prot · GN0950 · 1999-12-20 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1999/2000:50Måndagen den 20 decemberKl. 12.00 - 14.10Det justerade protokollet beräknas utkomma ------------------------------------------------------------------------1 § Särskilt anordnad debatt om Telia-Tele-nor-affärenAnf. 1 BO ():Fru talman! Spåren av statligt ägande och social-demokratisk näringspolitik förskräcker. Det räckermed att påminna om 80 och Nordbanken -och Telia-Telenor.När presenterade fusionen mellanTelia och här i kammaren den 20 januarilyste han av stolthet. lyser baramed sin frånvaro.Utvecklingen har liknat en såpoperaoch har dragit ett löjets skimmer över de medverkan-de. Politisk klåfingrighet har orsakat affärsmässigtkaos. De stora förlusterna - direkta kostnader ochförsuttna chanser - får bäras av skattebetalarna och deanställda.Denna debatt bör handla om hur de bästa förut-sättningar nu kan skapas för att utveckla och omhur det politiska ansvaret för sammanbrottet bör ax-las.Telia-Telenor-fusionen syftade till att utveckladen affärsmässiga och tekniska kompetensen i företa-gen. Det hindrades av fortsatt statligt ägande, somsamtidigt innebar att planeringen och genomförandetav fusionen kom att präglas av omöjliga låsningar.Telia bolagiserades i samband med den borgerligaregeringens avreglering av telemarknaden och är ettav viktigaste företag med drygt 30 000anställda. Utvecklingen från myndighetsmonopol tillett fristående, enskilt ägt aktiebolag måste nu fullföl-jas. måste befrias från den politiska styrningsom orsakat så stor skada och som kan fortsätta atthindra en snabb, positiv utveckling.Fru talman! Telia-Telenor-affären är följden avett medvetet ideologiskt vägval av ochhans regering. En privatisering av skulle undvi-kas. Fusionen med blev ett sätt för socialde-mokraterna att garantera statligt majoritetsägandeunder lång tid.Ansvaret vilar tungt på statsministern och nä-ringsministern. har inte råd med en regeringvars näringspolitik bygger på förlegade socialistiskaidéer. har inte råd med en näringsministersom ständigt misslyckas.Anf. 2 ():Fru talman! besökte ettTV-team anställda vid och bad om deras utlå-tande eller omdöme. Då sade de ordagrant så här: Dethar varit en lekstuga på högsta nivå. Jag tror att väl-digt många i svenska folket tycker att det var en brabeskrivning.Man undrar om det inte alls bekymrar regeringenatt respekten för politiskt arbete efter regeringens allahavererade projekt hamnar i bottenläge. Manage-mentföretag och konsulter behöver efter Telenorkol-lapsen absolut inte söka efter åskådningsexempel påhur man beter sig för att få fusioner och samarbetenatt misslyckas. Sådana åskådningsexempel erhållerman bara man tittar på regeringens verksamhet.I dag, näringsministern, måste svenska folket fåveta hur stora förluster det handlar om. Och dribblainte med snacket om att det får vi veta !Någon aning måste ni ha om det i dag.Här har alltså ett fusionsförsök fallit ihop som ettkorthus. Kommer nu att hamna på börsen, och iså fall i vilken omfattning? har vi hört tid-punkten april. I går sade statsministern attdet inte är någon brådska. säger man att dethandlar om affärsmässighet. Det går inte ihop.Har ni inget hum om hur ni ska hantera den häraffären fortsättningsvis? Eftersom det är som bestämmer borde han givetvis ha varit här . Eller är det så att han fortsätter med sitt gängsebeteende att skjuta sina ministrar framför sig, trots atthan själv startar de projekt som sedan går i kvav?Dagens debatt handlar ytterst inte enbart om Tele-norkollapsen. Den handlar om huruvida skafortsätta att knapra på gammal socialdemokratiskverbal skåpmat eller om vi i vårt land ska börja inseatt gamla regleringar inte längre gäller.Anf. 3 ():Fru talman! Man behöver inte vara vidare skar-pögd för att se att den här affären har hanteratsoskickligt. Eller som det heter på tydligare svenska:Den har hanterats klantigt.Där skulle man egentligen kunna lämna diskus-sionen, om det inte hade funnits tre frågor framåt somdet är intressant att belysa.Den första frågan är den om vad som egentligenhände. Det kan nog vara nyttigt att dra lite lärdomarav de fel som begicks och att alltså få en redovisningav vad som egentligen hände i den här affären.Den andra frågan gäller att detta ju spelar roll förvår förmåga att betala av på statsskulden. Det hängerhelt enkelt samman med den, och det är viktigt att fådetta belyst. Hur tänker man anstränga sig för atthålla uppe tempot i detta arbete från regeringens sida?Men, fru talman, den sista frågan är kanske densom är allvarligast och viktigast. gäller det nämli-gen att värna om , att värna den verksamhet somTelia bedriver. Det som har hänt påverkar ju heladen svenska telekomverksamheten. Det påverkar helaanvändningen, utnyttjandet och utvidgandet av ac-cessnätet. Det är här som regeringens möjliga ambi-tioner - jag säger möjliga, fru talman - måste grans-kas, diskuteras och ges, förmodar jag, en annan in-riktning.De här tre frågorna - vad det var som hände, hurstatsskuldsavbetalningen kommer att påverkas ochhur vi ska gå vidare i arbetet med en digital allemans-rätt - är våra skäl för att begära den här debatten.Anf. 4 ():Fru talman! I kategorin politiska magplask fram-står Telia-Telenor-affären som i särklass de senasteåren. Därför hade det varit snyggt, och bra ledarskap,om regeringschefen hade kommit till ochförsvarat sitt och regeringens agerande.Det viktigaste när något sådant här har hänt är bå-de att dra slutsatser av det förflutna och att blickaframåt för att minska skadeverkningarna. Hur kunderegeringen missa det som så många andra såg, dvs. attdet grundläggande felet med det här låg i själva avta-let där den politiska motsättningen var inbyggd? Detär inte konstigt att norrmännen hänvisar till den härcross over-bestämmelsen, för den bygger ju på poli-tiskt hänsynstagande: I alla strategiska beslut skahänsyn tas till en nationell politisk diskussion. Därför avstyrkte vi den här affären, men nä-ringsministern såg det inte.Nu har vi hört näringsministern säga: Viska lyssna på Telias ledning innan vi tar ställning tillprivatiseringsfrågan. Men det gjorde ni inte förragången. Telias ledning begärde under tidatt företaget skulle privatiseras. Det var deras åsiktsom de framförde till ägarna, även om det primärtnaturligtvis inte vara deras uppgift. Men vad vet vinu? Statsministern har i en debatt på en fråga frånmig sagt att aldrig ska privatiseras. verkardet som om den inställningen är uppmjukad. skaBjörn upp i talarstolen: Kan vi få ett be-sked i den frågan ? Är regeringen öppen för attunder börsintroducera ?Anf. 5 Näringsminister ():Fru talman! Som vi just hört finns det många upp-fattningar om hur fusionen mellan har skötts. Låt mig göra följande tydligt.Den svenska och den norska regeringen var tidigtöverens om att affärsmässiga principer skulle varavägledande för fusionsarbetet. Detta fastslogs i inten-tionsavtalet som undertecknades . Dettagjordes också tydligt i ett brev från den norska kom-munikationsministern till mig . Detbekräftades också i aktieägaravtalet som skrevs underden 19 oktober.Styrelsens beslut om lokali-sering av ledningsfunktionerna för affärsområdenablev det som utlöste problemet med fusionen. Denorska styrelseledamöterna och den norska företags-ledningen ansåg inte att de svenska styrelseledamö-terna fullföljde avtalet. Men beslutet var fattat i en-lighet med svensk aktiebolagslag. Beslutet var ocksåfattat i enlighet med aktieägaravtalet. Genom offent-liga motsättningar blev bolagets ledning oförmögenatt förvalta det svenska och det norska folkets pundpå ett professionellt sätt. Som företrädare för bolagetsägare kunde jag inte acceptera detta. Därför lyftesfrågan om bolagets framtid på den svenska och dennorska regeringens förhandlingsbord. Den norskaregeringen ansåg inte att beslutet var fattat på ettkorrekt sätt. Detta var inte en bra utveckling, för såkan ett företag i längden inte skötas.Den anser att styrelsen, oav-sett om det gäller , eller , har att hantera frågor rörande bolagets skötsel.Beslut ska fattas på affärsmässig grund. Svensk ak-tiebolagslag ska gälla. Styrelsen och bolagets ledningska i varje läge agera med bolagets bästa för ögonen.I denna svåra situation tog jag och regeringen an-svar. Vi försökte tillsammans med den norska rege-ringen finna en lösning. Jag lämnade ett konkret för-slag till min norske kollega om hur den uppkomnasituationen skulle kunna lösas.För det första: Vi måste vara beredda att byta utdelar av högsta ledningen och styrelsen.För det andra: Vi måste slå fast att aktieägaravta-let skulle gälla.För det tredje: Vi måste vara överens om att sty-relsens beslut rörande lokalisering av ledningsfunk-tionerna för affärsområdena hade fattats på ett sättsom stämde överens med aktieägaravtalet.För det fjärde: Ägarna skulle inte ingripa i bola-gets skötsel.Det fick inte råda någon tvekan om hur avtaletskulle tolkas, varken nu eller i framtiden.Jag ville få besked om den norska regeringenkunde acceptera förslaget. Det beskedet kom i tors-dags. Svaret från den norska regeringen var utformatså att fusionen mellan inte gick attgenomföra. Därför avbröts fusionsarbetet mellanTelia och . Detta beslut fattadeden svenska och den norska regeringen i enighet och isamförstånd.Fru talman! Det var Telias och ledningartillsammans med facket som tog initiativet till fusio-nen. De trodde på fusionen. Jag personligen trodde påfusionen. Regeringen trodde på fusionen, och mångaanalytiker och experter trodde på fusionen. En majo-ritet i denna kammare ställde sig bakom fusionen.Fusionstanken var, och jag vill också påstå är, riktig.I en allt hårdare internationell konkurrens krävsatt har kraft att hävda sig på en avreglerad tele-marknad. Vi får inte glömma att fören stenhård kamp om kunderna. Fusionen var ettallvarligt försök att skapa ett av för att ge möjligheter att till-sammans med bli större och starkare ochbättre kunna hävda sig på denna snabba och myckettuffa marknad.Fusionen var också ett försök att befästa inteminst position som ett ledande IT-land.Fusionen var ett framtidsinriktat industriellt projekt.Därför vill jag än en gång understryka att det var rättatt göra ett försök att fusionera och Telenor.Men det var lika rätt att avbryta försöket när det intevisade sig fungera.Fru talman! Hur ser då Telias framtid ut? Ja, Teliaär ett starkt, välskött och framgångsrikt företag somsvenska folket kan känna stolthet över. Bolaget harockså minst sagt en duktig och kompetent personalmed stora förtjänster. måste få lugn ocharbetsro. måste bolagets nya ledning utarbeta ochpresentera nya strategier. måste personalen fååtergå till normal verksamhet. är inget företag ikris. Det kommer att taännu bolaget är fullt rustat införframtiden.Mot denna bakgrund har jag svårt att förstå desom efter det att fusionen sprang utoch krävde att bolaget skulle sättas påbörsen. Det kändes faktiskt panikartat och en smulaoövertänkt. Därför vill jag säga till ,oss nu ta detlite lugnt. Låt oss analysera läget med lite is i magen,och låt oss hantera denna situation på ett klokt sätt.Lika litet som det var absolut nödvändigt att snabbtsätta på börsen , lika lite är detabsolut nödvändigt att snabbt göra detsamma i dag.Telia har ingenting att vinna på förhastade beslut.Fru talman! Jag har givit mina medarbetare i upp-drag att snabbt vidta de åtgärder som krävs för attförbereda skilsmässan mellan bolagen. Denna skils-mässa måste genomföras på ett för företagen ochpersonalen smidigt och positivt sätt. Jag vill också slåfast att min ambition är att se till att även i fort-sättningen ska ha förutsättningar att vara ett ledandetelekomföretag i , ett företag som växer, ettföretag som vinner nya marknader och ett företagsom utvecklar nya tjänster. Vi har som ägare ett an-svar för att åstadkomma detta, och detta ansvar tänkerregeringen ta också i framtiden.Anf. 6 BO ():Fru talman! Det är inte utan att man häpnar. BjörnRosengren förefaller leva i en värld alldeles för sigsjälv. Här har egentligen inget gått snett eller fel.Regeringen har gjort så gott den har kunnat. hört i en lördagsintervju att sitt eget agerande som synnerligen profes-sionellt. Bevare oss för den typen av professionalism!Jag tror hela svenska folket är enigt med mig när jagsäger det.Och så säger : Ta det nu lugnt!Låt oss analysera läget!Varför inte tänka tillbaka? Om man hade tagit detlugnt och velat analysera läget hade vi kanske sluppitdet som inträffade.Björn började med att säga att affärs-mässiga principer skulle gälla vid fusionen av . Men med det statliga ägande som fanns påbåda sidorna tecknade man ju ett aktieägaravtal somskapade de här oklarheterna, som ledde till skriftväx-lingar där inte har läst ettbrev och någon annan dag har läst samma brev, meninte kommer ihåg vad det handlade om. Och det ärklart: Det är inte så lätt, med all den löslighet somfinns i aktieägaravtalet, att avgöra: Vad omfattar detegentligen? Vilka krav ska man ställa på enighet? Närska man gå till skiljedom i ?Jag menar: Vad är det för slags affärsmässiga be-slut som leder till skiljedom i ? Man kaninte driva företag som riksdagsutskott, det har vi jusett, och det är ju där det stora problemet ligger.Detta var ju inte heller okänt. I debatten i kamma-ren för varnade ju vi för detta. Den18 oktober fick vi titta på ett apspel utan dess likesom ägde rum innan man kunde tecknadet slutliga avtalet. Allt detta har ju varit känt underen , alla de inbyggda spänningar som fanns.Och säger att detta sköttes pro-fessionellt.Fru talman! Den förre Teliachefen , somtillsammans med sina medarbetare ligger bakommycket av den framgång har haft, säger i enintervju i gårdagens att den poli-tiska sektorn förstörde Telias möjligheter att utveck-las ännu bättre genom att efter regeringsskiftet 1994motsätta sig en privatisering som ger självständighetoch tillgång till kapitalmarknaden på helt andra vill-kor. Han säger: "Det som plågar mig är att man intemed ägaren kunde föra en diskussion om privatise-ring. ledde det till en viss frustra-tion hos mig. Jag såg ju möjligheterna för iEuropa. Men vi fick inte verktyget. "Den blockering som talar om var detsom ledde fram till att vad man kunde åstadkommavar den här redan en gång dödfödda idén med . försökte ju, men miss-lyckades och sade att det inte gick att fullfölja.När ikammaren tog åt sig den stora äran - då när GöranPersson ville vara i kammaren och synas; nu är hansom sagt inte här - slog han fast att det var väldigtviktigt, som han sade, att det offentliga majoritetsä-gandet av det nya bolaget inte hotades.Här är förklaringen till att det gick så illa ochkostade så mycket. Staten kan inte hantera de härsakerna. är minst sagt inte profes-sionell i sitt agerande, och inte regeringen heller.Vi får alla ta en stor kostnad. Det är inte bara endirekt avvecklingskostnad på hundratals miljonerkronor; det är också anseende, rating och förlorademöjligheter som kostar mycket för , för de an-ställda och för skattebetalarna. Men ingenting lärt. Allting är fortfarande strålande.Det viktigaste är att skapa bra förutsättningar förTelia . Då vore det väl bra att faktiskt tänka efter:Vad är det för erfarenheter som , med storerfarenhet från just , talar om? Vad är det förstor brist som har funnits? Vad är det som har gjortatt företaget inte har kunnat utvecklas och att mångaav chanserna har försuttits? Jo, just det statliga ägan-det. Privatiseringen är en nyckelfråga. har ju sagt att privatiseringen kanske borde haskett innan fusionen, och det är alldeles rätt: Det vardet som borde ha skett, men så blev det ju inte. Där-för vill jag fråga och ,som säger att det kan anstå och att det kanske inte allsska genomföras någon privatisering: Är regeringensambition att skapa förutsättningar för att genomföraen privatisering av ?Björn ska svara på den frågan: Är re-geringen beredd att skapa förutsättningar för, byggaen plan för och genomföra en privatisering av ?Sedan är det självklart att regeringen och BjörnRosengren måste ta sitt ansvar för inte bara den idé-mässiga blockeringen, utan också för hanteringen.Man träffade ett avtal. Detpresenterades med stor stolthet, som jag har sagt. kritisera-des det av de borgerliga partierna. Man pekade på justde brister som har exploderat i den kollaps sominträffade. Vi fick cirkus . Vi har haftbrevväxlingar där man inte har kunnat tolka varand-ras brev från de olika parternas sida i det här avtalet -och så tecknar regeringen ett avtal.Då skulle jag vilja ställa frågan till : Hur kan , som är så professio-nell, teckna ett avtal som kan tolkas så olika och somleder till att en fusion som intecknat såmycket prestige i spricker som en ballong? Hur kanman över huvud taget teckna ett sådant avtal?Slutligen, fru talman, vill jag ta upp en detalj, menen nog så principiellt viktig detalj. Det har framkom-mit att styrelseordföranden, , har en s.k.fallskärm som omfattar . Man har försökt döljaden genom någon form av projektanställning på fyraår och sedan en fallskärm på två år.Under den tid jag var minister och fick reda uppefter det statliga experimentet med Nordbanken hitta-de vi stora fallskärmar från det 80-tal då socialdemo-kraterna släppte fram fallskärmar. Vi införde reglersom begränsade fallskärmarna, och vi såg till att dentypen av exceptionella avtal som hade träffats intelängre skulle finnas. Den socialdemokratiska rege-ringen förband sig att fortsätta med samma krav, ochnu finner vi att och hans näringsde-partement via har kringgått detta i ett statligtföretag. Jag vill ha besked av : Hurkan han och hans Näringsdepartement acceptera ettfallskärmsavtal som så uppenbart strider mot de reg-ler som har funnits i ett stort antal år och som rege-ringen formellt ställer sig bakom?För det första: Privatisering, ! Ärregeringen beredd att skapa förutsättningar för ochgenomföra en privatisering av , så att företagetnu kan börja utvecklas på ett positivt och bra sätt?För det andra: Hur kan regeringen teckna ett avtalsom skapar de förutsättningar för misstolkning somgör att det som med så stor glädjepresenterade bara försvinner itomma intet?Och för det tredje: Hur kan Näringsdepartementetacceptera att det träffas ett fallskärmsavtal som klartstår i strid mot de regler som har funnits under långtid och som regeringen säger sig stå bakom?(Applåder)Anf. 7 HANS ():Fru talman! accepterade fusionen.Och vad är det för fel på det statliga bolaget vadgäller tillväxt och lönsamhet, resultat och värdetill-växt, ?Till er som har begärt den här debatten vill jag sä-ga: hade ni fel om effekterna på statsbud-geten av den spruckna fusionsaffären. fortsätterni med ert meningslösa gnäll om omedelbar privatise-ring. Jag menar att det är ansvarslöst.Inte tar ni mycket ansvar för Telias framtid, per-sonalens öde, statens tillgångar och demokratin. Niuppträder som affärstidningarnas och aktiemarkna-dens kolportörer här i kammaren. Alla säger att det ären lekstuga. Alla säger att det är en såpa. Det är lättatt säga, men låt dem säga det i tidningarna! Ta an-svar, ni som faktiskt är valda av folk!Det var inte roligt att höra delar av borgerlighetenhär hemma, och det var ännu värre att höra i . Men alla som vet något om stora,komplicerade fusioner vet att man bröt mot snart sagtvarje god regel. Det finns en part som jag har storrespekt för: Fackets representanter från ochSIF har varit föredömliga och konsekventa både istödet av projektet och i kritiken i upplösningen. Debör ha en särskild blomma.Jag tror att det här komplicerades av att det hand-lar om två nationer. Dessutom berörde det både före-tagsaffärer och politik. Det är svårare med demokratiän med diktaturen inom privata koncerner, men ändåfinns det massor med exempel därifrån: Volvo-Re-nault-affären, på lastbilssidan och nuMannesmann i som hotas att köpas upp i ettfientligt anbud av , ett engelskt företag. Attäta eller ätas på marknaden, är det bättre, ?Men visst har det varit mycket av patetisk chauvi-nism också! Inte är , som det har låtitibland när svenskarna uttalat sig. Och nog var detpatetiskt att se leråkern vid byggarbetsplatsen vidFornebus gamla flygplats. Åtminstone hade jag svårtatt övertygas om att det var i talman! Fusionen har brutits. Det är tråkigtmen det är ingen katastrof. Vi har förlorat tid ochryktet har blivit lite skamfilat men jag tror att mansnabbt tar tillbaka det som vi har förlorat. Det är nogvärre med och som nationer och förpolitikernas rykte.Vänsterpartiet har stött fusionen Telia-Telenor.Vi anser fortfarande att idén är industriellt riktig, somden presenterades, och beklagar att det inte gick. Vimenar dock att detta mot slutet var omöjligt och attalla vann på att det fick ett snabbt slut.Hela marknaden håller på att omstruktureras, bådei och internationellt. Konkurrensen skärps.Priserna på telekom- och IT-tjänster kommer att dra-matiskt sjunka. Ny teknik väller in. Behovet av nyainvesteringar inom bredbandsteknik och annan in-frastruktur, som ska ge näringslivet nya förutsättning-ar i hela , är stort. Det måste gå fort.Många nya affärsmöjligheter öppnar sig. Det stat-liga går bra. Det har mycket goda förutsättning-ar att hävda sig. Lite lugn och ro behövs nu men ock-så en ny affärsstrategi. Nya allianser kan tänkas förhela, men också för delar av, bolaget. Börsintroduk-tion av delposter kan tänkas. Vänstern ser till sakenoch är inte förblindad av ideologin som borgarna. Nikan ju också bidra till ett privat nätmonopol i landetmen det gagnar varken konkurrerande privata företageller konsumenterna. Kom igen , näringsministern,så ska vi tala seriöst om framtiden!Till borgarna vill jag säga: Ni abdikerar från ertpolitiska ansvar. Ni är nöjda med att sälja ut snabbt,- med stora förluster för staten. Det ärinte ekonomiskt, industriellt eller demokratiskt klokt.Hur tänker ni när det gäller värdetillväxten, somju varit så god? Ska ni ge bort den? Hur tror ni köpar-na tänker? Köper de förlustpapper, eller tänker degöra pengar på det här när åren går? Varför säljer ni iså fall ut?Staten som ägare - katastrof. Men har det varitså? Är inte ett oerhört lyckat exempel på ettgammalt verk som i en avreglerad miljö lyckadeshävda sig som kommersiellt lyckosamt företag?Vidare behövs det mycket av ny affärsutvecklingför bolaget. Det kommer inny teknik. Dessutom har vi IT-handeln och Internet.Det behövs samarbete och samarbetsavtal. Det behö-ver inte vara fusioner. Det finns samarbetsmöjligheterpå olika affärsområden. Det är inte min sak att talaom exakt vilka men de finns och jag vet att diskus-sionen pågår.Telekompriserna för konsumenterna måste fort-sätta att sänkas. Vi är för dyra här i - detdrabbar små företag och konsumenter - och vi behö-ver mer access på nätet för olika konkurrerande före-tag. kom det ny lagstiftning - utmärkt!För hela branschutvecklingen i och förhela näringslivsutvecklingen är ett framgångsriktTelia, i spetsen av utvecklingen, av oerhört stor vikt.För infrastrukturen, för ett nytt näringsliv regionalt ivår glesbygd är det oerhört viktigt med ett framgångs-rikt . ska inte ha hela ansvaret. Post-och har sitt ansvar och medlagstiftningen har sitt. Att hävda en duktig IT-industriell utveckling är också viktigt men haren nyckelroll.Allianser, fusioner, samarbete, börsintroduktionav somt och försäljning av annat, nyemissioner ochnya ägarformer - näringsministern, är be-redd att pröva konstruktiva lösningar men de ska varakommersiellt meningsfulla och det ska vara samhäl-leligt ansvarsfulla projekt. Det ska inte handla om attsälja ut. Det ska inte handla om att få några kronor ifickan men förlora det stora värdet utanför.Vad ska man då säga om fusionen som sprack? Ja,man kan ta upp värderingsfrågan. Man kan ta upp 16-årsgränsen för den statliga majoriteten. Jag vill pekapå två punkter.Bristen på förtroende är ett grundfel. Det har tyd-ligen funnits . beslut och brev-växlingen mellan näringsdepartementen i september1999 måste ha uppfattats av styrelseordföranden ochdet måste ha uppfattats på Näringsdepartementet.Likaså gäller det delar av aktieägaravtalet. Det utan-das faktiskt misstroende på många punkter.