskar över mer än 1miljard människor, har kommunismens fall ändåspelat en oerhört stor roll för demokratins framstegunder det senaste decenniet.Det har även varit en glädjande utveckling i , på många håll i och . Detpekar åt samma riktning. Demokratin har spritt sig tillfler människor . En större del av världensbefolkning än någonsin under demokratins historiahar demokratiska regimer.På många håll går det väl för demokratin. Man gårfrån diktatur till demokrati eller från mycket lite de-mokrati till mer av demokrati. har man imånga av de gamla demokratierna stora problem.I ett land som vårt och i många andra länder ökaravståndet mellan väljare och valda. Det finns mångatecken på det. Några har redan nämnts i debatten. Detär t.ex. ett sjunkande valdeltagande i vårt land. Därförblir det förstås en huvuduppgift för oss som hyllardemokratin att komma på olika sätt att se till att de-mokratin fördjupas och förstärks.För liberaler är det självklart att utgå från en när-hetsprincip. Det gäller frågan om var kompetens skallligga i ett samhälle eller i en världsdel. Det naturligaär att så mycket som möjligt ligger hos individer ochfamiljer, att de har så mycket vardagsmakt över sinegen tillvaro som möjligt.När det gäller saker som var och en inte kan be-sluta om själva eller tillsammans med familjen vidköksbordet handlar det förstås om att lägga beslutenså nära medborgarna som möjligt. Det skall ske på ettsådant sätt att det är tydligt och klart var beslutenfattas så att det därmed blir lätt att utkräva ansvar avdem som har att förvalta ansvar.Detta har lett oss till att i olika sammanhang före-språka reformer som skulle förstärka framför allt denmest näraliggande nivån: kommunen, kommundelen.Vi har förespråkat att det skall bli lättare att kunnadela kommuner. Vi förespråkar att man skall kunnaha direktval till kommundelsfullmäktige, så att varjeenskild kommundelsfullmäktige avspeglar önskemå-len från de människor som bor just där och inte denuppfattning som råder i genomsnitt i den berördakommunen.Vi har förespråkat att vi skall ha ettsystem som innebär att vi har skilda valdagar, attriksvalen är och att de kommunala valen är enannan dag. Skälet har ständigt varit detsamma. Detökar rimligen medborgarnas möjlighet att ta del avvad politikerna tycker i de olika frågorna. Det germöjlighet att ta ställning till vad som har skett och ägtrum just i den egna kommunen eller den egna regio-nen. Tyvärr fortsätter framför allt socialdemokraternaatt rida spärr mot en sådan utveckling och begränsardärmed medborgarnas möjlighet till insyn och an-svarsutkrävande.Vi har också föreslagit att det skulle bli möjligt attordna extraval, det som vanligtvis brukar kallas ny-val, i kommuner och regioner på samma vis som detär möjligt att göra det på riksnivå. Tanken bakomdetta har varit densamma som har gällt de andra för-slagen, nämligen att man skall öka möjligheten tillinsyn och ansvarsutkrävande. Fungerar det dåligt i enkommun? Har en majoritet fallit ihop? Har kommu-nala skandaler ägt rum? Då bör det vara möjligt attutlysa extraval i just den kommunen eller regionen.Den nivå inom vårt land där möjligheterna till in-syn och tydlighet rimligen är sämst är mellannivån.Landstingsnivån eller regionalnivån är ju en nivå däralla tre aktörer i svenskt samhällsliv trängs. Det ärföreträdare såväl för statsmakten som för kommuner-na och de direktvalda landstingen. Vi förespråkar attdet blir samma tydlighet på den nivån som vi har påde övriga nivåerna, på den kommunala nivån och påriksnivån, dvs. att man får en ökad makt för de folk-valda, för landstingen, storlandstingen, regionernaeller vad vi skall kalla dem.Närhetsprincipen innebär ju också att en del beslutkanske kan fattas fullt ut på den nationellanivån. Därför förespråkar vi som liberaler att manskall fatta de besluten på den europeiska nivån. Det ärväldigt viktigt att klara ut vilka frågor som är just avden naturen. De bör rimligen handla om gränsöver-skridande saker. Det kan handla om gränsöverskri-dande miljöförstöring eller gränsöverskridandebrottslighet som kan , eller kanskealdrig har kunnat , på den nationella nivån.Därmed är det oerhört viktigt att se till att de beslutsom skall fattas där, följande närhetsprincipen, ocksåär beslut där det finns en god balans mellan önske-målen om demokratiskt inflytande och effektivitet. Påden europeiska nivån förespråkar vi avsevärt mer avgenomslag för . Det som har ägtrum i Amsterdamfördraget är ett steg i rätt riktning,men jag tror att vi kommer att få se att detbehövs mer inflytande för den nivån på de beslut somskall fattas där.Fru talman! Jag skulle vilja ställa två frågor tillstatsrådet som kommer att delta i debatten omett litet ögonblick. Dessa frågor har att göra med hurman skall öka medborgarnas inflytande framför alltpå den mest näraliggande nivån. Är Socialdemokra-terna nu beredda att ställa upp bakom att vi införskilda valdagar för de kommunala valen och riksva-let? Är man beredd att ställa sig bakom att de kom-muner som vill, tillåts att ordna direktval till dekommundelsnämnder som de har inrättat?Anf. 74 () replik:Fru talman! Det är väl rimligt att jag besvarar frå-gan först. Menar en vänsterpartist som kallar sigkommunist allvar? Ja visst, måste nog svaret vara.Men däremot tror jag inte att dessa personer uppfyllerBo Könbergs definition av kommunister. Jag vet attBo Könberg anser att en kommunist står för demo-kratisk centralism, enpartistyre och planekonomi.