prot · GM0990 · 1999-05-04 00:00:00 — När jag jämförsvaren finner jag att de tyvärr är likalydande. Det harinte verkat hända något . Det tycker jag ärsynd, eftersom vårpropositionen hade haft möjlighetatt rätta till detta något.I regeringens vårproposition, under utgiftsområde16, Utbildning och universitetsforskning, föreslårregeringen att anslagen för forskning och forskarut-bildning tillförs ytterligare medel. Då trodde man:Jaha, nu kommer . Men så är det inte,utan det är i huvudsak universiteten i , Växjöoch det gäller, och snedfördelningen motsjälva rättas inte till.Faktum är att angav man till-sammans en avsiktsförklaring om det västsvenskauniversitetssamarbetet för att skapa en större styrka.Man hade studentorganisationerna med sig. De visadeintresse för samverkan. Detta kom till genom attsökandetrycket till högskolestudier i landet liggerhögst i västra , om man fördelar det på antalethelårsplatser och vad som finns att tillgodose. Trotsatt sökandetrycket är störst hjälper tydligen inte dettaför att få fler platser. hade 1 104 plat-ser, 1 322, norra 1 186 ochvästra 1 086. Det blev alltså 24,5 helårsstude-rande per tusen invånare i västra delen mot 27,2 isödra, 28,8 i mellersta och 28,6 i norra. Det är alltsåen ganska stor snedfördelning.T.ex. , som jag själv kommer från, haruppmärksammats av för att ha lyck-ats genomföra forskningsuppdrag med mycket högkvalitet, en forskning som i hög grad är koncentreradtill teknikvetenskap, i synnerhet informationsteknik. Isvaret säger att just exempel på andragrunder än befolkningsfördelningen när det gällerregeringens förslag till fördelning av högskoleplatserär bedömningar av högskolornas möjligheter att taemot studenter inom de prioriterade utbildningsområ-dena teknik och naturvetenskap.I finns mycket tydliga exempelpå detta. Där finns mycket av den utbildningen ochden verksamhetsinriktningen. t.ex. eftersträ-var en funktionell integration av natur- och teknikve-tenskapliga perspektiv med de humanvetenskapliga.Man är alltså föregångare på det sättet.Jag hoppas att villvända näsan mot väster och ge lite mer resurser, så attvindarna vänder mot väster.En slutlig fråga gäller neddragningen med 20 plat-ser: Kommer att ge en faktisk ökningför läkardelen eller kommer han att konfirmera de 20platser som i praktiken finns?Anf. 30 ():Fru talman! De socialdemokratiska riksdagsleda-möterna från hade möjlighet att uppvaktautbildningsministern om just de här frågorna tidigarei år. Därför tycker jag att det är mycket glädjande attMarianne har ställt den här interpellatio-nen för att hålla grytan kokande. Det tycker jag ärmycket bra.Däremot har jag betydligt mindre förståelse förModerata samlingspartiets företrädare som både nuoch tidigare i debattens olika lägen pratat sig varm förhögskoleutbyggnad. får vi höra av hela skall leva och att 10 000 platser min-sann skall styras till . Det märkliga är attIngers eget parti inte i något sammanhang har velatstödja den utvecklingen. Ni har ju varit emot detta. Nihar föraktfullt kallat det för bygdehögskolor osv.Trovärdigheten blir mycket låg.När det gäller är det däremot så att vigemensamt har varit med och byggt ut högskolorna.Framför allt har vi sett till att vi har fått en utbyggnadav de mindre och medelstora. Det är mycket glädjan-de.Jag kan också konstatera att vi har varit med omatt på våra mindre högskolor faktiskt få en fördubb-ling av utbyggnadsvolymen. Och det är mycket gläd-jande. Det är alldeles fantastiskt om man ser det i etthistoriskt perspektiv.Detta tycker jag att man kan koppla till det somnu sades av och som handlade om attdels vara positiv till läkar- och sjuksköterskeutbild-ningen, dels om att vara med om att slå fast behovenöver huvud taget i . Det är ändå glädjandeatt konstatera det.Sedan handlar det om framtiden. Det är viktigt attkonstatera att vi lever i en region som kanske är en avEuropas mest expansiva. Vi är enormt exportberoen-de. Det gör att vi måste klara av våra flaskhalsar. Vimåste klara av en expansion av utbildningen ochforskningen. Detta gör att det vi ser framför oss nuhandlar om att på ett ordentligt sätt få en fortsatt ut-byggnad när vi går in i 2000-talet.Jag tror att det handlar om att samverka i Västsve-rige och att göra det på ett bra sätt. Det finns en am-bition att göra det, att knyta ihop de olika högskolor-na med för att kunna få en tydligarerollfördelning och en bättre profil. Det skulle varaintressant att veta vad utbildningsministern säger omjust den ambitionen. Är man beredd från departe-mentets och ministerns sida att stödja en sådan ut-veckling, som jag tror kan ge väldigt mycket mer avbåde en bra utbyggnad och en bra kvalitet av hög-skoleutbildningen? Det tycker jag är viktigt att kon-statera.Dessutom skulle jag vilja säga att vi är bekymradenär det gäller forskningsdelen. Framför allt de mindrehögskolorna hos oss har en koppling till Chal-mers när det gäller satsning på forskning. Vi känneratt vi måste få egna forskningsmedel. Vi måste få enchans att faktiskt satsa ordentligt på forskning. Vi vetatt förutsättningen för att få externa medel är att manockså har egna forskningsmedel på de mindre hög-skolorna. Ännu en fråga till utbildningsministern är:Kan vi se en sådan utveckling framöver, att vi fåregna forskningsmedel också på de små och medelsto-ra högskolorna?Anf. 31 ():Fru talman! Utbildningsministern har här från fle-ra talare fått argument för ytterligare utbildningsplat-ser i . Jag skulle vilja förstärka de argu-menten.Jag kommer från , där många företag är ibehov av utbildad personal, bl.a. av forskare. Jag villberätta för utbildningsministern att vi i harhaft en fantastisk vecka som vi har kallat Alltinget,där det hölls lättillgängliga föreläsningar för s.k.vanligt folk. Vi var väldigt glada för denna innova-tion. Det har varit rusning till föreläsningarna, ochman har fått stå i kö för att få möjlighet att lyssna tilldem.Vi hade i går en aktivitet för barn, som med hjälpav kunnig personal skulle få lära sig att uppfinna. Jagsåg bl.a. en liten pojke som skulle göra ett slags appa-rat med hjälp av en gammal video, som han fickplocka sönder. Han ansåg själv att han var en Uppfin-nar-Jocke.Det finns i ett sug efter kunskap ochett behov av högre utbildning. När jag har lyssnat påfrågestunder och interpellationsdebatter har jag und-rat om man inte har glömt framsida. När detpratas om vatten, fiske och sådant gäller det , och när man talar om utbildningsplatser o.d. ärdet fråga om eller Norrland.Det skulle vara väldigt bra om vi fick hjälp medtill ett lyft för den nya regionen genom platser förutbildning av våra anställda inom sjukvården. Det kangälla läkare men även röntgensjuksköterskor, som fåråka långa vägar för att utbilda sig. Det är då risk föratt de stannar på utbildningsplatserna. Vi behöverväldigt många röntgensjuksköterskor i Västsverige.Det var roligt att höra att utbildningsministerntänker titta på de här sakerna. Jag vädjar till utbild-ningsministern att blunda med det östra ögat och tittalite extra med det västra. Jag är tacksam för att västraSverige får en chans att erhålla bra utbildad personal,så att vi kan lyfta den nya regionen.Anf. 32 ():Fru talman! Som utbildningsministern har förståttär det här en fråga som engagerar väldigt mångavästsvenskar. Jag kommer själv från och äralltså företrädare för en storstad. Hur utbildningsplat-serna i skall kunna utvecklas är enormtviktigt.En fysiker som jag känner brukar säga att om manskall mäta någonting, måste man först komma över-ens om vad som skall mätas. Jag tyckte att det vartråkigt hur utbildningsministern i sitt svar handskadesmed statistik. Vi skulle kanske komma överens omhur vi skall mäta över , så att vi kan kommafram till var behoven är störst.Det skulle vara intressant att få utbildningsminis-terns syn på detta. Många föregående talare har sagtatt hur man än mäter har fått för litenutbildningskapacitet. Bl.a. har vi där för få högskole-utbildade.Den andra fråga som jag vill ta upp är läkarutbild-ningsplatserna. Vi har i utbildningskapaci-tet. Utbildningsministern sade att man inte har dragitin de 20 platserna, men vi har ytterligare kapacitet.Ubildningsministern gav uttryck för osäkerhet i frå-gestunden när det ställdes enfråga om kostnader för olika utbildningsplatser. Mankan utbilda fem humanister för samma kostnad somför en läkare. Så mycket dyrare är läkarnas utbild-ningsplatser. Det är viktigt att man tar hänsyn till detnär man fördelar platser till olika utbildningar.Jag skulle vilja fråga utbildningsministern när vikan få ett besked om den aktuella vårdkommissionensrekommendationer när det gäller inrättande av flerplatser för sköterske- och läkarutbildning. Jag hoppasi det sammanhanget att utbildningsministern täppertill den kunskapslucka som han tydligen har när detgäller kostnader för olika utbildningar.Anf. 33 ():Fru talman! Det är lätt attupprepa argumenten när det är så många talare. Jagvill bara peka på några punkter.Som jag ser det är utbildningsnivån ganska låginte bara i osv. utan också i Sjuhäradsbyg-den. Någon talare var inne på att jämfört medandra högskoleorter har den lägsta utbildningsnivån.Det är ett väldigt viktigt skäl till att man bör höjaBoråsområdet men också andra delar av Götaland.Det nämns också speciella utbildningar, som t.ex.läkarutbildning och IT-utbildning, men jag skullevilja understryka att det exempelvis i Sjuhäradsbyg-den, där det har funnits mycket av textilin-dustri, nu växer fram andra typer av företag, somteknikföretag och tillverkningsföretag, små och me-delstora. Dessa behöver en kompetenshöjning för attkunna konkurrera och bygga vidare på sin verksam-het.Ett ytterligare skäl är, som jag ser det, att västraGötalands region har ambitionen att bli en konkur-renskraftig region inte bara i utan ute i Euro-pa. Då krävs det satsningar på många olika områden -infrastruktur, handel, sjöfart, industriutveckling m.m.men i allra högsta grad också på utbildning ochforskning.Några talare har varit inne på vikten av att höjaforskningsanslagen. Som någon sagt ligger Boråsdärvidlag ganska lågt. Man har där inte riktigt följtmed i de höjningar som har gjorts under senare år.Det är viktigt att man kan rätta till detta.Jag hoppas slutligen att utbildningsministern ärvillig att se över dessa frågor och försöka rätta till desnedheter som alla tycks vara överens om här.Anf. 34 Utbildningsminister ():Fru talman! Det är väldigt roligt med det här in-tresset för högre utbildning och forskning. Med tankepå den begränsade tid som jag nu har till förfogandeär jag säker på att ett antal av frågeställarna kommeratt framhålla att jag inte hunnit svara på just derasfrågor, men låt mig försöka beta av några och åter-komma i nästa replik.Först till , som ställer en väl-digt viktig interpellation. Hon tillhör ett parti som vihar samarbetat tätt med när det gäller utbyggnaden avhögre utbildning. Vi är övertygad om att vi har engemensam grundsyn på vikten av högre utbildning ihela landet. Det är angeläget att inte bara de traditio-nella orterna får växa utan också betydligt yngrehögskoleorter, i vissa fall helt nya sådana. Det ärviktigt för att höja utbildningsnivån i hela landet ochminska social snedrekrytering. Det är också viktigtför orternas överlevnadsmöjligheter. Mycket avframtiden kretsar kring högre utbildning, kunskap ochden kreativitet som finns i våra högskolar.Marianne parti har varit viktigt i ar-betet på att genomdriva detta också i praktiken, och vihar en gemensam politik för 68 000 platser fram tillnästa år.Jag håller med om att detfinns ett stort behov i hela . Vi har här valtatt ta fram , där vi tar ett ytterligare steg ilinje med ett tidigare beslut från , från 60 till70 platser på den högskoleutbildning som det nuhandlar om.Man har testat om de kompletterande skolorna ärhögskolemässiga. Vi gör den bedömningen, och visatsar på dem. Detta innebär att de kompletterandeskolorna inte kan vara kvar i samma omfattning somtidigare, eftersom en del av dem övergår till att gehögre utbildning. Det är dock klart att vi noga kom-mer att följa utvecklingen i och i helaDalsland.Jag känner stor respekt för , och jag hoppas att våra partier kan fortsätta attresonera om en framtida högskoleutbyggnad.Det är lite genant när tre moderater har gått uppoch talat om vikten av högre utbildning i hela landet.Hur har debatten gått när detgäller utbyggnad av högre utbildning? Vilka har sagtatt det inte går att hålla på så här? Det har kallats förarbetsmarknadspolitiska åtgärder, bygdehögskolor, enmängd politiska ingrepp i den fria högskolevärlden.Centerpartiet och Socialdemokraterna i riksdagenhar gjort medvetna satsningar i hårt motstånd frånModeraterna. Det är en fantastisk omsvängning närInger citerar mig och säger att hela Sverigesposition som kunskapsnation skall stärkas. Jag hop-pas verkligen att riksdagsgrupp stöderhenne i detta. Vi i de övriga partierna som har slagitsför detta skulle välkomna stödet från Moderaterna.Det är också en fantastisk omsvängning när IngerRené säger att forskningsanslagen till små och medel-stora högskolor skall öka. Jag undrar om det finnsnågot stöd för detta hos Per och ochde som driver utbildningspolitiken i det parti somInger företräder.Cecilia frågar hur mätningarna skallgöras och var behoven är störst. Jag anar att det skallske en mätning och sedan skall utbildningen fördelasdär behoven är störst. Men det är det som ni är emot.Ni vill inte ha den typen av satsningar. Ni vill inte hasmå och medelstora högskolor som har vuxit i denomfattning de har gjort. Ni vill ha dem när de harblivit mogna, bra och duktiga. /ärnu en väldigt framstående högskola. Då säger ni attdetta verkar bli kvar. Men det krävs en politisk uthål-lighet att stå fast vid det.Det gör vi när det gäller /Uddevalla.Det är en fantastiskt fin högskola. Det gäller ocksåBorås och övriga högskolor kring västra . Debehöver ett starkt politiskt stöd för att fortsätta attutvecklas till att bli bra.Jag återkommer till flera av de andra frågorna. Jaghar inte hunnit ta upp fråga, ochjag skall komma tillbaka till Socialdemokraternassynpunkter.Anf. 35 ():Fru talman! Jag är glad för erkännandet. Vi harkämpat ihop . var detinte så mycket när det gäller de små högskolorna.Men har vi kämpat ihop, och det är bra.Jag är jätteglad att det är så många som deltar iden här debatten. Det visar på den sammanhållningsom håller på att växa fram i . Jag harsaknat den . I och med den nya regionengör vi en kraftsamling och blir starkare. Detta är inteför att vara emot någon annan, utan för att hävda allasvår hembygd. Det är ett viktigt uppdrag för oss riks-dagsledamöter. Vi kan då få lite större kraft att åstad-komma den förändring vi efterlyser i fördelningen.Jag hoppas att det är så.Jag återkommer till statistiken som vi har haft liteolika uppfattningar om. Man har inom regionen gjorten beräkning av utbildningsplatser osv. Enligt deberäkningarna krävs 5 000 platser extra för att VästraGötaland skall komma i paritet med södra ytterligare 4 000 för att komma i paritet medmellersta . Jag kan inte gå i god för vilkasiffror som är exakt rätt, men jag tror att det liggermycket i dem. Men jag är inte säker på att de är påsiffran rätt.Jag fick inte riktigt svar på vad regeringen ämnaratt göra för att rätta till snedfördelningen. Ämnar nigöra någonting? Det vore intressant att få veta. Ytter-ligare platser skall fördelas. Då måste nog ett grepptas om det hela, även om det kommer att svida någonannanstans. Det är viktigt och nödvändigt om vi skallfå den utveckling vi alla vill ha i hela landet.Jag skall gå över till frågan om forskningen. Fastaforskningsresurser till små högskolor har länge variten hjärtefråga för . Där har vi verkligenmött motstånd. Jag är glad över att det har blivit ettgenombrott. ses det inte som något suspekt, ochnu finns det fasta forskningsresurser att fördela till desmå högskolorna.Låt oss se på fördelningen igen. Högskolorna iBorås, , och ligger lägsti landet när det gäller forskningsresurser. Så var det1996, och uppräkningen gav dehögskolorna de lägsta resurserna då också.Nu finns det återigen signaler om att Västra Gö-taland inte heller vid nästa fördelning kommer attprioriteras. Jag vill med detta förekomma situationenoch fråga: Hur blir det egentligen? Kommer VästraGötaland att prioriteras vid kommande fördelningarav forskningsresurser i budgetpropositionen?Jag är glad över frågan om läkarutbildningen.Med tanke på svaret beträffande läkarutbildningen,förutsätter jag att när nya platser skall skapas kommeren rimlig del att förläggas till . Jag tror att viär överens om att behoven är stora. Då förutsätter jagatt det blir så.Anf. 36 ():Fru talman! Jag är glad om jag kan förvåna ochöverraska utbildningsministern. handlar debat-ten inte om de totala anslagen till vare sig forskningeller högre utbildning. Jag debatterar gärna den frå-gan också, men det får bli en annan dag. handlardebatten om fördelning av de faktiska resurser somfinns. Där är och miss-gynnat. Det är det som vi alla här vill ändra på.Utbildning är långtifrån en privatsak för den en-skilda människan. Den har en stor betydelse för lan-det och för regionernas utveckling.De faktorer som på lång sikt visat samband medhögre regional tillväxt är förutom en väl utbildadbefolkning - som av många brukar sättas som num-mer ett - tillgång till växande kommunikationssystem- den frågan debatteras med en annan minister då ochdå - hög kvalitet, ledningsfunktioner och placering avhuvudkontor.Västsverige intar en i flera avseenden unik posi-tion i . Näringslivet har en stor tyngd ochkvalitet inom ett ovanligt stort antal branscher i olikasektorer. Det gäller fordon, läkemedel, elektronik,informationsteknik, livsmedel och petrokemi. Det varde största områdena.Låt oss titta på den arbetskraft som behövs i Sve-rige och fokusera blicken på ochenkannerligen . Av 14 kommunerär det bara två som inte anser att de har stort behoveller mycket stort behov - dvs. underskott - av in-genjörer på olika nivåer. Det är en extrem siffra jäm-fört med övriga Sverige.Jag tror inte jag har varit på ett enda studiebesökpå stora företag som , , Space,System, petrokemiföretagen iStenungsund eller på läkemedelsföretagen i ,utan att man har berättat om de bekymmer som finnsmed att få tag på medarbetare - ungdomar - medkvalificerad utbildning. Det gäller inte bara ingenjö-rer. Samma bekymmer visar en stor del av de nybil-dade företag som börjar växa upp i Västra Göta-land. Man får inte tag på det utbildade folk man be-höver.För att det kvalificerade näringslivet i Västsverige- som skall vara en motor i näringslivet inte bara iVästsverige utan överallt - skall ha fortsatt växtkraftkrävs tillgång till väl utbildad personal. Den vikti-gaste möjligheten är att lokalt utöka antalet utbild-ningsplatser och forskningsanslagen.I dag är alla de västsvenska högskolorna helt be-roende av ekonomiskt stöd utifrån för att bygga uppden forskning som är nödvändig inte bara för forsk-ningen själv utan för att säkra kvaliteten i grundut-bildningen. Alla vet att sökandet av pengar utanförforskningsanslagen är en tidskrävande åtgärd som isig stjäl tid från den egentliga forskningen.Är det rimligt, utbildningsministern, med dennasnedfördelning av antalet utbildningsplatser ochforskningsanslag? Jag kan inte tänka mig att utbild-ningsministern svarar ja på den frågan. Vad avserutbildningsministern att göra? Jag kammade tydligennoll när det gäller de 10 000 platserna, men 5 000eller 7 000?Anf. 37 ():Fru talman! Jag skulle vilja fortsätta med forsk-ning, som jag sade tidigare. Jag håller med MarianneAndersson. Hon talade om att just de små högskolor-na framför allt i ligger allra lägst ilandet när det gäller statliga anslag till forskning ochforskningsutbildning. Men det var ett tillfälligt anslagfrån på 5 miljoner per hög-skola, och det har lättat trycket något. Det var enbarttillfälligt och gällde . finns detalltså inga fasta forskningsresurser över huvud tagettill de mindre högskolorna, framför allt , /och som under dessa två årvarit helt beroende av och alltså inte fårnågot, medan andra högskolor över hela landet harfått fasta forskningsresurser från staten. Det här ärmycket märkligt. Jag önskar att utbildningsministerntalar om hur man kommer att kunna fåersättning för dessa forskningsresurser och naturligt-vis allra helst dessutom få mer forskningsresurserberoende på att man ligger så lågt i landet och att detfinns ett så väldigt stort behov.Precis som tidigare talare har sagt är Västsverigeen stor industriregion som är av mycket stor betydelseför hela rikets ekonomi. Ökade satsningar på kompe-tensförsörjning, utveckling och forskning är nödvän-diga för att bibehålla och stärka regionens konkur-renskraft. En utbyggnad av grundutbildning ochforskning är därför inte i första hand en fråga om enregional rättvisa utan en fråga om att stärka hela Sve-riges konkurrenskraft som industrination.Min fråga är: Hur skall vi förse medforskningsresurser, allra helst de små högskolornasom ligger så väldigt långt efter? Det är den ena de-len.Den andra är att det i finns en brakvalitet på högskolorna, högt sökandetryck, låg ut-bildningsnivå. och naturvetenskap är viktigaämnen där, och vi kan ta emot oerhört många fler -minst 5 000 utbildningsplatser, men upp till 10 000platser, är det stora behovet just nu.Anf. 38 ():Fru talman! Förutsättningen för att vi i Västsveri-ge skall kunna få en utbyggnad är att vi faktiskt får enutbyggnad i hela landet. Jag tror inte på att särskiljapolitiken, att se i det regionala perspektivet och bortsefrån det nationella perspektivet. Jag tror att de hörihop. Jag tror att förutsättningen för att vi kan varamed och fördela platser är att vi i hela landet får enordentlig utbyggnad. Då blir det här lite märkligt. Detär bra och positivt att har den syn somhon har här i talarstolen, men hon måste få problem isitt eget parti som i alla stycken har haft en helt annansyn på de mindre högskolorna. Man får hoppas attden kan förändras. Det vore välgörande.När det gäller forskningen, som just nu kanske ärdet allra viktigaste, har vi haft en utbyggnad av hög-skolan, och vi kan se framför oss en fortsatt sådanframöver. Det måste paras med en satsning på forsk-ning. Våra högskolor i vår region hade till-sammans med de minsta satsningarna pådetta. Ändå kunde vi sedan se att sprangi väg och fick forskningsmedel, och vi tillsammansmed har fått de minsta satsningarna. Det ärmycket bekymmersamt för vår utveckling. Det måstevi få en ändring på. Då är frågan om utbildningsmi-nistern är beredd på denna satsning framöver. Det trorjag är kolossalt viktigt.Sedan tror jag att det är farligt att fastna i exaktatal på vad vi har för behov av utbildningsplatser. Jagtror att det minsta är 5 000 sett i relation till de andrasom finns runt omkring oss. Men jag tror att det sna-rare går mot 9 000-10 0000 platser om vi ser till hurutvecklingen ser ut både på industrisektorn och i denoffentliga verksamheten.När det gäller vill jag ändå säga att detär fantastiskt att , som är den förstahögskolan i meningen att det kommer att finnas ut-bildningsplatser där, kommer att växa från111 studerande till ungefär 150. Det är en mycketpositiv utveckling. Sedan skall vi inte glömma bortatt den högskola som finns i landskapet i övrigt all-deles i närheten, /, rekryterar sittunderlag från och har en ambition att ökadistansutbildningen. När man pratar om den lågautbildningsnivån i och möjlighe-ter framför allt betyder /kolossalt mycket.Anf. 39 ():Fru talman! Det är lite synd att utbildningsminis-tern ger sig hän åt politisk polemik i stället för att seallas vår gemensamma strävan att lösa sådana viktigaproblem som detta är. Som utbildningsministern settkan vi svenska ledamöter samverka i att försöka lösaproblemen och få frågan på rätt väg. Så gör man iuniversiteten och på högskolorna i västra har man många intressanta projekt. Man samver-kar mellan universiteten och högskolorna för att ut-nyttja de resurser man har fått på rätt sätt. Det ärviktigt att man håller sig till det.