prot · GM0971 · 1999-03-18 00:00:00 — En sådan utredning ställer vi oss bak-om, och vi avvaktar naturligtvis med ställningstagan-det tills vi får se vad utredningen kommer fram till.Ett annat av de större förslagen i propositionengäller införandet av poäng i stället för nuvarandebestämning av kursernas omfattning i timmar. Vi kanse det som ett steg mot en ökad individualisering. bemärkelsen är förslaget bra. Egentligen behövsinte denna förändring, eftersom det redan med nuva-rande skollag och läroplaner är möjligt att användaolika för genomförandet av en kurs. Menunderlättar det utvecklingen mot ökad individualise-ring så är det okej för vår del, och vi står bakom för-slaget.Jag vill därefter säga några ord om betygen. Därär det fortfarande ett stort problem. Betygsfrågan tasinte upp i propositionen annat än indirekt. Och enligtvårt sätt att se är betygen ett allvarligt hinder för enfortsatt bra utveckling av gymnasieskolan. Mycketkrångel i skolan beror just på betygen. Borde de intetas bort nu? Vi har alla skäl att tro att betygen ärmycket osäkra mått och att de dessutom är värdelösasom prediktorer. Det går sannolikt inte att förutsägavare sig studieframgång eller yrkesframgång utifrånbetyg i gymnasiet.Enligt syn är betyg dessutomolämpliga som pedagogiska verktyg. Man skall stude-ra för att ämnet är intressant och inte för att få ettvisst betyg. Om vi har en skola där eleverna inte kanförväntas vara tillräckligt intresserade, då kan betyg,betalning eller något annat, vara okej. Det allra lämp-ligaste kanske är att man lovar att de som blir klarafår gå hem, om nu skolan skall vara ointressant. Na-turligtvis vill vi inte ha en sådan skola. Intresset skallfinnas där ändå, och betygen skall bort.Jag har tagit upp betygsfrågan tidiga-re utan gehör i kammaren, annat än från Vänsterparti-et. och delar uppfattning ibetygsfrågan. Jag börjar så smått tro att riksdagensledamöter har uppfattningen att betygen är ett bramått, att de är reliabla och , medan de i självaverket antagligen är i stort sett rent slumpmässiga.Skulle man inte kunna tänka sig att kammarenåtminstone kunde ta det modiga steget och bifallayrkandet om att saken undersöks, att man tar reda påom betyg har någon kvalitet och något värde? Är desäkra mått eller inte? Skulle det vara så att de är osäk-ra kan ju inte ens , och Modera-terna vilja använda dem. Eller är ledamöterna i samt-liga partier utom i och Miljöpartietgenerellt emot faktaunderlag? Frågan är ju faktisktviktig, inte minst för de elever som konkurrerarom platser i den högre utbildningen med tiondelar avpoäng, vilkas felmarginal sannolikt ligger tiofalt överden skillnaden.Fru talman! Jag yrkar bifall till reservation 11 un-der mom. 24 och mom. 29.Sedan vill jag gärna återgå till den fråga som jagtog upp i början. Vad är det egentligen som behövsför att fler elever skall känna att gymnasieskolan ären skola för honom eller henne? Det handlar om attutveckla verksamheten så att den blir angelägen ochmotiverande för varje elev. Individualisering är nöd-vändig, och det tror jag att vi är överens om. Men hurär det med elevernas delaktighet när det gäller studi-ernas form och innehåll - planeringen? Vi har fåttrapporter om att det brister i lärarnas och kommun-ledningens insikter i skolans mål och styrmedel.Mycket lite intresse har ägnats frågan om elevernahar fått någon insikt över huvud taget. Kanske voredet bra om man satsade ordentligt på att klargöraskolans mål och styrmedel för gymnasieeleverna.Utan den kunskapen är det svårt att känna sig riktigtdelaktig i planeringen av sina studier. Jag tror att detär viktigt att vi ger betydligt större utrymme för ele-vernas delaktighet i planeringen av skolverksamhe-ten.Hur är det med överensstämmelsen mellan sko-lans mål och hur skolans egen verklighet ser ut -demokratimålet, att utveckla förståelse och respektför andra, beredskap och förmåga att hjälpa andraosv.? I verkligheten uppmuntras ju en konkurrensmellan kamraterna i stället för hjälpsamhet, rakt över.Det är ett slående inslag i gymnasiet. När man talarom bristande tid från lärarnas sida för att hjälpa en-skilda elever så kanske man kunde stimulera elevernaför att få en lösning på problemet, så att elever somhar kommit lite längre i ett ämne kan hjälpa dem somskulle behöva hjälp. Varje lärare vet dessutom hurmycket man lär sig på att undervisa. Att hjälpa gagnaralltså även hjälparen.Jag skulle vilja se betydligt mer av delaktighet föreleverna inklusive att de också hjälper varandra. Ochjag ser en stor fördel i att betydligt större utrymmeges för verksamheter som ligger utanför själva äm-nespluggandet. Detta behöver inte nödvändigtvis varaen fråga som vi skall behandla i . Det ärredan nu fullt tillåtet att göra en sådan kursändringenligt gällande skollag och läroplan. Men det skullekanske inte skada om regering och riksdag tydligtmarkerade att man inte bara uppskattar skolornasinsatser för att öka prestationerna i kärnämnena utanockså ser andra mål i skollagen och läroplanerna somlika väsentliga.Jag måste då få tillägga att skolministern i olikasammanhang har betonat värdegrundens betydelse,och skolministern står naturligtvis bakom propositio-nen, precis som vi brukar säga att vi stå bakom våramotioner. Men propositionen är alltså skriven underden förra mandatperioden och återspeglar kanske intede satsningar som kommer härefter. Det skall därförbli intressant att se vad de får för form när det gällergymnasieskolan.(forts. 7 §)AjourneringKammaren beslutade att ajournera för-handlingarna till då frågestunden skullebörja.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 14.00.6 § FrågestundAnf. 27 FÖRSTE VICE TALMANNEN:Kammaren återupptar sina ajournerade förhand-lingar. följer en frågestund. Följande statsrådkommer att delta: Vice statsminister , jordbruksminister , utri-kesminister , försvarsminister vonSydow, socialminister , näringsministerBjörn , statsrådet ochstatsrådet statistik över nya statliga arbetstillfällenAnf. 28 ():Herr talman! Jag vill ställa en fråga som berörsamtliga sakområden, och jag riktar den därför tillvice statsministern.SCB har tagit fram statistik över tillkomsten av denya statliga arbetstillfällena, och det visar sig att de imycket stor utsträckning har hamnat i Stockholmsre-gionen. har antalet statliga sysselsättnings-tillfällen i övriga delar av landet minskat mycketdramatiskt.Min korta och enkla fråga är: Vilka slutsatser drarvice statsministern av den statistiken?Anf. 29 Vice statsminister ():Herr talman! Jag tycker att detta är en allvarligvarning till oss. Det har uppenbarligen inte blivit såsom riksdag och regering har tänkt. Det innebär att viåterigen på ett helt annat sätt måste ta oss an fråganom fördelning i landet av statliga myndigheter. Vimåste kunna gå före vad gäller den fördelningen ochta vårt regionalpolitiska ansvar. Vi tar alltså till ossden här rapporten mycket allvarligt och skall se överdet hela.Anf. 30 ():Herr talman! Jag tycker att detta låter bra. Jagskulle vilja följa upp med att fråga om regeringen nut.o.m. är beredd att överväga en ny utlokaliserings-våg.Anf. 31 Vice statsminister ():Herr talman! Riktigt så enkelt är det ju inte. Det ärganska komplicerat med omlokaliseringar. Men t.ex.den stora försvarsomläggning som vi nu har framföross kommer att innebära att staten tar på sig ett all-deles speciellt ansvar. Man kan titta på det goda ex-emplet därvidlag, nämligen , och det storaansvar som staten tog i det sammanhanget.Nedläggningen av . 32 ():Herr talman! Jag har en fråga till näringsministerBjörn . Jag önskar att jag på ett bra sättkunde förmedla till näringsministern och alla övrigahär i kammaren den hopplöshet och förtvivlan somjag mötte i . Med anledning avden utomordentligt allvarliga situation som vi nu har inorra vill jag fråga hur näringsministern serpå sätt att hantera sin omstrukture-ring, vilket utomordentligt märkligt och maktfull-komligt demonstrerades i går i Bengtsfors.Det är min ena fråga. Min andra fråga är hur nä-ringsministern tänker följa situationen i norra och vad vi kan göra för att mildra detta för helalandskapet katastrofala slag.Anf. 33 Näringsminister ():Herr talman! Jag vill börja med att från regering-ens sida uttrycka vårt stöd och vår kraftiga känsla fördem som drabbas i Bengtsfors.För det första vill jag säga att regeringen utgårfrån att företaget tar sitt ansvar. Vi kan på den svens-ka arbetsmarknaden inte ha ett förhållande som inne-bär att ett företag får stöd dels från kommunen, delsfrån staten och sedan i hemlighet beslutar att flyttanågon annanstans.För det andra vill jag säga att vi nu kommer attengagera de regionala organ som finns. Jag tänkernärmast på och på dess regionala organ,som länsarbetsnämnd etc. Jag förutsätter att de kom-mer att vidta åtgärder, vilket jag också kommer attbevaka.För det tredje kommer jag att åka tillBengtsfors för att låta mig informeras på ort ochställe.Anf. 34 ():Herr talman! Jag vill ändå ytterligare en gångställa frågan till näringsministern om han någonsin isin långa politiska bana har stött på ett sådant ageran-de från ett företag som visats i fallet med omstrukturering i Bengtsfors.Anf. 35 Näringsminister ():Herr talman! Med min långa fackliga bakgrundhar jag aldrig varit med om något liknande. Jag harändå såsom facklig företrädare varit med om mångaföretagsnedläggelser. Detta är exempellöst och oac-ceptabelt.Jag vill också, eftersom den frågan ändå kommerupp, nämna hur EU:s sätt att flytta stöd använts. Manhar först fått stöd genom mål 2, och sedan flyttar mantill , där man får än mer stöd. Också detta äroacceptabelt, något som jag kommer att ta upp i be-rört ministerråd.Stöd till BengtsforsAnf. 36 ():Herr talman! Även jag skulle vilja ställa en frågatill näringsministern om . Visserligen lik-nar min fråga en del , men det finnsockså en del andra aspekter som man behöver ta upp.Situationen är extrem. Förhållandet mellan de be-rörda 860 jobben i och det totala antaletjobb i gör att situationen där inte liknarnågon annan. Kommunen har redan börjat ett offen-sivt arbete för att klara situationen . Man hållernu på att planera för hur man skall arbeta vidare föratt hitta nya jobb och verksamheter i , föratt ge de människor som tvingas sluta nödvändigutbildning osv.De mål kommunen redan har satt upp är att underen treårsperiod skapa 860 nya jobb, dvs. lika mångasom nu försvinner. Det finns förutsättningar för det.Dalsland är ju inte någon underutvecklad region elleren region som håller på att bli underutvecklad. Tvärt-om ger läge med närhet till tre expansivaregioner - , och Göteborg-Trestad -möjligheter. Kommunen ser de här möjligheterna ochkan ta vara på dem, men det kommer att krävas rikta-de stöd för att den skall kunna hantera dem.Min fråga till näringsministern är om han är be-redd att ge sådana riktade stöd till Bengtsfors.Anf. 37 Näringsminister ():Herr talman! Jag kommer, som jag sade, att åkadit och låta mig informeras, dels av kom-munen, dels av företaget, dels av de fackliga organi-sationerna och de anställda. Därefter kommer jag attta ställning till vilka åtgärder som jag tycker att manbör göra tillsammans med kommun.Men det är viktigt att här säga att vi har regionalastrukturer - , det nya regionorganet ochlänsarbetsnämnden. Vi har väldigt mycket av resurseri det sammanhanget. Detta är också statens förlängdaarm. Vi skall i första hand se vad man tillsammansmed kommunen och företaget kan göra. 38 ():Herr talman! Tack för det svaret. Att näringsmi-nistern är beredd att samtala för att hitta lösningar ärpositivt och öppnar en del möjligheter.Ytterligare ett skäl till att flytten från Bengtsforsblir av är att maktförhållandet mellan företag ocharbetare ser ut som det gör. Den svenska arbetsrättengör det väldigt enkelt för företag att lägga ned ellerflytta en lönsam verksamhet, som den i Bengtsfors.Andra länder har betydligt tuffare regler på det härområdet.Jag anser att den svenska arbetsrätten definitivtborde skärpas för att hantera sådana här situationer.Jag undrar därför vad gör för attstärka arbetsrätten, för att förhindra företag att flyttaoch lägga ned lönsamma verksamheter som den iBengtsfors, helt utan att ta hänsyn till de människorsom drabbas.Anf. 39 Näringsminister ():Herr talman! Den arbetsrätt som vi har i Sverigehar sådana mekanismer att det här skall föras en dia-log mellan de anställda och företaget. Jag menar att vifrån den utgångspunkten har en väldigt bra arbetsrätt.Om sedan någon inte tillämpar arbetsrätten utangår i strid med den blir det en svårhanterad situation.Det gäller om all lagstiftning.Jag tror inte att vi skall tillämpa den lagstiftningsom finns i en del sydeuropeiska länder som har detförhållandet att arbetsmarknaden så att säga låses fastoch man får en liten flexibilitet. I detta fall är detexempellöst på vilket sätt man hanterat det, och jagtror inte att det kan ha sin grund i att det är fel påarbetsrätten. Därmed nu inte sagt att arbetsrättenskulle vara bra. Man kan hitta sådant som kanutvecklas.TinnitusAnf. 40 ():Herr talman! Jag skulle vilja rikta min fråga tillsocialministern.För några år sedan väckte jag en motion här omtinnitus, som ibland kallas för bullerskador. Tinnituseller bullerskador är ett högt ljud i huvudet som hind-rar den skadade att höra. Det är framför allt ungamänniskor som drabbas, och framför allt gäller detallt yngre människor. var detkanske äldre som drabbades, men med den nya rock-och popmusiken och det höga ljudläget blir det allt-fler som skadas, ibland så svårt att deras hörsel integår att reparera. Jag vill också påpeka att hörapparateri många fall inte hjälper.Jag fick till svar i betänkandet att man skulle till-sätta en särskild statsrådsgrupp för att titta på folkhäl-sofrågor över huvud taget och bl.a. den här frågan,men mycket resultat har jag inte sett. Däremot tyckerjag att SVT, , för ett par veckorsedan hade då det här ämnet togs upp,och det var mycket bra.Min fråga till socialministern är: Vad tror social-ministern att han kan göra för att förbättra den härinformationen till ungdomarna om hur de skall und-vika dessa skador för framtiden? Likaså har jag fun-derat på om Anslagstavlan i TV skulle kunna vara enväg för att informera.Anf. 41 Socialminister ():Herr talman! Jag utgår ifrån att om vi skall disku-tera det samhälleliga offentliga ansvaret när det gällerfolkhälsan på det här området så kommer uppdragetrimligtvis att fördelas mellan en rad olika institutio-ner. har skyldighet att bedrivainformationsarbete på det här området likaväl sombeträffande hela folkhälsoarbetet. Vi bör rimligtvisdiskutera vad skolorna kan göra för att upplysa. I storutsträckning handlar det också om arbetsmiljöfrågoroch sorterar således under de institutioner som ansva-rar för utveckling av arbetsmiljön.Det finns inte, vilket påpe-kar, något samlat program från dessa myndigheter -jag känner i alla fall inte till något sådant program -och det är möjligt att det finns skäl att efterlysa det.Men så som ansvaret ser ut nu ligger det hos de olikafolkhälsoredskap och myndigheter som vi har, inklu-sive också dem som har ansvaret för arbetsmiljön.Anf. 42 ():Herr talman! Anledningen till att jag ställer fråganjust till socialministern just är att det i betän-kandet står att det är en statsrådsgrupp som får i upp-gift att titta på det här. Och jag kan inte se att någotbättre resultat har kommit fram.Jag hoppas att socialministern går tillbaka till de-partementet och ser efter hur vi skallundvika det här. Det här är en mycket stor risk, sär-skilt för unga människor. Som följdfråga får jag säga:Vilka åtgärder tror socialministern att han kan vidtanu? Skall han vända sig till ellerskall han göra något mer på departementsnivå?Anf. 43 Socialminister ():Herr talman! Jag vet inte vilket betänkande ochvilken utredning hänvisar till.Jag känner inte till att det finns någon särskild stats-rådsgrupp i den här frågan, men däremot delar jaguppfattningen om att vi möjligtvis bör ta samladegrepp kring hela miljöfrågan med utgångspunkt frånde bullerskador som vi nu kan se växer.Jag ber att få återkomma till frågan och jag skallförsöka se efter vilka samlade grepp som man kan ta.Övningsområden för internationella insatserAnf. 44 ():Herr talman! Jag vill ställa en fråga till försvars-minister det att Natostaterna hade ett toppmöte iBryssel anmälde den svenskaregeringen och sitt intresse för att medver-ka i Partnerskap för fred. Beslutet vill jag minnasfattades samma år, 1994.Med anledning av det här beslutet uppkom fråganom att Norr- och kunde inrätta en inter-nationell utbildnings- och övningsplats för flygstrids-krafter. I planen ingick också upprättandet av centralförvaring och förvaltning av FN:s sjukvårdsmateriel.Man gjorde ett relativt stort arbete i den här fråganbåde från sida och från Försvarsmak-ten. Det här skulle kunna innebära, vilket är mesttroligt, ett stort antal jobb i norra frågor till försvarsministern är: Var liggerfrågan , kan vi förvänta oss ett beslut i fråganoch när kommer det i så fall?Anf. 45 Försvarsminister ():Herr talman! Detta förslag remitterades till bl.a.Försvarsmakten. Försvarsmakten fann att det intefanns något behov av att anlägga särskilda övnings-områden eller av förberedelser för luftövningsområ-den för internationella insatser, utan att i princip allavåra övningsområden och luftförsvarsområden skallkunna användas i den mån som vi vill genomföraövningar. Ärendet har inte tagits upp av regeringen iden proposition som nu har att behandla,och jag förutser att frågan om hur många övningsom-råden, skjutfält osv. som vi skall ha kvar kommer attbehandlas i en ny proposition till i höst.Anf. 46 ():Herr talman! Jag vill först och främst tacka för-svarsministern för svaret. Men det är ju egentligeninte frågan om att anlägga några nya anläggningar.Dessa anläggningar finns redan uppe i norr. Det ärbara fråga om ett bredare utnyttjande av de befintligaanläggningarna, vars geografiska läge ju är bra ochdär det också finns gott om plats i luftrummet.Anf. 47 Försvarsminister ():Herr talman! Det finns heller inga hinder för attanvända samtliga av dagens övnings- och skjutfälts-möjligheter för t.ex. samarbete inom ramen för Part-nerskap för fred, och det förekommer. Jag var per-sonligen uppe på ett besök i för en månadsedan ungefär, och träffade där på utländska enhetersom samverkade inom Partnerskap för fred. Så i prin-cip gäller att samtliga svenska institutioner inomFörsvarsmakten kan användas när behov finns, ochdet gäller självfallet de övningsförutsättningar somockså finns i och Västerbotten.Diskriminering i arbetslivetAnf. 48 ():Herr talman! Jag vill ställa en fråga till närings-minister är ju på det sättet att ganska nyligenbeslöt att skärpa lagstiftningen om diskriminering iarbetslivet, både när det gäller etnisk diskriminering,diskriminering av funktionshindrade och diskrimine-ring på grund av sexuell läggning, och jag tycker attdet här är alldeles utmärkt. Men jag saknar åtgärdermot en annan typ av diskriminering i arbetslivet, ochjag tänker då på diskrimineringen av de äldre. Denbistra sanningen är ju faktiskt att behöver maninte vara särskilt gammal för att drabbas av åldersdis-kriminering och ha svårt att få arbete.Och min fråga är: Vad tänker näringsministerngöra åt åldersdiskrimineringen i arbetslivet?Anf. 49 Näringsminister ():Herr talman! Ja, jag som är näst äldst i regeringenvet hur det är att vara gammal!Det finns inga lagar som särskilt förbjuder diskri-minering av äldre. Däremot är det i lagen om anställ-ningsskydd ganska tydligt att man inte kan avskedanågon bara för att den personen är gammal. Jag troratt mycket av den åldersdiskriminering som vi upple-ver i samhället handlar väldigt mycket om attityder.Vi lever i ett samhälle där människor alltför lätt fast-nar i att man inte duger om man är gammal. Jag troralltså att det är den vägen vi måste gå, och därmedmenar jag att jag inte tror att vi behöver ha någonytterligare lagstiftning för detta.Anf. 50 ():Herr talman! Jag får tacka för svaret. Det är ju pådet sättet att vi inte har någon lag, men jag tyckerpersonligen att det skulle behövas.I avvaktan på det menar jag att vi behöver omfat-tande åtgärder i attitydändrande syfte. Det är de åt-gärderna som jag tycker att Näringsdepartementetborde fundera allvarligt över.Här gäller det faktiskt att ändra på människors in-ställning och få människor att förstå att det inte äråldern som är avgörande när det gäller att kunna ta ettarbete och göra det bra utan kapaciteten. Det är somnär det gäller alla attitydfrågor ett svårt arbete, ochdet behövs stora insatser.Anf. 51 Näringsminister ():Herr talman! Jag delar helt den uppfattningen.Tullia och jag har samarbetat i många årmed detta i föreningen 50 plus. Där kom vi ganskasnabbt till att det handlar om attityder.Jag vill passa på att säga här i kammaren att manär som bäst och har sin verkliga intellektuella kapa-citet när man har uppnått min ålder, och det gäller eralla andra som har uppnått denna ålder!Det är det budskapet vi måste för ut och inte troatt vi skall fastna i någon lagreglering. Det lär vi intekunna lösa detta med. Jag delar uppfattningen att dethandlar om attityder.Funktionshindrade barn i skolanAnf. 52 ():Herr talman! Med min således något begränsadeintellektuella kapacitet skall jag dock framföra enfråga till skolministern. Det gäller vad som skallhända med de funktionshindrade barnen i skolan.Vi är många som med spänning ser fram emot vadsom kommer att stå i den proposition som kommer.Men skulle jag vilja fråga skolministernhur regeringen ser på frågan om integration.Det är meningen att barnen enligt utredningensförslag bättre skall kunna integreras i en gemenskap.Jag tycker att man måste skilja på den fysiska integ-rationen, att barnen finns i ett klassrum, och denverkliga och sociala integrationen som finns för dehär barnen. Tillsammans med kamrater som harsamma problem upplever de kanske för första gångeni hela sitt liv att de har en kompis och ett socialt fun-gerande liv.Jag undrar som skolministern kan säga något omhur hon ser på fysisk integration och faktisk och soci-al integration.Anf. 53 Statsrådet ():Herr talman! har varit ett föregångslandnär det gäller att integrera alla elever. Alla eleverskall vara inom skolan. Det kommer att vara vår in-riktning också . Det finns fortfarande fleraländer där barn på grund av olika fysiska handikappfår gå i specialskolor.Min uppfattning är att det finns ett handikapp,nämligen att vara döv, som skiljer sig från andra.Döva kräver ett eget språk, och de behöver också hatillräckligt med kamrater och tillräckligt med personalsom är kompetent inom området. Det kräver en all-deles egen skolmiljö.Därmed är just de döva en speciell grupp som jagnu och också kommer att värna om och idet avseendet inte ser som integrerad tillsammansmed andra.Anf. 54 ():Herr talman! Många av de barn som är aktuellagår på en skola som heter . Den är säkertinte helt obekant. Där går barn med flerfunktionshan-dikapp. De barnen har också ett unikt språk. De kan-ske har ett språk som bara de och någon mer kanförstå, eftersom de har sådana problem.Därmed borde man kunna tänka sig att också vär-na den gruppen unga människor. De har kanske väl-digt svårt att klara sig i en vanlig skola, trots att dehemskt gärna vill, eftersom det krävs en enorm kom-petens. Jag kommer därmed också in på frågan omkvalitet.Tror skolministern att det finns en poäng att hakvalitet och mycket kompetent personal samlad på ettställe och att det kan generera en högre kvalitet än omman sprider ut denna framför allt pedagogiska kom-petens som behövs för dessa barn?Anf. 55 Statsrådet ():Herr talman! har just under-strukit vikten av spetskompetenser när det gällerfunktionshindrade elever. Vi anser att såväl spets-kompetens som forskning rörande dessa områdenständigt måste utvecklas. Utredningen har inte givitnågra som helst signaler om att det skulle försvinna,utan det skall tvärtom stärkas.Fortfarande är inriktningen att så långt vi kanskall elever integreras tillsammans.