prot · GM0954 · 1999-02-11 00:00:00 — Det ärsjälvfallet så att våra myndigheter måste ha en grundför de åtgärder de vidtar, särskilt när det handlar omså här känsliga uppgifter som våra personliga identi-teter. Detta uppmärksammande av Datainspektionenförutsätter jag kommer att leda till en klar förbättringpå den här punkten.Anf. 89 ():Fru talman! I samma utredning säger också Data-inspektionen att försäljningen av den här typen avregister från myndigheter har ökat under de senastefyra fem åren. Jag kanske kan få pusha på statsrådetlite grann genom att säga att direktiven för en sådanhär utredning såvitt jag vet ligger färdiga sedan - ja,de firar snart ettårsjubileum - den 16 april förra året.Det är ju tillsättningen av utredningen som bråds-kar.Anf. 90 Statsrådet ():Fru talman! Jag är medveten om det, och det ärinte en fördröjning som regeringen ser med särskiltstor tillfredsställelse på. Jag kan bara försäkra IngerRené om att vi gör allt vi kan för att försöka hitta enlämplig utredningsordförande.Skattskyldighet för ideella föreningarAnf. 91 ():Fru talman! Jag har en fråga till finansministerÅsbrink, och den gäller skattskyldighet för ideellaföreningar.Bakgrunden är ett antal idrottsföreningar hemma iVäxjö i som efter att ha arrangerat sommar-rockskonserter har kommit i konflikt med skattemyn-digheten. Föreningarna håller de här sommarrock-skonserterna för att finansiera sin ungdomsverksam-het, och de gör det i när kommunerna harminskat bidragen till den ideella föreningsverksam-heten. Därför har föreningen sagt: Det är väl bra. Dåtar vi själva och organiserar sommarrockskonserterför att kunna bygga vår fotbollsplan så att pojk- ochflickidrotten kan fortsätta med fotbollsspelandet.Jag själv och kolleger från länet har tidigare frågatförutvarande skatteministern om hanavser att göra en översyn av det regelverk som i som behandlar beskattningsrätten för ideellaföreningar. Han har sagt att denna fråga bereds i Re-geringskansliet, och att man skall återkomma tillfrågan. Därför vill jag nu fråga statsrådet omdet här beredningsarbetet nu resulterat i någonting.Det vore spännande att höra.Anf. 92 Finansminister ():Fru talman! Det är alldeles riktigt att det här ar-betet har bedrivits tillbaka. Jag har tagitöver det efter , och vi är nu mycketnära att tillsätta en utredning och utse en utredare somskall se över de här frågorna. Det gäller alltså vissacentrala begrepp i momslagstiftningen, och syftet ärbl.a. att göra momsreglerna för ideella föreningarenklare och mera förutsägbara, men också att begrän-sa förekomsten av skadliga konkurrenssnedvridning-ar. Min bedömning är att en sådan verksamhet sombedrivs utan vinstintresse av ideella föreningar skallkunna ges en positiv behandling skattemässigt.Anf. 93 ():Fru talman! Jag tackar så väldigt mycket för sva-ret från finansministern och ser det som att han delarmin uppfattning att det är viktigt att vi har en ideellföreningsverksamhet i det här landet som får egnaverktyg att finansiera sin verksamhet i när viinte alltid med skattepengar kan finansiera den. Dåskall ju inte skattelagstiftningen lägga hinder i vägenför det. Jag tackar alltså för svaret och hoppas att visnart får en utredning som kommer till fantastiskaslutsatser.Hormonbehandlat köttAnf. 94 ():Fru talman! Jag vill ställa en fråga till jordbruks-ministern.EU:s importförbud av hormonbehandlat kött in-fördes 1989 för att hormoner ökar risken för canceroch kan förstärka vissa sjukdomsanlag hos männi-skor. kan vi se i tidningar att EU-kommissionenkan komma att föreslå försäljning av hormonbehand-lat kött. Det skulle kunna ske redan från iår.Kommer jordbruksministern att acceptera införselav hormonpreparerat kött till ? Hur kommerden svenska jordbruksministern att agera i den härfrågan?Anf. 95 Jordbruksminister ():Fru talman! Det stämmer att kommissionärernaträffades i sitt kollegium i går och diskuterade den härfrågan. De diskuterade också vilken strategi EU skallha gemensamt mot det amerikanska hormonbehand-lade köttet. Det är ju där som striden står. Man fattadeinget beslut utan diskuterade ett antal olika utvägar urdet här. En sådan utväg skulle vara att acceptera detoch märka det. En annan skulle vara att inte accepteradet och betala på annat sätt. Det fanns också ett tredjealternativ.Det är för att säga vilken handlings-linje som kommer att bli kommissionens bud tilljordbruksministrarna, men självklart ser vi frånsvensk sida väldigt allvarligt på det här. Vi har ju enlång tradition av försiktighetsprincip när det gällerden här frågan och andra liknande frågor, så det ärklart att vi oroar oss mycket för den här eventuellautvecklingen. Men för dagen är jag inte beredd attlämna något mera exakt besked.Anf. 96 ():Fru talman! Man har ju, som själv nämnde, talat om varningsmärkning av köt-tet som en del. Är det någonting som jordbruksmi-nistern anser skulle vara acceptabelt för , attbara varningsmärka köttet?Anf. 97 Jordbruksminister ():Fru talman! Självklart önskar jag helst att vi slip-per den här typen av kött. Det är ju den linje somSverige har drivit och också har stöd för bland allaEU-länder och i kommissionen. Men i den strid somnu finns mellan och vet vi ju inte riktigt vadresultatet kan bli, och det är därför som nu håller de här olika handlingsalter-nativen öppna. Skulle det vara så att vi tvingasimportera hormonbehandlat kött från in till EUså kommer det ju också att omfatta eftersomvi är en del av den gemensamma marknaden. I detläget skulle ju märkningen vara bättre än inte märk-ning alls.BilindustrinAnf. 98 ():Fru talman! Jag har en fråga till näringsministerBjörn . är som bekant starktberoende av bilindustrin och dess underleverantörer.Nu framkommer det i medierna på olika sätt huruvidaVolvos underleverantörer är vinnare eller förlorare iden aktuella frågan om Fords köp av Person-vagnar.Min fråga är: På vilket sätt kan staten bidra till attbilindustrin och dess underleverantörer kan fortsättaatt utvecklas positivt?Anf. 99 Näringsminister ():Fru talman! Oberoende av om köpt Volvoeller ej har och kommer underleverantörerna att få enoerhörd press på sig. De stora bilföretagen som Volvooch andra söker underleverantörer över hela världen,och det är en väldigt hård konkurrens.Svar på frågan är att vi deltar i ett arbete medSvensk bilkomponent, som är en organisation somsamlar olika underleverantörers intressen. Vi har från regeringens sida tilldelat för lättare skall kunna ta fram samarbeten och lättarekunna stödja underleverantörer till bilindustrin.Anf. 100 ():Fru talman! Jag är nöjd med det svaret.Anf. 101 ber att få tacka de ministrar som har inställtsig här och ledamöter för dagens fråge-stund. Därmed är frågestunden avslutad.9 § Svar på interpellation 1998/99:37 om sjö-fartsuppgörelsenAnf. 102 Näringsminister ():Fru talman! Per har mot bakgrund avden genomförda sjöfartsuppgörelsen frågatmig1. om regeringen avser att införa liknande subven-tioner till åkerinäringen som gjorts för sjö-fartsnäringen,2. om regeringen avser generellt att subventioneraarbetskraft som hotas av "utflaggning" likt Erics-sons anläggning i och3. om löftet om ersättningsjobb i innebär attalla som friställs - från såväl privat som offentligtjänst - skall lovas ersättningsjobb och på vilketsätt.Den nya utformning av det statliga stödet tillsvensk sjöfartsnäring som regeringen kommitöverens om med och fack-förbundet är bra och ger goda förutsättningarför en fortsatt god utveckling av svensk sjöfartsnä-ring.Denna sjöfartsuppgörelse är speciell och skall intetas som intäkt för att kunna tillämpas på andra nä-ringar. Gällande EU-regler förbjuder dessutom i prin-cip statsstöd till andra näringar än sjöfartsnäringen.Detta med hänvisning till den extrema internationellakonkurrens som råder inom denna näring.Uppgörelsen mellan och fackför-bundet avseende arbetsförhållandena i Porjusinnehåller inga löften om ersättningsjobb. I ställethandlar det om möjligheter för övertalig personal attöka sin kompetens och stöd för att söka ny sysselsätt-ning inom eller utom koncernen. Jag skulle välkomnaom fler företag gör liknande insatser om det skulle bliaktuellt med neddragningar.Anf. 103 PER ():Fru talman! Först vill jag tacka näringsministernför svaret på mina frågor. Liksom vid föregåendeinterpellationsdebatt är jag inte heller ialla delar nöjd med alla svar. Jag skall försöka kom-mentera några svar och komma med några följdfrå-gor.Först och främst innebar sjöfartsuppgörelsen ipraktiken att svenska staten och den socialdemokra-tiska regeringen valde att gå in med direkta subven-tioner till sjöfartsnäringen motsvarande närmare60 per anställd och år. Man valde detta i ställetför att använda motsvarande modell som man haranvänt exempelvis i och i . Där harman gått in för internationella sjöfartsregister medvissa avtal med näringen. Det innebär att man i Sve-rige när det gäller just sjöfarten har valt att subven-tionera att det skall vara svensk arbetskraft som be-mannar svenska fartyg.När så åkerinäringen i väldigt stor utsträckningoch med väsentligt fler anställda är på väg att hamna imotsvarande situation som sjöfartsnäringen är dettautomordentligt alarmerande. Åkerinäringen har ham-nat i en situation med högre arbets-kraftskostnader. Även om lönerna inte är högre ärarbetskraftskostnaderna högre i än i Tysklandoch i . Vi ser ett antal utländska långtradareoch bussar mycket snabbt ta över en hel del av densvenska åkerinäringens verksamhet i Sverige.Även om fordonsskatten och även dieselskatten ären av de högsta i utgör de inte huvuddelen.Det handlar ytterst om skatten på åkerinäringen iform av s.k. fiktiva sociala avgifter. Det är i grundenskillnaden mellan svenska åkares kostnader och detsom gäller nere i och i våra viktigasteländer.Jag ställer mig frågan: Om man nu var beredd attgå in med subventioner för att behålla svenska sjö-fartsanställda, gäller inte det för svenska åkare, chauf-förer för lastbilar och bussar, att de borde ha rätt att fåmotsvarande stöd eller motsvarande skattesänkning-ar?Jag ställer mig också frågan när det gäller LMEricsson i eller i : Varförskall inte de anställda där få motsvarande möjligheteratt klara sina arbetstillfällen genom att få någon formav eftergifter?För mig är det alldeles uppenbart att det är sänktaskatter som är det konkurrenskraftiga och det naturli-ga i stället för att som regeringen har valt gå in medsärskilda subventioner till särskilda branscher vidsärskilda tidpunkter och för särskilda bolag. Det ärinte någon bra lösning utan leder till en subven-tionskarusell.För mig gäller det i stället att försöka öka anpass-ningsförmågan i svenskt näringsliv. Det gäller att ökarörligheten för arbetskraft och rörligheten för kun-skapsöverföringen, som jag tror är viktig. Det gällersjälvfallet också att öka förutsättningarna för att ka-pitalet skall flytta till växande företag och växandebranscher som skall skapa fler arbetstillfällen. Mendet gäller också att skatterna och lagarna blir konkur-renskraftiga.Fru talman! Jag skall avsluta med att ställa någraföljdfrågor. Är näringsministern beredd att göra mot-svarande insatser för åkerinäringen som han har gjortför sjöfartsnäringen när nu tusentals jobb där hotas?Är han beredd att göra motsvarande saker för mångaav Volvos underleverantörer och direkt somhan har gjort för sjöfartsnäringen? Framför allt: Vilkaprinciper skall gälla för att rädda sysselsättningen försvenska anställda?Anf. 104 Näringsminister ():Fru talman! Jag skulle kunna vara lite ironisk,men det skall jag inte vara. Jag vill ändå göra ettpåpekande: När Per var näringsministerförsvann det 500 000 jobb och 250 000 jobb inomindustrin. Låt oss glömma det. Men låt oss ändå inseatt när jag nu har varit näringsminister i bara 113dagar ökar sysselsättningen och arbetslösheten sjun-ker.När det gäller frågan om sjöfarten och sjö-fartsuppgörelsen tycker jag att Per skullevända sig till redarna. har vi stoppat utflaggning-en. byggs det båtar i världen som flaggas medsvensk flagga. har vi fått en stabilitet inom sjönä-ringen. Som jag sade tidigare förbjuder gällande EU-regler dessutom i princip statsstöd till andra näringarän sjöfartsnäringen.Sjöfartsnäringen är väldigt speciell. Det vet PerWesterberg. Hade vi inte vidtagit dessa åtgärder hadevi inte haft en sjöfartsnäring under svensk flagg. Närdet gäller åkerinäringen och dess problem har vi bettSIKA att utreda detta. Jag kommer att återkomma tillde frågeställningar som uppkommit här. Det finnsingen som helst anledning att näringar skall subven-tioneras. Sjöfarten är speciell.Anf. 105 PER ():Fru talman! Först till ironin. Det är riktigt att närden borgerliga regeringen trädde till 1991 tappade viungefär 1 000 jobb per dag. Det var arvet efter soci-aldemokratin. Det vändes till 1 000 nya jobb per dagnär den borgerliga regeringen avgick. Vi hade en godökningstakt efter den socialdemo-kratiska regeringens tillträde 1994 och i början av1995. Därefter avstannade sysselsättningstillväxten idet svenska näringslivet, och den var ingenting attskryta med längre. Detta är snarare ett mycket tra-giskt exempel på att vi inte fick den tillväxt vi behöv-de från 1994 och framåt.Men det var inte detta som den här debattenhandlar om, precis som näringsministern själv indike-rade. Den handlar faktiskt om hur vi skall klara sys-selsättningen i och få en växande konkur-renskraft och därmed växande sysselsättning.Visst kan man diskutera med redarna om sjöfartenoch vilken landsflagga vi skall ha på båtarna. Det harskett i och och i snart sagt alla län-der. I och har man valt en annanlösning och tagit konsekvenserna av detta. Man harinte velat gå in med subventioner. Jag kan känna visssympati för de norska och danska lösningarna. Menden svenska lösningen innebär de facto stora subven-tioner per anställd.Vi har likartade förhållanden inom hela åkerinä-ringen. Den är på väg att förlora tusentals och återtusentals jobb. Jag kan inte förstå varför näringsmi-nistern inte är intresserad av att klara sysselsättningenför svenska chaufförer och svenska åkare, men där-emot för svenska sjömän. Varför skall chaufförernaoch åkarna vara sämre ställda?Argumentationen att detta inte går att genomförapå grund av EU-reglerna är ju egentligen nonsens.Det går mycket väl att göra det. Det handlar om defiktiva sociala avgifterna, dvs. de arbetsgivaravgiftersom i praktiken inte är kopplade till några socialaförmåner. De gör att lönekostnaden för svenskachaufförer är högre än för tyska, även om lönen inteär högre. Det är alltså lönekostnaden som är högre,och det är ju en skatt. Vi har stora möjligheter attkunna förändra den. Därmed skulle vi kunna skapa enbättre konkurrenskraft för större delen av det svenskanäringslivet.Men har näringsministern alltså valt subven-tionsvägen i en bransch. Han har också varit inne ochplockat i en del andra branscher. Jag kan ha respektför att man försöker klara jobben. Men jag har interespekt för särbehandling och brist på logik. Framförallt nonchalerar man en mycket stor näring, nämligenåkerinäringen, med mångdubbelt fler sysselsatta änvad sjöfartsnäringen någonsin har haft.Det är bara att fråga och detsvenska näringslivet om skillnaden i betydelse mellansjöfarten och åkerinäringen. Det är ingen tvekan omatt man är mycket oroad för åkerinäringen. Den harstor betydelse för bredden i det svenska näringslivetskonkurrenskraft gentemot utlandet. Den är vitt för-grenad och når fram till många olika orter. Den ärviktig inte minst för den mindre och medelstorasvenska industrin.Fru talman! Jag tycker inte att jag fick några svarfrån näringsministern, utan det var bortförkla-ringar. Jag vill ha ett besked här om vad man skallgöra från socialdemokratiskt håll för att klara densvenska åkerinäringen framöver. Är man beredd attfortsätta på subventionsvägen? Är man beredd att gåmot skattesänkningar och förbättringar av rörlighetenpå riskkapitalet till växande industrier? Är man be-redd att öka kunskapens rörlighet för att göra arbets-kraften mer konkurrenskraftig? Är man beredd attäven ge möjligheter att omstrukturera i ännu snabbaretakt? Jag tror att det tyvärr är nödvändigt för att viskall klara sysselsättningen i Sverige.Anf. 106 Näringsminister ():Fru talman! Låt mig först konstatera att sjönäring-en är väldigt speciell. Det vet Per . Desubventioner som sker av sjönäringen, sker över helavärlden. De sker också i och , men desker på ett annorlunda sätt. Man avstår från skattein-täkter i stället för att ge subventioner. Det är det somskiljer. Men det är en kostnad såväl för den norskaoch danska som för den holländska staten som här typen.Vi valde bruttolönemodellen som vi ansåg varabättre än nettolönemodellen sett ur sjöfolkets syn-punkt, dvs. de som bemannar båten. Vi är överensmed rederinäringen om att detta är mycket bra. Där-med tycker jag att man kan sätta punkt för den dis-kussionen.När det sedan gäller åkerinäringen sade jag att viskall utreda den och återkomma till detta. Men jag taravstånd ifrån att det skulle vara en generell metod attvi skall subventionera. Man måste kunna konkurrerapå en marknad där alla har lika villkor. Jag delar denuppfattningen. Men sjönäringen är speciell eftersomden subventioneras av alla länder på olika sätt medolika modeller.Anf. 107 PER ():Fru talman! Med näringsministerns logik subven-tioneras i princip alla näringar som är personalinten-siva i de flesta länder i och med att man inte har mot-svarande arbetsgivaravgifter och skattetryck. Om detär så att svenska åkare, om man räknar de fiktivasociala avgifterna, har väsentligt högre skattetryck änsina tyska och danska konkurrenter innebär det juenligt näringsministerns modell att man subventione-rar åkerinäringen i de här länderna.Det är riktigt att man kan avstå från skatter i stäl-let för att använda sig av subventioner för att uppnåkonkurrenskraft, och det har man gjort i ett antalländer, bl.a. i och . Vad näringsmi-nistern egentligen säger är att vi i sjöfartsnäringenskall ha subventioner på närmare 60 000 per anställd.Man är inte beredd att göra motsvarande saker i andranäringar.Jag för min del vill i stället ha sänkt skatt för attuppnå motsvarande resultat. Jag vill att det skall varagenerellt. Det är inte bara sjömän som skall kunnakänna att de får skattestöd från den svenska staten.Det skall gälla för alla, och då är det bättre att sänkaskatterna generellt än att hålla på med denna typiskabranschpolitik som leder till subventioner. Det kom-mer att leda till stora problem.Jag kan inte heller acceptera att man bara läggerdetta på en utredning. Jag tror att näringsministernsjälv är medveten om vilken lång lidandets väg detvar i sjöfartsnäringen där många jobb förlorades un-der av utredningar. Åkerinäringen blödersysselsättningsmässigt kraftigt . Den är viktig förhela den svenska exportnäringen. Det går inte att sättasig och utreda . Det som gäller i åkerinäringen ärutomordentligt väl genomlyst. Jag tror inte heller attdet är särskilt svårt att se vad som behöver göras.Anf. 108 Näringsminister ():Fru talman! Låt mig bara konstatera att om densvenska sjönäringen skulle haft samma konkurrens-förmåga som den i omvärlden skulle skattelättnadernaha varit 60 000 per person. Det är vad Per Westerbergföreslår. Per inser att det är omöjligt attgöra dessa skattesänkningar för alla. Det går inte omvi vill värna om sjöfarten, om kommunikationernaoch om välfärden.Låt mig sedan säga en annan sak när det gällersjöfarten. Jag hade varit minister när vilöste detta. Jag tycker att det är rimligt att man gör engenomlysning av åkerinäringen. Därefter har vi att taställning till hur vi skall hantera den.Överläggningen var härmed avslutad.10 § Svar på interpellation 1998/99:95 om na-turgasledning genom SverigeAnf. 109 Näringsminister ():Fru talman! har frågat mig omjag avser att vidta några åtgärder för att en ledning förtransport av gas genom till kontinenten skallklassas som riksintresse. Vidare frågar om jag, i händelse av ett jakande svar, avserförelägga frågan för för beslut.Det behövs först en kortare beskrivning av till-ståndsprocessen för en eventuell gasledning.Prövning av en ledning för naturgas sker bl.a. en-ligt rörledningslagen. ärberedande myndighet och har till uppgift att inhämtasynpunkter från berörda parter. Energimyndighetenskall därefter med eget yttrande överlämna ärendettill regeringen för beslut. Även andra lagar kan varatillämpliga vid prövningen av ett stort infrastruktur-projekt, bl.a. och miljöbalken.Miljöbalken innehåller bestämmelser om använd-ning av mark- och vattenområden. Dessa bestämmel-ser skall tillämpas när ett projekt prövas enligt delagar jag nämnde. Bestämmelserna innebär kortuttryckt att områden som är särskilt skyddsvärda -beroende på att de är särskilt lämpliga för viss verk-samhet, t.ex. energidistribution, eller på att de harstort värde på grund av exempelvis sina naturvärden -skall så långt möjligt skyddas mot exploatering sompåtagligt påverkar områdenas skyddsvärde.Skyddsvärda områden kan också klassas som rik-sintressen. Vid en eventuell prövning av en gasled-ning får intresset av att ledningen kommer till ståndbedömas i förhållande till de skyddsvärda intressensom kan finnas på de mark- och vattenområden därledningen skall dras fram.Om regeringen kommer att handläggaett förvaltningsärende enligt t.ex. rörledningslageneller avseende en gasledning så kommerregeringen i sitt avgörande att göra ovanstående be-dömning. Jag är med hänsyn till dessa förhållandenförhindrad att vidare uttala mig om den aktuellagasledningen i dessa avseenden.Jag vill påpeka att inget av de projekt som HaraldBergström refererar till har resulterat i någon ansökanom tillstånd för uppförande av naturgasledning.Jag vill i sammanhanget också erinra om de rikt-linjer för naturgasens användning som riksdagenuttalade . Enligt dessa skall bl.a. investeringari rörledningar och inköp av naturgas ske efter striktkommersiella principer. Gasen skall av egen kraftkonkurrera på den svenska marknaden. De kommer-siella förhandlingarna skall genomföras på företags-nivå. Detta innebär att staten inte skall engagera sig iekonomiskt stöd till naturgasprojekt. Den samhälleli-ga bedömningen av ett naturgasprojekt skall uteslu-tande göras i samband med tillståndsprövningen.Anf. 110 ():Fru talman! Tack för svaret på min fråga! Det för-anleder en del kommentarer.Det är riktigt, som ministern konstaterar, att detinte föreligger, såvitt jag vet, någon ansökan om till-stånd för en sådan här naturgasledning. Men det ärlika riktigt som jag påstår att ett stort projekt nu harvarit i gång ett tag. Det har genomförts ett ganskaomfattande planeringsarbete. Man har från det finskaprojektet besökt en rad länsstyrel-ser som ju är regeringens myndighet. Man har därinformerat kommunala myndigheter liksom självalänsstyrelsen om de planer man har. Man har visatritningar osv.Det skulle förvåna mig enormt - om man läggerned så mycket pengar, och efter de propåer som pre-sident gjorde när han var här på besök om hansönskan att sälja naturgas till - om det inte harfunnits underhandskontakter mellan regeringen ochföretaget och mellan regeringen och myndigheterna,som har fått information från företaget. Det skulleförvåna mig mycket om det inte finns en underhands-kontakt och om regeringen inte på något sätt harlämnat medgivande, diskuterat frågan, eller hur mannu har sagt, för att man skall gå vidare med ett sådanthär stort projekt. Det är inte precis småpotatis mantalar om när det rör sig om ett projekt i 30-miljardersklassen.Det kan väl också sägas, när det gäller prövning-en, att situationen är riktigt beskriven. Det har jagingen anledning att ifrågasätta. Jag vet bara att kom-munerna dessutom har en vetorätt mot sådana härprojekt som passerar genom kommunens ansvarsom-råde. Det finns, såvitt jag har fått uppgifter om, ingetprojekt som någonsin har meddelats där den kommu-nala vetorätten har brutits igenom. Vanligen skersådant här när det gäller projekt där det är fråga omen kommun. I det här fallet handlar det om en radkommuner från till . Ett sådant projekthar ännu inte varit föremål för prövning.Jag vill ställa en följdfråga.