prot · GN0937 · 1999-12-01 00:00:00 — Detutbredda missbruket måste man åtgärda på något sätt,och det gjorde man genom att införa stoppreglerna.Sedan har vi varit så öppna att ett par utredningar hartillsatts för att vi ska se om det är möjligt släppa ännufler stoppregler än de nuvarande. Det ska ju finnas ettregelverk som är moraliskt, som är etiskt och somman kan leva upp till.Anf. 63 () replik:Fru talman! berörde i sin in-ledning anledningen till att stoppreglerna infördes på70-talet. I anslutning till det har det uppstått en litendiskussion här om företagare var oärligare än de kan förväntas vara . Min uppfattning äratt de i grunden naturligtvis inte var det. Men precissom antydde så var det mer lock-ande och mer lönsamt då, med det skattesystem somvi hade, att tänja på och överutnyttja regelsystemet -hög progressivitet i inkomstbeskattningen och Pom-peripossaeffekter. Dessutom tvingades många att ta uten högre avkastning ur företaget för att betala denförmögenhetsskatt som då togs ut även för i företagenarbetande kapital. Varje företeelse måste naturligtvisbetraktas i belysning av sin tids förutsättningar. Ochjag har tidigare välkomnat den förändring i sak somvi nu ska fatta beslut om och också den attitydföränd-ring som detta innebär.Avslutningsvis skulle jag vilja be om hans prognos. Kommer de utredningar somhan hänvisar till, enligt hans uppfattning, att leda tillatt vi får ett slopande av resterande stoppregler?Anf. 64 () replik:Fru talman! satt i princip i ledningenför regeringen i , och det hände ing-enting i fråga om stoppreglerna. har vi under våraår i regeringsställning kommit fram till att ett antalstoppregler kan slopas. Ett antal utredningar är till-satta som ska undersöka om fler kan slopas.Det är definitivt min uppfattning, och jag hoppasatt förändringsarbetet kan fortsätta. Jag utgår ifrån kommer att bete sig på ett sådant sätt ute i sam-hället att det kan bli möjligt att ytterligare förenklaoch förbättra för de små företagen.Anf. 65 () replik:Fru talman! Till den lilla artigheten om ansvaretför regeringspolitik vill jag säga att detta gäll-de just i en helt annan miljö där vihade fullt upp med att t.ex. förändra förmögenhetsbe-skattningen för arbetande kapital - och detta undermycket starkt motstånd från det nuvarande regerings-partiet.Nej, låt oss inte gräva ned oss i det föga intellek-tuellt hederliga snacket om ansvar under olika tidspe-rioder, utan låt oss gemensamt driva detta för framti-den på ett sätt som vi tycker är riktigt.Jag noterar ånyo med tillfredsställelse att Per-OlofSvensson ändå ger vissa öppningar för möjlighetenatt ta bort också resterande stoppregler.Anf. 66 () replik:Fru talman! Jag håller med om att det var en heltannan miljö då vi hade bor-gerliga regeringar i det här landet. Jag hoppas att vislipper få tillbaka den miljön en gång till.Anf. 67 ():Fru talman! Jag har begärt ordet med anledning avde frågor som ställde. Han sade attmoderaterna är kända för att de vill ha fakta och frå-gade om vi hade övergivit den attityden. Nej, det harvi inte gjort. Vi har läst ochRedovisningskommitténs betänkanden.Stoppregelutredningen föreslår ett avskaffande avbestämmelserna om förbjudna lån när det gäller för-delningen av inkomst mellan maka och make. Vi harockså begärt ett förslag angående 3:12-reglerna.Dessutom har vi under flera riksmöten skrivit mycketlånga, utförliga och väl dokumenterade motioner tillriksdagen där vi har beskrivit konsekvenserna av attdet finns en civilrättslagstiftning och en skattelag-stiftning som täcker in dessa områden. Det finns ing-en anledning i världen att diskriminera delägare ifåmansbolag.Jag vill bara påminna om vadsom står i . Det står att en vissägarstruktur utgör rimligen ingen grund för skatte-mässig diskriminering, och det ställer vi upp på , liksom på det som man skrev om attutredningens principiella inställning är att regler avsådan utpräglad stoppkaraktär är olämpliga och mins-kar respekten och förståelsen för skattesystemet.Det borde vi alla i kammaren kunna förena oss omi stället för att prata om det som under helt andraomständigheter hände 1976 och använda detta somintäkt för att man nu ska behålla de stoppregler somåterstår efter det beslut som vi kommer att fatta litesenare.Anf. 68 PER ():Fru talman! Om jag förstår rätthar han samma uppfattning som , attdet var motiverat med stoppregler, efter-som man då bedrev den här typen av verksamhet. Närman sedan införde stoppregler minskade den typen avtransaktioner. Så länge tillsammans medde andra borgerliga partierna satt i regeringen var det motiverat med stoppregler. Det varockså motiverat under tiden 1991-1994.Efterlevnaden av regeln att man ska anpassa sigefter lagstiftarens andemening när det gäller skatte-lagstiftningen har alltså förändrats hos företagen efter1994. Är det så jag ska tolka ochmoderaternas agerande i den här frågan?Anf. 69 ():Fru talman! Nej, så kan man inte tolka vårt age-rande.Att den borgerliga regeringen inte tog itumed dessa frågor var ju för att man inte ville riva uppett så färskt beslut med en gång. -- var det ingen av oss som var med iden här församlingen. Men vi kan i alla fall kommaihåg det som hände med bl.a. den stora varvskrisen.Det fanns väldigt mycket annat att ta tag i. Men jaghar ingen anledning att försvara det som hände på 70-talet.På 90-talet hände det väldigt mycket på företags-området i form av slopad kapitalbeskattning och slo-pad dubbelbeskattning. Vi fattade också beslut omavskaffande av förmögenhetsbeskattningen även omdet aldrig kunde genomföras. Det skedde också enrad andra betydelsefulla förändringar.Jag är förvissad om att om det hade fortsatt att va-ra en borgerlig regering hade denna frågakommit upp på agendan. Men då var det inte denmest prioriterade uppgiften. har vi diskuteratstoppregler och inte fört någon allmänpolitisk debattom förutsättningar för företagandet, och detta är ju endel i det hela.Anf. 70 PER ():Fru talman! Vi har inte passerat millennieskiftetännu. Det är alltså dessa regler förändra-des - 1999 minus 1976 blir 23. Det räcker inte alltidmed att vara civilekonom.Det viktiga är att det då var motiverat att införastoppregler eftersom det förekom ett missbruk avregelsystemet. Också , mellan1991 och 1994 var det motiverat med sådana regler.Men efter 1994 har beteendet ändrats.Då är det väl bra att man nu inleder ett slopandeav stoppreglerna. Dessutom kan vi se vad det får föreffekter. Vi har ju sett att det trots allt haft positivaeffekter - det kan inte förneka - idet avseendet att den här typen av knepiga transaktio-ner som varken eller jag gillarnästan helt har upphört tack vare eller på grund avstoppreglerna.När vi nu slopar dessa stoppregler får vi ju fak-tiskt en väldigt bra test på vad som händer vid dettaslopande. Kommer det gamla beteendet tillbaka, ellerblir det så i fortsättningen att den här typen av knepi-ga transaktioner inte förekommer? Jag hoppas att detblir på det senare sättet, men det är väldigt viktigt attvi har en beredskap för om det skulle bli en drastiskförändring av beteendet.Anf. 71 ():Fru talman! Först får jag säga som sa-de i en revy för länge sedan när det gäller minsnabbräkning: Fort, men fel. Jag ska skriva upp detdär i fortsättningen.Per ställer ungefär samma frågor somhan har gjort , och det gör mig lite bekym-rad. Per har uppenbarligen inte förstått vadjag, , och har sagt. Än mindre har han förstått vad vihar skrivit i våra motioner och i våra reservationer.Poängen är enkel. Om det nu finns en lagstiftningsom täcker in dessa frågor, varför ska vi då ha ensärlagstiftning för delägare i fåmansbolag? Det be-hövs ju inte, något som också Stoppregelutredningenhar konstaterat i fråga efter fråga.Det återstår då några stoppregler varav vi är över-ens om de flesta. Men det finns några regler som viundrar varför de ska behållas. I denna kammare käm-pas det och argumenteras för både det ena och andra,och då kommer man in på de generella frågorna, attdet behövde sådana regler 1976 och annat. Ja, men vipratar ju om några stycken som är diskri-minerande. Både och har konstaterat att de är diskrimi-nerande. Man använder t.o.m. det uttrycket.Jag tycker inte att vi ska diskriminera några med-borgare, och det är det som är poängen i det hela.Anf. 72 ():Fru talman! Som själv var innepå är vi överens om att de här stoppreglerna ska bort.Ett tag lät det som om vi inte var överens om någon-ting i princip.Vi i utskottsmajoriteten vill dessutom se till att detkommer fram utredningar som för fram fakta på om-rådet så att det inte blir som alldeles när manpåstod att någonting var 33 när det egentligen var 23.Sådant kan ju hända om man inte inväntar fakta ochresultat.Sedan påstår att vi i vissa fallär diskriminerande. Det är vi inte alls. Möjligen varhan det gentemot när han påstod attde enbart var ute efter att tjäna pengar.Anf. 73 ():Fru talman! Jag vet inte om vi har läst samma be-tänkande och samma proposition. I propositionen stårdet i klartext att det är diskriminerande. Jag användedet citatet bl.a. när det gällde fördelningen mellanmake och maka och uttalandet om barn under 16 år.Jag har inte citatet med mig här i talarstolen, men detgick ut på att allmänna hänsyn vägde tyngre än diskriminerar barn till fåmansbolagsdelägare.Jag citerade bara och konstaterade att det är en dis-kriminering.Det är roligt med utredningar, men vi har ju ut-redningar. Vi har en tjock utredning om stoppregler-na. Den går igenom alla dessa frågor utom en, nämli-gen 3:12-reglerna. Varför gör man inte det? Där cite-rade jag också att beklagadeatt man i direktiven hade blivit tillsagda att inte ta upp3:12-reglerna. Det begränsade Stoppregelutredning-ens möjligheter att komma med radikalare föränd-ringar.Men det finns andra utredningar som är gjorda pådetta område. Det finns en uppsjö av sådant som hargjorts av olika intressegrupper och liknande sombelyser detta. Det vi har begärt på den här punkten,, är just att regeringen ska åter-komma med ett förslag. Vi vill att det ska ske snabbt.Jag är tacksam för att sade att denhär utredningen ska komma vilken dag som helst. Detska bli intressant att se hur direktiven kommer att seut och om det verkligen kommer att hända något. Detbrukar ju ta när regeringen ska be-handla företagsfrågor, åtminstone när det är i positivbemärkelse.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 14 §. )10 § Förmånsbeskattning av miljöbilar, m.m.Föredrogsskatteutskottets betänkande 1999/2000:SkU7Förmånsbeskattning av miljöbilar, m.m. (prop.1999/2000:6 och prop. 1998/99:142 delvis)Anf. 74 ():Fru talman! betänkande nr 7Förmånsbeskattning av miljöbilar, m.m. innehållermycket av m.m.Vi moderater tycker att förslaget att justera för-månsvärdet för miljöbilar ned till den nivå som mot-svarar förmånsvärdet för närmast jämförbara bil somdrivs med bensin eller diesel är bra. Det kunde dockha genomförts mycket tidigare. hade vimoderater ett yrkande om detta. Men som sagt: Bättresent än aldrig.Nu kommer jag in på detta m.m. Jag kommer attprata om skattenämnderna. De nuvarande skatte-nämnderna inrättades i samband med en stor reformav taxeringsorganisationen som genomfördes i börjanav . Den nya organisationen innebar bl.a.att området för rena tjänstemannabeslut vidgades ochatt beslut där lekmän deltar, dvs. skattenämnderna,inskränktes till ärenden där det finns ett särskilt behovav insyn och inflytande för lekmän.Jag kommer att citera från taxeringslagen närskattenämnderna får vara med och säga till om nå-gonting. Enligt 2 kap. 4 § taxeringslagen avgörs taxe-ringsärende i skattenämnd "om ärendet1. avser omprövning av en tvistig fråga och nämn-den inte tidigare prövat de omständigheter ochbevis den skattskyldige åberopar,2. avser en skälighets- eller bedömningsfråga avväsentlig ekonomisk betydelse för den skattskyl-dige,3. av någon annan särskild anledning bör prövas avnämnden. "I förhållande till de tidigare taxeringsnämndernasom fanns innebär detta en begränsning avlekmännens medverkan i taxeringsbeslut. Men skat-teutskottet tyckte ändå att man av effektivitetsskälskulle besluta om den här nya ordningen. Enligt våruppfattning begränsar man medborgarnas inflytande iskattenämnderna ytterligare när man nu går vidaremed detta.I dag är det så att för att en skattenämnd ska varabeslutför ska fyra ledamöter samt ordförande ellervice ordförande vara närvarande. Ordföranden ochvice ordföranden är ju tjänstemän som utses av skat-temyndigheten. De är inte lekmän. När man nu fort-sätter och gör den här ytterligare uttunningen innebärdet att man kallar två lekmän samt ordförande ellervice ordförande, som är tjänstemän. Nämnden ärbeslutför om tre personer är närvarande. En kompli-kation med det hela som jag ser det är att detta gällerom man är överens i ärendet. Om man inte är överensbehövs det fler lekmän. Men hur vet man i förväg blir överens? Det vet man ju inte. Det kommernaturligtvis att uppstå ett väldigt stort tryck på de tvålekmän som är kallade att man ska bli överens så inte ska behöva kalla till ett nytt sammanträde.Jag tycker att det är väldigt otillbörligt att ha det pådet sättet.Moderaterna anser alltså att medborgarnas insynoch inflytande i skattenämndernas verksamhet inteytterligare kan utarmas. Vi föreslår därför avslag påregeringens och utskottets förslag. Vi vill att det skavara precis som det är i dag.Fru talman! Jag yrkar bifall till reservationen un-der mom. 1.Anf. 75 ():Fru talman! Detta samlingsbetänkande över ettflertal förslag från regeringen berör några för osskristdemokrater viktiga frågor. Vi har bl.a. skrivit enmotion med anledning av antalet ledamöter i Skatte-nämnderna. Jag yrkar redan nu bifall till reservatio-nen under mom. 1.Propositionens rubrik angående miljöbilarna är enriktig signal om att man inte ska beskattas med högrevärde för att man valt en bil som har mindre farligautsläpp. Från lagstiftande håll måste målet vara att gestyrindikationer till miljövänligare konsumtion ochproduktion. Därför är det bra med denna signal.Kristdemokraterna har agerat till för-mån för en miljövänligare livsstil. Att förmånsbilarnalockas in i denna målsättning ser vi med stor tillfreds-ställelse.Samordningsnumren kommer också väl till pass.Inte minst ser vi med tillfredsställelse på att dessanummer rimligtvis bör ge enbättre möjlighet att komma ekobrottslingar på spåret.Beklagligt nog har denna verksamhet ökat i stor om-fattning. har i sin budgetmotionanslagit ett högre belopp för att stärka denna myndig-het och organisation. Vi är helt övertygade om attvarje insatt krona kommer att ge god avkastning tillstatskassan. är ett prioriteratområde för oss i den ekonomiska debatten. Regleroch arbetssätt måste anpassas så att det blir enklareatt stävja brottslighet på samtliga områden och nivåer.I propositionen finns också några andra förslagsom berör skattelagstiftningen, vilka jag ej tänker tatid med i detta sammanhang. Så inte heller förslagetom avdrag för trossamfund vid inkomsttaxeringen.Men visst är det märkligt med ett så pass lågt av-dragsutrymme som . Det borde varaförenligt med vår lagstiftning att inte bestraffa dennaverksamhet alltför hårt.Fru talman! Jag vill gärna beröra frågan om skat-tenämndernas beslutförhet.Propositionen har ett förslag om att skattenämn-derna ska vara beslutföra vid minsta tänkbara antalledamöter. Det är märkligt, motivet likaså. Jag harvarit i kontakt med personal på olika skattemyndig-heter och fått ett och samma svar på min fråga omnärvaron på skattenämndernas sammanträden. Svaretjag fått är att närvaron inte bara är god, utan fulltalig.Man har dessutom förvånat sig över regeringens pro-position om denna minskning av kravet på antaletnärvarande.I dag är det krav på fyra personer utöver presidiet.Det är en rimlig nivå med tanke på demokratiskarättigheter. Vid alltför få personer som fattar beslutkan ofta kollegiala värderingar väga tungt. Ledamö-terna sitter i denna göra viktiga övervä-ganden i relation till lagstiftningen.Lekmannaledamöterna i dessa nämnder har enviktig funktion genom att de ska delta i beslut ochtillse att rimliga krav på insyn och inflytande tillgo-doses. Om det nu finns nämnder som inte blir fulltali-ga eller inte ens beslutföra, måste detta problem åläg-gas partigrupper som ansvarar för nomineringen.Dessutom bör det vara möjligt att på andra sätt skapabättre förutsättning och starkare motivation för högrenärvaro. Detta uppdrag ska åläggas skattemyndighe-ten, och bör i enlighet med vårt förslagvaka över att detta efterlevs.Vi kan inte acceptera en minskning av antalet le-damöter bara för att folk av en eller annan anledninginte bemödar sig med att komma till eller meddelafrånvaro från sammanträdena.Det borde inte vara omöjligt med en annan ting-ens ordning för att få bättre närvaro på skattenämn-dernas sammanträden. Förslagsvis skulle man kunnaarrangera en form av flexibel organisation av samtli-ga nämnders ledamöter och dessa skulle kunna delta-ga i ett särskilt "poolsystem".Det viktigaste är inte hur detta organiseras utan attmedborgarnas inflytande i skattenämnderna inte pånågot sätt späds ut till den tunnaste av alla vätskor.Enligt vår uppfattning är det orimligt att uppehålla engod sammansättning av nämndsledamöter om manska följa utskottets betänkande.Således yrkar jag bifall till reservation 1 undermom. 1 med motiveringen att skattenämnderna intefår förlora sin bredd och medborgerliga rättighet tillinsyn och ska ha en så bred kompetens som möjligt.Anf. 76 ():Fru talman! I betänkandet SkU7 behandlas enmängd frågor av olika karaktär, allt från t.ex. för-månsbeskattning av miljöbilar till beslutförhetsreg-lerna för skattenämnder. Utskottet är enigt i samtligafrågor utom vad gäller beslutförhetsreglerna för skat-tenämnderna. Därför kommer jag att koncentrera mittanförande på just den frågan.I dag är en skattenämnd beslutför om fem leda-möter är närvarande. Utskottsmajoriteten anser, ilikhet med regeringen, att en skattenämnd i framtidenska vara beslutför när tre ledamöter utöver ordförandeeller vice ordförande är närvarande. Nämnden skavidare vara beslutför med tre ledamöter inklusiveordförande eller vice ordförande om de är överens omutgången i ärendet.Anledningen till förändringen är att problem oftauppstår då skattenämnden inte är beslutför. Det hän-der ofta att sammanträden måste ställas in på grundav att inte tillräckligt många ledamöter infinner sig.Problemen består både i sena återbud så att ingenersättare går att finna och i att ledamöter uteblir utanatt meddela förhinder. Det inträffar också att leda-möter lämnar sammanträdena innan de är slut.Problemen varierar naturligtvis från region till re-gion. Jag vet inte vilka regioner harvarit i kontakt med. Men jag kan väl nämna att detfaktiskt är storstäderna som har de största problemen.I uppges att av ledamöterna inte in-finner sig. I uppges motsvarande siffra vara25-35 %, och i är den ännu högre.Det finns ledamöter som kan ha rest långt för attdelta i ett sammanträde men tvingas vända med out-rättat ärende, eftersom sammanträdet måste ställas indå man vid mötet inte blivit beslutför på grund av attför få ledamöter inställt sig.Inställda sammanträden medför naturligtvis ökadekostnader, t.ex. i form av ersättningar till de lekman-naledamöter som inställt sig, men också kostnadsök-ningar för handläggning och administration hos skat-tekontoret. Det innebär också merarbete, ökat admi-nistrativt arbete, osv. Att sammanträden inte kangenomföras som planerat ökar också risken för attskattenämnden inte kan fatta beslut i samtliga ären-den, eftersom skattemyndigheten inte alltid hinnersätta ut ett nytt sammanträde inom de tidsfrister somgäller för beslut om taxering.Det har även framkommit att problemen medförandra icke önskvärda effekter. När ledamöter efteråterbud kallas in med kort varsel ökar t.ex. risken föratt nämnden inte får den allsidiga sammansättningsom lekmannaledamöterna ska representera.Fru talman! Det är inte acceptabelt att det här fårfortgå. Det är mycket angeläget att minska de härolägenheterna utan att kraven på rättssäkerhet ochkvalitet i beslutsprocessen åsidosätts.Därför stöder utskottsmajoriteten regeringens för-slag om att en skattenämnd ska vara be-slutför när tre ledamöter utöver ordförande eller viceordförande är närvarande. Nämnden ska vidare varabeslutför med tre ledamöter inklusive ordförande ellervice ordförande om de är överens om utgången iärendet.Det här förslaget innebär att antalet lekmän vidhandläggningen i skattenämnd kommer att överens-stämma med det antal nämndemän som deltar vidhandläggning av bl.a. skattemål vid länsrätten.Vad gäller den kompletterande beslutförhetsre-geln, genom vilken ordföranden eller vice ordföran-den och två ledamöter kan fatta beslut i vissa fall, kanman konstatera att även om fem övriga ledamöterhade deltagit i handläggningen hade utgången blivitdensamma, eftersom ordföranden har utslagsröst vidlika röstetal. Det bör dock tilläggas att om oenighetråder bland de närvarande ledamöterna ska ärendetavgöras med minst tre övriga ledamöter. Jag vill po-ängtera att även kommer fem övriga le-damöter att kallas till skattenämndens sammanträden.Vi vill på intet sätt begränsa antalet ledamöter somkommer. Vi vill naturligtvis att så många som möjligtska dyka upp.Fru talman! Utskottsmajoriteten delar inte motio-närernas uppfattning att det här skulle medföra att detmedborgerliga inflytandet utarmas. Det är viktigt attallmänhetens intresse av insyn i skattemyndigheter-nas verksamhet tillgodoses. Det är bl.a. just av denanledningen som det finns skattenämnder med lek-mannaledamöter. Lekmannainflytandet är enligt dettaförslag så stort att allmänna värderingar kommer tilluttryck och kan beaktas i skattenämndens beslut.Förslaget kan inte anses innebära att kraven på kvali-tet i verksamheten sänks, utan bidrar i stället till attärendet avgörs på ett rationellt och effektivt sätt ochatt problemen minskar.Med detta, fru talman, vill jag yrka bifall till hem-ställan i betänkandet i dess helhet och avslag på mo-tionerna.Anf. 77 ():Fru talman! Jag har flera frågor till man nu är två ledamöter samt ordförande ochinte är överens kan man inte avgöra ärendet. LenaSandlin har tidigare hänvisat till att det gäller en tids-frist. Men det måste ju gälla i det här fallet också. Hurlöser man det? Ja, då får man ju skjuta ärendet tillnästa gång. Och har man egentligen inte kommitnärmare en lösning över huvud taget.Sedan till den andra frågan. Anser det är en allsidig sammansättning om man är enordförande, som då är en tjänsteman, och två lekmän?Är det en allsidig sammansättning?Och så den tredje frågan som jag tycker är denviktigaste. I andra sammanhang brukar socialdemo-kraterna prata mycket om lekmannainflytande, med-borgarinflytande. Man vill aldrig minska nämndernågonstans i politiska organisationer, utan det skavara så många politiker som möjligt. Då är det nämn-der och styrelser som egentligen gör av med skatte-betalarnas pengar. I det här fallet är det en nämndsom möjligtvis skulle kunna se till att skattebetalarnafick behålla lite mer av sina egna pengar. Varför harni en annan uppfattning när det gäller just skatte-nämnderna?Anser inte att man gör det ganskaenkelt för sig när det gäller att komma till rätta medproblemet att ledamöter inte infinner sig till sam-manträden i skattenämnderna på vissa ställen i Sveri-ge? Är det inte ganska demoraliserande att kalla fempersoner när dessa vet att det egentligen bara behöverkomma två? Kommer närvaron att förbättras närledamöterna vet att det inte behövs så många för attnämnden ska vara beslutför?Anf. 78 ():Fru talman! Om inte ordföranden eller vice ord-föranden och de två ledamöterna är överens vid sam-manträdet, kan ärendet inte avgöras vid detta, utanbehandlingen får skjutas upp. För beslut i ett ärendekrävs att man ska vara överens.Trots den kritik mot förslaget som dePourbaix-Lundin framför kvarstår problemet attskattenämnderna på grund av att för få ledamöterinfinner sig ofta inte är beslutföra.