prot · GM09101 · 1999-05-27 00:00:00 — Det kan låta idylliskt, men otaliga fängel-sedomar avkunnades på grundval av dessa anteck-ningar. skapades ett ovärderligt historisktkällmaterial.Det var först efter som dennamer eller mindre öppna övervakning av socialdemo-kraterna upphörde. Självaste kungen hade ju då, omän motvilligt, accepterat socialdemokraterna somregeringsbildare.I stället riktades uppmärksamheten mot arbetarrö-relsens vänsterflygel - vänstersocialisterna, från 1921kommunisterna - som fick förkroppsliga överklas-sens ständiga skräck för underklassens hämnd. Över-vakningen professionaliserades, de militära och civilaunderrättelse- och säkerhetsorganen byggdes ut.Under skärptes trycket motkommunister och andra antifascister. Norrskensflamman i Luleåutsattes för attentat. Man underkände demokratiskaval av kommunister i fackföreningarna, och manförberedde ett partiförbud.Samlingsregeringens strävan var att hålla landetutanför kriget, och det lyckades genom en blandningav tur och skicklighet, men till priset av långtgåendeeftergifter till Nazityskland. Inom militär och polisblomstrade samarbetet med och andra tyskaorgan, i synnerhet inom de hemliga underrättelse- ochsäkerhetsorganen var nazisympatierna utbredda. Påsina håll väntade man otåligt på att man med Tysk-lands hjälp skulle få börja beta av de listor medkommunister som man noggrant hade förberett. Såskedde som bekant i och 1940.Kanske var det redan under andra världskrigetsom de givetvis informella men olycksaliga kontak-terna mellan delar av socialdemokratin och vissakretsar inom underrättelsevärlden tog sin början. Påpartistyrelsemötet redogjordesocialminister för kampen mot kom-munisterna och de razzior som han hade låtit genom-föra , razzior vars mest kompro-metterande resultat var ett schackprotokoll. Möllerskall i detta sammanhang ha yttrat: "Jag vill tillägga,att det sedan åtskillig tid faktiskt sker en övervakninggenom andra organ än polisen." Innebörden av dettayttrande återstår att utreda.Under det tycktes socialdemokratinsintresse av att kontrollera och hålla tillbaka sin kon-kurrent inom arbetarrörelsen, kommunisterna, sam-manfalla med överklassens och statsapparatens tradi-tionella intresse av att förfölja upproriska elementinom arbetarklassen, som socialdemokratinnaturligtvis ville undvika de mest korkade delarna avunderrättelseetablissemanget där man inte såg skill-nad på socialdemokrater och kommunister. Till dettakommer då och CIA:s hemliga, antikommu-nistiska konspirationsstrategier i allierade och neu-trala västländer.I och med IB-affären började en del avdenna undervegetation inom underrättelsevärlden attdras fram i ljuset. Avslöjarna sattes visserligen ifängelse, men stenen var satt i rullning. Den ena ut-redningen efter den andra tillsattes. Varje gång av-slöjades några tidigare okända men obetydliga detal-jer, men man fann att det mesta hade gått rätt till, ochom det inte hade gått rätt till så var det i alla fall his-toria nu.Men tvivlen fanns kvar, och de växte. Nya doku-ment och nya vittnesmål kom . fick rätt och fick skadestånd. Till slut blev detomöjligt för socialdemokraterna och atthålla emot. En efter modellfrån den norska har tillsatts. Ihöst skall förse den med nödvändiga juri-diska befogenheter. Låt oss hoppas att den förmår ochtillåts fullgöra sin uppgift.Fru talman! Denna mycket rapsodiska historik fårtjäna som bakgrund till det granskningsärende somrör förre statsminister och hans utta-landen i ämnet. menar attIngvar ljugit för om socialdemo-kratins medverkan till åsiktsregistrering. I anmälanhänvisas till boken svar på en interpellation från Per Gahrtonden . svarade bl.a.: "Låtmig inledningsvis slå fast att det socialdemokratiskapartiet inte bedriver någon åsiktsregistrering. "Det centrala i denna, säkerligen mycket väl av-vägda, formulering är dess tempus. "bedriver", inte "har bedrivit". Det rör sig omnutid. bedriver inte socialdemo-kratin åsiktsregistrering. Jag kan inte svära på saken,men det är fullt möjligt, t.o.m. troligt, att IngvarCarlsson talar sanning. Man bedriver vid denna tid-punkt inte någon åsiktsregistrering. Frågan om SAP:seller SAP-funktionärers verksamhet vid andra, tidiga-re tidpunkter berör inte Invar med ett ord iinterpellationssvaret, och det är naturligtvis ingentillfällighet. uttalar sig inte oöverlagt,i synnerhet inte i denna fråga.Saken är ur formell synpunkt och ur KU:s syn-punkt glasklar. kan icke klandras påkonstitutionella grunder. Men det föranleder ändå ettsärskilt yttrande från och ,ur vilket jag vill citera följande:"Beredvilligheten att bidra till ett definitivt klar-läggande av sakförhållandena har varit begränsad frånde inblandades sida. här refereradeinterpellationssvar är bara ytterligare ett exempel påett förhållningssätt som ur konstitutionell synpunktkan vara oantastligt, men som heller inte är ägnat attsprida ljus över denna sak. Vi ser därför fram emotresultatet av den av regeringen tillsatta gransknings-kommissionens arbete."Tack!Anf. 23 PER ():Fru talman! gjorde f.d. riksdags-ledamoten och miljöpartisten , som dåsatt i KU, en anmälan vad gäller Socialdemokratiskapartiet och åsiktsregistrering. Anmälan föranleddes aven där f.d. statsminister för att tidigare undanhållit Socialdemo-kraternas roll i frågan.Per , riksdagsledamot 1988-1991, ställdefrågan i en interpellation vad som gälldebeträffande åsiktsregistrering inom parti- och statsap-paraten av icke-socialdemokrater och vilken rollIngvar själv spelat i sin politiska karriärbeträffande den s.k. SAPO-verksamheten.Ingvar svarade att det socialdemokratis-ka partiet inte bedriver någon åsiktsregistrering. Iövrigt hänvisar till den svåra situation somgällde efter . Socialdemokraternaförde då en målmedveten kamp, säger han, motkommunisterna på arbetsplatserna för att förhindra attde som i skulle kunna ta makten med våldi . Men säger han att det var förehans tid som ansvarig i centrala politiska samman-hang, och närmast beklagar att han inte kunde till-skriva sig själv någon sådan insats.Fru talman! svarar i presens, pre-cis om tidigare nämnt, vad gälleråsiktsregistreringen och svär sig också fri från allteventuellt historiskt ansvar. Ur konstitutionell syn-punkt är hans förhållningssätt formellt oantastligt.Det är svårt att veta vad som kan dölja sig bakom detsnåla svaret.Det har förekommit uppgifter omsamarbete mellan Socialdemokratiska partiet ochunderrättelsetjänsten. Men har det varitsvårt för de inblandade att komma med klarläggan-den. Allteftersom har dock uppgifter ändå förts upp iljuset, bl.a. av socialdemokraten och f.d. ministerSten Andersson.Regeringens utredningsuppdrag till , som arbetade med ärendet mel-lan , och forskningsuppdra-get till , , som har på sig ,har inte varit tillfyllest. har helatiden krävt ett helhetsgrepp, en sanningskommissionsom den i Norge.Glädjande nog har vi nu till slut fått till stånd ensådan kommission för granskning av säkerhetstjäns-terna som har till uppgift att tvätta det eventuellabyket och utan förbehåll rikta strålkastarna på deorsaker som skapat så mycken misstänksamhet ocholika uppgifter om vad som egentligen skedde ochunder vems ansvar. Granskningen skall omfatta tidenfrån slut fram till dess kommis-sionens arbete är slutfört.Fru talman! Utskottet har därför ansett att det intenu finns anledning att gå vidare med granskningen iärendet om men säger också att i denmån resultatet av kommissionens arbete ger anled-ning till det kan utskottet givetvis få orsak att granskafrågor om statsråds konstitutionella ansvar.Fru talman! Jag tror att det är väldigt många somser fram emot resultatet av granskningskommissio-nens arbete, som senast skall avrapporteras den 31augusti år 2001.(forts. 6 §)AjourneringKammaren beslutade att ajournera för-handlingarna till då frågestunden skullebörja.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 14.00.5 § FrågestundAnf. 24 TALMANNEN:Kammarens sammanträde återupptas nu för riks-dagens frågestund. Regeringen representeras avutrikesminister , jordbruksminister , kulturminister , för-svarsminister , statsrådet och finansminister . Lejon är på grund av sjukdom förhindrad attnärvara . Utrikesministern svarar såväl på all-mänpolitiska frågor som på frågor som rör henneseget arbetsfält. Övriga statsråd svarar på sådana frå-gor som berör respektive statsråds ansvarsområde.Jag förklarar ordet fritt. Varsågoda!Dubbelbeskattningen på riskkapitalAnf. 25 ():Fru talman! Jag vill ställa en fråga till finansmi-nistern. Avser finansministern att avskaffa dubbelbe-skattningen på riskkapital?Anf. 26 Finansminister ():Fru talman! Det är en fråga som bland många and-ra behandlas i överläggningar mellan riksdagenspolitiska partier. Tanken är ju att vi skall diskuteraskatterna som helhet, både inkomstbeskattning ochkapitalbeskattning. Därför får den frågan naturligtvisses i samband med övriga skatter. Den får behandlassom en del av ett gemensamt skatteförslag framöver.Anf. 27 ():Fru talman! Skall jag tolka finansministern så atthan anser att det finns behov av att minska dubbelbe-skattning på riskkapital och att det mer är fråga omhur man skall finansiera det? Är det en riktig tolkningav svaret?Anf. 28 Finansminister ():Fru talman! De olika delarna i skattepolitikenskall ju ses som en helhet, och det finns ett antal vill-kor som har ställts upp för en skatteförändring, enskattereform. Bland villkoren ingår naturligtvis attskattesänkningar skall vara finansierade. Det ingårockså ett antal andra viktiga parametrar som handlarom de budgetpolitiska mål som vi har ställt upp föratt få en god stabilitet i svensk ekonomi.Skall man tolka mig på något sätt skall man alltsågöra det så att alla de villkor som har ställts upp fören större skatteförändring naturligtvis måste kunnafinnas med i diskussionen. Kapitalbeskattningen fårbli en av många olika delar som skall vara med i ettskatteförslag.MilosevicAnf. 29 ():Fru talman! Jag har en fråga till utrikesministerAnna . Åtskilliga gånger och i många olikasammanhang har jag sagt följande: Det blir ingen fredpå förrän , Mladic och Milosevicställs inför krigsförbrytardomstolen i . Karadzicoch Mladic är åtalade för krigsför-brytelser men har ännu inte ställts inför domstolen.Åtalet mot dem har mer eller mindre upplevts som ettslag i luften. Och är eventuellt också Milosevicåtalad som krigsförbrytare.Min fråga är då: Förväntar sig utrikesministern atthan också skall ställas inför domstolen om han bliråtalad? Hur skall det i så fall gå till? Hur kommerutrikesministern och regeringen att agera inför dennaeventuella nya situation?Anf. 30 Utrikesminister ():Fru talman! Tanken är naturligtvis att när man bliråtalad skall man också ställas inför domstolen. Prin-cipiellt är det väldigt viktigt att den som har begåttkrigsförbrytelser, den som har begått brott av det härslaget, också skall ställas inför domstol. Det är oer-hört viktigt att man markerar att detta även gällerledare för länder, presidenter och liknande.Samtidigt skall man nog vara klar över att det idet här fallet finns skäl att vara lite splittrad. Även omvi anser att det är principiellt viktigt att Milosevicställs till ansvar för de brott som han kan ha begåttkommer detta mitt i en situation där de politiska för-handlingarna är väldigt intensiva. Det här riskeraralltså att ytterligare försvåra de politiska förhandling-arna.Skall jag vara riktigt ärlig tycker jag att principer-na om vikten av att man ställs inför rätta här står motvad det kan få resultat i praktiken , nämligen attdetta faktiskt försvårar de intensiva politiska för-handlingar som just nu pågår för att få slut på kriget.Anf. 31 ():Fru talman! Jag förstår att det finns många svårafrågor och att det är en svår situation som har upp-stått. Men jag förstår också att väldigt många av demänniskor som finns på , som befinnersig i en svår situation och som har blivit utsatta förMilosevics aktiviteter, om jag får säga så, känner englädje och förtröstan . De ser med stort hopp motframtiden. Jag tror alltså att det här har en väldigt storsymbolisk verkan för de människor som lider.Håller utrikesministern med mig om det? Och hur ärregeringens ställningstagande här? Ser regeringenhoppfullt på situationen just när det gäller den härhandlingen eller är det bara problem?Anf. 32 Utrikesminister ():Fru talman! Domstolen är självständig. Regering-en skall inte gå in och bedöma eller värdera domsto-lens ställningstaganden. Som jag sade finns det tvåsätt att reagera på, och jag tror att båda är riktiga.Man kan känna hoppfullhet för att ansvaret förmänskliga rättigheter blir ännu tydligare och för attdet tydligt klargörs att även om man sitter som presi-dent har man ett ansvar för att efterleva de mänskligarättigheterna och inte begå krigsförbrytelser. Men vikan också känna en oro för att kriget kan förlängas,att den politiska förhandling och dialog som just nupågår ytterligare kan försvåras och att kriget därmedkan förlängas.Anf. 33 ():Fru talman! Den korta följdfrågan är: Kan det härockså återverka på den säkerhetspolitiska situationenför ?Anf. 34 Utrikesminister ():Fru talman! Den bedömningen gör jag inte. Sveri-ges säkerhetspolitiska läge är nog stabilt trots detta.BarnäktenskapAnf. 35 ():Fru talman! Jag har en fråga till statsrådet . Vi har nu nåtts avskrämmande information om att alltfler barn bortförsfrån landet eller tvingas in i barnäktenskap. Det härskrämmer mig, inte bara ur perspektivet med sexual-brott eller bristande skola och utbildning för de härflickorna, som det främst handlar om, utan också medtanke på det faktum att kräver avoss att vi skall se till barnets bästa. Jag undrar vilkaåtgärder regeringen planerar för att komma till rättamed detta problem.Anf. 36 Statsrådet ():Fru talman! Som påpekar ärdet här ett allvarligt problem som jag anser att vimåste finna en lösning på. Det här var en fråga somSverige tog upp i rapporten till FN:s barnkommitté.Därför hade vi också en kort debatt om den här fråganför några månader sedan här i kammaren i sambandmed att jag lämnade en rapport från det förhör vi hadei Genève.Vad som pågår nu är ett familjerättsprojekt påJustitiedepartementet. Där finns bl.a. den här fråganmed i arbetet. Enligt vad jag har erfarit nu kommerfrågan att hanteras med förtur.Det jag tycker är viktigt att understryka är att desenaste veckornas debatt också har visat att det här ärett problem som kanske är större än vi egentligentänkte oss från början. Det handlar ju faktiskt omdiskriminering av barn med utländsk bakgrund sominte får samma skydd som andra. En del av dem fårinte heller samma möjligheter till skolgång och ut-bildning som alla barn faktiskt har rätt till i Sverige.Det är också en fråga om kultur. Det handlar omförhållandet mellan barn och vuxna. Man kan alltsåha ett bredare perspektiv, och det tycker jag att det ärviktigt att vi nu också anlägger på den här frågan.Anf. 37 ():Fru talman! Får jag då kort fråga: Anser statsrådetoch regeringen att det finns skäl för särskilda åtgärderför att skydda dessa barn och då främst flickor mot -eventuella, får jag väl säga - skyddade sexuella över-grepp?Anf. 38 Statsrådet ():Fru talman! Vi har ju en lagstiftning som skall geskydd till barn när det gäller sexuelltumgänge. Det är klart att det här är en viktig skydds-fråga, och det är en viktig fråga också när det gällersynen att alla barn skall ges lika möjligheter när definns här i landet.Naturligtvis upplever jag, som ansvarig också förFN:s barnkonvention, det här som en utomordentligtviktig fråga där det gäller att kunna få en lösning,även i det bredare perspektiv som jag var inne på.EMU-fråganAnf. 39 ():Fru talman! Jag har en fråga till finansministern.Bosse förbereder just nu ett svar på eninterpellation som han och jag skall diskutera påmåndag. Jag förstår att det tar mycket tid men jagtänker ändå ställa en fråga som handlar om EMU ochdet faktum att finansministern har bidragit till en ökadosäkerhet om den svenska positionen visavi euronvad avser både när Socialdemokraterna själva skallfatta beslut och när skall fatta det slutgiltigabeslutet.Det här har fått , ett av vikti-gaste företag, att avbryta sina EMU-förberedelser.Rapporter om detta når oss via medierna. Man talar istället om att flytta ut nya investeringar inom euro-land. Jag skulle vilja att finansministern nu tar tillfäl-let i akt och, för att dämpa den oro som gör att vi pådet här sättet tappar sysselsättning och investeringar,ger oss ett något klarare besked om beslut angåendeeuron.Anf. 40 Finansminister ():Fru talman! som jag varit fi-nansminister har jag gett ett och samma entydigabesked om min och regeringens uppfattning i EMU-frågan. Jag kan upprepa det beskedet till omdet underlättar.Regeringen och det socialdemokratiska partiet harför avsikt att i ett senare skede ta ställning till fråganom inträde i EMU. För det socialdemokra-tiska partiets del finns det en möjlighet genom vårextrakongress . Frågan om att ha ensärskild folkomröstning i EMU-frågan kommer ocksåatt kunna diskuteras vid denna extrakongress.Jag har i olika uttalanden angett att det finns möj-lighet både via en folkomröstning och, naturligtvis,via allmänna val att ta ställning till EMU-frågan ochatt ett sådant ställningstagande för Socialdemokrater-nas del kan ske . Sedan finns det, omman nu vill utveckla argumentationen, både fördelaroch nackdelar med en EMU-anslutning men jag haringet skäl att i det här sammanhanget ta upp den dis-kussionen. Jag har alltså lämnat ett entydigt besked,och samma besked har lämnats av andra ledamöter avregeringen - av statsministern och vice statsministern- vid olika tillfällen. Det besked som får är alltså samma besked som han fick i går ochsom han fick för ett visst antal veckor sedan.Anf. 41 ():Fru talman! Problemet är att det här bara är ett be-sked i tidtabellshänseende. Svenska folket/svenskaväljare vet inte efter att ha lyssnat på finansministernmer om vad Socialdemokraterna egentligen tyckerom EMU som projekt. I stället är det mer en diskus-sion om almanacksfrågor.Bosse har visst bidragit till förvirringgenom att säga att man - det är också sättet att nubeskriva detta - kan tänka sig att fatta beslut våren2000 på den socialdemokratiska partikongressen. Detär just det som har skapat en ökad osäkerhet. Mark-naden och andra aktörer liksom svenska väljare har jutrott att man skall få ett entydigt besked. Såledesfortsätter den förvirrade signalering som Socialdemo-kraterna ägnar sig åt. Det är alltså inte klart att vi fårbesked vid en . Det är också fortfa-rande oklart när en eventuell folkomröstning kom-mer. Det är det som leder till att och andra nutittar utanför för att förlägga sina investering-ar där. Därmed följer sysselsättning och viktiga jobbför med ut ur landet.Anf. 42 Finansminister ():Fru talman! Det har i diskussionen om både EUoch EMU i mycket talats om behovet avrespekt för att medborgarna i får möjlighet attvara med i diskussionen. Därför har regeringen sedanlång tid tillbaka förberett och gett ekonomiskt stöd tillett folkbildnings- och upplysningsarbete kring EMU-frågan. Jag tycker att alla ledamöter av riks-dag borde känna den respekten för det behov av tids-rum och rådrum som finns för en diskussion omEMU-frågan.Jag inser att den som redan har bestämt sig för ettja eller ett nej inte tycker att det behövs någon diskus-sion, utan att vi kan gå till beslut. Menregeringen och det socialdemokratiska partiet tyckeratt det finns utrymme för och anledning till en sådandemokratisk diskussion. Det är dessutom det social-demokratiska partiet och dess ombud som bestämmerdagordningen för extrakongressen , intenågon annan.Anf. 43 ():Fru talman! Jag har i min politiska gärning - ge-nom att satsa på personval och annat - visat att jaghar stor respekt för folkviljan. Men just när det gällerEMU-projektet togs ju beslut om detta av EU:s stats-och regeringschefer . Det är snart tioår sedan detta beslut fattades. Att fortfarande tala omatt vi skall fundera lite till och att det behövs rådrumtycker jag faktiskt är att nästan förlöjliga hela fråganeftersom den är av så stor betydelse.Vad jag frågade efter var ett besked om när Soci-aldemokraterna skall fatta sitt beslut. Sedan skall detnaturligtvis kommuniceras med svenska väljare. Vifår inte blanda ihop två olika saker här.Anf. 44 Finansminister ():Fru talman! respekt för de svenskaväljarna tycks vara något begränsad eftersom hanåberopar beslut i EU om EMU. Sverigeblev, som bekant, medlem i EU långt senare.Alla undersökningar som görs när det gällersvenska medborgares uppfattning om EMU-fråganvisar att det finns en mycket stor grupp som anser sigha för lite kunskaper och för lite information omEMU-frågan och som vill känna på argumenten föroch emot och delta i den diskussionen. Från social-demokratiskt håll känner vi stor respekt för att ocksåge det utrymmet; detta för att inte ytterligare skyndapå den diskussion som finns om ett demokratisktunderskott i EU. Jag beklagar om inte villge utrymme för en sådan folkligt förankrad folkbild-ningsinsats när det gäller EMU och en reell demokra-tisk diskussion om EMU:s fördelar och nackdelar.EMU fungerar ju -sedan den 1 januari.Utrikes- och säkerhetspolitiskt samarbeteAnf. 45 ():Fru talman! Jag vill ställa en fråga till försvarsmi-nistern. EU-valrörelsen har så sakta rullat i gångoch vi är ute på gator och torg och resonerar medmänniskor. En sak som jag har stött på hos ett antalväljare är att man är orolig för det ökade samarbetetinom säkerhetspolitiken. Man är rädd att detta skallleda till ett europeiskt försvar. Vad tycker försvars-ministern att jag skall svara dessa väljare, och vad ärdet egentligen för ett ökat samarbete inom utrikes-och försvarspolitiken som behövs?Anf. 46 Utrikesminister ():Fru talman! Jag skulle svara att det är viktigt att vifår ett ökat utrikes- och säkerhetspolitiskt samarbeteför att tidigt kunna möta kriser à la den kris som viser i Kosovo och för att kunna undvika att det ut-vecklas till ett Kosovokrig.Det utrikes- och säkerhetspolitiska samarbetethandlar om att vi skall kunna ta mer av gemensammabeslut, ha mer av tidiga förebyggande insatser ochockså ha en viss militär kapacitet. T.ex. kan vi i dagse minröjandet i som just en sådan militärfunktion. Men diskussionen handlar inte om besluteni . Det kommer inte att handla om ettgemensamt militärt försvar, utan det som handlar omterritorialförsvar och om ömsesidiga försvarsförplik-telser ligger utanför den gemensamma säkerhetspoli-tik som diskuteras i EU. Det är en fråga för deenskilda länderna eller för Nato, inte en gemensamfråga för EU.Anf. 47 ():Fru talman! Jag tackar utrikesministern för svaret.Jag var tveksam om till vilken minister jag skulleställa min fråga.Det här låter lugnande, tycker jag. Tack för sva-ret!FörsvaretAnf. 48 ():Fru talman! Det här är också en fråga om besked,eller vad jag skall kalla det. Såvitt jag förstår pågår enprocess inom Försvarsdepartementet och dess berördamyndigheter angående framtidens försvarsmaterielosv. - vad vi kan tänkas behöva. har,såvitt jag förstår, anslagits somskall kunna användas till detta. Finns det några prio-riteringsordningar som försvarsministern kan redogö-ra för inför som man använder när manfunderar på vart pengarna skall gå? Och vilken effektkan dessa prioriteringar i så fall få för berörda indust-rier, t.ex. för när det gäller Bamseprojek-tet?Anf. 49 Försvarsminister ():Fru talman! Överbefälhavaren arbetar med en s.k.materielplan som kommer att överlämnas till rege-ringen . Den innehåller överbefälhavarensförslag till prioriteringar grundat på det förslag somhan har utarbetat och som lämnades ominriktningen av stridskrafter för framtiden.I beslut angav regeringen planerings-ramarna, dvs. vilken budget Försvarsmakten kommeratt ha . Där kunde vi ange en visshöjning av anslaget.Överbefälhavaren arbetar nu också med avväg-ningen mellan materielverksamhet och annan verk-samhet. Det betyder att vi efter får möj-lighet till en offentlig debatt kring de prioriteringarsom överbefälhavaren då kommer att redovisa somsina förslag till statsmakterna.Anf. 50 ():Fru talman! Jag tackar försvarsministern för detsvaret.