prot · GM0988 · 1999-04-29 00:00:00 — Soliditeten ligger på jämförtmed som vi har satt upp som mål.Därför finns det som vi ser det inte något starktbehov av att bolagisera SJ. Det finns inte heller derätta ekonomiska förutsättningarna inom företagetjust . Vi säger därför nej till förslagen om bolagise-ring av SJ.Inte heller när det gäller ser vi någrafördelar med att bolagisera och privatisera verksam-heten som de borgerliga partierna föreslår.Verksamheten inom är heltkonkurrensutsatt, och fyller enviktig uppgift genom att bidra till att skapa en störrekonkurrens på anläggningsmarknaden.Fru talman! Jag vill nämna några ord om denlångväga busstrafiken, som också var uppe i debatteni går. Det enda kvarstående inslaget av reglering förden långväga busstrafiken är en prövning av om denlångväga busstrafiken kan leda till problem för trafik-huvudmännens lokala och regionala buss- och tågtra-fik.Det finns mycket goda motiv för att behålla denregleringen. I annat fall finns det en uppenbar risk föratt konkurrens på de lönsamma sträckorna och av-gångstiderna skulle öka trafikhuvudmännens under-skott och därmed också öka behovet av skattesub-ventioner till kollektivtrafiken från kommuner ochlandsting. Jag vill nog påstå att både kommuner ochlandsting har alldeles tillräckligt med utgifter utan attvi härifrån behöver belasta dem med ytterligare ut-gifter.Fru talman! Avslutningsvis vill jag yrka bifall tillhemställan i utskottets betänkande och avslag påsamtliga reservationer.Anf. 151 () replik:Fru talman! har använt sin talartidtill att angripa oss moderater, uppenbarligen i syfte attslippa svara på de frågor som bl.a. jag ställde i går.Hans Stenberg har ytterligare tid efter denna replik.Jag utgår därför ifrån att han uppfattade frågorna, atthan är beredd att svara på dem och ange hur hanupplever att situationen är på det svenska vägnätetsamt ange vilka åtgärder ni tänker vidta.När slår vakt om de monopolföre-tag som finns och inte ens kan tänka tanken att bildabolag blir man inte särskilt överraskad, eftersom detär en traditionell planekonomi som Socialdemokra-terna bedriver. Och med de tillväxtfientligavänner Socialdemokraterna har i sina stödpartier såhar vi kanske inte särskilt mycket att hoppas på innandet blir ändring i det gemensamma arbete som be-drivs.Men vi har ändå sett bevis på att det finns spänst idessa företag och att de själva i stor utsträckning villgå ut på marknaden för att kunna öka sin flexibilitetoch kunna medverka till att hitta nya trafiklösningar inya bolagsformer i stället för att vara starkt knutna tillregeringen och statsmakten.När försöker att slå undan benenför vår argumentering genom att säga att vi saknarpengar i våra budgetalternativ använder han sig av enräknekonst som jag inte är säker på att jag förstod.Men syftet var ju ganska tydligt, nämligen att miss-tänkliggöra att vi saknar pengar. Låt mig bara kon-statera, , att vi har 435 miljoner kronormer i vårt budgetförslag när det gäller väganslagen,och de tänker vi använda för att förbättra de dåligavägar som vi får in så många klagomål på.Anf. 152 HANS () replik:Fru talman! Jag tror att begriperdessa exempel om han vill, men viljan saknas nog.Jag ställde en fråga till tidigare omhan ansåg att vägnätet hade försämrats så kraftigtunder några månader. När vi behandlade vårproposi-tionen för bara hade nästan1,mindre till infrastrukturen. Omman går tillbaka tror jag att det var3,mindre.Visst ser vägarna dåliga ut, och visst behövs detresurser till dem, men detta är ingenting som haruppstått utan det har uppstått under en lång följdav år. Det är ett oerhört yrvaket uppträdande frånModeraterna att först år hävda att det behövsmindre pengar till detta område och sedan helt plöts-ligt vända på klacken och anslå några hundra miljonermer och sedan hävda att de därmed skulle halöst alla problem.Jag påstår nog att vi har tillräckligt med pengarför att ha en hyfsad drift och ett hyfsat underhåll avvårt vägnät . Det har vi tillräckliga anslag för.Däremot skulle jag också önska att vi hade mer peng-ar till investeringar i och rekonstruktion av dåligavägar.Jag tycker att skall svara på denfråga jag ställde: Vad menar när de säger- ni har några hundra miljoner mer - att investe-ringar i infrastruktur i princip endast bör genomförasom de är lönsamma. Innebär det att alla investeringarskall göras i storstadsområdena? Svara på den frågan,!Anf. 153 () replik:Fru talman! Vår prioritering att i regionalpolitisktsyfte satsa på det enskilda vägnätet har vi tyvärr intelyckats genomföra, men jag är övertygad om att detmottas med positiva anslag till skillnad från den rela-tivt snåla budget som har anvisats av framför alltregeringspartierna. När vi sedan talar om lönsammatrafikdelar i jämförelse med andra trafikslag tycker visjälvklart att om det visar sig att vägtrafik är ett bättrealternativ än att satsa motsvarande summor i regionenpå tågtrafik är det lönsamt att satsa på vägtrafiken.Konstigare än så är det inte, Hans Stenberg.Nu sägs det i varje fall att anslagen uppenbarligenär för små. Vägarna är för dåliga. Varför inte då,, fullt ut säga att ni borde vara bereddaatt satsa mer pengar från regeringspartiernas sida? Såkunde ni åtminstone ge bilden av att det finns en viljaatt göra någonting åt de alldeles påtagliga brister sominte ens i sin region kan skydda sigfrån att upptäcka. Om inte annat så borde hans väljarepåminna honom om det. Jag blir i varje fall påmindhemma i min region.Hans Stenberg fortsätter att dribbla med våra bud-getalternativ. Låt mig bara säga att vi vill behållabanavgifterna, och det ger oss i runda tal drygt 700miljoner kronor som vi kan använda till att finansierabl.a. vägprojekt på de platser i landet där de bästbehövs. När vi talar om att vi vill ompröva och kon-kurrensutsätta den olönsamma trafiken på det interre-gionala järnvägsnätet avvisar socialdemokraterna denbesparingspotentialen. Det är så det tillgår, HansStenberg. Lägger man fram konkreta förslag på be-sparingar får man pengar till att förbättra vägarna.Anf. 154 HANS () replik:Fru talman! försöker smita frånfrågan. Jag ställde frågan när jag läste er motion därni skriver: Investeringar i infrastruktur bör i principendast genomföras om de är lönsamma. Då handlardet inte bara om avvägningen mellan väg- och järn-vägsinvesteringar. När man läser bud-getalternativ och ser att ni anslår betydligt mindrepengar till järnvägen och mindre pengar till köp avolönsam trafik ser man lite grann vad det handlar om.Men säger ni att man skall göra investe-ringarna där de är lönsamma. Det innebär att männi-skor i glesbygd och på andra håll där det inte är såmycket trafik inte skall få några väginvesteringar. Ärdet så menar?Det skulle vara intressant att få ett ordentligt svarpå frågan. Det håller inte att prata om det enskildavägnätet. Alla människor i det här landet är beroendeav ett fungerande statligt vägnät, där det regionalavägnätet är oerhört betydelsefullt.Man kan konstatera när det gäller järnvägssidanatt har en syn på järnvägen som är näst-intill antik, som jag ser det. Man föreslår ständigtneddragningar av järnvägsinvesteringarna. Det inne-bär att vi får mer gods på landsväg med moderaternaspolitik.Anf. 155 () replik:Fru talman! Det är två frågor som jag vill ta uppmed . Vi har en reservation som be-handlar frågan om miljöavgifter. talarpositivt om miljöavgifterna men vill ändå inte riktigtkomma till skott. Det är därför vi har reserverat oss ibetänkandet. Det som är ett av dilemman i politikenär att det tar så , det är så segt. Allmänhetentycker att det inte händer någonting även om politikerfaktiskt är rätt överens om saker. Vi förefaller att varaganska överens om att miljöavgifterna är bra. Enutredning har kommit. Det är egentligen bara att fattaett beslut här i om vi är överens om att detär bra. Vi vet att det här ger oss möj-ligheter att låta bilismen i storstäderna betala sinasamhällsekonomiska kostnader. Det minskar trycket istorstäderna och ökar framkomligheten för nyttotrafi-ken. Man har mycket goda erfarenheter i Singapore.Varför vänta, ?Den andra saken som jag skulle vilja ta upp medHans Stenberg men som han inte berörde i sitt anfö-rande är: Hur kan regeringen mena allvar med att viskall ha ett långsiktigt hållbart transportsystem närden nu aviserar skatter på biodrivmedel i vårbudge-ten? Det är alldeles fel signal till aktörerna på mark-naden att säga att vi, utöver att det redan är högaskatter på bensin och diesel, också skall beskattabiodrivmedel. Vi borde vara överens om att dettasnarast möjligt skall introduceras på marknaden. Hurkan man då avisera skatt på biodrivmedel?Anf. 156 HANS () replik:Fru talman! När det gäller miljöavgifterna har jagen ganska enkel förklaring till varför vi inte vill ge-nomföra det just . Vi har haft en utredning. Utred-ningen är ute på remiss. Vi har ett system i Sverigesom bygger på att vi tänker igenom frågor ordentligtinnan vi fattar beslut. Visst kan man tycka att det gårför sakta. Men det är ändå rimligt att remissinstanser-na får säga sitt och att regeringen får lägga fram sittförslag. Sedan är det en annan sak att även om vifattar ett sådant beslut i tror jag inte att vihar några fungerande miljöstyrande vägavgifter itätorterna för den skull. Det här är en process somskall skötas ute i kommunerna. Tyvärr tror jag att detkommer att dröja innan man har kommit framså långt i den processen i kommunerna.När det gäller skatten på biobränslen känns detlite knepigt att ha en skattedebatt här om en proposi-tion som har framlagts och som skall behandlassenare. Rent principiellt är det en fördel om man kanhålla skatterna borta ifrån biobränslena därför att vivill ha en övergång till mer bränsleanvändning i väg-trafiken. Sedan har jag förstått att det handlar om enganska öppen skrivning i vårbudgeten. Det handlarinte om att det skall införas en skatt, men man lovarinte skattebefrielse mer än fram till ett visst årtal.Anf. 157 () replik:Fru talman! Jag noterar formuleringarna, HansStenberg. Det var välkommet att höra att det är enfördel att hålla skatterna borta från biodrivmedel. Jaghoppas att det får genomslag i det parti som HansStenberg representerar. Det är ingen tvekan om att detär en väldigt olycklig signal till aktörerna på markna-den när regeringen med stödpartierna ochVänsterpartiet nu aviserar och signalerar att det kankomma skatt på biodrivmedel . Det borde istället ha talats om att vi skall hålla skatterna borta.Det hade varit en bättre signal att skriva in ett sådantbesked.När det gäller miljöavgifterna tror jag att det ärväldigt viktigt i politiken att vi är tydliga och ändå såsnabba som det någonsin går. Vi har alldeles tillräck-ligt underlag här i för att kunna säga tillalla kommuner, för de behöver också förberedelsetid,att vi är inriktade på att öppna möjligheten för mil-jöavgifter i kommunerna. Jag är övertygad om här i snabbt skulle komma i gångmed en diskussion om att faktiskt införa dessa, kan-ske också i och där det kan varaaktuellt.Jag beklagar att vi inte redan nu kunnat bli enseom att säga okej till miljöavgifter. Jag är alldelesövertygad om att det är en metod som kommer.Anf. 158 HANS () replik:Fru talman! Jag är också övertygad, , om att miljöavgifter kommer, men tyvärr trorjag att det kommer att ta lite tid. Jag tror inte att det ärnågot bekymmer i kommunerna att vi inte hastar framdet beslutet. Jag tror att det klokaste vi kan göra är attlåta remissen ha sin gång. Diskussionen pågår förfullt politiskt i alla fall i vissa kommuner. Det kom-mer förhoppningsvis en proposition närremissarbetet är avslutat.Anf. 159 ():Fru talman! Till vill jag säga attdet är bra att det finns en stor uppslutning i de flestapartier kring att det skulle behövas mera pengar tillvägarna, eftersom behovet är stort.Hans Stenberg sade att det är en hygglig situation,men jag tror att det är en stor överdrift. Vi skullebehöva en hel del nya vägbyggen.Sedan ondgör sig över att vi frånFolkpartiet har den synpunkten att det skulle kunnaha anslagits mera pengar till infrastrukturen med enannan politik. Visst skulle det kunna ha varit så. Dettaär kommunicerande kärl.Den nuvarande regeringen har misskött arbets-marknadspolitiken, och det gör att utgifterna för den-na är oerhört stora. Om dessa kunde reduceras mednågra procent skulle det frigöra miljarder. Detta är enoerhört viktig fråga.Hans Stenberg talade om minneskollaps. Det ärstarka ord, men det är möjligt att han avser det somsocialdemokraterna sade då de före-slog nästintill dubbelt så mycket pengar till in-frastruktur som kvickt försvann när de kom i rege-ringsställning. Därför tror jag att vi kan se lite olikapå hur mycket pengar som det är möjligt att satsa här,men det grundläggande är att vi får fart på samhälls-ekonomin. Då handlar det om näringspolitik och enrad andra saker. Den har försummats ,och det gör att det är väldigt ont om pengar.Anf. 160 HANS ():Fru talman! Det är ju märkligt att ett parti straxföre jul hävdade här i kammaren att vi hade så onö-digt mycket pengar till infrastrukturområdet att skära ned med 2,9 miljarder, när man i aprilhävdar att det är alldeles för lite pengar. Det får välvara någon ordning på hur man för debatten.Det är lätt att vara populistisk när man befinnersig i oppositionsställning, men det här slog nog allarekord.Anf. 161 ():Fru talman! Det är möjligt att villkarakterisera det som populism när anslagen åker uppoch ned, men vi har ju inte lyckats att överträffa densocialdemokratiska budgivningen, om vi ser överdecenniet.Sedan kan jag glädja med att viunder förmiddagen har presenterat ett förslag när detgäller väganslagen som ligger i nivå med regeringensbudgetförslag. Det innebär att vi kan föra bort strids-frågan om anslagsnivåer.Behoven på vägtrafikens område är så stora ochangelägna att vi skulle behöva en samhällsekonomisom tillät mer av både underhåll och nybyggnad.Men, som sagt, jag tror att vi kan se tiden an somen ljusnande framtid. Det är vår, och det föder för-hoppningar också på transportområdet.Anf. 162 HANS ():Fru talman! Vi är helt överens om att det behövsmer pengar till detta område.Som jag tidigare sade finns det tillräckligt medpengar för att man skall kunna underhålla vägnätet , om man koncentrerar resurserna dit. Men detbehövs ytterligare medel för att bygga nya, bygga omoch rekonstruera vägar.Precis som säger måste man ha ensamhällsekonomi som tillåter detta, och det får maninte om man inte ser till att ha ordning och reda påfinanserna. Är det någonting som vi socialdemokraterär oerhört noga med så är det att se till att det är ord-ning och reda i statens finanser.Under fem år har vi nu sanerat statsbudgeten. Vihar gått från enorma underskott till ett visst överskotti budgeten. Vi tänker inte slarva bort det genom atthöja anslagen till höger och vänster för olika ange-lägna områden. Visst, vi vill att anslagen skall öka,men det måste ske i den takt som samhällsekonomintillåter.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )11 § Trafiksäkerhet m.m.FöredrogsTrafikutskottets betänkande 1998/99:TU9Trafiksäkerhet m.m.Anf. 163 ():Fru talman! skall behandla trafi-kutskottets betänkande TU9 om trafiksäkerhet.Utskottet är oroligt över att den positiva utveck-lingen med ett kontinuerligt sjunkande antal dödadeoch skadade i vägtrafiken harbrutits.Just därför är det extra viktigt och roligt att få ståhär i talarstolen och berätta att ett helt enigt utskottåterigen ställer upp för beslut, att nollvi-sionen gäller. Vi i företräder en enig linjeom synen på trafiksäkerheten i landet.Jag vill tacka alla i utskottet för ett mycket bra ar-bete och också säga att det är detta som alla utanförriksdagen förväntar sig av oss, att vi skall lösa kon-kreta problem också om det krävs kompromisser.Efter den här debatten kan ingen tveka när vi säger attriksdagens beslut om noll dödade och allvarligt ska-dade gäller, och att det är en prioriterad fråga förSveriges riksdag.Vad är det då som vi har kommit överens om?Utskottet förutsätter att regeringen förriksdagen redovisar sina ställningstaganden i frågaom trafiksäkerhetsarbetets fortsatta inriktning.Utskottet vill att skall göra ett tillkän-nagivande till regeringen om att det behövs en vägtra-fikinspektion som kan utreda olyckor i ett helhet-sperspektiv. Det finns sådana inom flyget,sjöfarten och järnvägen. är det somutreder, och det är inte bra att utreda sig själv.I betänkandet påpekar utskottet också att en ökadandel kollektivtrafik kan bidra till att öka trafiksäker-heten och förverkliga nollvisionen.Utskottet har dessutom noterat att risken för tra-fikolyckor skiljer sig mellan olika befolkningsgrupperoch generationer. Enligt studier av VTI går kvinnormer och åker buss mer än män, vilket gör att de haren lägre risknivå - utom när det gäller kvinnor över65 år. Många fler män än kvinnor dödas och skadas itrafiken. Trafiksäkerhet är alltså en könsfråga.Det har inte varit lätt att få fram statistik efter kön.Därför har utskottet sagt att man förutsätter att statis-tiken i fortsättningen, så långt det är möjligt, blirkönsuppdelad.Under beredningen av ärendet har utskottet bl.a.anordnat en hearing där det framkom att just beteen-det i trafiken och synen på den egna friheten är avgö-rande vid ett mycket stort antal olyckor.Alltför många kör utan bilbälte, håller inte hastig-hetsbegränsningarna eller kör onyktra eller underpåverkan av droger.Vi måste fortsätta diskussionen i . Det ärinte en rättighet att utsätta andra människor för enolycksrisk eller fara, bara för att man själv inte tyckeratt och samhällets normer skall gälla.Det stora flertalet förare är skötsamma och följerreglerna, men inte alla. Det handlar om etik och mo-ral i trafiken.Vi kan aldrig helt bygga bort problemen. Vi skallgöra det till en del, men den största andelen olyckororsakas av personer som bryter mot de regler som viredan har i dag.Utskottet är mycket nöjt med att vi fr.o.m. den 1december 1999 får en lag om obligatoriska vinter-däck. Det är resultatet efter de otäcka olyckorna somhar skett främst under den senaste vintern.I betänkandet behandlas 33 motionsyrkanden omtrafiksäkerhet m.m. från den allmänna motionstidenhösten . Samtliga motionsyrkanden avstyrks.Många förslag är bra, men de är oftast redan med idet pågående beredningsarbetet.Fru talman! Dagens debatt är en manifestation förnollvisionen. Av respekt för kamraterna i ett enigtutskott och för kommer jag inte att ta någrarepliker, utan jag kommer att sitta och lyssna till vadandra har för förslag till lösningar som vi sedan iutskottet gemensamt kan arbeta vidare med.Krokodilen stänger gapet, lyssnar och öppnar öro-nen.Fru talman! Jag yrkar bifall till hemställan i trafi-kutskottets betänkande TU9 och avslag på motioner-na.Jag vill önska en trevlig ochförsta maj.I detta anförande instämde . 164 ():Fru talman! Det kan kanske tyckas onödigt att be-gära taletid då vi är eniga i utskottet. Men jag tycker,precis som , att trafiksäkerhetsfrå-gorna är så oerhört betydelsefulla - ja, så väsentligaatt de faktiskt kan vara en av våra största och vikti-gaste folkhälsofrågor - att vi skall ge dem plats här ikammarens debatt. Vi alla vill ju behålla hälsan ochvara friska, och trafikolyckor är ett av de största ho-ten.Dessutom är trafiksäkerhet ett område som allahar synpunkter på. Det kanske inte så ofta finns kom-petens och kunskap om hur vi skall lösa frågorna,men det lönar sig att diskutera trafiksäkerhet.Nu skall ni inte tro att detta anförande kommer atthandla om att minska eller hindra trafik, tvärtom. Vianser att fler och mer kommunikationer är avgörandeför konkurrenskraft. Det kan sedan gällabilar, cyklar, tåg eller flygplan.Det var som godkändepropositionen om nollvisionen och det trafiksäkrasamhället, där det långsiktiga målet var att ingenskulle dödas eller allvarligt skadas till följd av trafik-olyckor. Det var verkligen en vision.I dag känns det verkligen att vi måste funderaöver hur vi skall arbeta för att nå denna vision, i dagnär trafikolyckorna och framför allt antalet allvarligtskadade ökar.Att bli dödad eller allvarligt skadad i en trafiko-lycka är något som drabbar minst 25 000 personervarje år, 540 dödas. Här är det stora mörkertal. För-säkringsbolagen rapporterar genom ungefär 44 000 skadade. Sjukvården kan gesiffror upp till 66 000. Det är oerhört höga tal somstämmer till eftertanke. Dessutom är det oroande attvi inte har ordentlig statistik. Statistiken behöver viför att kunna utveckla vårt trafiksäkerhetsarbete.Om vi ser på olycksstatistiken ute i kan vise att trafiksäkerheten också där är i fara. 42 000människor dödas och 1 ½ miljon skadas . Förmig, som anser att det förebyggande arbetet, dvs.kvalitetsarbete, lönar sig i alla situationer, var detintressant att ta del av debatten om trafiksäkerhet iEuropaparlamentet . Alla framhöll att de varskakade av uppgifterna om det höga dödstalet. Detvar lika många som amerikanarna hade förlorat underhela . Det här måste stoppas, sade man.Parlamentet stod enigt. Trafikdöden skulle försvinnaoch krafttag sättas in. Men resultatet blev, fru talman,att anslaget halverades.Tillbaka till . har hunnit långt i sitttrafiksäkerhetsarbete, men det som har hänt de se-naste åren är inte mycket att slå sig för bröstet för.Sverige är ett glesbefolkat land med förhållandevisliten trafik om man jämför med länderna i södra och . Som sagt: Skälet till attolyckorna minskade var helt enkelt att trafikarbetetminskade. Särskilt stor effekt hade att de mest riskbe-nägna förarna körde allt mindre.Som många känner till har ju antalet ungdomarsom tar körkort minskat kraftigt. 1998 var det 28 %färre i och färre i ål-dersgruppen än . Dessutom kör ung-domarna mycket kortare sträckor.Detta kan tyckas vara ett trendbrott. För dessaungdomar är bilen inte lika viktig som den var förderas föräldrar. Men det är också ett bevis för attSverige har blivit ett fattigt land. De som har råd attköra bil kör omkring med äldsta och därmedosäkraste bilar, medan välståndet ökar och därmedtrafiken ute i Europa.Kanske var de fina siffrorna och kurvorna som lågbakom visionen om nollvisionen inte riktigt förankra-de i verkligheten. Det minskade antalet skadade be-rodde ju på mindre trafik och inte på skickliga ocheffektiva insatser, som många trodde. Effekterna avinsatserna hade inte haft någon verkan och antaletdödade inte minskat i förhållande till trafikarbetet.Fru talman! Jag tycker att det är uppseendeväck-ande att vi har gett stora resurser, hundramiljontalskronor, för trafiksäkerhet och inte ha fått ut någon-ting av resurserna.Vägverket är också självkritiskt i sin rapport ochsäger att de fem åren av arbete med det s.k. nationellatrafiksäkerhetsprogrammet inte givit några resultatutom på en enda punkt, nämligen nykterheten. Här ärantalet anmälda rattfylleribrott mindre än 1994.Man säger vidare att de dåliga resultaten inte be-ror på resursbrist utan på att de vidtagna åtgärdernainte fått avsedd effekt. Trots detta säger regeringen attde har förtroende för . arbete utan resultat måste få allvarli-gare konsekvenser än att man ber om ursäkt.Jag anser att bör genomföra enrevision och förklara orsakerna till de uteblivna re-sultaten. Skall man fortsätta att arbeta med trafiksä-kerhet, måste det finnas klara indikationer på att riks-dagen verkligen får se en effekt av de medel som sättsin.Ett av skälen till att vi är enhälliga i vårt betän-kande är att regeringen kom med ett 11-punktsprogram för ökad trafiksäkerhet förvår behandling av detta betänkande. Som sade är vi eniga om att vi alla vill ha etttrafiksäkrare samhälle, men vi är inte eniga om hurdet skall gå till. Detta återkommer vi till när vi skallbehandla regeringens förslag.VTI, , sägeri sin rapport och trafiksä-kerhetsreformer 1994-2000 att vägtransportsystemetär komplicerat och att det därför är svårt att ge ensamlad bild. Det är också min uppfattning efter att hatagit del av en rad rapporter och studier. Men jag serdet som en naturlig uppgift för att just göraen klar sammanställning, så att vi vet vad det är somskall prioriteras.I har utarbetat entrafiksäkerhetshandbok där olika aktiviteter ochforskning granskas.