prot · GN0948 · 1999-12-16 00:00:00 — Under1999 har vidare beslutats att Plastals fabrik med 250anställda ska läggas ned.Vilka konsekvenser förändringarna får för regio-nens underleverantörer är ännu för tidigt att konstate-ra. Tydligare än ovan kan det dock inte sägas att in-dustrisektorn i är på väg att strukturerasom. Kommunen har till regeringen redovisat ett am-bitiöst och framtidsinriktat program kallat FocusOlofström för att ta sig ur krisen. Någon reaktion frånregeringen på detta program har ännu inte kommit.I denna situation är det oerhört olyckligt att rege-ringen plockar bort ur stödområdet. ,om någonsin, behöver denna sysselsättningsmässigthårt drabbade kommun det stöd som stödområdestill-hörigheten ger.Det är svårt att se att som under flera århar tillhört stödområdet , när situationen är somsvårast och mest besvärlig, inte längre ska tillhöradetta område och få den hjälp till omställning av enalltför ensidig arbetsmarknad som stödet ger.Jag är medveten om att det är regeringen somfastställer vilka kommuner som ska ingå i de olikastödområdena, men vill ändå kommentera att utskot-tet i sitt kortfattade svar säger att om nya kommunerska plockas in måste andra utgå. Det är ju sant. I dethär fallet handlar det ju om motsatsen - en kommunsom haft stödet blir utan när stödet som bäst behövs.Olofströms kommun är enligt mitt sätt att se deten kommun som helt uppfyller de villkor som ställsför att erhålla stöd och borde därför ingå i stödområdeB tills vidare.Herr talman! Jag utgår ifrån att regeringen om-prövar sitt ställningstagande framöver eller på annatsätt kompenserar för den försämring somdet nu föreliggande ställningstagandet innebär. Tack!Överläggningen var härmed avslutad(Beslut fattades under 13 §. )8 § betänkande 1999/2000:NU3Utgiftsområde 21 Energi (prop 1999/2000:1 delvis).Anf. 70 ():Herr talman! Detta är en på många sätt lämpligdag för att diskutera energi här i . fram tills har nettoimporte-rat el från alla tänkbara håll. Från , herr tal-man, har vi nettoimporterat . Från har vi nettoimporterat och från 9 174 megawat-timmar. Det är alla de håll som det är möjligt attimportera el från. gick i stort sett alla svenska kraftverk för fullt. Viproducerade här i landet, och vi haren total produktionskapacitet på någonstans mellan27 000 och . Som mest har vi i Sve-rige gjort av med . Det var den7 februari 1996.Det här visar på ett alldeles utmärkt sätt Sverigesenergisituation, och det visar det som debatten bordehandla om: Vilken energipolitik ska föra föratt ta hänsyn till jobben, välfärden och miljön? Det ärvad den här debatten borde handla om i stället för atthandla om ett betänkande om att stänga svensk kärn-kraft och ödsla miljarder på annat.När man följer regeringens och majoritetens ener-gipolitik blir man bekymrad. Politiken går ut på attlägga miljard efter miljard på att stänga svenska,säkra kärnkraftverk. Man lägger miljard efter miljardpå ett omställningsprogram som alltmer liknar ettfiasko. köper det helstatliga bolaget in andelar i tysk kärnkraft för miljard efter mil-jard.Vattenfall gör i andra sammanhang reklam medsin slogan Två hål i väggen. Jag menar att socialde-mokratins och majoritetens energipolitik borde hasom slogan: Två hål i huvudet. Den här energipoliti-ken är, fru talman, sanslös. Vi ödslar miljarder på attstänga säkra svenska kärnkraftverk som dethelstatliga bolaget under ledning av dentidigare energiministern köper intysk kärnkraft för 7 ½ miljarder kronor.Jag skulle vilja ställa frågan till dem som repre-senterar majoriteten i det här betänkandet: Tycker niatt detta är en förnuftig användning av statens ochmedborgarnas pengar? Är det förnuftigt att läggamiljarder på att stänga svenska kärnkraftverk ochsamtidigt lägga miljarder på att köpa in andelar ityska - och tidigare finska - kärnkraftverk? Jag hop-pas att jag åtminstone kan få något svar på den frå-gan.Sedan är det inte bara den allmänna energipoliti-ken som känns bisarr. Även det betänkande som vi nudiskuterar känns något bisarrt. Här förespråkar majo-riteten utgifter på 1 . Och vi vet attdessa siffror inte stämmer. Vi vet att det nästa årkommer att betalas ut ytterligare 1 föravvecklingen av . av de utgiftersom staten har på energiområdet finns alltsåinte med i budgetbetänkandet.Tidigare har majoriteten argumenterat för att maninte kan ta med några siffror i budgetar, vårproposi-tioner eller annat av förhandlingstaktiska skäl. Detkan jag ha en viss förståelse för. Eftersom uppgörel-sen inte var känd innan betänkandet justerades kundeman inte heller ta med siffrorna då. Det är, fru tal-man, ändå ingenting som hindrar att majoriteten nuredovisar för hur detta ska betalas.Riksdagen ska nu fastställa budgeten, och jagtycker att det är ett anständighetskrav att majoritetenger ett besked. Hur ska dessa 1 baraför betalas?Nu kan man kanske tycka att en miljard inte är såmycket när vi bollar med miljard efter miljard. Jagtycker att det finns en mycket bra jämförelse. Förnågon vecka sedan hade vi seklets värsta orkan somdrog över - alltså seklets värsta orkan!Den beräknas ha orsakat skador för i runda slängar enhalv miljard kronor. Bara statens utgifter för Barse-bäck 1 motsvarar två sådana här naturkatast-rofer. Sedan ska det upprepas 2001, 2002 och delvis2003. Det är två naturkatastrofer bara för attbekosta . Här efterlyser jag besked. Hurska dessa pengar betalas?Sedan kan man fortsätta med att analysera denenergipolitik som förs. Ett av huvudnumren är justängningen av den säkra svenska kärnkraften, och kan vi se resultatet: nettoimport från ,nettoimport från , nettoimport från Danmark.Finland importerar stora mängder el frånRyssland, huvudsakligen producerad i relativt osäkraryska kärnkraftverk. Effekten av avvecklingen avBarsebäck ser vi alltså nu: import från avkärnkraft och kolkraft, import från av vatten-kraft och import från av kolkraft.Vad det så här det skulle bli? Är det här ett rimligtpris när det gäller miljön för avvecklingen av kärn-kraften? Bara att ersätta med de kolelda-de danska kraftverken innebär ju massiva utsläppsök-ningar. Det handlar om koldioxid extraper år, svaveloxider och kväve-oxider för att ersätta el från Bar-sebäck med el från skitig dansk kolkraft.Jag skulle vilja fråga framför allt ochCenterpartiet: Är detta ett rimligt pris när det gällermiljön? Ni har ju i andra sammanhang sagt att det ärannat som ska ersätta kärnkraften. Men ser vi isvart på vitt i statistiken från Nordpol hur elenströmmar in från , och . Ärdetta ett rimligt pris när det gäller miljön?Det andra benet i majoritetens energipolitik är detstora och beryktade omställningsprogrammet, somtotalt ska kosta runt och som mannu kan börja att utvärdera. Regeringen har låtit endansk konsultfirma utvärdera medprogrammet. Dess kritik är inte nådig.Av 18 delprogram är 6 inte ens möjliga att utvär-dera, eftersom det inte har häntnågonting. Det rör sig om stöd till småskalig vatten-kraft, om upphandling av ny elproduktionsteknik, omenergiförsörjningen i , om introduktion avny energiteknik, om energisystemforskning och omforskningssamarbete i . Därvidlaghar det inte hänt någonting under det första året.När det gäller bidraget för att minska elanvänd-ningen konstaterade de danska konsulterna:"Tabellen viser også, at målet med en elbesparelsepå fra ordningen ikke kan nås med de af-satte midler. "Vidare framhålls:"Med den nuværande () konverte-ringstakt vil det tage ca. at nå målet. "När det gäller el från biobränsleeldade kraftvär-meverk konstaterar man: "Kun ved en biobrændsel-pris på per MWh en elpris på perMWh og en kalkylationsrente på giver det opstil-lede modelprojekt ifølge STEM's beregninger løn-somhed (incl. "Majoriteten säger sig på den här punkten varaframgångsrik, därför att många har sökt stödet, mendet här visar att man trots beviljat stöd inte bygger.När det gäller el- och värmeproduktionen i skriver konsultfirman : "Af de 200 mkrder var anvist er overført til 1999. "Detta betyder att ingenting har hänt.Så här kan man gå igenom omställningsprogram-met punkt för punkt och konstatera att det inte hargett någonting. har majoriteten sagt attBarsebäck 2 ska stängas . Denstängningen är dock villkorad. Det krävs att man kanredovisa antingen att de som detgäller kan sparas bort eller att det kan tillföras nyenergi.Jag skulle vilja fråga , somska föra socialdemokraternas talan: Anser socialde-mokratin att omställningsprogrammet är så fram-gångsrikt att det är möjligt att stänga också Barse-bäck 2?Det finns vidare anledning att något ifrågasättaMiljöpartiets agerande på energiområdet. I säger t.ex. företrädare förMiljöpartiet att man är emot stödet till den småskaligavattenkraften. Man hänvisar till de mycket stora bio-logiska värden som skadas när småskalig vattenkraftbyggs ut. Trots att man säger det till miljötidningarnagår man i det här betänkandet glatt och positivt soci-aldemokraterna till mötes och är beredd att fortsättamed stödet till småskalig vattenkraft.Jag skulle vilja fråga : Blirmiljöskadorna mindre när är med om attbetala ut pengarna för den småskaliga vattenkraften?Eller vad är det som gör att man applåderardetta stöd, som man har varit emot?Jag skulle också vilja fråga omhon är nöjd när svenska kärnkraftverk ersätts med ipraktiken dansk kolkraft och rysk kärnkraft. Är dettaett rimligt pris för miljön?Fru talman! Det finns mycket att säga om densvenska energipolitiken. Den är bisarr. Den innebäratt vi avvecklar bra produktionsresurser i föratt ersätta import av miljöskadlig och farlig energi-produktion i andra länder. Det finns mycket kritik attrikta mot detta, men för att inte dra ut på debattenalltför länge ska jag avsluta med att konstatera att vi idet här årtusendets nästan sista debatt här i riksdagenborde begrava den gamla planekonomiska energipo-litiken och i stället fundera på vilka krav välfärden,jobben och miljön ställer på en framtida energipolitik.Därmed yrkar jag bifall till reservationen 1.Anf. 71 ():Fru talman! Energipolitiken kan aldrig ses isole-rad från andra politikområden. Våra energipolitiskabeslut är i allra högsta grad kopplade till ekonomi,miljö och folkhälsa. Energibesluten berör inte baraoss i . De berör vår omvärld likaväl som viblir berörda av andra nationers energibeslut.I juni 1997 beslutades om en ny energipolitik iSverige. Där ingick stängning av en reaktor i Barse-bäck och ett omfattande program för åtgärder för attstimulera en effektivare energianvändning och ut-nyttjande av förnybara energislag. Det är det som detmesta i budgeten handlar om och som vi ska ta beslutom i dag.Kristdemokraterna är starkt kritiska mot regering-ens hantering av hela kärnkraftsfrågan. Beslutet före-gicks inte av en genomgripande konsekvensanalys,varken avseende miljö eller avseende ekonomi. Det ärfaktiskt en skandal att regeringen inte ställer sammakrav på sig själv när det gäller miljökonsekvensanalyssom den med stöd i lagen ställer på andra som plane-rar åtgärder med mycket mindre miljöpåverkan.Trots att man har haft på sig fram tilldet definitiva beslutet om stängning av harman fortfarande inte kunnat redovisa en miljökon-sekvensanalys. Eller kanske vill man inte. Man villkanske inte att de allvarliga miljökonsekvenserna skabli allmän kunskap och att regeringsbesluten därige-nom ska bli ordentligt diskuterade och ifrågasatta.För obehagliga konsekvenser blir det. Det harfaktiskt svenska folket insett. I en SIFO-undersökningi somras svarade av svenska folket att man villeha fortsatt drift av dagens reaktorer. Andra undersök-ningar har visat att klimatfrågan och miljöfrågorna ärde viktigaste frågorna för framtiden.Fru talman! Låt oss skåda framåt. Vad händer nu?Stängningen av första reaktor innebärett bortfall av ca . Jag frågar de parti-er som står bakom beslutet om stängningen: Hur skadet energibortfallet ersättas?Närmast till hands är förstås den danska kolkraf-ten, med mycket stora utsläpp av koldioxid. Ocksåutsläppen av svaveldioxid och kväveoxider kommeratt öka, vilket bl.a. betyder ökad försurning.Skåneregionen är ett hårt miljöbelastatområde, och ytterligare köp av dansk kolkraft ökardanskarnas produktion och utsläpp, vilket kommer attleda till att luftkvaliteten ytterligare försämras medhälsopåverkan som följd.Vi har sett larmrapporter om att barnen i får mer antibiotika än barn i andra delar avSverige, och jag menar att oavsett om det finns di-rekta samband eller ej kan ju var och en av oss här ikammaren inse att ökade utsläpp i närområdet i allafall inte kommer att göra barnen friskare.De av kammarens ledamöter som har hunnit medatt läsa har säkert stannat tilloch studerat den helsida som handlar om växthusef-fekten. Där säger man att för kommer växt-huseffekten att leda till att fjällvegetationen förändrasoch drar sig längre norrut. En rubrik över sidan säger:"klimat flyttar till ". Vi vet också attFN:s klimatexperter, , beräknar att jordens me-deltemperatur kommer att stiga med mellan 1 och 3 ½grader beroende på hurmycket halten av växthusgaser ökar.De ökade koldioxidutsläppen med påföljande kli-mateffekter är de enskilt största hoten mot vårlivsmiljö. Och jag undrar: Hur kan ni i de s.k. grönapartierna - då menar jag och -ställa er bakom beslut som innebär så markant ökadeutsläpp, sådan markant miljöpåverkan och ett sådantallvarligt hot mot klimatet? Jag vet att svenska folketkräver en förklaring. Ge oss den här och !Fru talman! Det finns all anledning att ocksåkänna oro för att energibrist ska uppstå under vintern.Stängningen av första reaktor innebär ettbortfall av ungefär . Till det ska vilägga att ungefär 2 500 megawatts reservkraft äravställd eller avstängd. Dessutom hände en sak understormen senast: Vi har fått en skada på Tysklandska-beln, så ingen import kan ske den vägen förrän omnågra månader, dvs. först när vi börjar gå mot vår ochvarmare tider.Hur ska klara en kall period i vin-ter? Ingår det i er politik att ska stängas närenergibrist uppstår? Jag förutsätter att vi får ett kon-kret svar från , ,och , för det här oroar en stordel av befolkningen och näringslivet. Och jag undrar:Oroar det inte er? Det finns ju som bekant inga ga-rantier för importmöjligheter. blir det ju ocksåkallt i och i norra när det blir kallti södra kristdemokrater är för en effektiv gränshandelmed el, men det svenska energipolitiska agerandet fårinte leda till att miljövänligare och effektiva energi-anläggningar läggs ned i så att vi i ställettvingas till import av el som produceras på ett sättsom har starkt negativ påverkan på miljön.Fru talman! hyllar inte kärn-kraften. Vi anser att kärnkraften ska fasas ut i taktmed att motsvarande mängd el kan tillföras och delvissparas bort. Tillförseln ska baseras på förnybar elpro-duktion. Vad behöver är en långsiktig ochmedveten energipolitik med fasta spelregler där in-hemska förnybara energikällor och bränslen utgör enväxande bas. Det är den enda kända vägen motdet ekologiskt uthålliga energisystemet.Låt mig kort komma över till omställningspro-grammet, såsom det redovisas i budgetpropositionen.Vi ser att regeringen återigen skjuter anslag framförsig i tiden. Flera anslag skärs ned kraftigt med hän-visning till bristande efterfrågan, diskutabel effekteller kommande utvärderingar. Genom att upprepadetta förfaringssätt kan faktiskt samma pengar använ-das år i budgeten, men dessvärre utan energi-eller miljöpolitisk nytta.Ola talade om den av Näringsdeparte-mentet beställda externa utvärderingen. Jag tyckerockså att det är en mycket intressant läsning. Det ären tjock rapport, och om jag kort skulle sammanfattaden skulle jag kunna göra det i två påståenden: Detfinns för det första väldigt mycket att göra för attförädla omställningsprogrammet, och för det andra:Programmet är otillräckligt som det ser ut i dag.Jag hoppas verkligen att regeringen tar till sig allade synpunkter och den kritik som framkommer iutvärderingen.Fru talman! Skatteväxling innebär att skatter påmiljöförstörande verksamhet höjs medan de i motsva-rande mån sänks för arbete. Det är en definition somde flesta brukar ställa upp på. I budgetpropositionenföreslår regeringen och dess stödpartier höjda skattersom en finansiering av kommande skattereduktion förkompetenshöjningskonton i arbetslivet. Men i propo-sitionen finns inget förslag till hur den här skattein-täkten ska användas. Det här sättet att använda detetablerade begreppet skatteväxling innebär att be-greppet kommer att urholkas till sitt innehåll och iframtiden kanske användas som motiv för varjehandaskattehöjning på miljösidan utan motsvarande skatte-sänkning på arbete. Och jag vill fråga: Är verkligenMiljöpartiet med på den här falska skatteväxlingen?Hittills innebär den bara en ren intäkt på 1,3 miljarderkronor till statskassan nästa år.Kristdemokraterna har i ett särskilt yttrande ut-vecklat vårt budgetförslag, som innebär en minskningav ramen med 205 miljoner. Vi står naturligtvis bak-om de båda reservationerna. Jag vill här yrka bifalltill reservation nr 2. Även om frågan nu av mångakanske anses vara överspelad i och med att det finnsen överenskommelse om , är vi kristdemo-krater fortfarande kritiska mot hur regeringen harhanterat finansieringsfrågan och anslaget i budgeten.Det är enligt vår mening som har att fattasådana budgetbeslut.Anf. 72 ():Fru talman! tog som bekant 1997 be-slut om ett energipolitiskt program för omställningoch utveckling av energisektorn. Programmet bestårav två delar; en kortsiktig och en långsiktig del. Denkortsiktiga delen siktar mot att under en femårsperiod- märk väl en femårsperiod - dvs. 1998-2002, skapaförutsättningar för avveckling av de två reaktorerna iBarsebäck. Den långsiktiga delen är riktad mot om-ställning av energisystemet totalt till en ekologiskthållbar energiförsörjning, baserad på förnybara ener-gikällor, genom utveckling av ny energiteknik förproduktion och genom rationell energianvändning.Parallellt med det kortsiktiga programmet ochprogrammet för långsiktig utveckling av energisys-temet drivs - och det vill jag poängtera - det klimat-påverkande energipolitiska programmet, som huvud-sakligen består av ett investeringsstöd riktat motenergisektorn i . Dessutomdrivs ett program för utvecklingen av egergiförsörj-ningen i , som har sin bakgrund i det spe-ciella elbalansproblem som emellanåt uppstår i regio-nen, kanske nu speciellt i samband med bortfallet avelproduktion från Barsebäck.Omställningen till ett framtida hållbart energisys-tem är alltså påbörjat. Det kan konstateras att de om-fördelningar som regeringen föreslår i här föreliggan-de budgetförslag ligger inom överenskommelsen ochramen för den överenskommelse som är träffad mel-lan de i energiöverenskommelsen ingående partierna.Fru talman! Låt mig redovisa några principiellacenterpartiståndpunkter i det här sammanhanget. ISverige kommer biobränslen attha en central betydelse för ett hållbart energisystem.Viktiga utvecklingssteg i detta sammanhang är enbred marknadsintroduktion av biodrivmedel samtelproduktion från biobränslen.En omställning av energisystemet efter dessa rikt-linjer bygger på att vi tar till vara och tar till oss nyahögteknologiska lösningar. Genom att leda utveck-lingen kan vi forma ett samhällsekonomiskt effektivtenergisystem och energiförsörjning och samtidigtskapa exportmöjligheter för svensk miljöteknik.Ett hållbart energisystem måste bygga på förnyba-ra energikällor. bör vara en föregångare medhöga ambitioner och sträva efter att minska de kli-matpåverkande utsläppen från fossila bränslen.Biobränslen minskar utsläppen och är miljöteknik-mässigt och näringspolitiskt bra.Biobränslen ska även fortsättningsvis vara friafrån beskattning. Vi betraktar torv som ett inhemsktbränsle. I beskattningshänseende bör torven jämstäl-las med biobränslen. Det skulle göra torven än merkonkurrenskraftig gentemot oljan och kolet. Samti-digt vill jag poängtera att torven kan inte och får intekonkurrera med de rena biobränslena.För att förbättra vår miljö och minska växthusef-fekten är det nödvändigt att forskningen kring alter-nativa energisystem och bränslen intensifieras.Forskning kring energisystem baserat på inhemskaoch förnybara bränslen skapar komparativa fördelarför och möjliggör svensk export av miljötek-nik.För en förnybar energikälla som vindkraft är detinte forskning om själva energikällan som är begrän-sande för utbyggnaden. är det snarareotydligheterna i regelsystemen för tillståndsprövning-en för vindkraftens utbyggnad och låg prioritering avvindkraftsintresset gentemot etableradeintressen som verkar begränsande på vindkraftensutbyggnad.Vindkraftsutredningen pekar i sitt slutbetänkandepå att det behövs ett kvantitativt mål för vindkraftsut-byggnaden. Med ett kvantitativt mål kan vind-kraftsintresset hävdas i sådan fysisk planering ochtillståndsprövning där vindkraftsintresset behövervägas mot andra tidigare etablerade intressen rörandemark- och vattenanvändning. Utan kvantitativt målblir det otydligt vilken tyngd vindkraften kan ges iavvägningen mellan olika intressen. Denna otydlighetlever vi som bekant med i dag.Vindkraftsutredningen föreslår som ett plane-ringsmål att som i ett första steg - märk: i ett förstasteg - man ska redovisa områden för en utbyggnad avvindkraften som motsvarar en produktion av hela 10terawatt . anförde vid behandling-en av att vindkraften skulle klassas somriksintresse. Så skedde emellertid inte. Men vi sermed tillfredsställelse att harkommit fram till den slutsats som den nu har gjort.Det behövs en nationell vindkraftsplan där vissa om-råden kan pekas ut som riksintressanta för vindkraft-verk enligt miljöbalken.I enlighet med vad jag anfört vill jag än en gångkonstatera att i allt väsentligt står bak-om anslagen som är redovisade under utgiftsområde21. biträder dock inte finansieringen avsamarbetet med fordonsindustrin som är redovisat ibudgeten.Regeringens förslag innebär att forskningsanslagomfördelas från universitet och högskolor till fordon-sindustrin. Detta tycker inte vi är acceptabelt. Ettutökat samarbete med svensk fordonsindustri kringutvecklingen av mer miljövänliga och energieffektivafordon får inte gå ut över statens anslag till forskningoch utveckling inom energiområdet vid våra univer-sitet och högskolor.Vi har i vårt budgetalternativ därför tagit med enutgiftsökning på detta område med 100 miljoner. Detär redovisat i ett särskilt yttrande bilagt till detta be-tänkande. Tack, fru talman.Anf. 73 () replik:Fru talman! Energipolitiken handlar om i rundaslängar 10 miljarder i utgifter för att stänga Barse-bäck, 9 miljarder i utgifter för omställningsprogram-met, och senast 7 ½ miljard i utgifter för att dethelstatliga bolaget ska köpa in tysk kärn-kraft. har man köpt in finsk kärnkraft. Jagskulle vilja fråga : Anser att detta är en förnuftig användning av sta-tens, skattebetalarnas och medborgarnas medel?Sedan skulle jag vilja fråga omhan anser att den tyska kärnkraft som staten nu köperär att klassa som en förnybar energikälla, eftersomstaten investerar i sådan och avvecklar densvenska kärnkraften. Jag skulle också vilja fråga EskilErlandsson om han anser att det ryms inom ramen förenergiöverenskommelsen.Stängningen av leder till ökad importav dansk kolkraft, vilket vi kan se , som leder tillmycket stora utsläpp av koldioxid, svaveloxider ochav kväveoxider. Miljön får betala ett högt pris för denomsvängningen från den utsläppsfria kärnkraften tillden skitiga kolkraften. Är nöjd meddet priset för miljön, dvs. svaveloxider och2 kväveoxider extra bara för ?Anf. 74 () replik:Fru talman! Jag anser att det är en förnuftig an-vändning av de pengar som står till vårt förfogande.Jag anser inte att det är lämpligt och rimligt att vilyfter över till dem som kommer efter oss - till demsom kommer efter och mig - att ställaom det svenska energisystemet. Vi måste börja dennaomställning nu.Det kan inte vara rimligt att överlåta att omställaall den produktion som sker i svensk kärnkrafttill dem som kommer efter oss , kanskerunt , eftersom varken eller jagvill bygga några nya kärnkraftverk. Vi måste för attkunna garantera en energitillförsel till oss alla, svenskindustri, osv., börja omställningen . Därav mittobetingade ja.