prot · GN0921 · 1999-10-28 00:00:00 — Skrivelsen spänner över samtliga politi-kområden.En grundtanke i regeringens miljöpolitik och i re-geringens politik för uthållighet är att integrera arbe-tet för ekologisk hållbarhet i samtliga samhällssekto-rer. Sektorernas och sektorsmyndigheternas ansvarför miljön har betonats. Principen om sektorernasmiljöansvar innebär att varje samhällssektor ska ta sindel av ansvaret för att genomföra de åtgärder sombehövs för att nå ekologisk hållbarhet. Miljöhänsynkommer att beaktas redan när besluten fattas, vilketinnebär att många problem aldrig kommer att uppstå.Resultatet blir att miljöpolitiken blir förebyggan-de. Vi skapar samordningsvinster mellan miljö, till-växt, sysselsättning och välfärd. Förutom att vi tarvårt ansvar för att bidra till att lösa miljöproblemenoch styra utvecklingen av samhället mot hållbarhet,använder vi de möjligheter den ekologiskaomställningen ger för att skapa sysselsättning ochtillväxt. Miljöpolitiken, den ekonomiska tillväxtpoli-tiken, arbetsmarknadspolitiken och välfärdspolitikenförs samman. För svenskt näringsliv innebär dennaomställning en drivkraft att utveckla mer miljöanpas-sade produkter och tjänster, vilket i sin tur kan ledatill ökade marknadsandelar och därmed ge ytterligarearbetstillfällen.Den skrivelse som presenteras är en omfat-tande katalog över åtgärder. Den ger konkreta beskedpå frågan om regeringens visioner är något mer änvisioner. Det beskedet är: Det finns en konkret ochhandfast politik bakom visionerna, och det finns enstark vision som styr den praktiska politiken.Låt mig återge några av åtgärderna i skrivelsen.Arbetet med miljökvalitetsmålen fortsätter. Ettstort antal myndigheter har haft i uppdrag att ta framdelmål och förslag till åtgärder. Uppdragen redovisa-des till regeringen . Miljömålskommit-tén fortsätter nu utvecklingsarbetet. Det är vår avsiktatt /01 återkomma till meden redovisning av vilka delmål och åtgärder sombehövs för att nå dessa mål.Genom en ändring i verksförordningen har samt-liga myndigheter fått ett generellt ansvar för att be-akta de krav som ställs på verksamheten när det gälleren ekologiskt hållbar utveckling. Dessutom har 24myndigheter fått ett särskilt sektorsansvar för arbetetmed ekologisk hållbarhet. De har avrapporterat dettaden . Det ska ske . De ska redovisasina insatser i samband med årsredovisningarna. 99myndigheter håller på att införa miljöledningssystem.Om ett litet tag är det ännu fler.Arbetet med att miljöanpassa den offentliga upp-handlingen fortsätter. Landstingen, de flesta kommu-ner och flera statliga myndigheter har kommit i gångmed en miljöanpassad upphandling. Vi arbetar ocksåför att påverka EU:s upphandlingsdirektiv. I Sverigehandlar det om , i EU om över6 000 miljarder kronor.Den svenska försvarsmakten blir världens förstamilitära myndighet med ett fullständigt miljöled-ningssystem när man inför miljöled-ning enligt ISO 14001 kompletterat med den offentli-ga redovisning som EU:s miljöstyrning och miljöre-vision kräver.Programmet med de lokala investeringsbidragensom skapar miljö- och sysselsättningsvinster fortsät-ter. 6,5 miljarder är avsatta . Hit-tills har 81 kommuner fått stöd med totalt 3,7 miljar-der kronor. Med kommunernas egna satsningar blirden totala miljöinvesteringen . Deav kommunerna bedömda miljöeffekterna är bety-dande: energieffektivisering och omställning sommotsvarar 100 000 villor, i minskadekoldioxidutsläpp, markåtgärder för biologisk mång-fald motsvarande 2 500 fotbollsplaner och 11 500årsarbeten.Under 1999 har skolorna startat sitt arbete för attfå utnämningen miljöskola. Intresset har varit mycketstort, och har utsett ca 100 skolortill pilotskolor. Utöver för-, grund- och gymnasie-skola samt vuxenutbildning är nu ävenfolkhögskolor och studieförbund inbjudna att delta.Miljövårdsberedningen fortsätter sitt arbete medatt utveckla strategier för ett ekologiskt hållbart nä-ringsliv genom en dialog med näringslivet. Företräda-re för regeringen och fordonsindustrin diskuterar nuforskningssamverkan för att utveckla ny och mil-jövänligare fordonsteknik, där staten satsar 500 mil-joner kronor.Miljöteknikdelegationen får 2000 ytterligare för att fort-sätta sitt uppdrag att stimulera utveckling, upphand-ling och introduktion av nya miljöanpassade produk-ter och ny miljöanpassad teknik. Den håller även påatt göra en kartläggning av svenska spjutspetsar vadgäller miljöanpassning av teknik, varor och tjänster.Satsningen på att hjälpa små och medelstora företag ideras miljöarbete fortsätter med information, rådgiv-ning och ekonomiskt stöd för införande av miljöled-ningssystem.Miljörelateringen av skatterna fortsätter. I budget-propositionen föreslås vissa höjningar av skatterna idetta syfte. Inom EU arbetar vi för ett nytt direktivom minimibeskattning av energi.Regeringen föreslår i budgetpropositionen attmiljöforskningen ska stärkas. Ett långsiktigt mål meddet energipolitiska programmet är att sänka kostna-derna bl.a. för utnyttjande av förnybara energikällor.Vi föreslår nu ett tidsbegränsat investeringsstöd försolvärme.Miljöexportmarknaden är en attraktiv marknad.Vi anvisar för att genomföra etttreårigt program i syfte att främja export av miljötek-niska varor och tjänster.Vi deltar i den internationella diskussionen omhandel och miljö, främst genom . Viarbetar där för att miljöhänsynen ska integreras ihandelsregelverket, så att en liberalisering av handelnkan medverka till en hållbar utveckling.Vi har varit starkt pådrivande på miljöarbetetinom EU, särskilt när det gäller sektorsintegreringenvia Amsterdamfördraget och toppmötet i . Enväsentlig del av det arbetet handlar om att kunnautvärdera och följa upp åtgärderna. Vi arbetar därvidmed gröna indikatorer och även med miljöräkenska-per, och vi deltar i det internationella samarbetet.De exempel som jag nu har nämnt är endast etturval av de åtgärder som finns i skrivelsen. I denförsta skrivelsen fanns det 93 åtgärdspunkter och iförra årets 136. är de 174, och arbetet fortsättermed oförminskade ambitioner.Mycket sker, men vi får naturligtvis inte slå osstill ro. Vi har placerat hävstången under ett stenblock.Vi har lagt så mycket tyngd på den att vi har rubbatstenblocket en aning. måste vi fortsätta att ökatyngden; vi vet att stenblocket kan rubbas.Detta vårt ansvar rör hela vårt vackra, unika jord-klot. föds det lika många barn till värl-den som det finns invånare i . Den värld somdessa barns klara och nyfikna ögon möter kommer attnekas alltför många av dem det som vi tar som själv-klart - att kunna dricka rent vatten, andas frisk luftoch blicka fram mot en bättre framtid. Denna bättreframtid är otänkbar utan en stark global politik förbättre miljö och för ekologisk uthållighet. Det är dehär barnens möjligheter att växa upp med framtidstrosom borde stå i centrum inför det nya decenniet.Anf. 132 ():Herr talman! Jag måste säga att det var som attlyssna till ljuv musik alla de gånger som miljöminis-ter nämnde ordet upphandling i sam-band med miljöfrågan. Det är ett redskap som harvarit alldeles för mycket försummat i kampen för enbättre miljö.Miljöministern talade om produktion, teknik ochmiljöräkenskaper, men jag saknade en faktor. För-hoppningsvis kan jag få ett förtydligande att ocksåden är inräknad i det här paketet. Det gäller de finan-siella tjänsterna. Det är oerhört viktigt att man ställerkrav på banksystemet - och andra - attmiljöcertifiera sig och att ta miljöhänsyn. Det skulleha ett stort symbolvärde om t.ex. hade entydlig sådan policy. Jag skulle vilja fråga om dennafaktor kommer med.Jag har också en fråga som är vitt skild från minförsta. Vi har diskuterat strålning från barnens situa-tion. Dagens riktvärden är satta utifrån en normalstormans förmåga att motstå olika typer av strålning, menmiljöministern har här i kam-maren lovat mig att ett uppdrag ska tillföras en utred-ning så att vi kan få klarhet i barnens situation frånstrålningssynpunkt. Jag skulle vilja få ett svar påfrågan om det här utredningsuppdraget har kommittill stånd.Jag vill också veta vad jag ska ge för råd i minhemkommun, där många lokala politiker undrar vadde kan göra för att inte få problem med detta i framti-den. Kan vi styra placeringen av telefonantenner,eller är det någonting annat som vi på det här områdetska tänka på t.ex. för att inte undergräva arbetet medatt miljöcertifiera daghem?Anf. 133 Miljöminister ():Herr talman! Självfallet måste den finansiellasektorn finnas med i arbetet på ekonomisk uthållig-het. Man har också ett ökande intresse för detta inomden sektorn redan av egna ekonomiska skäl. Det ärnaturligtvis viktigt för den finansiella sektorn att hållareda på hur företagarna agerar i miljöpolitiskt viktigafrågor. Det finns möjligen också en chans för depar-tementet att hjälpa till med att bygga upp någon formav informationssystem för detta syfte. Det får i så fallpositiva konsekvenser både för den informella sek-torn och för arbetet på uthållighet.I frågan om strålning och barn antar jag att CarinaHägg tänker på strålning från mobiltelefonsändare,mobiltelefoner osv. Vi kommer att tillsätta en utred-ning för att titta på de mobiltelefonsändare som i daginte täcks av PBL. Vad gäller PBL-sändare finns detmöjligheter för kommunerna att påverka sändarnaslokalisering genom bl.a. detaljplaner och bygglov.Det finns också ett antal sändare som inte sitter påmaster, och vi ska titta på hur man kan foga in dem iregelverket om strålning.Jag tror inte att frågan om barn och strålning frånmobiltelefoner finns med i den här redovisningen.Det är en fråga som i och för sig kan vara väldigtintressant, men den ligger inom telemarknadens sek-torsansvar.Anf. 134 ():Herr talman! Jag får tacka för miljöministerns be-sked så här långt. Det ges vissa positiva indikationerom att frågorna om strålning och barn på något sättkommer att tas om hand . Jag ska försökafortsätta att bevaka den problematiken.Jag skulle också vilja ställa ytterligare en fråga,som gäller finansiella tjänster. Det är naturligtvismycket positivt att man har för avsikt att hjälpa tillmed information i de här frågorna, men man kan juockså ställa direkta krav. Kan regeringen tänka sig attgå så långt som till att ställa krav? Om det inte kom-mer ett initiativ från regeringen kommer man kanskeså småningom att ställas inför tvingande åtgärder.Anf. 135 Miljöminister ():Herr talman! Jag kan mycket väl tänka mig kan komma att ställa vissa krav, även om jaginte nu kan ange några konkreta exempel på detta. Jagvet inte heller på rak arm om någon av regeringensmyndigheter på det finansiella området ingår bland de99 myndigheter som omfattas av uppdraget att ut-veckla miljöledningssystem.Riksbanken är ju inte regeringens myndighet, mendet vore väl inte ur vägen om funderade påom ska få ett motsvarande uppdrag. Jagantar att det måste vara sak att bestämmadet.Anf. 136 ():Herr talman! Jag skulle vilja börja med att tackaför den redovisning som miljöministern har lämnat.Jag tror att det är värdefullt att får den härtypen av redovisningar av vad som har avhandlats påett aktuellt område. Jag tror att det också kan varavärdefullt såväl för enskilda som för organisationer idet arbete som de för det mesta på ett förtjänstfulltsätt bedriver. Jag tror och hoppas också att det inteföreligger några delade meningar mellan riksdagensolika partier om de mål som vi i har satt uppför miljöpolitiken.Min fundering gäller om miljöministern verkligentar intryck av de konkreta förslag som t.ex. i motionerredovisas från olika partier för att vi ytterligare skavinna terräng på det här området.Mitt intryck är att förslag alltför lättvindigt avvi-sas från regeringsföreträdare, men också från ut-skottsmajoriteter som inte ingår i den s.k. regerings-konstellationen. Tar miljöministern verkligen intryckav de konkreta handfasta förslag som lämnas frånskilda partier i den här kammaren?Anf. 137 Miljöminister ():Herr talman! Ja, det är väldigt lätt för mig att all-mänt säga att självfallet tar jag intryck av vad andrapartier än de som samverkar tycker. Jag försökerhela tiden hålla mig underrättad om nya förslag ochnya idéer. Det är självklart så att det centrala för miginte är var ett förslag kommer ifrån, utan vad ett för-slag kan få för resultat.Anf. 138 ():Herr talman! Jag kan konkret säga att Centerparti-et ju i miljömotioner till harföreslagit att det ska införas ett producentansvar förelektriska och elektroniska produkter. Hade dettatagits ad notam så hade vi sluppit den ganska infekte-rade debatt som har varit kringflamskyddsmedel och andra saker som är otrevligaför vår miljö.Jag tar detta som ett exempel på att det nog intealltid är så att man tar goda motionsförslag ad notam iregeringssammanhang.Anf. 139 Miljöminister ():Herr talman! Jag förstår inte riktigt den synpunk-ten. Vi genomför ju nu ett producentansvar för elek-triska och elektroniska produkter. Vi har fått det härförslaget notifierat i , alltså fått okej för det.Naturvårdsverket håller på att utveckla föreskrifterför det här förslaget. Vi håller också på att diskuteraett förslag om att se till att de här produkterna måsteförbehandlas av certifierade personer. Just därför attdet finns mycket t.ex. bromerade flamskyddsmedel iprodukterna måste vi ha den säkerheten.Vi kommer förmodligen att kunna fatta ett rege-ringsbeslut om den här förordningen , ochvi räknar med att även den ändring i lagstiftningensom blir resultatet av arbete kom-mer att kunna beslutas om . Det här produ-centansvaret kommer, såvitt man nu kan bedöma det,att träda i kraft , eftersom det all-mänt anses att branschen behöver det här året för attanpassa sig till de nya reglerna.Här är ett utmärkt exempel på att vi är i gång påallvar och genomför en väldigt bra politik. Kan vigöra det tillsammans med så är jag denförste att tacka för det.Anf. 140 ():Herr talman! Jag vill tacka miljöministern för re-dovisningen. Det var i mångt och mycket stimuleran-de att höra på.Jag skulle vilja ta upp en fråga om de regionalatillväxtavtalen. I utvärderingen av dem konstateradesdet att trots att man pratade mycket välvilligt omhållbar utveckling hade man i inget fall någon uttänktstrategi för hur det här skulle ske. Det har medfört attäven om man har gjort vissa ansatser har arbetetmestadels blivit ganska planlöst, och det är naturligt-vis väldigt svårt att följa upp och utvärdera. Natur-ligtvis blir resultaten sämre i en förlängning om maninte har en medveten strategi för hur det ska gå till.Därför undrar jag om miljöministern har någonplan för hur man ska bistå de regionala tillväxtavtalenoch de regionala myndigheterna i fortsättningen så attde skaffar sig en strategi på det här området.Anf. 141 Miljöminister ():Herr talman! Jag har sett tillväxtavtalensom ett viktigt instrument också för att hävda denekologiska uthålligheten. Jag hade flera diskussionermed , som ju är den ansvariga ministernför det här området, inför hennes kontakter med deolika regionerna om tillväxtavtalen. Jag är övertygadom att det har gått ut väldigt tydliga signaler för dethär arbetet att det också handlar om ekologisk uthål-lighet.Nu får vi naturligtvis granska och analysera detillväxtavtal som har kommit in och göra en bedöm-ning av om vi tycker att det är tillräckligt med detsom finns eller om det finns möjligheter för oss attpåverka processen ytterligare i den här riktningen.Vi hörde ju att inte varriktigt nöjd med hur jämställdhetsaspekterna hadebehandlats i tillväxtavtalen, och det är förmodligen påmotsvarande sätt när det gäller uthålligheten.Anf. 142 ():Herr talman! Miljöministern talade i sitt anföran-de mycket positivt om miljöcertifiering, lokala Agen-da 21-kontor och det arbete som läggs ned där och attSverige ska ligga i spetsen när det gäller miljöfrågor-na.Min fråga tangerar väl lite det här med regionalatillväxtavtal, men min fundering ligger på kommun-nivå. Det är väl så att många kommuner skulle viljajobba ännu mer med miljöfrågorna och miljöcertifierastora delar av sin verksamhet och kanske hela kom-munens verksamhet. Min fråga är då: Finns det någonstimulans från statens sida? Finns det någon hjälpfrån miljöministern och statsmakternas sida när detgäller kommuner som gärna skulle vilja miljöcertifie-ra kanske hela verksamheten, men som på grund avekonomi måste prioritera andra verksamheter?Anf. 143 Miljöminister ():Herr talman! Låt mig först ytterligare betona hurmycket positivt som sker ute i kommunernär det gäller miljöarbete och arbete för ekologiskuthållighet. Jag skattar mig oerhört lycklig att varamiljöminister som får åka runt i och träffaalla de här personerna som arbetar med det här, deeldsjälar som finns, och se alla de projekt som nuhåller på att växa upp. Jag har besökt nära 50 kom-muner under det här året, och jag ser fram emot attbesöka alla de andra kommunerna som håller på påsamma sätt.Den stora stimulansen som finns i det här arbetetär naturligtvis de lokala investeringsprogrammen,som jag också nämnde i mitt anförande. De är ju intestimulanser bara såtillvida att en del kommuner kanfå de här bidragen och använda dem till konkretainvesteringar med goda miljöresultat. Det är bra i sig.Men det innebär ju också en väldig stimulans tillkreativiteten, och det innebär ett väldigt stöd till alladem i alla kommuner som vill genomföra en föränd-ring av politiken i den här riktningen. De får genomde lokala investeringspengarna en möjlighet att tryckapå för att åstadkomma den här förändringen, och jagvet att det är väldigt många som gör det. Kopplingenmellan det lokala Agenda 21-arbetet och de lokalainvesteringsprogrammen är väldigt viktig.Dessutom skapas det ju väldigt mycket kunskapoch erfarenhet utifrån det här arbetet, och det kommeratt skapas ännu mer nu i takt med att de olika projek-ten kommer i gång och i takt med att vi ser resultatenoch möter och löser svårigheterna runtom i Sverige.Och den erfarenheten kanske får en lika stor betydel-se som programmets rent konkreta fysiska investe-ringar.Sedan finns det naturligtvis en massa andra möj-ligheter att få statligt stöd. Det finns ju olika stödfor-mer som är kopplade till miljöarbete på olika sätt, ochdet finns naturligtvis också EU-stöd som har den härkopplingen.Anf. 144 ():Herr talman! Jag vet att de här investeringsprog-rammen ju naturligtvis har en väldigt stor betydelse,men jag tänkte mig detta med miljöcertifiering avt.ex. en hel kommuns verksamhet. Jag vet att en så-dan fråga är uppe i någon kommun. Det är naturligt-vis en ganska kostsam sak, och det var just det sommin fråga egentligen specifikt gällde.Anf. 145 Miljöminister ():Herr talman! Vi har ju stöd för mindre företag föratt underlätta deras certifiering, och i den nya versio-nen av EMAS som vi nu diskuterar i EU, ingår ocksåverktyg för de mindre företagen. Vi har det däremotinte, i varje fall inte såvitt jag känner till, när detgäller kommunerna. Jag ska fundera på det. Jag ska tadet som ett gott tips och fundera på hur man kanunderlätta för kommunerna att miljöcertifiera de härverksamheterna.Överläggningen var härmed avslutad.9 § Hänvisning av ärenden till utskottFöredrogs och hänvisadesSkrivelse1999/2000:22 till justitieutskottetMotioner1999/2000:Fi1 och Fi2 till finansutskottet1999/2000:Sk7-Sk11 till skatteutskottet1999/2000:U4-U11 till utbildningsutskottet10 § BordläggningAnmäldes och bordladesSkrivelse1999/2000:13 Hållbara - uppföljning avåtgärder för en ekologiskt hållbar utvecklingMotionermed anledning av prop. 1999/2000:11 Personupp-giftslagens överföringsregler1999/2000:K13 av m.fl. (fp)1999/2000:K14 av m.fl. (c)1999/2000:K15 av Per m.fl. (m)1999/2000:K16 av Per och ()med anledning av prop. 1999/2000:15 Slopade stopp-regler1999/2000:Sk12 av Per m.fl. (v)1999/2000:Sk13 av m.fl. (m)1999/2000:Sk14 av och ()1999/2000:Sk15 av m.fl. (kd)1999/2000:Sk16 av m.fl. (c)med anledning av förs. 1999/2000:RR2 Riksdagensrevisorers förslag angående , Banverketoch miljön1999/2000:T2 av m.fl. (v)1999/2000:T3 av m.fl. (m)1999/2000:T4 av m.fl. (kd)11 § Anmälan om frågor för skriftliga svarAnmäldes att följande frågor för skriftliga svarframställtsden 28 oktober1999/2000:119 av () till försvarsmi-nister /2000:120 av () till nä-ringsminister - en utsatt region1999/2000:121 av () till stats-rådet av ungdomarFrågorna redovisas i bilaga som fogas till riksda-gens snabbprotokoll tisdagen den 2 november.12 § Anmälan om skriftliga svar på frågorAnmäldes att skriftliga svar på följande frågor in-kommitden 28 oktober1999/2000:80 av () till miljömi-nister av dieselskatten1999/2000:86 av (c) till finansministerBosse RingholmSommarjobb1999/2000:87 av () till statsrådetLars-Erik LövdénUtländsk konkurrens inom byggsektorn1999/2000:88 av () till miljöminis-ter av Botniabanan1999/2000:92 av () till finansminis-ter på skadestånd för sextrakasseri1999/2000:93 av () till jord-bruksminister av häst1999/2000:95 av () till statsrå-det hjälp till Kosovo1999/2000:98 av () till kulturministerMarita UlvskogFolkteatern i Gävleborg1999/2000:106 av () till närings-minister redovisas i bilaga som fogas till riksdagenssnabbprotokoll tisdagen den 2 november.13 § Kammaren åtskildes kl. 16.40.Förhandlingarna leddesav talmannen från sammanträdets början till ajourne-ringen ,av tredje vice talmannen därefter t.o.m. 7 § anf. 121(delvis) ochav förste vice talmannen därefter till sammanträdetsslut.