prot · GM0978 · 1999-04-13 00:00:00 — Det innebär att de tillverkar alltmer med alltfärre anställda och med allt högre kvalitet. Det är strukturell förändring som sker i de modernaindustriländerna. Den hanteras av företagen. Politikenmåste ge förutsättningar för och möjligheter till nyttföretagande.Jag hade inte förväntat mig något beröm till nä-ringsministern när det gäller , men jag villändå säga att den socialdemokratiska regeringen visatett gott fotarbete och en stor förståelse för de föränd-ringar som sker där.Man måste konstatera att företaget inte beteddesig på det sätt som man förväntar sig. Att dessutomförsöka få dit ett nytt stort företag som kanske måsteläggas ned på grund av konjunkturella eller struktu-rella förändringar, är inte så framtidsinriktat. Härhandlar det dels om detta företag, dels om en mängdandra företag.Dessutom är det så att vi i budgeten hade planerat60 platser på denna utbildning som skall handla omdesign, men vi utökade det till 70. Varje plats kostar200 000. Vi lade alltså dit ytterligare 2 miljoner perår. Man kan inte säga att det är dåligt. Det är ingensom hade tänkt sig 96 eller 94 platser. Vi hade tänktoss 60. Vi gjorde denna förstärkning.Vi kommer också att placera ett kompositinstitutdär. Mycket av den tillverkning som kommer att skehär handlar om kompositer.Det handlar också om många andra företagseta-bleringar. Det är ett register. Det är alltså inte så att vihelt dumdristigt tar dit ett nytt stort företag.Därtill vill jag säga att man i Västra Götalandsre-gionen är ansvariga för en stor del av vägnätet här.De har pengar för detta. De bör göra sin prioritering.Det kan inte vara så att man bara säger att nu skallstaten in med ytterligare pengar. De kan faktiskt prio-ritera väg 172. Jag tror att det kostar 20 eller 25 mil-joner att rusta upp den. Då kan man göra det.Låt mig sedan ta upp och en del andra vä-gar i rent allmänt. Vi kommer att göra sats-ningar på dem, framför allt när det gäller trafiksäker-heten. Vi gör nu en omprioritering i bud-get där vi tar ut 1,2 miljarder för attrusta upp de 100 vägar som är mest olycksdrabbade.Vi gör en starkt insats där. Det handlar också omandra åtgärder för att få ned antalet trafikolyckor.Sedan vill jag än en gång säga att vi har ett bra fö-retagsklimat i . När jag möter er här brukarjag alltid säga att ni är ena riktiga dysterkvistar. Se tilldet positiva som sker! Arbetslösheten sjunker, syssel-sättningen ökar och vi ser alltfler etableringar av nyaföretag. Vi har aldrig haft så få konkurser som vi harnu t.ex. Men det är klart att det kan bli bättre, och detär det vi skall diskutera, era dysterkvistar.Anf. 106 ():Fru talman! Det är glädjande med en minister medlite humor även om den är lite dyster. Vi får kanskeräkna den som brittisk humor.Näringsminister säger att arbetslösheten har gåttned. Ja, den är års nivå där vi läm-nade den till er efter ha vänt den ännu längre ned.Den diskussionen kan vi föra länge, och den kommernog att föras också.Jag tycker inte att näringslivsklimatet är så brasom det borde vara. Men det är väl också en sak somvi kan tvista om länge.Det som är intressant med och del and-ra platser är att regeringen vill agera i EU för en över-syn av reglerna. Det gläder mig. Det tyder väl på attvi borde göra det i också. är juinte den första kommunen som har drabbats av dennatyp av kris. Vi har bl.a. där fick bidragför att flytta och göra de strukturomvandlingar somjust nu sker.Vi är överens om att betedde sig annorlundaän vad de borde göra. Men de har fortfarande följtsamma strukturomvandlingsplaner som stora delar avbilindustrin gör. Även de bidrag som vi nationellt gertill företag borde ju ses över, och t.o.m. i viss månläggas om.Sedan gällde det skolan och 94 eller 96 platser.Jag vet att man i hade planerat för ochönskade 94 platser. Man har ställt det i förhållande tillGöteborgs universitet. Om det nu handlar om 24platser till, torde väl summan bli densamma oavsettom de finns i eller i . Ministernkan kanske ge mig lite information om hur det är medden saken.Jag tror fortfarande att det hade varit bra att full-följa den utbildningsatsning som kommunsjälva ville ha. Jag tror att det hade varit bra att spridautbildningen uppåt där. Jag tror att det är ett sätt attjobba på.Det är sant att ansvaret för vägarna till stor delligger hos , även om pengarna kom-mer härifrån i mångt och mycket. Men den konkur-rens som har varit mellan norra och norraDalsland har drabbat hela regionen negativt. Det ärnågonting som jag ville lyfta fram här i kammaren.Det är också glädjande att höra ministerns synpunkterpå det hela.Med detta är jag nöjd och vill tacka för debatten.Anf. 107 ():Fru talman! Jag vet inte om statsrådet uppfattadedet, men jag berömde faktiskt ministern och departe-mentet för det som man har gjort. Men nugäller det att gå vidare. De strukturella förändringarsom statsrådet talade om kommer, och då gäller detatt vi är rustade med ett arbetskraftsutbud som kan tade nya jobb som förhoppningsvis också kan dyka uppi Dalsland.Jag har efterlyst hur vi skall få en breddad tjänste-sektor. Jag har fått vänta på svar frånförre finansministern, men han försvann ju ut i går.Jag lär väl inte få det svaret. Därför reser jag deninterpellationen på nytt här. Vi får se vem som svararpå den.Sedan säger statsrådet att den socialdemokratiskaregeringen har varit så skicklig i sitt fotarbete, och detär möjligt. Men det har man varit inte bara när detgäller att springa in mot , utan också när detgäller att ge sig därifrån. Det handlar t.ex. om attflytta ut domstolen och tingsrätten från . Det ärju inte att bredda arbetsmarknaden i sombehöver en tjänstesektor.Nu är man på väg att komma med förslag som in-nebär att lantbrevbärarservicen nedrustas. Det ärnaturligtvis ingenting som gynnar Dalsland.Därför tycker jag att man faktiskt skulle funderapå den attraktionskraft som statsrådet säger att Sveri-ge behöver som företagarland. Den är väl inte såfullödig med tanke på de många som flyttar och desmå företag som inte vill eller vågar växa. Jag tror attvi behöver ett klimat där små företag och enmansfö-retag säger att de behöver bli större. Det skulle var enväldigt stor skillnad och förbättring om man i Dals-land och på andra ställen fick växande små och me-delstora företag som finns på samma golv som arbe-tarna finns. Vi kan inte bara ha storföretag med fjärr-styrning.Fru talman! Om vi får den förändringen tror jagatt vi kan tala om att vi har fått ett bra företagsklimat.Anf. 108 Näringsminister ():Fru talman! Låt oss titta på vår omvärld och dessintresse för . Vi kan konstatera att vi har di-rektinvesteringar i på ungefär 80 mil-jarder . Om vi går tillbaka i tiden var in-vesteringarna från utländska företag i likastora som de svenska investeringarna i utlandet. 25 avde 100 största företagen i världen har etablerat s.k.regionkontor här i . Jag kan ta exempel efterexempel.Arbetslösheten sjunker . Det är faktiskt så.Sedan kan man alltid tycka att det skulle vara mer.Jag tycker att de borgerliga skall vara lite försikti-ga med att tala om hur det var under deras regerings-tid med tanke på att vi fick låna upp 230 miljarderkronor, med tanke på att det försvann ungefär500 000 jobb etc. Det är inte mycket att skryta över.Nu är vi på rätt väg, men det är klart att det kommeratt ta tid. Vi behöver samla oss alla för en tillväxtpo-litik och för en politik för rättvisa.När det gäller vill jag också nämna . Sykes Datasvar har etablerat sig i med hjälp av regionalpolitiskt företagsstöd. På siktkommer de att nyanställa 430 personer. Det skallockså läggas till det som jag har redogjortför. i , som inte liggerså långt därifrån, beräknar att fördubbla antalet an-ställda från 80 till 160 anställda. Jag kanta flera sådana exempel.Det är klart att det kunde gå snabbare och detkunde vara bättre. Men vi är ändå på rätt väg, och dettycker jag att vi skall skjuta fram. Vi skall inte "prataned" denna högkonjunktur, vi skall "prata upp" den.Sedan vill jag också tillägga, när det gäller lant-brevbärare, att mig veterligen finns det faktiskt intenågot förslag om att man skall skära ned på eller tabort det. Regeringen ger 200 miljoner för attupprätthålla denna service. Jag kan nu avslöja att detligger kvar.14 § Svar på interpellation 1998/99:223 omhamnpolitikAnf. 109 Näringsminister ():Fru talman! har frågat mig omjag är beredd att tillsätta en utredning med syfte attskapa en nationell hamnpolitik i och om jagär beredd att medverka till att hamnar kanutvecklas enligt de planer som redovisas i interpella-tionen.Riksdagen beslutade om en ny trans-portpolitik. Det övergripande målet för transportpoli-tiken är att säkerställa en samhällsekonomiskt effek-tiv och långsiktigt hållbar transportförsörjning förmedborgarna och näringslivet i hela landet.Tillgängligheten till transportsystemet i dess hel-het är bl.a. beroende av att hamnarna utvecklas tilleffektiva och med landtransporterna integrerade om-lastningsplatser. Att verka för detta ingår som ettnaturligt led i den allmänna transportpolitiken.Hamnarna i är huvudsakligen i kommunalägo och drivs i allmänhet i form av aktiebolag. har ett övergripande ansvar för att sjöfar-tens infrastruktur, som består av hamnarna och det avstaten upprätthållna farledssystemet, är utbyggd föratt svara mot de transportpolitiska kraven. Investe-ringarna i själva hamnområdet hanteras dock av äga-ren och de företag som ansvarar för driften. Den be-fintliga sjöfartsinfrastrukturen kan påmånga håll utnyttjas för ökade transportvolymer utanstörre investeringar.Min bedömning är att det svenska godstransport-systemet även fortsättningsvis skall vara väsentligenmarknadsstyrt. Men statens roll bör mot bakgrund avbl.a. samarbetet inom EU förtydligas. Dessutom börsamverkan mellan godstransportsystemets olika aktö-rer och staten öka.Godstransportdelegationen har därför inrättats ochknutits till regeringen. Delegationen har till uppgiftatt följa utvecklingen på godstransportområdet samtatt utveckla ett trafikslagsövergripande synsätt medsyftet att effektivisera godstransportsystemet och göradet ekologiskt hållbart. Delegationen skall kommamed förslag till regeringen.Vi befinner oss vidare nu i planeringsprocessenför åtgärder i transportinfrastrukturen under åren2002-2011. , , är sammanhållande i detta arbete, sombedrivs tillsammans med samtliga trafikverk ochandra intressenter. Ett av de strategiska analysområ-dena omfattar hamnstrukturen och sjöfarten.De frågor som berör ryms såle-des inom ramen för såväl Godstransportdelegationensarbetsområde som den pågående strategiska analyseni infrastrukturplaneringen.Anf. 110 ():Fru talman! Jag får tacka försvaret och även tacka för att jag får tillfälle att disku-tera denna för oss i och oer-hört viktiga fråga om satsningar på olika infrastruk-turprojekt som görs och skall göras i framtiden.Jag kan inte låta bli att anknyta till den debatt somnäringsministern just hade med Bengtsforsledamöter-na om de problem som har varit i . Jag tyck-er att näringsministern och regeringen har gjort ettstrålande arbete för att se till att få tankarna på expan-siva satsningar och framtidstron att börja spira i detområdet efter de problem man har haft med vissaindustrigrenar.I och har vi två hamnardär man har förstått att det är genom samarbete somman kan utveckla godstransportsituationen. Man harde haft program för att utveckla hamnar-na i och i . De två hamnarnaägs till hälften av kommunerna och till hälften av detprivata näringslivet.På i har man gjort en av de in-vesteringar som näringsministern hänvisade till i denförra debatten på ca 1 miljard. Man har byggt Euro-pas modernaste kallvalsverk. Man har investeratungefär 350 miljoner i hamnen.I har man också gjort investeringar.Jag kan inte siffrorna, men det är motsvarande inves-teringar.Vi tillverkar bästa specialstål. På HolmenModo Paper utanför vidareförädlar manträråvaror till ett av världens bästa papper av olikakvaliteter.Vi tycker att det är viktigt att vi kan transporterade här produkterna ut i världen. Det är ju framför allten exportindustri jag redovisar.Vi vill också se att vi på något sätt får till ettsamlat grepp när det gäller frågan om hur vi skallplanera just de investeringar som görs av olika ham-nar. Vi skall göra det, precis som näringsministernskriver i sitt svar, på ett ekologiskt hållbart sätt. Jagtror kanske inte på en statlig, men åtminstone på ennationell planering av hur vi skall ha det med utveck-lingen av våra hamnar. Som näringsministern antyderi sitt svar skall vi göra det på marknadsmässiga grun-der i samarbete med samhället, i det här fallet kom-munerna och det privata näringslivet. Jag tycker att vii vårt land, med dess långa kustremsor och de storaväxande miljöproblemen i tätorterna, måste ta ettsamlat grepp och rikta in oss på att vi får en nationellstrategi när det gäller hamnpolitiken.Anf. 111 ():Fru talman! Även jag vill säga några ord i den härdebatten. Jag kommer från . Där har viplaner på att satsa på en storhamn.Rubriken på den här interpellationen är hamnpo-litik. Tanken på en nationell hamnpolitik gjorde miglite orolig. Men när jag hör näringsministerns svar, attdet fortsättningsvis skall var väsentligen marknads-styrt, tycker jag att det känns lugnt. Det kan ju intevara så att näringsmininstern eller regeringen pekar utvilka hamnar man skall satsa på. Det vore ju litegrann att klampa in på det kommunala självstyret.Näringsministerns svar lugnade mig lite grann.Men jag har en fråga: På vilket sätt skall manförtydliga statens roll i det här?Anf. 112 Näringsminister ():Fru talman! Vad jag vill uttrycka är Godstrans-portdelegationens verksamhet, att man gör bedöm-ningar, att man delger regeringen dem och att vi ock-så kan hantera detta i det EU-arbete som vi gör. Detär vad jag menar.Sedan vill jag säga att det väl är klassiskt att omdet går bra för en kommun och sämre för en annannär det gäller hamnarna vill den ena att staten skallgripa in, medan den andra inte vill det. Jag tror att detär viktigt att vi förhåller oss till detta på det sätt somgäller godstransporter generellt, att det är marknadensom ändå måste vara den avgörande motorn.Anf. 113 ():Fru talman! Jag håller med om det som närings-ministern alldeles antydde: Naturligtvis är detmarknaden som skall bestämma. Då måste naturligt-vis också kostnaderna i samband med att angöra enbrygga tas med i beräkningen när vi tittar på idéer omväldigt stora investeringar som skall göras i vissaområden när man kanske inte behöver göra det -kanske framför allt när det gäller den samhällseko-nomiska och den miljömässiga delen.Jag är tämligen orolig för utvecklingen i våra stor-stadsområden. Folk flyttar till städerna, och vi fårstörre aktivitet i städerna och mindre i glesbygderna.Samtidigt som människorna flyttar till storstädernaoch tätorterna kommer man också att få stora problemmed att lösa transportfrågorna. När det gäller dessa, idet här fallet godstransporterna, måste vi se till attlåta bli att investera i sådant som medför stora miljö-angrepp.Jag väntar med fasa på något jag som verkligenhoppas inte skall hända, nämligen att ett av de fartygsom kommer in till går på grund i detrånga lederna därute. I stället kan vi ju styra dentypen av transporter till platser som ligger utanförstorstadsområdena. Jag väntar med fasa på den debattEva kan få i sitt område, och som honsäkert kommer att ta upp i sitt inlägg, när det gälleratt bygga nya vägar i obruten terräng. Vi har nyligenhaft en sådan debatt i när den s.k. räta lin-jen skulle byggas. Det skulle bli byggnation av väg-nät från ned till som skulle gågenom obruten terräng och vildmark. Detta är alltsåen miljöfråga som jag oroar mig för.Jag ser dock positivt på att näringsministern beto-nar att det är med den ekologiska hållbarheten som viskall kunna bygga de nya transportsystemen förframtiden. Då är jag mindre orolig för den utvecklingsom kan komma för storstadsområdena.Anf. 114 ():Fru talman! Den planerade storhamnen i Nynäs-hamn, Norvik, har mycket goda förutsättningar. SomMichael tog upp är det trångt i Stockholms skärgårdoch lätt att segla på, och just därför vill Stockholmshamnar flytta sin trafik ned till och byggaut där. Delvis är det alltså av miljöskäl man flyttartrafiken ned till . En bra hamn med ut-vecklingspotential skall ha närhet till ett storstadsom-råde, och i det här fallet är det Stockholmsområdet.Det gynnar både miljön och konsumenterna. avgodset som kommer med båt skall till ,och går till . I är deten kort, säker insegling och en djup och väderskyd-dad hamnbassäng.Precis som näringsministern sade handlar det omkonkurrens, och det måste ju vara så: De hamnar somhar den största potentialen att utvecklas och ta emotden ökande sjöfarten kommer också att utvecklasdärefter.Sedan vill jag lugna lite grann:Eftersom containertrafiken på har ökat med37 % tror jag att sjöfarten kommer attöka, och det kommer säkert att behövas fler hamnar.Det behöver alltså inte vara så att Norviks hamn ärkonkurrent med Bråvikshamnen.Överläggningen var härmed avslutad.15 § Svar på interpellation 1998/99:226 omspårbunden kollektivtrafikAnf. 115 Näringsminister ():Fru talman! har frågat hur jagavser att agera för att skallfå en bra och över hela regionen fungerande spårbun-den kollektivtrafik samt om jag kommer att tillse attden s.k. principöverenskommelsen blir förlängd tilldess att den nya myndigheten har kom-mit i gång med sin verksamhet.Först av allt vill jag slå fast att regeringen anseratt ett väl fungerande transportsystem är en betydelse-full faktor för tillväxten i landets olika regioner. Attha väl fungerande järnvägstransporter är en viktig deli att bygga upp ett effektivt och konkurrenskraftigttransportsystem.Jag skulle också vilja göra en återkoppling till dentransportpolitiska proposition som besluta-de om . En av de bärande principerna ipropositionen var att samordningen mellan trafiksla-gen och olika trafikutövare skulle förbättras. I propo-sitionen uppmärksammades vissa brister, och rege-ringen föreslog bl.a. att en ny myndighet, Rikstrafi-ken, skulle bildas. Rikstrafiken, som startar sin verk-samhet , skall ha som huvuduppgift attverka för samordning och upphandling av viss inter-regional trafik. Myndigheten skall utifrån ett kundori-enterat perspektiv utveckla den långväga kollektivtra-fiken och verka för en ökad samordning av kollektiv-trafiken. I detta ligger självfallet också att verka fören samordning mellan den interregionala persontrafi-ken och den regionala och lokala trafiken.Det är regeringens övertygelse att Rikstrafiken, isamverkan med trafikhuvudmännen och olika trafi-koperatörer, kommer att ha goda förutsättningar attutveckla trafiklösningar som bättre kan tillfredsställaolika kundgruppers behov.I samband med trafikpolitiska besluttecknade staten, , och Svenska lokaltrafikförening-en en "principöverenskommelse om lokal och regio-nal kollektivtrafik på järnväg m.m.". Principöverens-kommelsen omfattade de länsjärnvägar med person-trafik som staten hade ansvar för. Princip-överenskommelsen syftade bl.a. till att trafikhuvud-männen skulle få ersättningför fortsatt drift längs ett antal banor i avvaktan på långsiktiga trafiklösningar skulle kunna utveck-las. Med principöverenskommelsen som grund teck-nade staten och respektive trafikhuvudman avtal omen statlig ersättning omfattande 18 länsbanor.Svenska lokaltrafiken m.fl. har i ett antal olikaskrivelser hemställt att avtalen som grundas på prin-cipöverenskommelsen skall förlängas, dvs. sammainnebörd som i interpellation.Dessa ärenden bereds inom Rege-ringskansliet, och jag kan inte föregripa regeringensbeslut. Jag är därför inte beredd att närmarekommentera en eventuell förlängning av dessa avtal.Anf. 116 ():Fru talman! Jag tackar näringsministern för svaret.Nästa årtionde, det första på det nya seklet, måstebli järnvägens decennium inom svensk trafikpolitik.Intresset är naturligtvis väldigt stort i den region jagkommer ifrån, det nybildade . Dagenstrafikmönster är till stor del uppbyggt kring väg- ochflygtransporter, och det är inte ekologiskt långsiktigthållbart. Trots de åtaganden som och andraländer har gjort ökar man sina koldioxidutsläpp. Dettaär ett svårt problem. Här måste man minska bil- ochflygtrafiken så att det inte blir mer växthuseffekt avdet hela. Till det krävs ett trendbrott.Vi vet att flyget drar sex till åtta gånger mer ener-gi än tåget för att utföra samma transportarbete. Per-son- och godstransporter med bil är tre till fem gångerså energikrävande som med tåg. Därför måste vi setill att få den här spårbundna trafiken. För miljönsskull och för den långsiktiga hushållningen med na-turresurser måste målet vara att järnvägen det när-maste decenniet kraftigt ökar sin andel av trans-portarbetet på vägtrafikens och flygets bekostnad.Kanske kan då järnvägen bli det konkurrenskraftigahuvudalternativet inom svensk transportpolitik.För att uppnå detta måste man se till att rusta uppjärnvägen och järnvägsnätet. På personsidan är detbra om man kan komma ned i restider under tre tim-mar mellan de stora städerna. X 2000 går mellanStockholm och , och vi vill utöka den trafi-ken så att folk bl.a. inom den här stora, nya regionenkan ta sig till sina arbetsplatser snabbt, bekvämt ochutan alltför mycket inverkan på miljön.Vi föreslår och hoppas att det i förlängningenockså skall bli ett dubbelspår norr om upptill . Det är nödvändigt för att klara en ökadtrafik till och ökad godstrafik från Bergslagenväster om . Genom det här dubbelspåret blirdet också möjligt att förbättra regiontrafiken tillTrollhättan och Vänersborg.Det här är en väldigt viktig utveckling för VästraGötaland. Näringsministern sade att han inte nu kanföregripa regeringens beslut, men jag vill vädja tillministern att försöka förlänga det vakuum som upp-står innan den nya Rikstrafiken kommer i gång. Denskall starta sin verksamhet och kanske intekan börja arbeta . Jag skulle vilja höra näringsministernsäga något ytterligare om detta.Anf. 117 Näringsminister ():Fru talman! Låt mig bara säga att jag tar till migden argumentation som interpellation för fram när detgäller avtalen, och jag kan nog ändå säga att detkommer att lösas på ett rimligt sätt.Anf. 118 ():Fru talman! Jag tackar än en gång näringsminis-tern för svaret. Det verkar hoppfullt. Det finns ju enhel del trafikhuvudmän i dessa län. Det har varit trelän, och det har varit svårt att samordna trafikenemellan dessa tre län - Skaraborgstrafiken, Älvs-borgstrafiken, Bohustrafiken, GL och Stadstrafiken iGöteborg. Det finns också flera regiontågslinjer -, Älvsborgsbanan, osv. och pendeltågenmellan och Trollhättan.Jag kan berätta att i valrörelsen kördeett tåg från ned till , och vi stan-nade vid varje station. går tågen från Trollhättandirekt till och stannar inte någonstans. Mendet behövs en upprustning. När vi körde detta tåg -det var visserligen gratis den dagen - var det såmycket folk att alla inte fick plats. Alla som åkte meddetta tåg sade att de ville ha ett tåg som stannar vidalla stationer längs . Människor haralltså ett stort behov av att kunna resa bra kollektivt.Vi har ju väldigt bra kollektivt resande i medfina tåg. Men vi önskar att det skall finnas på andraställen. Och tågen skall kunna så att säga studsa - deskall inte bara gå från direkt till Göteborgutan skall kunna studsa i och kunna gåvidare ned till eller till . När manåker från sin hemort till arbetet skall man kunna ta etttåg, och det skall gå ganska snabbt. Då kommer ocksåkollektivtrafikåkandet att öka.Jag hoppas att näringsministern försöker göra nå-got åt detta vakuum och dessa pengar, så att de till-förs och så att det inte blir så att man intesatsar på järnvägen i den utsträckning som verkligenbehövs i denna nya Västra Götalands-regionen.Anf. 119 Näringsminister ():Fru talman! Med den nya myndigheten, Rikstrafi-ken, kommer vi att få större möjlighet att få en sam-verkan mellan de olika huvudmännen.Som interpellanten säger har tåg helt klart miljö-fördelar jämfört med fordon som drivs med fossilabränslen.