prot · GN0916 · 1999-10-20 00:00:00 — Men i kunskapssamhället ärdet däremot forskningsprocessen och forskaren somstår i centrum. Kunskapen är därför inte värdeneutralutan framtolkas utifrån teorier och perspektiv. Därförär det viktigt att värdegrunden för forskningen blirtydlig.Vårt samhälle har sina rötter i västerländsk huma-nism förankrad i den kristna etiken. Det rör värdensom handlar om - det har vi nästan tjatat om, men detbehöver upprepas att döma av den utveckling vi har -människolivets okränkbarhet, frihet för enskilda,solidaritet med svaga, jämställdhet och alla männi-skors lika värde. Dessa värden ska vara vägledandeför byggandet av det framtida samhället, och dessavärden måste därför också vara vägledande för forsk-ningen.För är det viktigt att uppnå detövergripande målet med forskningen. För att nå detkrävs en funktionell och effektiv organisation ochstrategi vid urval och fördelning av medel. Den måsteväxa fram utifrån en värdeförankrad forskningspoli-tik.Herr talman! Jag vill ge ett exempel på att värde-grunden också gäller forskningens villkor. Det gällervåra yrkanden att femårsgränsen för forskarassisten-ter ska tas bort. måste tjänst erhållas efter disputation. En sådan regel förhindrarandra önskemål för forskare, t.ex. att ta föräldraledigt,att söka projektarbete internationellt eller att ta annantillfällig tjänst. Många nyblivna föräldrar, och särskiltkvinnor, hindras att komma vidare i den akademiskakarriären genom denna gräns.Sammanfattningsvis och något tillspetsat skullejag vilja säga att staten ger medel till forskning för attutveckla framtidens samhälle utan att ange mål förhur samhället ska se ut. Staten ger medel i huvudsaktill naturvetenskap och teknik vilket tyder på att tek-nifieringen anses vara vägen till ett bra samhälle.Ungdomarna, som ska vara i det här samhället, villutbilda sig i humaniora, men de nonchaleras i höggrad. Forskarna själva synes sitta på åskådarläktareunder tiden som kampen mellan ungdomarnas viljaoch fria val och regeringens styrning pågår. Skälentill detta kanske utbildningsministern känner till.Herr talman! Nonchalansen mot ungdomarnasönskemål och obalansen i medelstilldelning mellan åena sidan humaniora och samhällsvetenskap och åandra sidan naturvetenskap och teknik är oroande. Delångsiktiga konsekvenserna av regeringens ensidigasatsningar är svåra att överblicka. Jag ser det somsynnerligen angeläget att regeringen anlägger etthelhetsperspektiv på forskningen och i det angervärdegrunden, målet för samhällsutvecklingen ochmedlen - en tydlig strategi för att nå dit. I det arbetetska också de som främst berörs involveras.Herr talman! Jag står bakom Kristdemokraternassamtliga reservationer, men för tids yrkar jagbifall till reservation 3 under mom. 3.Anf. 3 ():Herr talman! hävdadechefen för det amerikanska patentverket att alla upp-finningar som kunde göras redan var gjorda. I dagkan man tycka att det var ett ganska naivt uttalande,eftersom vi vet att det har hänt en hel del sedan dess.Jag tror inte att någon här inne skulle hävdasamma sak, utan i stället mena att vi bara är i börjanav den utveckling som vi har påbörjat.Utifrån detta är den fria och kritiska forskningenett omistligt inslag i det öppna samhället. Det är enhuvuduppgift för forskningspolitiken att slå vakt omdet öppna samhället och stimulera ett fritt kunskaps-sökande. Många av de viktigaste upptäckter somgjorts har varit resultat just av den fria forskningenoch det förutsättningslösa sökande som sker i form avden grundforskning vi har haft. Det är genom upp-täckterna i grundforskningen som basen läggs förframgångsrikt framtida tillämpat forsknings- ochutvecklingsarbete. Den kunskap som uppnåtts genomgrundforskningen är också den som utgör basenför utbildningen vid universiteten och högskolorna.Centerpartiet välkomnar utifrån detta den börjantill insats som regeringen gör för forskningen. Det ärviktigt att stärka det öppna samhället och att kvali-tetssäkra utbyggnaden av den högre utbildningen.Men satsningen på det arbetet måste vara långsiktig.Det måste finnas stabila spelregler inom forsknings-politiken. För att det ska uppnås detta krävs en ge-nomgripande diskussion med början . Det behövsen bred förankring för det långsiktiga forskningsar-betet.Herr talman! Enligt Forskning 2000 förutsätterytterligare utbyggnad av de fasta forskningsresurser-na vid de små och medelstora högskolorna att antaletforskarutbildade lärare ökar och att forskningen vidhögskolorna visar sig uppfylla kvalitetskriteriernat.ex. genom att öka andelen medel som erhålls i ve-tenskaplig konkurrens från forskningsråden.Det här innebär rimligen högt ställda krav påstatsmakterna. De mindre och medelstora högskolor-na måste ges möjlighet att bevisa sin vetenskapligakvalitet. Vid många högskolor, främst de mindre ochmedelstora, finns inte möjligheter att konkurreraom forskningsmedel med något så när likvärdigaförutsättningar som de stora högskolorna och univer-siteten. Högre utbildning ska bedrivas på vetenskap-lig eller konstnärlig grund sägs det ju. En egen forsk-ning är därför nödvändig för att säkra grundutbild-ningens kvalitet vid alla lärosäten. Dels måste läro-sätets egna lärare ges möjlighet att forska för att vida-reutveckla sin roll, dels är högskolornas forskningviktig för att kunna attrahera nya lärare och forskare.Propositionens skrivningar om de nya högskolor-nas forskning är därför, som jag ser det, djupt otill-fredsställande. En medveten kvalitetssatsning måstefölja på den expansion som har skett inom högskolor-na och universiteten. Den måste innebära ökade re-surser till alla lärosäten för att bygga upp och kvali-tetssäkra den egna forskningen och därmed möjliggö-ra en prövning för fortsatt ökade forskningsresurser iden miljö man har.Staten har ett ansvar för att forskningsmiljöerkommer till stånd och för att högskolorna ges förut-sättningar att själva utveckla sin forskning och där-med konkurrera om forskningsmedel från t.ex. råden.Jag ser att det därför finns skäl att vi nu lägger fast enplan för att bygga upp och stärka forskningsmiljöernavid alla landets högskolor.Herr talman! Man kan fundera på hur man ska gö-ra för att stärka forskningen och ge möjligheten attkvalitetssäkra den högre utbildningen. Vi i Center-partiet föreslår en övergång till ett enhetligt anslag förgrundutbildning och forskning för samtliga högskoloroch universitet. Anslaget differentieras med nya prin-ciper för forskningsfinansiering och bygger på vårtförslag om en kvalificeringstrappa i tre steg. Genomett enhetligt anslagssystem skapas förutsättningar förett höjt och sammanhållet basanslag för forskningsom helt enkelt följer av det utbildningsuppdrag somlärosätena har tilldelats. Mindre och medelstora hög-skolor ska kunna ansöka om examensrättigheter påallt högre nivå, och prövningen till examensrättighe-terna ska ske efter klara kriterier. För varje steg ikvalificeringstrappan ska lärosätena få ökade, tydligaresurser.Förslaget innebär därmed att förutsättningar ska-pas för högskolan att successivt utveckla en breddoch ett djup, och att högskolan successivt får denplanering och den uthållighet som krävs för forskningoch utbildning.Hur ser då kvalificeringstrappan ut? Den har somsagt tre steg.Det första trappsteget omfattar all högskoleutbild-ning och alla högskolor. Det ger ökade möjligheterför samtliga högskolor att bedriva forskning. Därmeduppnås också högskolelagens krav på nära sambandmellan utbildning och forskning.I det andra trappsteget kompletteras basanslagetmed ett tilläggsanslag. De högskolor som fått rättenatt utfärda magisterexamen i ett ämne ska också hafasta forskningsanslag för det ämnesområdet. Exa-mensrätten vad gäller magisterexamen följs medautomatik av resurser för forskning och forskarut-bildning. I de ämnen där högskolorna saknar rätttill magisterexamen ska de fortsättningsvis efterprövning få rätt att utfärda examen och därmed ocksåfå tilläggsanslag. Resurserna till detta ska vara av ensådan omfattning att de ger möjlighet att bygga uppkvalitet och ger underlag för professurer. Vi anser attresurser kopplade till magisternivå ska vara så tilltag-na att högskolorna kan bygga upp en forskarorgani-sation med en sådan bredd och sådant djup att dettredje trappsteget kan nås.Det tredje steget innebär att de högskolor somuppnått bredd och djup i utbildning och forskningefter prövning av ska kunna få exa-mensrättigheter för licentiat- och doktorsexamen.Närmare kvalitativa och kvantitativa kriterier fördetta bör fastställa. Kriterierna skavara kända enligt den princip som gäller för magister-examen. En del i prövningen ska vara att högskolornagivits rätt att inrätta professurer.Vårt förslag om kvalificeringstrappa skapar där-med förutsättningar för högskolan att successivt ut-veckla den bredd och det djup man behöver. För dehögskolor som får examensrättigheter ska det varamöjligt att efter prövning inrätta vetenskapsområdeoch vidare att uppnå universitetsstatus eller utvecklastill en profilhögskola.Herr talman! Men anledning av detta yrkar jag bi-fall till reservation 4 under mom. 6.Herr talman! Enligt den forskningspolitiska utred-ning som finns bör myndighetsstrukturen för forsk-ningsfinansiering renodlas till fyra nya forskningsom-råden motsvarande de fyra vetenskapsområdena.Det är väl detta förslag som har väckt mest debattav det som har framkommit. Debatten visar ocksåtydligt att det krävs ytterligare överväganden av ossinför ett beslut om en förändrad myndighetsorganisa-tion.Det är visserligen bra att regeringen skjuter uppavgörandet om den framtida myndighetsstrukturenför forskningsfinansieringen. Men jag tycker ändå attregeringen borde kunna vara något tydligare om be-hovet av en enklare struktur och om behovet av attockså trygga finansieringen för den tvär-vetenskapliga forskningen, t.ex. miljöforskning,forskning om lärande och socialvetenskaplig forsk-ning, som utgångspunkt för den fortsatta beredningen.Det hoppas jag att utbildningsministern lyssnar påoch ger kommentarer till senare.En tänkbar modell för den framtida forskningsfi-nansieringen skulle kunna vara att de fyra forsknings-råd och den samverkansnämnd som utredningen före-slår kompletteras med ett mindre antal tvärveten-skapliga råd, motsvarande angelägna forskningsinsat-ser som inte passar in i de disciplinärt orienteraderåden. Dessa bör, liksom de råd som utredningenföreslår, vara forskarstyrda och ge anslag baserade påinomvetenskapliga kriterier. Antalet råd, liksom derassyften och anslag, bör prövas återkommande, för-slagsvis i anslutning till de forskningspolitiska propo-sitionerna.Ytterligare en modell för detta skulle kunna varaen medveten satsning på att stärka forskningsrådenssamverkansnämnd, som föreslagits i utredningen, ochförbättra dess möjligheter att finansiera tvärveten-skapliga projekt. Detta bör i så fall förenas med enmedveten satsning på utbyggnad av sektoriellt motiverade forskningen.Mycket grundforskning bedrivs över de traditio-nella disciplinära gränserna, vilket inte alltid upp-märksammas i forskningsfinansieringen. Jag anserdärför att staten rimligen bör ha ett ansvar, utöver vadregeringen föreslagit i propositionen, för att främjagränsöverskridande perspektiv och tvärvetenskapligforskning. Det händer att man sätter likhetsteckenmellan grundforskning och disciplinärt orienteradforskning. Vi i vill framhålla att ocksåtvärvetenskaplig forskning kan vara en grundforsk-ning, vilket som sagt inte alltid framkommer i diskus-sionen om forskningspolitiken.Herr talman! En svårighet för forskningspolitikenär att samhället saknar överblick över de offentligaforskningsresurserna och att prioritering av forskningdärför blir svårare. svarar för ungefär hälften av de offentliga medlen tillforskning. Den andra hälften består av sektorsmedeloch kontrolleras av en mängd departement samt ettantal olika forskningsråd. De olika departementensforskningsanslag är sedan i sin tur utspridda på en radstatliga verk.Oavsett hur den framtida myndighetsstrukturenför forskningsfinansiering utformas kommer denoffentliga forskningsfinansieringen att vara förhållan-devis oöverskådlig, inte minst då varje myndighetföreslås få ansvar för den egna uppdragsforskningen.Sammanställningar av strukturerna för forskningsfi-nansieringen visar tydligt på behovet av att skapa ensamlad bild av hur offentliga medel för forskninganvänds. Vi i anser därför att en ordningbör prövas där all offentlig forskningsfinansieringredovisas i en samlad forskningsbudget.Slutligen, herr talman, menade den forskningspo-litiska utredningen att dess slutbetänkande bordeutgöra grunden för en fortsatt diskussion om densvenska forskningspolitiken. Det blev som sagt en heldel diskussion kring betänkandet, men diskussionenbehöver inte avstanna med det. Många viktiga frågor- jag har tagit upp myndighetsorganisationen, tvär-vetenskapens finansiering och forskarutbildningen -återstår att lösa och förtjänar en fortsatt bred diskus-sion utanför Utbildningsdepartementet.Jag anser därför att den fortsatta beredningen avforskningspolitiken inte ska hanteras internt inomRegeringskansliet. Vi i förutsätter attregeringen kommer att låta beredningen ske i en dia-log med alla forskningspolitikens intressenter. Samti-digt bör forskningspolitiken förankras bland allariksdagens partier. Jag anser därför att regeringen börinbjuda såväl de politiska partierna som forsk-ningsintressenterna till överläggningar inför den fort-satta beredningen av forskningspolitiken.I mitt anförande har jag yrkat bifall till reservation4 under mom. 6, men jag står naturligtvis bakom allade reservationer som har lämnat.Anf. 4 ():Herr talman! Den proposition som vi diskuterar behandlar bara en del av frågorna kring denframtida forskningspolitiken. Regeringen väljer attåterkomma med ett mer fullständigt forskningspoli-tiskt program under detta riksdagsår. Vi i Folkpartietär inte helt kritiska till att regeringen avvaktar, fram-för allt inte om det leder till att regeringen lyssnar tillden kritik mot dagens forskningspolitik som finns iolika läger. Vi hoppas också att regeringen gör enkursändring och fr.o.m. nu vill söka en bred politiskförankring för sina förslag.De nya regler för forskarutbildningen som genom-fördes var inte genomtänkta. Följ-den har blivit att antalet doktorander minskat och attvissa institutioner över huvud taget inte tagit emotnya doktorander . Humaniora och sam-hällsvetenskap har drabbats hårdast. Det har inneburitett stort slöseri med människor som har förmåga meninte praktisk möjlighet att bedriva forskning. Förtro-endet för högskolan fick också en törn, eftersomregeringen demonstrerade hur snabbt spelreglernakan ändras.Redan för något år sedan krävde vi i Folkpartietatt doktorandreformen skulle rivas upp, med en för-hoppning att den nye utbildningsministern skulleändra kurs. Även undervisningskvaliteten hotas avbristen på disputerade lärare. Inte minst de nya hög-skolorna tvingas tillsätta många lärare utan riktigforskarutbildning. På det sättet blir många högskolorför utan lärare med forskarutbild-ning. Studenterna i behöver fler disputeradelärare, inte färre. Doktorandreformen måste rivas upp,och dessutom måste fler doktorandtjänster inrättas.Mer pengar till forskning via forskningsråden måsteockså tillföras. Det är utmärkt med olika externafinansiärer, men för den fria grundforskningen be-hövs det en grundplåt med resurser som högskolornasjälva disponerar.Herr talman! Mångfald och frihet inom forskning-en har ett egenvärde, eftersom olika forskningsresul-tat inte går att förutse. Forskningsresultat behöver inteomedelbart ge avkastning, men de kan mycket välvisa sig vara en viktig pusselbit . Därför måstegrundforskningen tillförsäkras resurser som kan ut-nyttjas självständigt av de olika universiteten ochhögskolorna. Basresurserna i form av fakultetsanslagoch fasta resurser för forskning måste öka. Det före-slår också i årets budgetmotion, liksom itidigare års motioner. Det är också viktigt att mång-fald och oberoende finns gentemot den politiskamakten. Därför vill vi att en del av de statliga resur-serna omvandlas till grundplåtar för fler fria stiftelse-drivna universitet och högskolor.Regeringen slår i propositionen fast att kontaktenmed det omgivande samhället är viktig och nödvän-dig, och det tycker jag är riktigt. Det måste skapasöppenhet och dialog med det omgivande samhället,och det måste skapas så många mötesplatser sommöjligt. De tankarna ligger i linje med vad utredning-en om forskningsetik för fram, och en del av denkommitténs förslag skulle kunna debatteras redan nu.Förslagen handlar om kontakten mellan högskolanoch det omgivande samhället.Behovet av utbildning i forskningsetik anser jagatt redan nu kunde ta ställning till. Sådanutbildning borde vara obligatorisk i forskarutbild-ningen och också ges en ämnesanknuten utformning.Ökad satsning på populärvetenskap är också vik-tigt för att förbättra förtroendet mellan forskare ochallmänhet utanför forskarvärlden. T.ex. borde popu-lärvetenskapliga framställningar få ett ökat meritvär-de. Andra förslag från den forskningsetiska kommit-tén är att öka antalet lekmän i de forskningsetiskakommittéerna och att över huvud taget göra en störresatsning på populärvetenskap.En annan fråga gäller patenträttigheter för forska-re och den tas upp av utredningen 2000.Man föreslår ett avtal som reglerar rätten till olikaforskares uppfinningar. Enligt meningborde utveckla ett system som påminner omdet danska när det gäller patent. Där är forskarenskyldig att informera om sin uppfinning.Efter värdering sker en förhandling mellan universi-tetet och forskaren som kan leda antingen till att fors-karen eller mot ersättning får rätten tilluppfinningen.Regeringen väljer att föreslå förhandlingar omkollektivavtal mellan arbetsmarknadens parter. Folk-partiet anser att ett klargörande genom lagstiftningskulle vara till fördel både för den enskilda forskarenoch för eller högskolan.Herr talman! Jag bevistade en professorsinstalla-tion . Samtliga 15 installeradeprofessorer var män. Var för sig var de naturligtvisfullt värdiga sin utmärkelse, men de är ändå inte somgrupp representativa för den kompetens som finns isvensk forskning. På grundutbildningen är andelenkvinnor , men på professorsnivå endast 10 %.Det är helt uppenbart att kvinnornas möjlighet attgöra karriär och till slut nå professur är betydligtsämre än männens. De mer eller mindre osynligastrukturer som lägger hinder i vägen för kvinnornainom forskningen måste göras synliga.Folkpartiet föreslår i sin motion med anledning avpropositionen att en genomgång med genusperspektivmåste göras av de senaste årens professorstillsätt-ningar, där både män och kvinnor varit bland defrämsta kandidaterna. Hur har sakkunniga valts?Finns skillnader i hur forskning och undervisnings-förmåga bedömts? Sedan kan resultaten läggas tillgrund för en åtgärdsplan för att utveckla jämställdhetinom forskningen.Folkpartiet anser också att genusforskningen be-höver sina egna tilldelade medel och inte enbart kanbedrivas integrerad i annan forskningsverksamhet. Vihoppas att regeringen kommer med konkreta förslagom jämställdhetsfrågor i nästa forskningsproposition.Herr talman! Diskussionen om högskolor ochforskning behöver föras brett i samhället. Regeringenföreslår nu att en arbetsgrupp ska bildas med uppdragatt föreslå myndighetsorganisation för forskningsfi-nansiering. Från sida anser vi att denutredningen är så viktig att även de politiska partiernaska vara med i diskussionerna. Målet måste vara atthögskolor och forskning nu äntligen får klara spel-regler som gäller och att de får till-räckliga resurser för att kvaliteten ska lyftas i sammatakt som kvantiteten har ökat i svensk högskolevärld.Jag nöjer mig för att spara tid med att yrka bifalltill reservation 5 av angående mom. 16.Anf. 5 ():Herr talman! Siffror är för mig väldigt ofta kor-rekthetens och tråkighetens uttrycksform. Men dethänder att de får perspektiven att vidgas och ljuset attspela över omvärldens snabba förändringar. Jag skapröva ett par.90 % av alla forskare som någonsin har levt levernu. har lika många forskarstuderandesom vi hade gymnasister . kommer av syssel-sättningen i att finnas i kunskapsproduceran-de verksamhet, enligt de senaste beräkningarna.Dessa siffror beskriver, åtminstone för mig, väl-digt kortfattat och väldigt klart ett samhälle där kun-skapsmängden ökar i ett rasande tempo. I detta sam-hälle ger utvecklingen av informationstekniken sam-tidigt många fler människor möjligheter att ta del avnya kunskaper medan de är väldigt nyaoch färska. Dessutom kan de ta del av forskningsre-sultat.Så växer ett internationellt kunskapssamhällefram, där den gemensamma kunskapsbasen hela tidenvidgas och fördjupas. Det är helt klart att i ett sådantsamhälle spelar forskning och utbildning huvudrollen.Sverige ligger väl framme vad gäller sats-ningar på forskning och utbildning i jämförelse medlikvärdiga länder. Det är nu väldigt viktigt att vi star-tar en långsiktig process för att skapa förutsättningarför svensk forskning att aktivt bidra till ökad kunskapoch ökat välstånd, inte bara nationellt utan även in-ternationellt.Vi ser regeringens proposition Vissa forsknings-frågor som ett första steg i denna långsiktiga process.Jag tänker till skillnad från Per debattera en pro-position som faktiskt ligger på bord ,trots att det skulle vara lockande att debattera densom kommer . Men jag väljer att vänta tillsden ligger på bordet.Som utgångspunkt för det långsiktiga arbetet börvi lägga fast vilka uppgifter i fråga om forskning ochutvecklingsarbete som ska vara statens. Vi delar rege-ringens uppfattning att staten ska ha det övergripandeansvaret för att det svenska samhället tar till vara nykunskap. Vi delar också uppfattningen att staten hardet särskilda ansvaret för att garantera forskningensfrihet, för grundforskning och för forskarutbildning.Det är staten som ska ge organisatoriskaramar för utförande av forskning, liksom förutsätt-ningar för deltagande i internationell forskning.Riksdag och regering ska lägga fast riktlinjernaför de övergripande forskningspolitiska besluten,medan besluten om medelsfördelning och verksamhetska fattas av de organ som har den största sakkunska-pen på de olika vetenskapliga områdena.Det jag nu sagt tycker jag ger en bra bild av för-hållandet mellan den politiska nivån och forsk-ningens utövare. När jag läser partimo-tion får jag föreställningen att den måste vara skriveni en annan tid, i ett annat land. Hur ska jag i vårt öpp-na demokratiska samhälle förstå att det mest väsentli-ga att framföra i detta sammanhang är kravet: "Fördet första måste forskningen stå fri att utan politiskaanvisningar söka ny kunskap och fritt från statsmak-terna kunna framföra kritik. "Anser verkligen Per att forskningen i Sverigei dag söker kunskap efter politiska anvisningar ochinte fritt kan framföra kritik?Herr talman! Vi delar även regeringens uppfatt-ning att det är nödvändigt att öka resurserna förgrundforskning och forskarutbildning. Det är framförallt forskningen på de tekniska och naturvetenskapli-ga områdena som behöver resursförstärkning, mendenna förstärkning får inte gå ut över den samhälls-vetenskapliga forskningen. I ett samhälle som ge-nomgår en så genomgripande strukturomvandlingsom det västerländska industrisamhället nu gör, är detväsentligt att kunna stödja och utveckla en forskningsom ökar vårt medvetande och vår kunskap om vadsom egentligen sker i allt det som synes ske i ett ra-sande tempo runtomkring oss.De ökade forskningsresursernas fördelning iframtiden mellan de olika lärosätena bör så småning-om ge underlag för en mycket spännande och kon-struktiv debatt i kammaren. Vi delar regeringensuppfattning att det , i första hand, är de nya univer-siteten som behöver ökade resurser för grundforsk-ning och forskarutbildning.