prot · GM0970 · 1999-03-17 00:00:00 — Precissom på alla andra politikområden tvingas man attgöra ganska hårda prioriteringar.Underlaget för den skrivelse som vi nu debatterarär och planförslag för åren1998-2007. Dessa förslag baseras i princip på detinfrastrukturbeslut som togs 1997. Där slog riksdagenfast att transportinfrastrukturen skall främja ett miljö-anpassat och trafiksäkert transportsystem som skallbidra till tillväxt och sysselsättning i alla delar avlandet. Sammanlagt skulle 190 miljarder fördelasunder de närmaste tio åren.När plan framlades för regeringenkunde man konstatera att åtgärderna översteg den ramsom hade beslutats. Därför måste en del reduceringargöras i denna plan.Jag har inte för avsikt att kommentera alla de ob-jekt som finns i planerna på väg- och på järnvägssi-dan, men jag skall lyfta fram bl.a. några objekt somhar föranlett reservationer från meddebattörerna.Låt mig börja med objektet förbifart Markaryd.Jag håller med om att det icke är acceptabelt att vi harvägsträckor där det sker ett så stort antal olyckor, isynnerhet inte om det beror på att vägstandarden ärmycket dålig. Vi måste gemensamt få till stånd enklar förbättring av trafiksäkerheten.Regeringen har beslutat att lyfta ut objektet förbi-fart på . Det kan hänvisas till att förslag inte uppfyller något av Vägverketsprioriteringskriterier för förslag till nya sträckor. Dethar föreslagits en ny sträckning som skall byggas uttill motorvägsstandard. Kostnaden är ca 740 miljoner,och projektet skulle genomföras under perioden2002-2007. Slutförandet skulle ske ganska sent underperioden.Vägverket konstaterar att objektet inte är sam-hällsekonomiskt lönsamt och att det inte heller upp-fyller något annat av kriterier. Vägverketsförslag beror också på att beslutat om attöverge det tidigare s.k. stråktänkandet. Det viktiga äratt vägstandarden tillgodoser de mål och de behovsom finns i respektive del av landet. Vi måste inte hamotorväg överallt för att klara trafiksäkerheten ochtillgängligheten, för att få fram trafiken säkert osv.Varje vägsträcka bedöms utifrån sina egna förutsätt-ningar.När det gäller utlyftandet av förbifart urVägverkets planer har flera sagt att detta inte är till-ständigt på grund av alla de olyckor som sker. Vi ochregeringen har dock sagt att skall åter-komma med ett enklare förslag till utbyggnad i nästaplaneringsomgång. På det sättet kan man ändå kom-ma i gång med förbifarten och faktiskt få den färdig-ställd lika tidigt som blir fallet enligt förslaget i denskrivelse som vi nu behandlar.Vi finner alltså inte att vårt förslag utmynnar i attdet inte blir en trafiksäkrare väg förbi Markaryd.Fru talman! Jag går över till en annan punkt, somockså har tagits upp av många andra. Den har ävenföranlett reservationer. Det gäller de enskilda vägar-na. Som vi har hört har de en stor längd. Två tredje-delar av vägnät består av enskilda vägar. Vii utskottet delar motionärernas uppfattning att detenskilda vägnätet har en stor betydelse i vårt land. Viär mycket väl medvetna om att det behövs ett stortekonomiskt stöd för det enskilda vägnätet. Samtidigtmåste statens ekonomiska engagemang på det härområdet vägas mot behovet av medel för nyinveste-ringar och drift liksom för underhåll av det allmännavägnätet.Regeringen kommer att göra en översyn av denenskilda väghållningen, och vi förutsätter från vårthåll att behovet av stöd till enskilda vägar tillhör defrågor som kommer att behandlas i denna översyn.Detsamma gäller frågan om statligt stöd till bärig-hetssatsningar på det enskilda vägnätet.Vad gäller vägföreningar som kan komma attdrabbas av merkostnader till följd av att lagstiftning-en om enskild väg upphörde kandet bemötas med att väg-hållning befarar att merkostnaderna skulle uppgå till700-750 kr för varje hushåll. Men om vi - som SvenBergström sade - skall tro på kom-mer kostnaden att stanna på per fastighet.Differensen blir då i alla fall , och kostnadernakanske inte blir så enorma.Vi utgår ändå ifrån att regeringen kommer attuppmärksamma problemet med förrättningskostna-der, antingen i samband med den planerade översy-nen av det enskilda vägnätet eller i annat lämpligtsammanhang, och att man, om det visar sig nödvän-digt, ämnar vidta erforderliga åtgärder.Fru talman! Några korta ord om järnvägen. Jagskall bara kommentera det som så här länge har tagitsupp i debatten, Europabanan, Götalandsbanan osv.Vad vi säger är inte direkt nej, men vi säger inteheller ja, för det finns ju inte möjlighet att plocka indetta inom de nuvarande ekonomiska ramarna. Menvi förutsätter att i sin egenskap av sektor-sansvarig myndighet tar med detta i beaktande ochpresenterar möjliga förslag i kommande planerings-processer.Fru talman! Vi har i och för sig fattat beslut om deekonomiska ramar som vi har att arbeta inom. Trotsdetta utger sig andra partier och vissa utskottsföreträ-dare här för att vara alla goda gåvors givare. Manpresenterar nya sträckningar på enskilda vägar, manvill ha mer pengar till enskilda vägar, till motorvägar,till nya järnvägar, m.m.Som avslutning vill jag säga att det hade varit väl-digt klädsamt om ni hade talat om var dessa pengarkunde hämtas. Om ni skall lägga 740 miljoner extrapå en förbifart vid , vilka vägsträckor skalldå tas bort? Vi är ju låsta med de medel som vi harinom ramen.Jag har kontrollerat med det budgetmaterial somövriga partier presenterade när budgeten antogs ihöstas. Det är ingen som har mer pengar för den härsektorn än vad socialdemokraterna föreslog. Visserli-gen ville lägga mer pengar på vägsek-torn, men de ville i stället lägga mycket mindre peng-ar på järnvägar. Totalt betyder det att samtliga oppo-sitionspartier ville anslå mindre pengar. Hur skall nivara trovärdiga när ni säger att ni kan plocka frammer pengar till vägnätet?Fru talman! Med det anförda yrkar jag avslag påsamtliga reservationer och bifall till hemställan itrafikutskottets betänkande nr 5 i dess helhet.Anf. 109 SKÅNBERG (kd) replik:Fru talman! När det gäller pengarna kan jag barapåminna om att vi ligger någon promilleunder regeringens anslag, men i stort sett på sammanivå. Det handlar om inom dennastora budget. Vi tar på oss både bördan och privilegietatt kunna omfördela inom anslaget.Beträffande får ju inte avståndstagandetfrån stråktänkande medföra den sortens konsekvenseratt man accepterar att det rör sig om en motorväg därdet har uppstått en flaskhals. Vi vet om att vägsträck-an är olycksdrabbad och att människor kommer att döi olyckor där. Då kan vi inte hänvisa till att riksdagenhar beslutat att vi inte skall ha ett stråktänkande.Det är självklart att denna vägsträcka måste åtgär-das. Jag tycker att gav intryck av att hanhöll med i sak, även om han inte kunde omdisponerapengarna. Detta blir ytterligare komplicerat genom deca 400 markägarna och kommunens ansträngningar.Det rör sig om 20 miljoner i planeringskostnader somblir kastade i sjön.Min enkla fråga till och den socialde-mokratiska majoriteten är: När får dessa människorsin väg?Anf. 110 () replik:Fru talman! Jag kan först hålla med om att krist-demokraterna i stort sett har samma budget som visocialdemokrater när det gäller infrastrukturobjekt.Men det gör det ju inte lättare, och det förklarar intevar man hämtar de 740 miljonerna. Vi ser ingen möj-lighet att ta bort så pass mycket pengar från andraobjekt runtom i landet. Det hade likafullt varit kläd-samt om ni hade talat om varifrån ni hämtar pengar-na.Som svar på frågan när dessa människor får sinväg kan jag säga att de kan få den lika tidigt och denkan bli minst lika trafiksäker med det nya sättet somregeringen har föreslagit, nämligen att Vägverketskall återkomma i nästa planprocess. Färdigställandeti den första planprocessen, där regeringen nu har lyftur projektet, innebar att det skulle vara klart i slutetav . Med en ny planprocess sombörjar hinner det ändå bli klart innan2008. Jag kan bara säga att vägen kan vara färdig vidsamma tidpunkt som det var tänkt från början.Anf. 111 SKÅNBERG (kd) replik:Fru talman! Detta låter ju bra, sånär som på detlilla ordet "kan". Det "kan" vara färdigt. Det hjälperju inte markarydsborna. De behöver kunna ha enframförhållning och med trygghet kunna räkna medatt det är färdigt . Finns det möjlighet attändra det lilla ordet "kan" till "skall"?Anf. 112 () replik:Fru talman! Om man har varit politiker i ett antalår blir man försiktig med att lova någonting om "kan"och "skall". Det skall t.ex. hållas ett val innan 2008.Man vet aldrig vad som händer.Det enda jag vill poängtera är att socialdemokra-terna ser lika allvarligt som alla övriga partier på attdet sker olyckor bl.a. på denna vägsträcka och påandra vägar. Vi måste få bort olyckorna på vägarna.Kan vi sedan göra det på ett sådant sätt att vi snabbarupp möjligheten att få ett bättre vägnät över helalandet genom att inte genomföra så storartade projekt,t.ex. genom , som har föreslagit,är det en bra mycket bättre lösning, för då räckerpengarna till fler trafiksäkra projekt runtom i landet.Anf. 113 () replik:Fru talman! har berörts åtskilliga gång-er här. är det bara på diskussionsplanet.Såväl markarydsborna som trafikanterna får nöja sigmed att vi för tillfället inte har någon möjlighet att senär någonting kan ske som verkligen ger en bättreväg.Jarl tycker att det skulle vara klädsamt omvi anvisade pengar till objekten. Han noterade i ochför sig att vi hade ett gott utrymme i vår budget. Detfinns fullt tillräckligt för de åtgärder som vi pläderarför i det här sammanhanget, fattas bara annat.Sedan säger i en parentes: Vi har intesatsat lika mycket som ni på järnvägar. Men, JarlLander, det är ju det som är poängen, att vi har gjorten annan markering när det gäller insatserna. Däravhar vi alltså ett gott utrymme för att finansiera dettastråktänkande, varav Markarydsdelen utgör en länk.Jag vill ställa en motfråga till . låg ju i pipeline och var i stort sett påväg att förverkligas när regeringen av någon anled-ning beslutade sig för att omprioritera detta projekt.Pengarna hamnade i stället i trakterna kring kan man börja fundera över varför den vägsträck-an plötsligt blev så viktig, men kan kan-ske berätta vilka grunder som man hade för det be-slutet.Jarl var inne på förrättningskostnadernaför det enskilda vägnätet. Han avvisade förslagenmed att man skulle avvakta vägdatabankens färdig-ställande.Jag måste bara konstatera att de två frågorna intehar något samband. Förrättningskostnaderna för detenskilda vägnätet uppstår den dag då någon begär enny förrättning. Där har vi principiellt olika uppfatt-ningar. Vi hävdar att enskilda inte skall behöva taansvaret för lagändringar som genomför,alltså att kostnader som uppstår i samband med nyalagar skall täckas av samhället.Anf. 114 () replik:Fru talman! Återigen kommer upp. Detär klart att har mer pengar på vägsek-torn. Det var ju det jag sade också. Men de har ändåinte så mycket pengar att det skall kunna täcka Mar-karyds 740 miljoner plus alla dessa miljoner som niskall höja bärigheten på enskilda vägnätet med ochplus övriga satsningar på vägnätet. Det räcker ändåinte, . Tyvärr klarar ni inte av denbiten.Sedan påstås att man för att lyfta ut Markarydslänger in i stället. Jag vill påstå att Motalahar varit med i diskussion. Detär inte fråga om antingen eller, utan problemet var attVägverket överskred den ram som var fastställd förväginvesteringar totalt sett med drygt 700 miljonerkronor. På något sätt måste man banta.Kan man då göra en förbifart vid någotenklare men ändå åstadkomma samma resultat vadgäller trafiksäkerheten och framkomligheten, då tyck-er jag att vi har pengar att tjäna på den biten. Kan videssutom inse att det här kan färdigställas inom minstsamma tidsperiod som det första förslaget tycker jagatt det är helt okej att man gör på det här sättet.Anf. 115 () replik:Fru talman! Det var ju inte mycket till förklaring ifråga om på vilka prioriteringsgrunder man bytteobjekt. Men jag kanske får ha förståelse för det. Re-geringen hade kanske andra bevekelsegrunder än vadJarl kände till, eller i alla fall än vad det kanfinnas anledning att här i kammaren redovisa. Vi fårförmodligen inget svar på den frågan även om jaglåter den hänga kvar. Det finns möjlighet att kom-mentera den vidare.Sedan gäller det enskilda vägar. Driftsbidrag ochen inventering av det enskilda vägnätet är två frågorsom hänger nära samman. Att täcka det enskildavägnätets driftskostnader är en gammalprincip som man har levt med. Man harkunnat finansiera underhållet på stora delar av detenskilda vägnätet.På grund av anslagskrympningar har man nutvingats minska till . Det finns exempel på t.o.m. ligger under den nivån i vissa samman-hang. Det vore bra, , om ni konstateradeatt det inte räcker att skriva procentsatser i ambitions-nivåer. Vi måste också se till att anvisa medel för atttäcka upp till den nivån. De enskilda väghållarna blirinte särskilt nöjda med att få en procentsats på pappe-ret men i plånboken utdebitering efter en betydligtlägre nivå.När det gäller inventeringsbiten har vi också för-slagit att man skall påskynda för att få ett bättre greppom standarden på det enskilda vägnätet. Där kan vikonstatera att det är en väldigt vag skrivning i ut-skottet. Den avslutas med: "Det kan enligt utskottetsmening inte uteslutas att mer enhetliga förhållanden inu behandlat avseende skulle erbjuda fördelar, inteminst från rättvisesynpunkt. ", när skall ni leva upp till detta? Vadhar vi för tidsaspekt på att denna rättvisesynpunktverkligen kan tillgodoses?Anf. 116 () replik:Fru talman! Först och främst tycker jag att LarsBjörkman kanske skulle ha varit lite tydligare i frågaom vad han syftar på när han står och insinuerar har lyft pengar från ett område till ett annat. Detär i alla fall ingenting som vi i trafikutskottet harbehandlat på något sätt. Vi har inte heller något un-derlag för det. Det hade varit klädsamt av LarsBjörkman att tala om vad han menar när han kommermed sådana insinuationer.Vad gäller enskild väghållning över huvud tagetkan jag vara en av de första som beklagar att vi intehar tillräckligt med pengar inom vår ram, inom kom-munikationssektorns ram, för att klara alla önskemål.När vi står inför de här prioriteringsfrågorna är detdet allmänna vägnätet, så att industri och sysselsätt-ning klarar sig någotsånär, som vi skall prioritera föreenskild väg. Då kanske det är så att man får sänkaanslagsprocenten något. Men säger vi ju att viförutsätter att den utredning och översyn som skallgöras av de här reglerna snabbt kommer till stånd ochatt vi kanske får en bättre fördelning.Får vi sedan bara - det är återigen det som ärgrunden för allt det här - en bättre situation i sam-hället totalt sett, så att vi får in mer skattepengar,något som jag skulle tro att motsättersig, då kan vi använda samhällets medel till fler en-skilda mil - och till fler mil på allmänt vägnät också.Anf. 117 () replik:Fru talman! Först det här med , JarlLander. Jag tycker att man kan läsa mellan raderna idet säger att han inte själv riktigt tror attdet är möjligt att göra de här omdispositionerna ochfå fram den här vägstumpen, , i den taktsom hade klarats om man hade fullföljt som planerat.Markaryds kommun har haft samråd med 400 mark-ägare, företag och andra, och har lagt ned20 på att projektera och planera denhär stumpen. Och så kastar man om planeringen - påett avsnitt som är olycksaligt hårt drabbat av olyckor.Då borde det finnas kraft i den här församlingenatt säga att det här inte är rimligt. Här tycker vi att vimåste hjälpas åt att klara detta och göra de nödvändi-ga dispositionerna för att faktiskt få fram projektet.Det är inte rimligt att bara stillatigande acceptera.Risken är betydande att det här nu skjuts flera årframåt i tiden. De här 20 miljonerna som Vägverkethar investerat brinner inne osv.Sedan gäller det de mindre vägarna och de delar-na. är ju värmlänning och vet väldigt välhur det ser på det allmänna vägnätet och på de enskil-da vägarna ute i bygderna. Det är ingen tvekan om attdet är kontraproduktivt, att det är en dålig affär lång-siktigt för samhället att underlåta att underhålla ochse till att bärigheten är tillräcklig på dessa vägar. Viförlorar långsiktigt pengar på att inte vidta åtgärdernu. Vi brukar tala om långsiktigt hållbar politik. Detvore verkligen långsiktigt hållbar politik att faktisktgöra de här satsningarna nu.När det gäller var de olika partierna har lagt sinapengar vet mycket väl att harmotsatt sig de här storskaliga satsningarna typ Södralänken i där det kostar 1,2 miljoner kronorper löpmeter väg att bygga. Vi har sagt att vi villanvända de som regeringenhåller inne för senare användning. Om viljan finnstror jag att det går att klara det här på alla håll. Just iMarkaryd är det faktiskt särskilt angeläget att få framdet här projektet nu.Anf. 118 () replik:Fru talman! från min sida skalljag ta upp . Som jag ser det, som vi har settdet, som jag förstår att regeringen har sett det, finnsdet möjligheter att med en enklare utformningen avvägstandarden nå samma resultat vad gäller trafiksä-kerhet och framkomlighet till en lägre summa pengar.Man kan dessutom om - och det förutsät-ter vi naturligtvis - återkommer med ett sådant härförslag i nästa planeringsprocess, få detta färdigställtvid samma tidpunkt som första förslagskulle vara färdigställt till. Då förstår jag inte varförni skall motsätta er det här förslaget. Ni har ju ändåinte de pengar som behövs för detta.Sedan kan jag hålla med . Jag ärockså ute i landet, t.ex. ute i , och ser alladessa dåliga vägar. Det är bedrövligt att vi i stort settär tvingade att förslita vägkapitalet så mycket som vigör . Det var lite därför som jag hade det här lillareplikskiftet med förut. I så fall måstejag prioritera det allmänna vägnätet framför en storprocentsats statsbidrag till det enskilda vägnätet.Problemet är ju i grund och botten statens ekono-mi. Vi måste alltså från den statliga ekonomin hämtaen tillräckligt stor ram att jobba med inom kommuni-kationssektorn för att klara det här totalt sett. Och detär det vi gör. Det var någon som efterlyste att Nä-ringsdepartementet skulle göra det här hårt och fortoch stort. Då vill jag lova att det gör de.Sedan har vi också konkurrens från andra sektoreri samhället om våra skattemedel. Vården skall ha sitt,det är vi överens om. Skolan skall ha sitt, det är viöverens om. Omsorgen skall ha sitt, det är vi ocksåöverens om. Det står bl.a. i motioner attde krymper anslagen till kommunikationssektorn baraför att få utrymme för det här. Det tycker jag är bra påsitt sätt. Men kan man inte då gå ut ochsäga att man skall ha mer pengar till motorväg.Låt oss bygga enklare och billigare men nå sam-ma resultat!Anf. 119 () replik:Fru talman! Låt mig för min del också ta uppMarkaryd en sista gång. Det är klart att endast framti-den kan visa om får rätt, dvs. om det gåratt ta fram en annan och enklare lösning som blir likabra och om det går att göra det vid samma tidpunkt.Jag är tyvärr lite pessimistisk på den punkten. Jaghoppas verkligen att har rätt. Det vore enolycka om det här nu skjuts in i framtidenmed tanke på den olycksfrekvens som vi har på dethär vägavsnittet.Det är självklart så att det är ont om pengar. Vård,skola och annat vill ha sitt. har ju och mitt parti hjälpts åt för att försöka få ordningoch reda på statens finanser här i landet. ser vi ialla fall lite ljus i tunneln. Det finns mera pengar attdisponera. Vi kan kanske vara överens om att det ärdålig hushållning med resurserna att förslita ett kapi-tal så att det kostar mer att återställa det, vare sig detär enskilda vägar, statliga vägar eller kommunalavägar. Det är kontraproduktivt, det är en dålig affär,att slita ned vägkapitalet så att det kostar mer att rustaupp det . Därför borde vi kunna vara överensom att det är en klok och bra politik att se till att un-derhålla vägkapitalet så att vi inte råkar ut för ensituation där det kostar mer att rusta dem så småning-om.Jag har tyvärr inte hunnit med att ta upp förrätt-ningar och annat som jag också gärna skulle ha velatsäga någonting om. Men där kan jag instämma i detLars sade. Det är orimligt att ägare avenskilda vägar, som inte har beställt någon ny lag, fårstå för kostnaden när vi här i fattar ett be-slut. Det borde vi också kunna vara överens om.Anf. 120 () replik:Fru talman! Jag håller med omatt det inte är bra att vi sliter ned vägkapitalet på detsätt som vi gör. Vi gör allt för att det inte skall behö-va vara en så drastisk förslitning av det heller. Det ärbristen på pengar till infrastruktursektorn i landet somgör att vi sitter i den här sitsen.Men, som också sade, vi ser lju-set i tunneln. Och det är inte ett mötande tåg, utan detär en öppning som finns där borta. Med den utveck-ling som vi har pratat om i IT-debattenmed ny sysselsättning osv. ser vi att vi är på rätt väg.I nästa planeringsprocess skall det kunna bli ett störreutrymme för detta. Vi skall inte behöva ha de härlimiterna, som det heter, på investerings- och under-hållssektorn på väg- och järnvägssidan i framtiden.Anf. 121 ():Fru talman! har inga reservationer itrafikutskottets betänkande Investeringsplaner förtrafikens infrastruktur. Vi ställer oss bakom utskottetsbetänkande. Det betyder däremot inte att vi saknaråsikter eller visioner om dagens eller kommanderevideringar av investeringsplanerna.Riksdagens beslut med anledning av regeringensproposition /97:53 Infrastruktursatsningar förframtida transporter innebar bl.a. att transportin-frastrukturen skall främja ett miljöanpassat och trafik-säkert transportsystem. Detta avspeglas också i riks-dagens beslut med anledning av proposi-tionen Transportpolitik för en hållbar utveckling.Vi i tycker att dessa beslut är braoch väsentliga. Men de ger också anledning att ifrå-gasätta dagens dyra och stora motorvägsinvesteringarsom t.ex. . Det är ett motorvägsbyggesom kostar per meter eller 30-50 gånger mer än vad en genomsnittlig motorväg pålandsbygden kostar.Dyra och stora motorvägsinvesteringar är knap-past att hänföra till en miljöanpassning av transpor-terna. Sådana investeringar medför tvärtom ökadetransportvolymer, och då framför allt ökade gods-transporter, på vägar. En ökad transportvolym ochfler tunga fordon på vägarna innebär ökade kostnaderför samhället i form av vägunderhåll, och samtidigtkan de påverka trafiksäkerheten negativt.Det är inte heller fler vägar som behövs. Däremotmåste naturligtvis förbättringar av de befintliga vä-garna ske. Då måste man analysera och utreda om detär ytterligare dyra motorvägar som skall till eller omdet finns billigare alternativ som dessutom uppfyllerkravet på trafiksäkerhet. En ökad trafiksäkerhet ärinte heller enbart knuten till vägarnas kvalitet utan rad andra frågor som bilbältesanvändning, alko-holpåverkan, hastighet osv.I dagens betänkande under den nationella stom-nätsplanen finns i med. Det ärVänsterpartiets förhoppning att det finns en ordentliganalys av kostnaderna för tunnelprojektet och avkonsekvenserna för miljön innan spaden sätts i jor-den, och det brådskar. Vi hoppas att de geologiskaundersökningarna görs så bra som det över huvudtaget är möjligt så att vi undviker ett nytt Hallandså-sprojekt.Fru talman! Inför kommande år anser vi i Väns-terpartiet att det är viktigt att man inför styrmedel föratt person- och godstransporter skall kunna flyttasöver till järnväg och sjöfart. Det skulle bättre svaramot en miljöanpassning av transporterna. Det innebäratt man måste se över hur avgifter och skatter skallutformas för att också få en mer rättvis kostnadstäck-ning för de olika transportslagen.Det är också mer samhällsekonomiskt riktigt attanvända redan gjorda stora investeringar som bl.a.järnvägen. Det finns en stor kapacitet att ytterligareöka andelen transporter på järnväg. Detta bör utgöraen grundbult vid kommande beslut kring framtidatransporter.