prot · GN0946 · 1999-12-14 00:00:00 — Då handlar det väl om att förbättrainformationen, inte som anger attfaktiskt förenkla reglerna.Min andra fråga, som jag också gärna vill ha svarpå, gäller vilka förändringar i arbetsrätten som MagdaAyoub och vill genomföra för attge fler invandrare jobb. Också här finns en uppfatt-ning om att om bara någon regel eller lag ändrasskulle det vara så mycket enklare för företagen attanställa invandrare och andra. Det är enligt min upp-fattning en grov missuppfattning.Det finns inga regler som begränsar möjlig-heten att anställa , på tidsbegränsade an-ställningar, på projekt eller någonting annat. Det ärdärför min fråga är så viktig. Har kristdemokraternafallit offer för fördomen att små enkla förändringar iarbetsrätten skulle göra att vi skapar så många flerjobb?Därför frågar jag tydligt och klart förändringar i arbetsrätten tycker kristdemo-kraterna ska genomföras, och på vilket sätt kan deinnebära att fler invandrare får jobb?Anf. 190 () replik:Herr talman! Inga undantagsregler ska ges tillnågra grupper. Vi menar att man ska underlätta föröver huvud taget alla som vill starta ett företag elleratt komma in på arbetsmarknaden.Man ska t.ex. underlätta för dem som läser svens-ka för invandrare - och som inte kan eller behärskarspråket - att komma in på arbetsmarknaden. Jag harerfarenhet från mitt arbete inom sfi. Om det finnsmöjlighet att jobba på företag, inom offentliga sek-torn eller vilken arbetsplats som helst ger det en möj-lighet att få in en fot där. Då går det att komma in påen arbetsplats och sedan fortsätta vidare därifrån.Jag har absolut inte sagt att man ska underlättaeller ha speciella regler för just invandrargrupper ellerflyktingar. Vi vill generellt underlätta för arbetstagareatt komma in på en arbetsplats.Anf. 191 ():Herr talman! Vi har kommit fram till det sista avsocialförsäkringsutskottets betänkanden. Det har variten lång dag. Vi har suttit i kammaren , ochvi är inte riktigt vana vid det.Detta betänkande handlar om utgiftsområde 8,vilket är det minsta av våra utgiftsområden. Det om-sluter 4 900 562 000 kronor.Centerpartiet har i vår partimotion Mångfald ochlika möjligheter ett heltäckande förslag om hur vi villatt invandrar- och flyktingpolitik ska varautformad för att ta till vara den resurs som invandrareoch flyktingar är.Jag kommer inte att referera hela den motionen,därför att den kan ni som är intresserade av de frågor-na själva läsa.Av de 28 hemställanspunkterna i motionen är detendast en som behandlas i detta betänkande, och detär frågan om ekonomiska utvecklingszoner.Utvecklingszoner i förorter är ett sätt att ta till va-ra den tillväxtkraft som finns. I har manprövat systemet med ekonomiska frizoner med storframgång. Det har skapats minst 20 000 nya jobb och4 500 företag i de 44 franska frizonerna. Företagenslipper betala inkomstskatt, bolagsskatt, vinstskattoch sociala avgifter om av de anställdabor i frizonen. Det har skapats regler som gör att manundviker "brevlådeföretag", och företagen får inteheller etablera sig inom alla branscher.För att stödja utvecklingen i utsatta förorter börenligt mening ekonomiska utveck-lingszoner inrättas enligt en modell liknande den somprövats i vissa glesbygdsområden i . Områdenmed hög arbetslöshet, låg utbildning och låg medel-inkomst bör kunna få stöd oberoende av om dethandlar om glesbygd eller förort.Utvecklingszoner i förorter är ett sätt att ta till va-ra den växtkraft som finns. Med lägre företagsskatteroch borttagna socialavgifter för anställda som är bo-satta inom frizoner är det möjligt att stimulera ut-vecklingskraften i vissa förorter. Det kan göra detmöjligt för fler människor att komma in på arbets-marknaden och komma bort från passiva åtgärder,som företagandet stimuleras. Regeringenbör återkomma med förslag med denna inriktning.Herr talman! vill att ska haen öppen och generös flyktingpolitik. Flyktingmotta-gandet måste moderniseras och effektiviseras. Lös-ningar som bygger på kontakter mellan nyanländaoch människor i det omgivande samhället ska stimu-leras. Högre grad av frivilliginsatser, samarbete medfrivilligorganisationer vid flyktingmottagandet ocheffektiviseringar inom leder tillminskade kostnader. Asylprocessen måste förbättrasoch rättssäkerheten ökas.Centerpartiet anser att systemet för behandling avutlänningsärenden inte fungerar på ett tillfredsställan-de sätt. Det är avgörande att gällande lagstiftningoavsett organisation ger utrymme för en humanitärflyktingpolitik. anser att FN:s barnkon-vention måste få större genomslag i Utlänningsnämn-den.Centerpartiet anser att böravskaffas och att ett domstolsförfarande bör ersättadet nuvarande nämndförfarandet för att stärka indivi-dens rättstrygghet. bör vara denmyndighet som tar första beslut. Prövning av ärendetefter överklagan bör ske inom ett tvåpartssystem ilänsrätt och därefter i kammarrätt med specialavdel-ning för utlänningsärenden.Centerpartiet ser med stort allvar på den ökadesegregationen, som märks mest i storstäderna. Deladestäder och segregerade samhällen är ett stort demo-kratiskt, ekonomiskt och socialt problem, vars grundär diskriminering. Människor som lever i Sverigemen som är födda i utomnordiska länder eller är barntill föräldrar födda i annat land har svårt att komma inpå arbetsmarknaden. Människor marginaliseras ochvaldeltagandet sjunker i utsatta områden, och de kän-ner att de inte har möjlighet att påverka.Nyckeln till att bryta den negativa spiralen är attge makt, inflytande och ansvar till de boende i områ-dena. Ökad makt över det egna livet måste vara led-stjärnan i integrationsarbetet. I integrationspolitikenfinns en tillväxtpotential. Invandrade personer harmånga gånger ett kulturellt band till nya marknadersom kan främja tillväxten i . Integrationspoli-tiken måste bli en del av tillväxtpolitiken. I vårt sär-skilda yttrande visar vi att vi vill satsa 10 miljonerkronor mer än regeringen för fler företag och ökatinflytande. Beslutsfunktionen för satsningarna skavara decentraliserad.Herr talman! vill jag yrka bifall till Cen-terpartiets reservation nr 3 under mom. 3. Eftersomdetta är sista gången jag deltar i debatten vill jagockså tacka talmännen, kammarkansliet och ut-skottskansliet . Jag vill även tackaledamöterna i socialförsäkringsutskottet för fint sam-arbete.Anf. 192 () replik:Herr talman! Jag noterar i anfö-rande att också hon talar om utvecklingszoner ochjämför med . Jag skulle vilja börja med attfråga om hon känner till någontingom de anställningsförhållanden och de lönenivåersom gäller i sådana områden i . Jag har självbesökt ett område som liknar det som nämner utanför och vet att många som job-bar i de områdena också har väldigt låga löner och attdet är en följd av de satsningar som man har gjort påfrizoner. Jag undrar om det är det som och skulle vilja se i också.Jag måste också få ställa en annan fråga. Ett sätt attskapa utvecklingszoner är att sänka skatterna för deföretag som flyttar dit. Min fråga till om hon anser att det är ett generellt problem iSverige att företagsskatterna är alldeles för höga.Centerpartiet har i ett särskilt yttrande angett anser att en högre grad av frivilliginsatser ochsamarbete med frivilligorganisationer i samband medflyktingmottagande kan leda till att man skär nedanslaget till . Vi i ärförstås eniga om att frivilliga både organisationer ochmänniskor gör ett viktigt arbete i och är värdaall uppmuntran och allt stöd, men jag måste ändåfråga vilka av de insatser och uppgifter som har som anser böröverföras till frivilligorganisationer.Anf. 193 () re-plik:Herr talman! Man börjar bli trött fram ,så jag är inte säker på att jag kommer ihåg alla frågor,men jag ska försöka svara så gott jag kan.När det gäller lönesättningen har vi inte alls gåttin på sådana detaljer. Är man verksam i ochdriver företag i utgår man ifrån att lönesätt-ningen ska vara densamma oavsett vilken typ avföretag det är.När det gäller de sänkta avgifterna kan jag säga attvi har ett differentierat system i . I gles-bygden i , t.ex., har man en lägre arbetsgi-varavgift. Jag tyckte att jag ganska tydligt förklaradeatt vi skulle sänka avgifterna under förutsättning attde personer som jobbar i företagen också bor i dezonerna. Att i detalj gå in här och förklara exakt hurdet skulle se ut är inte görligt. Det måste man givetvisutreda vidare och lämna ett mer konkret förslag änvad jag har gjort i mitt anförande.Jag känner inte till i detalj hur det ser ut i Frankri-ke, men det vi föreslår ska gälla här. Då får vi utgåfrån de regler som gäller på arbetsmarknaden här iSverige i övrigt.Exakt vilka verksamheter som ska föras över frånInvandrarverket till frivilligorganisationerna kan jaginte säga. Jag ser inte att det precis är verksamheter viska föra över. Men starkare engagemang i frivilligor-ganisationer när det gäller att ställa upp på, stötta ochverkligen bry sig om invandrare som kommer tillSverige är bra. Vi svenskar är dåliga på att öppnavåra hem och jobba aktivt i de organisationer ochverksamheter som finns på platser i landet där vi hartagit emot invandrare. Vi måste bli bättre på det,tycker jag, som nation.Jag vet att det var någon fråga som jag missade,men får komma igen.Anf. 194 () replik:Herr talman! Skälet till att jag använde Frankrikesom exempel var att använde Frank-rike som exempel. Jag antog att vi var någorlundasamkörda vad gäller fakta runt hur situationen är där.Men det är riktigt att det är i som dessa ut-vecklingszoner föreslås inrättas, och det var ocksådärför som jag frågade om uppfattarbeskattning i allmänhet som ett problem för företa-gen.Vi har en situation där de 30 största företa-gen på den svenska börsmarknaden själva räknar medatt gå med i ren vinst efter åter-investeringar. Det kan knappast vara för de företagensom skattelättnaderna behöver införas.När det gäller frågan om vilka uppgifter som skaöverföras från till frivilligorganisa-tionerna måste jag upprepa frågan. Jag kan väl inte haförstått det rätt, att det skulle handla om att vi svens-kar är för dåliga på att öppna våra hem och om vibjuder på mer kaffe och är trevligare mot invandrareskulle vi kunna ta ifrån dess myndig-hetsfunktioner. Det är ju de som kostar pengar. Det ärinte någonting annat i arbete somkostar, i alla fall inte vad jag vet, utan det är just dettaatt man har en myndighetsutövning. Det är riktigt.Jag önskar att många fler svenskar skulle blimycket mer vänligt inställda till de människor somhar kommit hit, men jag tror inte att det kan ersätta såmycket pengar som vill skära ned påInvandrarverket.Jag kanske missförstod detta, men jag vill i så fallväldigt gärna ha det klarlagt.Anf. 195 () re-plik:Herr talman! Först vill jag säga att jag inte tyckeratt företagsskatten är för hög i . Däremot kanjag tycka att skatterna för företagare är för hög.Om man vill missuppfatta gör man givetvis detoch försöker göra sig lustig över vissa förslag somläggs.Det handlar inte om att tro att om man öppnar sitthem och bjuder hem någon på kaffe, lunch eller mid-dag skulle det underlätta för . Detförstår även jag. Det handlar om att få en öppnareattityd i det svenska samhället, att ställa upp på att tatill vara den resurs som invandrare är, att stödja ochuppmuntra och på olika sätt hjälpa till där så är möj-ligt för invandrare att både starta och driva företag iSverige. Det finns många olika sätt att gå till väga påoch bry sig om.I de värderingar som jag vill lyfta fram om vad vikan göra för de nya svenskarna kan jag inte göra denjämförelsen att det skulle underlätta så mycket förInvandrarverket. Men vi tror att det går att effektivi-sera där. Dessutom tror vi att man kan dra ned kost-nader därför att vi inte har så stor invandring i dag.Det gör också att kostnaderna kan minska.Anf. 196 ():Herr talman! Dagens ärende avser utgiftsområdetInvandrare och flyktingar och de pengar som vi skaanslå till detta område.Jag vill inledningsvis säga något om det riksdags-beslut som togs i denna kammare . Detvar ett mycket olyckligt och olustigt beslut, som led-de till omfattande inskränkningar i den svenska asyl-och flyktingpolitiken. Följderna av beslutet har blivitalltmer uppenbara, och det dyker ständigt upp nya falldär människor inte får det skydd som de behöver. Jagvill nämna ett par upprörande exempel.Det första gäller ett avvisningsbeslut från som gällde en homosexuelliranier som sökt uppehållstillstånd i landet. Efterpåtryckningar från olika håll ändrade sig lyckligtvisUtlänningsnämnden och tog tillbaka sitt beslut. Attdet skulle krävas påtryckningar för att nämndenskulle ta tillbaka beslutet är både beklagligt och upp-rörande. Vad hade hänt om ingen hade reagerat ochavvisningsbeslutet hade verkställts? Jo, mannen frånIran hade riskerat att dömas till döden på grund av sinhomosexualitet. är nämligen ett av de länder somhar den mest fientliga politiken när det gäller homo-sexuella. borde självfallet vid enförsta bedömning kunnat konstatera att mannen be-hövde en på sin flykt undan förföljelserna i sitthemland. Men uppenbarligen är den svenska flyk-tingpolitiken inte att lita på och inte alls så generössom vi ibland vill få den att verka.Ett annat exempel på den svenska inhumana ochogenerösa flyktingpolitiken är det bekanta beslutetom avvisning av den kurdiska familjen . Omfamiljen avvisas till - via , där deinte heller fått uppehållstillstånd trots att de bott där innan de kom till - riskerar familjenförföljelse och föräldrarna får fängelsestraff. Familjenhar tvingats hålla sig gömd från de svenska myndig-heterna , och det har inneburit stora psy-kiska påfrestningar för den. Tre av barnen i familjenhar tagits in för psykiatrisk vård sedan två av dem harblivit apatiska och slutat tala och den tredje visattecken på panikångest.Herr talman! Var finns humaniteten i den svenskaflyktingpolitiken? kräver en ändring moten mer generös och human flyktingpolitik. De beslutsom fattades 1996 måste rivas upp!Skyddsbegreppet de facto-flyktingar liksom be-greppet humanitära skäl måste återinföras i densvenska flyktinglagstiftningen.Reglerna om anhöriginvandring måste ändras.Den praxis som utvecklats av gör att både hushållsgemenskapoch beroendeförhållande ska ha funnits i hemlandetoch dessutom mycket nära i tiden i förhållande till detatt ansökan om anhöriginvandring sker. Det byggerpå en mycket etnocentrisk uppfattning av kärnsvenskmodell när det gäller familjens utseende. Vad som ärvärre är att den drabbar allra hårdast människor somdrivits på flykt undan krig eller förföljelse, alltså desom flyktingpolitiken framför allt tar sikte på attvärna.Homosexuella som förföljs i sitt hemland pågrund av sin sexuella läggning ska självfallet kunnasöka en i . Dessvärre medger inte Ge-nèvekonventionen det. Vi bör därför från svensk sidaverka för en ändring av för attge flyktingstatus också åt de personer som förföljs pågrund av kön eller sexuell läggning.Herr talman! handläggningav asylärenden har kritiserats . Utvis-ningsbeslut har fattats om personer som i sitt hemlandutsatts för tortyr och råkat in i kristillstånd när de fåttveta att de måste återvända dit. Det finns personersom på grund av sin homosexualitet riskerar förföljel-se om de återvänder hem men som ändå utvisas. Detär inte ovanligt, som vi vet, att de utvisade försökerbegå självmord när besluten kommer. Det har ocksåförekommit att verkställigheten inte inställts trots attden asylsökande tvångsvårdas på psykiatrisk klinik pågrund av självmordsförsök och kvarstående själv-mordsrisk.Herr talman! har inte längrenågon trovärdighet och bör läggas ned. De fall därnämnden totalt misslyckats med sitt arbete är otaliga,vilket jag givit tydliga exempel på. Den bevisningsom nämnden genomför vid sina avslagsmotiveringarär undermålig. Lika fall behandlas inte lika. Nämndenutreder inte, trots att man har utredningsansvar.Jag vill därför upprepa krav på attlägga ned ersätta proces-sen med ett vanligt civilrättsligt processförfarandeunder domstolsliknande former. Glädjande nog finnsdet i utskottsbetänkandet tal om att detta eventuelltkan komma att övervägas. Jag hoppas verkligen att såblir fallet.Herr talman! Så ska jag tala om vårt särskilda ytt-rande. Det var bra att tog emot flyktingar somfördrivits från i Förbundsrepubli-ken . Men det var fel att detta finansiera-des med anslagsmedel motsvarande 170 miljoner somavsatts för kvotflyktingar. I den extremt akuta flyk-tingsituation som drabbade några av Kosovos grann-stater anser vi att det var fullkomligt fel att avbrytagjorda utfästelser om att ta emot flyktingar från andraländer på den s.k. flyktingkvoten, som omfattar en-dast 1 800 flyktingar . Vi anser att medel förkvotflyktingar i fortsättningen ska användas till justkvotflyktingar.Slutligen ska jag säga lite grann om integrations-politiken. Det grundläggande målet med Sverigesintegrationspolitik måste vara att enskilda ska kunnata makten över sitt liv och själva kunna forma sinframtid i samverkan med andra människor. Dethandlar om egenmakt, inte om att någon myndighetska lägga livet till rätta för människor.Av absolut avgörande betydelse för att nå maktenöver sin egen vardag är givetvis arbetet. Att kunnaförsörja sig och sina anhöriga med det egna arbetetger självrespekt och kontroll över den egna livssitua-tionen. Arbetet ger inte bara försörjning, det ger ettkontaktnät, ett sammanhang och en identitet. ärarbetslösheten bland invandrare mycket hög. Rege-ringens oförmåga att skapa förutsättningar för nyajobb drabbar i hög grad invandrare.Kombinationen av en integrationspolitik som låstin invandrare och en näringspolitik som skapar ettuselt företagarklimat är de främsta orsakerna till detutanförskap som invandrare lever i dag.En liberal integrationspolitik syftar till att ökamöjligheterna för invandrare att tidigt få anknytningtill arbetsmarknaden. är det många invandraresom aldrig någonsin får en chans att visa vad de gårför. En självklar orsak till detta är att många invand-rare saknar det som är så viktigt för svenskar, nämli-gen det nätverk som är vägen till ett jobb.Men till stor del beror bristen på exponering påarbetsmarknaden också på en integrationspolitik somlåser in invandrare i bidragsberoende och institutio-nellt omhändertagande. Vi vet att fördomar och dis-kriminering också är ett hinder för många med an-norlunda namn eller utseende.Herr talman! Vi är mycket kritiska till regeringenssärskilda utvecklingsinsatser i storstadsregionerna.Regeringen har alltmer fokuserat på olikatyper av projektbidrag till den kommunala verksam-heten och på att genom olika typer av förhandlings-lösningar ge stöd till specifika verksamheter ochaktiviteter. Som exempel kan nämnas de lokala in-vesteringsprogrammen och storstadspengarna.Enligt storstadskommittén har de tidigare projekt-satsningarna inte varit långsiktigt framgångsrika.Ändå har regeringen i sin storstadspolitik valt attsamla en mycket stor resurs i en projektorganisationdär vissa enskilda stadsdelar väljs ut och verksamhe-ten återigen ska kunna föras in i olika projekt.Vi i anser att det vore mycket bättre attge generella förutsättningar för kommunerna att eftereget önskemål och i dialog med berörda medborgarekunna forma en verksamhet som passar dem. Det ärvår uppfattning att den lokala utvecklingen bästfrämjas genom goda allmänna villkor för jobb ochföretagande och ett väl fungerande utjämningssystem,det har vi inte i dag.Mot bakgrund härav anser vi att anlaget B 2 kanminskas med och att resterandemedel betalas ut generellt till de sju kommunerna somsmörjmedel i en lokal process.Herr talman! förslag till utgiftsramhar avslagits av i budgetsprocessens förstasteg. Då budgetförslag är en helhet är deti detta andra steg inte meningsfullt att fullfölja våraanslagsyrkanden rörande utgiftsområde 8. Jag fårhänvisa till vårt särskilda yttrande.Anf. 197 () replik:Herr talman! Låt mig börja med att säga att jag in-stämmer å vägnar i mycket av detsom anför när det gäller flykting-politiken i . Det är kanske förvånande, mendet känns ganska skönt att ibland kunna vara överensockså med liberaler. Och detta är en sådan fråga därvi är överens i synen på att Sverigebehöver en mer generös flyktingpolitik och på att detbeslut som fattades 1996 borde rivas upp.Mina frågor rör i stället integrationspolitiken, fördär skiljer vi oss åtminstone på några punkter. Jagtror att vi är eniga om att det är viktigt att generellaåtgärder vidtas, satsning på arbete, på rätten till bo-stad m.m. Men i version av integrations-politik vill man inte ge några särskilt riktade insatsertill de utsatta bostadsområdena. Jag har därför någrafrågor till detta en generell åsikt som alltid gäller? Ellerkan man ibland tänka sig riktade insatser till vissabostadsområden? Vilka utgångspunkter skulle i så fallgälla?Mot bakgrund av att i sitt budgetalter-nativ skär ned vill jag dessutomfråga: Ska detta uppfattas som en värdemätare på hurviktigt anser att det arbete med integrationsom genomförs i våra utsatta bostadsområden är?Anf. 198 () re-plik:Herr talman! Vi från har en mycketbestämd uppfattning. Frågorna om integration avinvandrare löses allra bäst på lokal nivå. Vi anser inteatt vi här i ska tala om för kommunerna -det är ändå kommunerna som är ytterst ansvariga förinvandrarna, precis som de är för alla andra invånare- hur detta ska lösas.Vi vill skapa förutsättningar för kommunerna bl.a.genom ett bra kommunalt utjämningssystem så att dekan ta tag i dessa frågor. Sedan får kommunernautifrån de förutsättningar som finns bestämma hurman vill göra för att öka integrationen.I min hemkommun, , har man lyckats rik-tigt bra med att integrera de flyktingar och invandraresom bor där genom ett klokt och förnuftigt agerandefrån kommunledningens sida.Anf. 199 () replik:Herr talman! Jag fick inte svar på min sista fråga,och jag väljer därför att ställa den igen. Folkpartietvill nu skära ned på detta anslag.Ska detta ses som en värdemätare på hur viktig integ-rationspolitiken är? Eller har man helt enkelt hittatnågot annat område som man tycker är viktigare attlägga dessa pengar på? Hur ska man uppfatta detfaktum att det ändå anslås mind-re i budgetalternativ i jämförelse med enbudget som majoriteten har tagit fram.När talade om integration ochde satsningar som kommer att genomföras måstehon ha missförstått en hel del av hur framtagandet avdessa projektplaner genomförs. Det sker ju i mycketnära samarbete med de kommuner och de stadsdelarsom berörs.Jag har i min hand det lokala utvecklingsavtaletmellan staten och . Det anger myckettydligt att det är framtaget i samarbete med de männi-skor som bor i de områden som är utvalda och de skaockså få ett tydligt inflytande över den verksamhetsom ska bedrivas. Antingen är det som står i avtaletinte sant, eller också har inte rättuppfattning om hur det har gått till.Avslutningsvis kan jag konstatera att om Folkpar-tiets budgetalternativ hade vunnit gehör hade det varitsvårt att i genomföra integrations- och hälso-främjande insatser för kvinnor. I hade det varitsvårt att bygga ut språkförskolan. I hade detinte blivit någon förnyelse av Folkets hus. Och i cent-rala hade jobbpolen förmodligen aldrigblivit av.Anf. 200 () re-plik:Herr talman! Orsaken till att vi vill minska ansla-get med är att vi ser att det finnsandra möjligheter att använda pengarna bättre. Somjag sade bygger det mycket på att man ute i kommu-nerna har möjlighet att göra detta, t.ex. satsa på sko-lorna i invandrartäta områden.Jag förstod inte riktigt om de hälsoprojekt somKalle nämnde är någonting som kommer fråndet statliga storstadsprojektet eller om de kommerfrån kommunerna. Projekten i sig är säkert inte allsdåliga, men varför inte låta kommunerna själva be-stämma upplägget av sina projekt? Det tror jag att degör mycket bättre och kanske också mer ekonomisktfördelaktigt.Anf. 201 KERSTIN-MARIASTALIN (mp):Herr talman, utskottskamrater! Det är roligare attsitta i andra året än det första.