prot · GN0938 · 1999-12-02 00:00:00 — Vi reserverade oss till förmån för den mo-tion som vi hade skrivit och menade att man måste tabetydligt större hänsyn till tidigare nämnda grupper.Vi fick inte gehör för våra synpunkter då. Därför ärdet glädjande att utskottsmajoriteten nu tycker attdessa frågor ska utredas och att regeringen ska åter-komma med förslag i vårpropositionen.Våra förslag rör möjligheten till eftergift vid åter-betalning, tillfälliga inkomster som egentligen är tillför en annan tidsperiod och barns inkomster.I finns det ett system som ger utrymmeför en viss inkomstdifferens i förhållande till deklare-rad inkomst och som ställer lägre krav på återbetal-ning av bidrag.Ett sådant förslag bör utredas närmare, det skullegynna tillfälligt arbetslösa, socialbidragstagare ochstuderande som går från studier till jobb eller tvärtom.Ett avgångsvederlag eller en husförsäljning kan getillfälliga inkomster som egentligen är avsedda för enannan tidsperiod än det år som är kopplat till bostads-bidraget. Barns förmögenhet kan i vissa fall varaspärrade från användning, men betraktas ändå somanvändbar tillgång när bostadsbidragen ska beräknas.Vi vill dessutom göra det möjligt för försäkringskas-sorna att bättre kontrollera förmögenhetsuppgifter ibostadsbidragssammanhang.Vi delar även uppfattning när detgäller rätten till bostadsbidrag vid delad vårdnad,reglerna bör vara lika för båda vårdnadshavarna. Vihar tidigare motionerat i frågan, men eftersom vi haren budgetuppgörelse med Socialdemokraterna ochMiljöpartiet kan vi inte stödja det förslaget.Till sist några ord om byggforskningen och dessresurser. Forskningen runt det ekologiskt hållbaraboendet är oerhört viktigt , inte minstdärför att bostäderna använder av den energisom förbrukas i lyckades få igenom en ökning avmedel för forskningen med 50 miljonerkronor som permanentats för de kommande treåren. Detta skulle gå till just forskning om ett ekolo-giskt hållbart byggande och boende. Byggbranschenbidrar till byggforskningen men ställer naturligtviskrav på hur medlen ska användas och inom vilkaområden forskningen ska utföras.En branschstyrd forskning kan komma att kon-trolleras av de stora byggföretagen och försumma desmå och medelstora företagen, förstärka tendensernatill ett privat kunskapsmonopol och ge mindre avnydanande och innovativ utveckling. Därför är detviktigt att den oberoende forskningen har tillräckligtmed medel för att bedriva sin basforskning.I tar nu högskolan över verksamheten vidden gren av KTH som kallas för Byggd miljö i Gävle.Basanslaget blir . Enligt en tidigareutredning behöver basanslaget vara ca 20 miljonerkronor för att trygga verksamhetens kontinuitet. I dagskjuter till ca 5 miljoner kronorårligen för detta ändamål, men osäkerhet råder år frånår, och i övrigt är beroendet av uppdragsforskningstort. Byggd miljö i är en institution som fram-gångsrikt kan medverka till att basforskningen runtett ekologiskt hållbart byggande och boende utveck-las på ett positivt sätt och behöver därför få sitt ba-sanslag tryggat. Vi har inte fått gehör för vårt krav numen tänker återkomma till frågan i det fortsatta bud-getarbetet.Anf. 36 INGA () replik:Fru talman! En sak, . För den upp-märksamme lyssnaren framstod det ganska klart vadmoderat boendepolitik har för syfte. Jag sade nämli-gen att syftet är att alla ska få goda förutsättningar attleva i goda bostäder till rimliga kostnader i en stimu-lerande och trygg miljö. Vi moderater menar att enbra och trygg boendepolitik är när människorna gesmöjlighet och inte hindras att välja hur de vill bo, attdet är deras egna önskemål och prioriteringar somstyr. Då behöver staten sänka inkomstskatter, sänkaoch ta bort boendeskatterna - det är fastighets-skatten jag tänker på i första hand. Det är så en tryggboendepolitik kan formas för alla människor.Anf. 37 () replik:Fru talman! Det var en väldigt omfattande fråga.Jag tror inte riktigt på valfrihetsmodell,för den valfrihetsmodellen handlar om hur tjockplånboken är. Tyvärr är det så att kostnaderna runtboendet hänger samma med vem som har råd attefterfråga det. Där menar vi att staten har sitt ansvaratt se till att alla har möjlighet att efterfråga ett boen-de som ger en god standard och en rimlig kostnad.Vi tror inte på er modell. Vi ser hur 90-talet harutvecklats. Det har blivit bara dyrare och dyrare att boi takt med att statens medel, statens hjälp till detta harminskat. När jag kom in i 1994 var ränte-bidragskostnaden ca 34 miljarder. är den 3miljarder och 1,7 miljarder. Det har en direktkoppling till boendekostnaderna och till vem som kanefterfråga en bostad. Det är ingen marknadsvara, detär ingen handelsvara, det är en social rättighet. Jagtror att vi skiljer oss i den tanken.Anf. 38 ():Fru talman! byggdes ca 100 000 lägenheter i ,det s.k. miljonprogrammet. Det var från början ettsvar på den bostadsbrist som uppstod i samband medinflyttningen till bl.a. storstäderna. Få och stora aktö-rer stod för en mycket rationaliserad produktion påbekostnad av sociala och kulturella värden. En om-fattande anonymitet blev följden i många bostadsom-råden. Miljonprogrammens storskaliga byggteknikoch kortsiktiga ekonomiska bebyggelseplaneringmanövrerade ut det arkitektoniska, det sköna.Jag vill slå fast: Att lyfta fram skönhet och kvali-tet i boendet är viktigt för människors välmående. Enutveckling som leder till att fler bor och arbetar i ettoch samma område, eller i närområdet, är önskvärd.Det gör att anknytningen till det lilla samhället blirstarkare, med ökat engagemang, intresse och delak-tighet som följd. Ett boendeområde bör ha varierandebostads- och befolkningssammansättning, så att denmänskliga kontakten mellan generationer, olika na-tionaliteter och yrkesgrupper blir naturlig och själv-klar. En god boendemiljö stimulerar till gemenskapoch ett aktivt vardagsliv.Den kristdemokratiska bostadspolitiken har somutgångspunkt att människor ska känna sig trygga iboendet. Trygghet och valfrihet i boendet är en del iKristdemokraternas familjepolitik. Om - åter vill jagpoängtera detta - möjligheter finns väljer huvuddelenav barnfamiljerna ett eget boende.Vi är väl medvetna om att familjer som har frihetatt välja den boendeform som passar dem bäst ocksåbäst skapar en boendemiljö som främjar en harmo-nisk uppväxt för barn och ungdomar. Det är de småoch nära gemenskaperna i familjekretsen som oftastblir avgörande för hela människans utveckling. Dettaslog Hem- och familjeutredningen fast redan 1947.Konsekvensbeskrivningar av barnens situation skaalltid göras i samband med utvecklingen av bostads-områden. Det finns all anledning till eftertanke närdet gäller barnens situation i våra utsatta bostadsom-råden, inte minst utifrån att i årlyfts fram med anledning av att den nått tioårsstreck-et. Och hur många av våra invandrarbarn i de utsattamiljonprogramsområdena mår bra respektive dåligt?Risken för social utslagning, anonymitet ochdrogproblem ökar i en monoton och dyster vardagutan tillit, gemenskap och delaktighet.Den bostadspolitiska utredningen betonade i sittförslag till målformulering för bostadspolitiken attboendemiljön också skulle bidra till jämlika och vär-diga levnadsförhållanden och särskilt främja en goduppväxt för barn och ungdomar. Den formuleringenhar sedan slagits fast och följt med i flera propositio-ner därefter som en god utgångspunkt för boendefrå-gorna. I årets budgetproposition däremot finns denbetoningen inte med. Om den målsättningen fortfa-rande gäller måste familjens roll och betydelse upp-värderas.Fru talman! Enligt uppgift håller Socialstyrelsenpå med en ny kartläggning av de hemlösas antal ochsituation. statistik visade på att ca 10 000personer tillhörde den gruppen. Mycket tyder på attden här situationen har förvärrats. Inte minst finns nuockså genom psykiatrireformens ofullständighet psy-kiskt funktionshindrade bland uteliggarna. Inte minstkvinnors hemlöshet måste studeras. Här finns medsäkerhet ett betydande mörkertal.Det är ovärdigt ett välfärdssamhälle att en storgrupp människor är bostadslösa, varav ett stort antaldessutom betraktas som helt hemlösa. En ny ochsnabb uppföljning måste göras. Den enskilda perso-nens rätt till ett hem måste garanteras. Den bostads-sociala utredningens förslag måste snabbt tas till vara.Den nybyggnad som sker handlar oftast omexklusiva bostäder i attraktiva lägen för välbärgadepersoner och sker dessutom huvudsakligen i någras.k. Redan nu finns det problem medbostadsbrist och lågt byggande, särskilt av hyres-bostäder inom . Bristande plan-beredskap, överklagningar, höga produktionskostna-der liksom fastighetsskatteproblematiken och förvalt-ningsmomsen med höga hyror som följd är problemsom pockar på lösningar. står enligt SCBmellan 50 000 och 60 000 lägenheter tomma ute ilandet. fick man bidrag till attbygga dessa, ges bidrag till rivning av sammalägenheter. Något har gått snett och snara åtgärderkrävs.Landsbygden har sina speciella problem när detgäller att både bygga och bo. Ska avfolkningen frånlandsbygden kunna hejdas måste ett batteri av åtgär-der till. I den regionalpolitiska utredningen är mansäkert djupt grubblande över vad det måste betyda.Ska även landsbygden locka måste bl.a. attraktivaboendelägen erbjudas. Strandnära lägen, som mednuvarande lagstiftning omöjliggörs generellt i helalandet, är ett hinder just på landsbygden där tillgång-en på strandnära tomter är riklig. Strandskyddsregler-na bör omarbetas för att rädda skyddsvärda områden,men också för att underlätta strandnära lägen pålandsbygden där tillgången på fritt vatten är god,ibland nästan oändlig.Så över till bosparandet. Plånboken behöver intealltid vara så tjock, åtminstone inte från början, OweHellberg.Från kristdemokratiskt håll betonar vi vikten avatt planera för framtiden. Ett långsiktigt sparande föratt skapa möjligheter till ett självvalt och önskat bo-ende är därför mycket viktigt. Även regeringen hargjort bedömningen att ett eget kapital i samband medstörre investeringar är av vikt. Trots detta är man inteberedd att stödja någon form av bosparande utöverdet nuvarande ungdomsbosparande som tyvärr intefått den uppbackning som vore önskvärt.Ett högt sparande är av väsentlig betydelse för ettlands långsiktiga tillväxtförutsättningar. Det är därförviktigt att lära ungdomar - vuxna också för den delen- att bosparande ofta är en förutsättning för att mansenare i livet ska kunna köpa sin egen bostad ellergöra andra investeringar i boendet. Därför kan detockså vara motiverat med statliga regler och kanskeen stimulans för att uppmuntra inte minst ungdomaratt bospara. Det blir en investering somskapar stora och många möjligheter.Då finns det, som vi ett antal gånger harpekat på, ett utmärkt exempel att utgå ifrån, nämligenBofrämjandets förslag till sparlånesystem. De positi-va effekterna av bosparande är många:· Det ökar tillgången på eget kapital.· Det sänker kapitalkostnaden.· Det sänker skuldsättningsgraden.· Det grundlägger dessutom goda sparvanor.· In- och utlåningsräntan är låg och fast.· Det eliminerar behovet av generella subventioner,som för övrigt håller på att avvecklas.· Det är neutralt mellan nybyggnad och ROT.· Det stärker således statskassan på olika sätt.Regeringen bör således återkomma tillriksdagen med ett förslag till bosparsystem.Fru talman! : Begreppet egnahem är i Sve-rige förknippat med villor eller småhus, alltså ettmarkboende med lagfart och panträtt som ger lägreränta. I västeuropeiska länder som , ,, och kan man också bo iegna hem utan markkontakt, dvs. i flerfamiljshus medlagfart och panträtt, precis som i eget hus. Ägarlägen-heten skulle i bli en femte upplåtelseform vidsidan av det egna huset, bostadsrätt, kooperativ hyres-rätt och hyresrätt. Valfriheten för bostadskonsumen-ten skulle öka.Kristdemokraterna är för valfrihet inom alla om-råden.Hösten 1998 gav regeringen i uppdragatt utarbeta förslag till sådana författningsändringarsom medger även ägarlägenheter i . När, bo-stadsminister , får vi se detta förslagoch när kan vi hoppas på att regeringen inser värdetav ett bosparsystem som skapar möjligheter till attförverkliga drömmen om ett eget hus eller en ägarlä-genhet?Fru talman! Vi har delat upp arbetet, så övrigaviktiga områden som berör boendet kommer att be-handlas av och . Jag vill bara hänvisa till vårt särskilda yttrandesom mera i detalj berör situationen, eftersom vårtparti inte förfogar över de ramar som finns underutgiftsområde 18.Jag yrkar bifall till reservation nr 2 som berörKristdemokraternas syn på bostadspolitikens inrikt-ning.Anf. 39 () replik:Fru talman! I reservation nr 2lyfter ni fram mångfalden och valfriheten i boendetoch i andra sammanhang även ägarlägenheter ochlättnader för ombildning till bostadsrätt.Era förslag ger faktiskt större valfrihet för demsom har kapital eller möjlighet att låna till en bostad.Då kan inte plånboken vara tom, hushåll har problem med att när måna-den är slut så är plånboken tom. Jag undrar då: Vadvill ni göra för dem som inte har möjlighet att väljaett gott boende?En annan fråga gäller fastighetsskatten som ni villavveckla för att öka neutraliteten. Den största delenav fastighetsskatten kommer från egnahemsboendet,och ser man till hela landet är det storstadsområdenasom bidrar mest till fastighetsskattemedlen. En gene-rell sänkning skulle mest gynna egnahemsboende istorstadsområden. Är det politik?Skapar det neutralitet mellan boendeformerna?Anf. 40 () replik:Fru talman! Jag lämnade ett förslag om bosparan-de i mitt anförande när jag nämnde den tjocka re-spektive tunna plånboken. Med tanke på vad som harhänt är vi alla väl medvetna om att ettsparande är fruktansvärt viktigt, inte minst för ung-domar som ska planera för framtiden. När plånbokeninte är så tjock och man inte har så mycket pengar attspara är det viktigt att börja . Därför borde ettbostadssparande kunna hjälpa till för att man ändå skaha en startsumma i plånboken.När det för övrigt gäller att få ned boendekostna-derna är en sänkning av fastighetsskatten en åtgärdsom man även från hyresgäströrelsen anser skulleleda till lägre hyror. Har man mindre pengar bor manoftast i hyreslägenhet, och en sänkning av fastighets-skatten skulle bidra till en sänkning av hyresnivåerna.Anf. 41 () replik:Fru talman1 Jag antar att avseren generell sänkning av fastighetsskatten och inte detsom majoriteten i har genomfört, nämligenen sänkning av fastighetsskatten för flerfamiljshus.Det tror vi är en väg för att skapa större neutralitetmellan boendeformerna, eftersom hyrorna har ökat såoerhört mycket , de har mer eller mind-re fördubblats.Sedan måste man fundera över neutralitetsfråganoch vem som ska gynnas. Jag fick inget riktigt svarpå om det var egnahemsboende i storstadsområdenasom är de som är missgynnade. Om man sänker fas-tighetsskatten generellt blir det ju de som blir mestgynnade.Det är väldigt många ungdomar som harsvårt att komma in på arbetsmarknaden för att fåtillsvidareanställningar eller någon annan sysselsätt-ning så att de kan få en långsiktig överblick över sinekonomi. Då är det inte så lätt att spara till en bostad.Om man dessutom eftersträvar en större rörlighet nog inte binda upp sig för ett ägande. Man villnog hellre ha tillgång till hyresrätt till en låg kostnadför att kunna skapa sig en tillvaro utifrån de förutsätt-ningar som man har.Anf. 42 () replik:Fru talman! När det gäller fastighetsskatten ställervi från sida upp på den modell år2000 som regeringen har lagt fast - en mindre sänk-ning som gäller enbart hyresbostäderna. Där hängervi med. Sedan får vi pröva oss fram för att se hurframtiden i övrigt ska se ut, men inriktningen är förvår del, som påpekar, att vi bör sänkafastighetsskatten generellt i alla boendeformer. Menlåt oss studera vad det här kan få för effekt med denbörjan som regeringen har inlett och som vi stöder.När det gäller ungdomars möjligheter till boendevill vi att kommunerna ska vara mer på bettet för attskapa någon typ av ungdomsboende. Det finns juexempel ute i landet, bl.a. uppe i , i Borlängedär jag bor, på försök att få fram billigt boende justför ungdomar. Det finns modeller. Man kan hittaäldre hus, man kan hitta möjligheter att plomberavissa rum, osv. Inte minst i områden med universi-tetsstuderande har detta prövat. Bl.a. i , i Kop-parstaden, har man hittat ett antal möjligheter tillbilligt boende för ungdomar och för studerande.Oftast handlar det om fantasi hos bostadsföreta-gen och kommunerna att komma på och hitta möjlig-heter, för de finns när man tar vara på tanken ochanvänder den på rätt sätt.Anf. 43 ():Fru talman! Att tala om bostadspolitik just nu äratt tala om olika verkligheter. Det är att tala om bo-stadsbrist i vissa delar av landet och att tala om över-skott i andra. Det är att tala om undervärderade bo-städer i det ena fallet och övervärderade i andra. Detär att tala om fantasipriser och vrakpriser, om högafastighetsskatter och om låga fastighetsskatter. Det äratt tala om svartjobb och pengar under bordet. Det äratt tala om utförsäljning av kommunala bostäder tillspekulativa förvärvare eller tvångströjor på fastig-hetsägare som vill förändra sitt bostadsbestånd. Det äratt tala om fukt- och mögelhus. Det är att tala omradonfaran, om slum och gräddhyllor. Det är att talaom stora skillnader. Det är att tala om olika förutsätt-ningar, om orättvisor, om trygghet för vissa ochotrygghet för andra, om en bostadsmarknad som intefungerar, om dem som får del av välfärden, om demsom får mindre del av välfärden och om dem som intefår något alls av välfärden - de hemlösa.Det är inte särskilt roligt att tala om en sådan bo-stadspolitik. Det är betydligt trevligare att tala omvisionen om hur det ska vara. Den visionen måstefinnas om vi ska nå målet en bostadspolitik för alla,och det är mål.Då är det att tala om bostaden som en del av väl-färden. Det är att tala om valfrihet och mångfald, attmänniskor oavsett bostadsort ska ha möjlighet attvälja den bostad och den boendeform som passar dembäst. Det är att tala om kommunala bostadsbolag medfrihet att forma lokala bostadsmiljöer i samverkanmed de boende. Det är att tala om privata bostadsfö-retag, om bostadsrätter och egnahem, om neutralitet ibeskattningen, om en boendemiljö som bidrar till godhälsa. Det är att tala om en hyressättning som tarstörre hänsyn till efterfrågan och faktiska kostnader.Det är att tala om en bostadspolitik som ger lång-siktighet och stabilitet. Det är att tala om den egnatäppan där ägandet av bostaden har ett värde i sig.Det är att tala om ett kretsloppsanpassat byggande,om brottsförebyggande boendemiljöer, om flexiblahyresavtal och om permanenta ROT-avdrag. Det äratt tala om rättvis fördelning av välfärden och omökad trygghet för människorna. I bo-stadspolitiska vision är det t.o.m. att tala om en bo-stadsminister med ett samlat ansvar för hela det bo-stadspolitiska området.Fru talman! Så är det inte . Regeringen hartagit ett steg i rätt riktning. Vi har fått en ministermed ett betydligt mer samlat ansvarsområde. Det ärbra, men det är inte tillräckligt. Vi har också fått enbostadsminister som gärna debatterar bostadspolitik,vilket även jag uppskattar.Det har börjat bra, men det får inte bara pratas bo-stadspolitik. Det måste också handlas. Det pågår endel utredningar som arbetar och de måste ge resultat.De bostadspolitiska reformarbetena har gått i stå,tycker jag. Det betänkande som vi nu diskuterar ärväldigt magert. Det förefaller mig som om regeringentillsammans med sina två samarbetspartner har kört ini väggen med bostadspolitiken, och det är olyckligt.Nu gäller det att komma loss.Vi har från i en bostadspolitiskamotion lagt fram vår bostadspolitiska syn. Den harblivit avslagen. Det är synd, för den är bra. Med våraförslag hade vi kunnat komma loss.Jag ser tre angelägna åtgärder som måste genom-föras inom den närmaste framtiden.Det är för det första en förändring i hyreslagensom ökar valfriheten och rörligheten på bostadsmark-naden och stärker hyresrätten.Det är för det andra en rättvisare beskattning avboendet med ökad neutralitet mellan boendeformerna.Det är för det tredje införande av ett premieratbosparande av folkhemsmodell.Fru talman! Hyresrätten har av tradition haft enmycket stark ställning i . bor i hyresrätt,men den siffran håller nu ständigt på att sjunka. I daghåller hyresrätten fullständigt på att tappa mark. 70 %av det som byggdes var hyresrätter. I årbyggs i stort sett inga hyresfastigheter alls. Det finnshelt enkelt inga privata fastighetsägare som vill bygganågra hyresfastigheter. Kostnadskalkylerna går inteihop. De offentliga fastighetsägarna håller på att säljaut sitt bestånd. Andra river sina fastigheter. Fortsätterden här trenden kommer vi att få en mix av ägarlä-genheter och s.k. social housing som man har påmånga ställen i utlandet, dvs. bostäder avpassadeendast för mindre bemedlade hushåll. Är det denvisionen som föresvävar majoriteten, eller ska, somCenterpartiet anser, allmännyttan och hyresrätten varaett boende för alla? , då räcker det inteatt vara orolig, utan då måste det också till åtgärderför hyresrätten.I dag är det också så att de som bor i hyreslägen-heter i ytterområden får subventionerahyror för lägenheter i innerstadens centrala delar. Iytterområdena bor ofta familjer med lägre hushållsin-komster, i innerstadsdelar ofta de med stark hushålls-ekonomi. Vad är det för rättvisa i att de med lägreinkomster och sämre bostadslägen ska subventionerahyror för dem i centrala lägen som har ekonomi starknog att betala för sig själva? Så kan vi ju inte ha det.Vi måste få en hyreslagstiftning som bättre svararmot tillgång och efterfrågan. Jag vill fråga: Är regeringen be-redd att genomföra en sådan reformering? Eller tän-ker och fortsättaatt sitta fast i väggen tillsammans med ,och ?Fru talman! Den andra punkten jag vill ta upp ären rättvisare beskattning mellan besittningsformerna.Den är helt orimlig. Vissa bostäder, som egna-hem särskilt i attraktiva sjölägen, beskattas till dengrad att många, särskilt äldre, inte har råd att bo kvarmedan en bostadsrätt i motsvarande läge eller i cent-rala innerstadslägen knappast beskattas alls i jämfö-relse med en villa. Det gör att bostadsrättsprisernarakar i höjden så att vanligt folk inte har råd att bo iden boendeformen. Det är synd, för det missgynnardet kooperativa ägandet, som har många förtjänster.Hyresrätten dubbelbeskattas däremot i dag.Från sida har vi föreslagit en över-gång till schablonintäkt mot vilken avdrag får göras.Det gör det möjligt att jämställa de skilda besittnings-formerna och skapa neutralitet som dubbel-beskattningen av hyresrätten upphör. Dessutom vill viha en permanentning av ROT-avdragen.Det tredje viktiga åtgärden, fru talman, är att infö-ra ett premierat bosparande. Det var på. Vi står nu i något av en brytningstid inombostadspolitiken. Vi har gått från ett höginflations-samhälle och högräntesamhälle till låg inflation ochlåga räntor. har medverkat till det. Detförändrar boendekostnadssituationen radikalt för denenskilde. Räntesubventionerna är betydligt reducera-de om man undantar de eviga räntebidragen för vissahyreshus. Det är ett utomordentligt läge nu att gå in ien sundare bostadsekonomisk situation både för byg-gandet och för boendet. Det olyckligaste för boendetvore att nu åter gå in i ett subventionerat byggande.För att undvika det bör vi ha ett målinriktat bosparan-de.Centerpartiet har föreslagit en modell som i stortsett överensstämmer med de tyska bosparkassornaoch en form som det svenska Bofrämjandet förordar.Många förkastar den modellen. En del ser t.o.m. nedpå den. Det har jag väldigt svårt att förstå. Att ban-kerna inte vill ha den modellen förstår jag fuller väl;de vill naturligtvis använda sig av marknadskrafternaför att tjäna pengar både på dem som sparar och pådem som lånar.Att avvisar modellen förstår jag ock-så. De hyllar de fria marknadskrafternas spel, och dåär det inte den modellen som passar.Att Socialdemokraterna förkastar Centerpartietsförslag kan jag inte förstå. Ett bättre passande förslagför den gamla, välrenommerade folkhemsmodellenkan jag inte se.