prot · GN093 · 1999-09-15 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1999/2000:3Onsdagen den 15 septemberKl. 9.00 - 10.39Det justerade protokollet beräknas utkomma ------------------------------------------------------------------------1 § Särskilt anordnad debatt om EU:s miljö-stöd och bidrag till landsbygdsutvecklingenAnf. 1 ():Fru talman! Anledningen till att vi från Kristde-mokraternas sida begärde denna extradebatt om jord-bruket är dessvärre inte speciellt upplyftande. Dethandlar nämligen om ett misslyckande som innebäratt som nation ser ut att gå miste om ca 3,5miljarder, alltså urEU-kassan. Det är ett misslyckande som innebär attden svenska lantbruks- och livsmedelsnäringens kon-kurrensförhållande till omgivande länder ytterligareförsämras. Det är ett misslyckande som innebär attomställningen till ett mer miljövänligt jordbruk brom-sas upp och att de öppna landskapen riskerar att växaigen. Detta sker ovanpå att regeringen enligt uppgift ibudgeten kommer att föreslå en ökad beskattning avjord- och skogsbruket och landsbygden med någrahundra miljoner.Fru talman! har vi hört ett annatbudskap från regeringen och jordbruksministern - skulle satsa på lantbruket och att man skulle lättapå den extra skatteryggsäck som bönder bärpå. Vad är detta värt ? Min fråga till ministern ärom hon verkligen kan fortsätta att ansvara för enpolitik som underminerar det svenska jordbruket ochdärigenom slå ut svenska miljö- och djurhållnings-mässigt bra producerade livsmedel från marknaden.Känner ministern att det finns trovärdighet kvar gen-temot den näring som hon är politiskt ansvarig för,eller drar hon nu någon annan slutsats, eller kommerhon nu att kompensera lantbruket med nationellamedel? Det skulle ju vara ett sätt att ta sig ur detta.En annan fråga som jag hoppas att denna debattskall ge ett svar på är om det finns en majoritet här iSveriges riksdag för att reparera detta misslyckande.Signaler har ju kommit från regeringens stödpartierom att det inte är acceptabelt med de förlorade miljö-och landsbygdsutvecklingsmedlen. Därför vill jagfråga och : Kommerni att satsa på att vi får nationellt satsade medel förmiljöprogram och landsbygdsutveckling?Anf. 2 ():Fru talman! har begärt denna sär-skilda debatt därför att den age-rande i förhandlingarna kommer att resultera i enkatastrofal situation för det svenska jordbruket ochför den svenska landsbygden. Beslutet innebär attSveriges bönder går miste om miljardbelopp somskulle ha kunnat användas bl.a. till en fortsatt miljö-omställning i det svenska jordbruket.Sverige har av kommissionen erhållit en mycketdålig tilldelning av EU-medel inom ramen för dens.k. Denna innebär att vikti-ga program för t.ex. miljöåtgärder i jordbruket, stödtill mindre gynnade områden, investeringsstöd, stödtill nyetablerade bönder, landsbygdsutveckling, m.m.blir mindre. Förutom minskade möjligheter till enfortsatt miljöomställning blir det alltså sju mycketmagra år för svenskt jordbruk om inte regeringensfallissemang i förhandlingarna rättas till här i Sverige.Min fråga blir alltså: Vilka åtgärder avser rege-ringen att vidta? Och finns viljan hos övriga här när-varande partier att tillsammans med oss göra någon-ting som rättar till regeringens agerande? Jag harredan väckt frågan i miljö- och jordbruksutskottet,men det vore skönt om vi kunde klara uppvilka som vill vara med och se till att det svenskajordbruket får jämförbara konkurrensvillkor så attmiljömålen uppnås.Anf. 3 Jordbruksminister ():Fru talman! Jag skall börja med att ge fyra per-spektiv på dagens debatt.Det första perspektivet: Debatten handlar omEU:s jordbrukspolitik , och den har juförberetts i det som har kallats Agen-da 2000. Det handlar om att få kontroll på den stän-digt stigande kostnaden för jordbruket i . Dethandlar om att göra bönderna något mindre beroendeav politiska beslut. Och det handlar om att lyfta framkonsumentintresset. Jordbrukspolitik är nämligen intedetsamma som bondepolitik. Utan konsumenter -inga producenter. Det handlar också om att växla omfrån stela prisdrivande stöd till miljö- och lands-bygdsutvecklingsstöd. Det handlar om att ge bondenett nytt uppdrag i när våra bönder producerarför mycket mat. Det handlar om att möta koncentra-tion och storskalighet som visserligen gör jordbruketkonkurrenskraftigt men som om det drivs för långthelt slår ut vissa landsdelar och de mindre jordbru-ken. Det handlar om att ge en stimulans för de mindrejordbruken och för de avlägset belägna och för demsom i traditionell mening inte är konkurrenskraftiga.Det handlar också om EU:s framtid i ett helt annatoch mera övergripande perspektiv. Om vi inte fårkontroll över kostnadsutvecklingen omintetgörs ut-vidgningen. Då finns det inte pengar till några nyamedlemsländer.Detta har varit uppfattning, och dennahar vi drivit under de år som agendaarbetet har pågått.Och vi har fått gehör för en del. Vi har påbörjat enmarknadsanpassning, även om det har varit små steg.Vi drog ned prisstöden något. Vår kommissionärFranz förslag var steg i rätt riktning, ochSverige stödde honom till allra största delen. Men påen punkt kunde ministerrådet inte enas, och det vardet som skulle ha gett mer pengar till miljö- ochlandsbygdsutveckling, nämligen det som kallas fördegressivitet, att ta lite grann av direktstöden och föraöver det till miljö- och landsbygdsutvecklingen för attpå så vis motverka storskalighet och koncentration,som jag just sade. Det fanns inte majoritet för detbland jordbruksministrarna.På toppmötet i gjordes inte saken bättre närFrankrikes president gick in och lade fram förslagsom vann gehör och som gjorde att det blev en ännumindre kaka att dela på för miljö- och landsbygdsut-vecklingen. Detta, inom parentes, applåderades då avvåra svenska bönders organisation. ochKristdemokraterna uttalade också att det låg väl i linjemed deras uppfattning. Mer pengar till prisstöd alltsåoch mindre pengar till landsbygdsutveckling ochmiljö, eftersom ramen fanns där.Mer pengar till jordbruket som ni nu kräver härinnebär mindre pengar till någonting annat. Merpengar till jordbruket inom EU innebär att det storaEU-projektet, utvidgningen, hotas. Är det verkligennågonting som de två partier som har begärt debatteni dag önskar, att motarbeta en reform som skaparmöjlighet att utvidga EU mot gamla Öst- och Cent-raleuropa? Uppenbarligen är det så, och det visar påen förbluffande oförmåga till politisk helhetssyn ochkonsekvens.Det andra perspektivet: Efter Berlinuppgörelsenmed stats- och regeringscheferna fanns det 4,3 mil-jarder euro som länderna skulle fördela. Öns-kemålen från de olika länderna låg på närmare 8 mil-jarder, dvs. : Det är fler än som inte har fåttsitt önskemål tillgodosett.Efter otaliga förhandlingar med medlemsstaternaoch efter bilaterala överläggningar på alla nivåerbeslutade kommissionen hur fördelning-en skulle ske. Alla länder skulle åtminstone få 10 %mer än man i genomsnitt förbrukat under dengångna mandatperioden; det var utgångsbudet. Detfick en del länder, t.ex som fick vad manhade förbrukat plus . Vi i fick vad vihade förbrukat men vi lyckades förhandla oss upp till35 % därutöver. Dessutom räknas summan upp varjeår under den här perioden.Det tredje perspektivet: Vad betydde medlemska-pet för bönder? Ja, det betydde, som vi allavet, en återgång till en reglerad tillvaro. Det betyddeen återgång till ett beroende av politiska beslut mendet betydde också ekonomiskt ökade intäkter meddrygt 2 miljarder jämfört med . Från1995 och framåt är det ju fråga om 2 miljarder per år.Det betyder också, om man räknar på detta, att varjelantbruksföretag i i genomsnitt får knappt200 av skattebetalare och konsumenter.Sammanlagt handlar det om 16 miljarder ochom 87 000 jordbruksföretag. Det är ungefär likamycket som barnbidraget och ungefär lika mycketsom föräldraförsäkringen.Man kan också göra en annan jämförelse. Halm-stad kommun t.ex. har ungefär lika många invånaresom bönder, runt 86 000-87 000. De får i statsbidrag576 miljoner - per invånare; detta sagt föratt få lite proportion på tilldelningen till landets bön-der men också på tal om det här med undermineringoch katastrof.Det fjärde perspektivet: Vad betyder saneringenav våra statsfinanser för bönder? 1995, närvi socialdemokrater tog över regeringsmakten, tving-ades vi sanera budgeten; det var nödvändigt. Vi skar isystemen för pensionärerna, för de arbetslösa i a-kassan, för barnfamiljerna via barnbidragen och förde sjuka via sjukersättningen. I den situationen hadedet alltså inte varit möjligt att ytterligare höja bidra-gen till bönderna. De hade nämligen genom medlem-skapet gått med vinst, medan vanligt folk i -löntagare och pensionärer - fick ställa upp för sane-ringen.Den genomförda saneringen, som vi ser saken ,gör också bönderna till vinnare. Bönderna är intebetjänta av ränta. betalar bönder900 miljoner mindre i ränta än , så de harockså vunnit på detta.Fru talman! bönder är sannolikt dengrupp som har tjänat mest på EU-medlemskapet och den förda ekonomiska politiken.Nästa vecka stärker vi böndernas ekonomi ytterligarei den budgetproposition som då kommer. Det kan vigöra därför att vi har orkat hålla emot särkrav. Vi harorkat se helheten och vi har orkat göra en prioritering.Anf. 4 ():Fru talman! Som ledamot av jordbruksutskottet ärdet med bedrövelse jag står här . Vi diskuterardet största jordbrukspolitiska misslyckandet i moderntid, och det är jordbruksministern som bär ansvaretför detta misslyckande.Det var tack vare bönderna som blevmedlem i EU. Om inte bönderna hade ställt upp somde gjorde skulle vi inte ha varit medlemmar i - jag vet i och för sig inte hur jordbruksministernser på detta.Bönderna avgjorde alltså, helt enkelt därför ansåg att modernäringen i skulle hakonkurrensneutralitet i förhållande till bönder i andraländer, som marknaden öppnades upp ochmurarna revs inom EU när det gäller jordbrukspro-dukter. När det gäller EU:s gemensamma jordbruks-politik fanns även ersättningarna till jordbruket med ibilden. Vi må tycka bra eller illa om detta men Sveri-ges bönder ska inte diskrimineras i förhållande tilldanskar, och österrikare. Det är där som jord-bruksministern bär ansvaret för nämnda diskrimine-ring.Fru talman! Den borgerligaregeringen hade presenterat ett regelverk som var bra.Margareta blev jordbruksminister och vändeupp och ned på alltihop. Det innebar kraftiga tidsför-luster. Det innebar också att vi fick ett regelverk somdet var omöjligt att administrera. Det var så byråkra-tiskt att man t.o.m. i undrade varför Sverigemåste vara så byråkratiskt.Är det då underligt att bönder inte harvågat utnyttja EU-ersättningarna? säger jord-bruksministern i olika sammanhang: Bönderna fårskylla sig själva. De har ju inte utnyttjat ersättningar-na. Ja, tacka för det, med ett sådant regelverk!Man utnyttjade inte ersättningsnivåerna tidigt nog.Det blev för lite pengar. Vi ser resultatet av detta nunär räkningen kommer. Vi moderater har varnat,bönat och bett om att man ska slå vakt om svensktjordbruk men har varit full-ständigt politiskt dövt när det gällt den här frågan.Margareta säger: Vi har sanerat ekono-min. Det har vi varit överens om. Men hur har detvarit med prioriteringen? Jo, den här regeringen harkastat ut miljard på miljard på miljard på s.k. miljö-satsningar som vi och många andra ansett vara felak-tiga. Man har satsat pengar på att köra sopor med hästi i stället för att satsa pengar på kulturlandska-pet i . Är det en vettig prioritering? Vi anser,fru talman, att det inte alls är så.Sveriges bönder förlorar 3 ½ miljarder kronor un-der perioden. Det motsvarar ungefär hela nettoin-komsten för bondekollektivet . MargaretaWinberg säger: Vi måste tänka på östutvidgningen.Men då ställer jag frågan: Blir östutvidgningen lättaredärför att får minskad ersättning ,som får en ökning ?Det här håller inte. Det resonemang som jord-bruksministern här har fört fram är ohållbart. Dethandlar inte om EU:s jordbrukspolitik eller om för-ändringen av EU:s jordbrukspolitik. Ramen måste viacceptera. Det är fördelningen inom ramen som den-na regering har misslyckats med när det gäller att slåvakt om bönder.Vad ska vi göra nu?För det första vill jag varna för en ren nationalise-ring av jordbrukspolitiken eller av vissa delar avdenna. Den gemensamma jordbrukspolitiken måsteligga fast.För det andra kräver vi en parlamenatisk bered-ningsgrupp som ska se till hur vi ska använda demedel som får. Vi kan inte längre lita påJordbruksdepartementet. måste ta initiativtill en parlamentarisk beredningsgrupp. Den miljöut-redning som är presenterad och som varit ute påremiss faller ju platt till marken i och med minskadeanslag. Det går inte att använda det underlaget. Vimåste alltså sätta oss ned och analysera hur vi nu skaanvända pengarna.Vi måste också se till att det konventionella jord-bruket får sin del. Det är ju det konventionella jord-bruket som ska konkurrera på världsmarknaden ochpå Europamarknaden med andra bönder som drivereffektiva jordbruk.Vi måste för det tredje genomföra intentionerna iLivsmedelspolitiska utredningen, krav som vi harställt . Dieselskatten, skatten för oljanoch elen samt handelsgödselavgifterna måste sänkasför att vi ska uppnå konkurrensneutralitet. Här harockså jordbruksministern gått ut och misstrott Livs-medelspolitiska utredningen och gett Jordbruksverketi uppdrag att analysera det här, precis som det intevore tillräckligt analyserat. Vi har svart på vitt på attSveriges bönder lider under felaktig konkurrens.Konkurserna i jordbruket visar ju detta.Fru talman! Så här kan det inte fortsätta. Vi måstefå en vettig jordbrukspolitik i detta land.(Applåder)Anf. 5 ():Fru talman! är ett av de länder i Europasom ligger främst i omställningen till ett hållbartjordbruk, möjligtvis ligger vi allra främst. Vi har ettjordbruk som skapar ett rikt odlingslandskap med enrik biologisk mångfald. Vi lyckas antagligen nå måletom att av odlingen ska vara ekologisk nästa år.Vi har också lyckats bibehålla ett jordbruk i helalandet. Det här är en utveckling som måste fortsätta.Även om vi nått långt har vi otroligt mycket kvar attgöra för att skapa ett hållbart jordbruk. Vi har allvar-liga problem med näringsläckage och övergödning.Kemiska bekämpningsmedel hittas i våra grundvat-ten. De betade markerna och den biologiska mångfal-den är fortfarande hotade. Konsumenternas efterfrå-gan på ekologisk mat är större än vad svenska bönderlyckas tillgodose.För sedan fattade ettbeslut som kommer att ha en stor påvekan på jord-bruket i . EU:s bidrag till jordbrukets miljö-omställning och till landsbygdsutveckling minskasmed åtskilliga hundra miljoner jämfört med vad viförhandlat oss fram till tidigare.Det är svårt att riktigt se konsekvenserna av detbeslutet, men ett par saker står helt klart. Vi kommeratt få det svårare att nå jordbrukets miljömål ochmålet att ha ett jordbruk i hela landet. Den positivautveckling som vi har haft hotar att sakta ned - ellerännu värre: vända. Det andra problemet är jordbru-kets lönsamhet, framför allt lönsamheten för de bön-der som har påbörjat miljöomställningen, för demsom odlar ekologiskt och för dem som gör en insatsgenom att bevara mångfalden i landskapet.Det är allvarliga problem. Det är uppenbart att detär ett misslyckande för regeringen att vi förlorar dehär pengarna. Det duger inte med några bortförkla-ringar om varför det blev så här. Det hjälper, GöteJonsson, inte heller med anklagelser om att regering-en har misskött sitt uppdrag att bevaka in-tressen i , även om det kan vara så. Vad vibehöver är ett ansvarstagande från regeringen ochlösningar på de problem som har uppstått. Jag trorinte att det får några större konsekvenser för jordbru-ket . Det gamla miljöstödsprogrammet fort-sätter till. Vi har tid på oss att lösa problemen,inte mycket tid men ändå en del.Vi måste se på alla möjliga lösningar. Vi måsteöppna för alla alternativ för att lösa problemen. Jagtänkte nämna ett par exempel som vi anser att vimåste titta närmare på. när miljöstödsprogrammennaggas i kanten måste vi se över även de andra eko-nomiska styrmedel vi har, framför allt skatterna. Vimåste se jordbrukets miljöskatter och de olika miljö-stöden som en helhet. Vi behöver se över bekämp-ningsmedelsavgifter, kväveavgifter och dieselskatten,som vi skapar det nya miljöstödsprogram-met. Målsättningen ska vara att nå miljömålen ochsamtidigt bibehålla eller förbättra det svenska jord-brukets konkurrenskraft.På fråga vill jag svara: Vänsterpar-tiet är inget stödparti till regeringen. ärSveriges tredje största parti, och vi använder denställningen för att driva igenom vår politik. Vänster-partiet har i budgetförhandlingarna med regeringendrivit på om jordbrukets skatter. Resultatet av dettakommer att redovisas här i kammaren , omman nu inte litar på det som står i tidningarna. Dis-kussionen om skatterna måste fortsätta. Det viktiga äratt se diskussionen om jordbrukets skatter som enhelhet tillsammans med miljöstöden för att skapakonkurrenskraft och fortsätta miljöomställningen.Den andra diskussion vi nu måste föra på allvargäller frågan om det som kallas modulering, dvs. attföra pengar från de generella jordbruksstöden tillmiljöstöden. Vi anser att det är fullt rimligt att vi nunär vi får mindre pengar för över en del av stödenfrån de bönder som får mest till dem som väljer attutveckla sitt jordbruk i en hållbar riktning. Pengarnakommer att göra betydligt mer nytta i miljöstöden äni arealstöden. På så sätt kan vi stödja svenskt jord-bruks utveckling mot konkurrenskraft och mot ekolo-gisk hållbarhet. Jag förutsätter att regeringen är öppenför en diskussion om helheten, om hela jordbrukspo-litiken. Vi behöver undersöka alla möjligheter. Alltannat vore oansvarigt med tanke på den allvarligasituationen.Anf. 6 ():Fru talman! Nyss upplevde vi en av de kraftigastedimridåer som lagts ut i denna kammare från minis-terns sida. I stället för att gå in i en besvärlig sakfrå-ga, där vi kan konstatera att hon har misslyckats,försöker hon diskutera helt ovidkommande saker.Hon tar inte ens diskussionen omkring miljöpro-grammet, landsbygdsutvecklingsprogrammet och vadhon kan tänka sig göra för att reparera den situationsom vi nu har hamnat i. Hon diskuterar räntaår 1992 och östutvidgningen precis som om vi utgjor-de ett hot mot östutvidgningen. Det är precis tvärtom.Det är tack vare att vi kan ha en vettig jordbrukspoli-tik i som vi också kan erbjuda östländernaoch de centraleuropeiska länderna en utvidgning ochskapa förtroende för den utvidgningen. Att skrämmamed att vi skall skära ned jordbruksstöden är inte rättsätt att nalkas den frågeställningen.Jag tror att de flesta i tror att jordbruks-ministern på något sätt också skall företräda näringen,slåss för sin näring, slåss för att vi skall få bra villkorså att man skall kunna utveckla det som man faktiskthar det politiska ansvaret för. I stället hörde vi ettanförande där hon försökte måla ut hur mycket bön-derna fått som de är så få, 66 000-67 000,som säger. Underförstått att det inte är såmycket att ta hänsyn till. Detta är fullständigt fel syn.Lantbruksnäringen är avgörande för att vi skall ha enlandsbygd, att vi skall ha boende i hela , att viskall ha sysselsättning. Det är avgörande för livsme-delsindustrin och alla de jobb som finns där. Harministern inte det synsättet utan negligerar det häroch inte ställer sig som en sorts företrädare för attdriva jordbrukets intressen och försöka få näringen attväxa och exportera produkter, då tycker jag att mi-nistern har missuppfattat sin roll.Låt oss gå in på sakfrågan. 1995 blev ,och medlemmar i . Österrikesoch jordbruk är ungefär av samma omfatt-ning, medan är mindre. Det kan då vararelevant att jämföra dessa länder vad gäller utfallet avEU-ersättningar till jordbruk och landsbygdsutveck-ling. Det är en värdemätare på regeringens förmågaatt hävda nationella intressen. Hur utfaller jämförel-sen? Jo, får , 290miljoner euro, . I svenskakronor innebär det här en minskning från tidigare rammed 545 miljoner. För är det en minskningmed 200 miljoner, medan österrikarna får en ökningmed . gerdet en förlust för på 3 815 miljoner. Finlandfår ett plus gentemot oss med 2 415 miljoner ochÖsterrike med 5 390 miljoner. Minskningen för Sve-riges del är i förhållande till tidigare ram. Detär det som är det intressanta. Vi kan också ta upp endiskussion om vad som har varit och hur många mil-jarder vi redan har tappat. Jag tänkte att vi skullelämna det bakom oss och försöka se vilka möjlighetervi har att faktiskt gå framåt och ta hem mer. Jag kangärna ta den diskussionen också. Minskningen förSveriges del är alltså i förhållande till tidiga-re ram, för , medan ökar sindel . Detta är fakta som ministern inte kanönska eller prata bort, fakta som visar på det miss-lyckande som jag talade om i min inledning.Orsakerna till misslyckandet är flera. Regeringentog inte till vara på de möjligheter som EU-avtaletgav, vilket mycket tydligt har redovisat.Under flera år slösades möjligheterna bort. Utform-ningen av miljöprogrammen har gjorts onödigtkrånglig, vilket försvårat utnyttjandet, något somockså redovisade.Sedan vill jag också peka på att i direktiven till ut-redningen om det nya miljöprogrammet skrevs det man skulle se på ett alternativ som innebar enminskning med 1 miljard. Man kan fundera över vaddet är för signal att skicka till , att vi på för-hand räknar med en nedskärning i miljöprogrammen.Sammantaget har vi på grund av detta inte bara enkommande förlust att se fram emot, utan man kanockså konstatera att vi redan gjort mångmiljonförlus-ter beroende på regeringens njugghet gentemot lant-bruksnäringen.Och kom ihåg: Det handlar inte bara om jordbru-ket utan också om en mängd andra arbetstillfällen pålandsbygden och inom livsmedelsindustrin. En upp-skattning säger att varje mjölkboende genererar åttaandra arbetstillfällen. När vi tappar bönder inäringen går mängder av jobb förlorade på grund avregeringens orättvisa jordbrukspolitik.Av dessa jämförelser kan man konstatera att re-sultatet av regeringens agerande när det gäller EU:smedel för miljöprogram och landsbygdsutvecklinginte kan betecknas som något annat än ett misslyck-ande.På sin tid kunde faktiskt erkänna att ettmisslyckande var ett misslyckande. Men MargaretaWinberg: Är det inte bäst att erkänna att detta inte varbra, att man inte fixade det här utan att man miss-lyckades? Låt oss nu hjälpas åt att reparera misslyck-andet. Vi kristdemokrater ställer upp på att försöka attreparera skadorna. Men då är det grundläggande attinse att det hela gick snett och att man nu måste för-söka att göra det bättre.Frågeställningen kvarstår: Är ministern beredd att- som också har sagt vara möj-ligt - kompensera denna förlust med nationella me-del? Såvitt jag förstår finns det redan budgetmedelanslagna. Därför skulle ministern kunna ge ett sådantbesked här i dag.Anf. 7 ():Fru talman! Alla svenskar kör inte ellerringer med en mobiltelefon från . Ändå bryrvi oss när köper Volvos personbilstillverkning.Vi bryr oss när finska tar täten i mobiltelefon-branschen och när svenska storföretag hotar att flyttautomlands. Vi borde bry oss lika mycket när svensktjordbruk konkurreras ut och hotas av nedläggning såatt vi tvingas importera mer och mer av livsmedelsom vi själva kan producera.Vi måste bry oss när det öppna odlingslandskapetoch jordbrukets fortsatta miljöomställning är hotadeoch därigenom hela den svenska landsbygden. Cen-terpartiet har varit med och sanerat statens finanser.Nu när det börjar lätta och ljusna vid horisonten är detinte rimligt att landsbygden ska behöva lida i ytterli-gare på grund av regeringens oförmåga.Jag är alldeles övertygad om att konsumenternaförstår att vi måste ha ett bra svenskt företagsklimat,även för jordbruksnäringen, om vi vill fortsätta att ätasvensk mat som har hög kvalitet. Jag och Centerparti-et skräms av regeringens passiva inställning.Regeringen måste börja att göra sitt yttersta så attsvenskt jordbruk kan överleva. Eller är regeringsför-klaringens mening om jordbruket bara tomt prat? Därstår de facto: "Jordbrukets utveckling som näring ären tillgång i den ekologiska omställningen."