prot · GN0947 · 1999-12-15 00:00:00 — Det går inteatt avfärda en diskussion som i grunden handlar omprivatisering av statlig egendom omfattande 95 mil-jarder, och som kan påverka statsskuldsränteutveck-lingen i tidigare redovisad storleksordning om 4-5miljarder, som en diskussion om halmstrån. Det är enhögst seriös och allvarlig diskussion.Jag vill ställa en fråga till . Ärdet inte värt att ta på allvar det som sker i verklighe-ten eller ska vi låtsas som ingenting? sade att statens siffror i budgeten visar ett över-skott på 82 miljarder. Ja, det är efter engångsintäktersom bygger på 95 miljarder i privatiseringar. blir 0 blir det underskott redan där. Det byg-ger på att 45 miljarder förs över från AP-fonden. Ominte det skulle ske skulle underskottet bli ännu större.Det underliggande budgetunderskottet är drygt 40miljarder. Det kan bli ännu värre om man låtsas somingenting, accepterar att det inte sker andra föränd-ringar i budgeten utan låtsas som ingenting och byg-ger budgeten på föreställningen att man ska få en storengångsintäkt på 95 miljarder, mer än en tiondel avbudgeten, och dessutom minskande räntor till följd avatt man med hjälp av denna försäljningsintäkt kanminska på statsskulden. Det är farligt om man intebryr sig om verkligheten.Anf. 121 () re-plik:Fru talman! Vi bryr oss också om verkligheten. Nigör en karikatyr av verkligheten.Det skulle vara intressant att höra hur ni kommerfram till de 4-5 miljarderna. Det skulle också varaintressant att höra om ni beaktar den uteblivna in-komstminskning som detta innebär om vi behålleraktierna.Det är uppenbart att det finns andra sätt att få ininkomsterna till staten än just den tilltänkta fusionen.Mats har ju förslag på att vi ska få in 105 mil-jarder på försäljning av statliga företag. Det går säkertatt hitta andra modeller.Anf. 122 () re-plik:Fru talman! Verkligheten är att vi moderater till-sammans med företrädare för de andra borgerligapartierna har föreslagit en rätt lång lista av privatise-ringar som ska kunna ske över av åroch som ger grunden för våra preciserade förslag tillintäkter i statsbudgeten. Majoriteten har inte ens pre-ciserat vad det är man ska privatisera så att man skafå 95 miljarder. Man har under hand låtit meddela attdet avser Telia-Telenor.En väl så intressant fråga är vilka företag ni till-sammans med och Socialdemokraternaska privatisera, som ger 95 miljarder, om det inte blirnågonting av Telia-Telenor.Mycket kan sägas om regeringskoalitionen, mendet är inte den mest privatiseringshungriga struktur vihar sett i det här landet. Tvärtom, värnar man ochförsvarar statligt ägande. Konsekvenserna förskräck-er, men när det gäller budgeten just nu vore det in-tressant att veta från en företrädare för majoritetenvad ni ska göra om det inte blir några intäkter frånTelia-Telenor. Vad ska ni då privatisera? Det vorerimligt att i elfte timmen få det redovisat för kamma-ren.Anf. 123 () re-plik:Fru talman! Det är egendomligt att föra den typenav hypotetiska resonemang utifrån vad som har rap-porterats kring turbulensen med imassmedierna.Vi har fortfarande intentionen att tillsammansmed Socialdemokraterna och försökaro affären i hamn. Det handlar inte, som GunnarHökmark påstår, om ett underskott på 95 miljarder.Som jag sade förut är det ett finansiellt överskott istatens budget. vet att denna affär inte mot-svarar hela summan på 95 miljarder.Sedan får väl prata med mig angåendevad vi ska ha sagt om att riva upp fusionen.Anf. 124 () replik:Fru talman! Det här påminner mycket om debat-ten jag hade med ena sidan, säger , är ambi-tionen att försöka ro affären i hamn. Å andra sidankräver man att den ska rivas upp. kommer MatzHammarström som vanligt med en brasklapp när detgäller ständigt återkommande hot motregeringssamarbetet, nämligen att han har apterat enfördröjningsmekanism . Det ärden vanliga modellen. Sedan kommer kravet om ettupprivande.Detta förändrar inte min fråga till . Hur har han tänkt sig att fylla den lucka somuppstår om det blir upprivet? Ni kan inte kasta ur erett sådant krav utan att ha tänkt igenom hur det skabli en fungerande statsbudget.Jag tycker att ska försöka be-svara mina frågor. Är ni i ideologisktblockerade av att sälja separat, att få en del utpå Stockholmsbörsen för att få en värdering av akti-erna, som enligt de allra flesta bedömare skulle varaden bästa metoden för de svenska skattebetalarna attfå så mycket som möjligt för bolaget? Är detta enmöjlighet för , eller kräver ni att Teliaförst måste buntas ihop med ett annat statligt företagför att det över huvud taget ska vara ideologiskt möj-ligt för att ställa sig bakom en sådanförsäljning? Ni är trots allt inne på en försäljning.Krävs det att två statliga företag ska buntas ihop i ettpaket innan ni säljer? Det är den frågan jag vill hasvar på, . 125 () re-plik:Fru talman! Det är olyckligt att vi lever i en verk-lighet där de borgerliga partierna, liksom de flestatidningarna, karikerar verkligheten. Det är svårt förmig, , att svara för rubriksättningen hosFinanstidningen. Det är den han har läst. Den stäm-mer inte. Vi har inte utfärdat något krav på att rivaupp fusionen. Ett av våra två språkrör har sagt att hontycker att de senaste turerna under de senaste veckor-na har varit för mycket. Hon tror inte på affären. Såmycket har hon sagt. Men vår representant i närings-utskottet har sagt att vi får ge detta till.Om hade läst hela texten, inte baralöpsedeln och rubriken, hade han sett att det inte finnsnågon mental eller ideologisk blockering från vår sidamot att privatisera på egen hand.Anf. 126 () replik:Fru talman! Det var ett mycket positivt besked.Det kanske kan bana väg för att frågan kan få en merkonstruktiv hantering än den vi har sett hittills.Anf. 127 ():Fru talman och ledamöter! Den diskussion somhar varit om Telia-Tele-nor-affären har budgetpåverkande effekter. Vi måsteinse att också det politiska agerandet påverkar effek-terna. Det är inte bra om ledamöter i hante-rar frågan på ett sådant sätt att bolagets värde påver-kas och hanteringen av en fusionssituation påverkas.Vi från sida har uttryckt åsikten attdet är värdefullt i ursprungsläget med den fusionmellan och som pågår. Den situationsom råder , att detta arbete håller på att eventuelltgå över styr, är allvarligt.Centerpartiets hållning är att det är ledningen i detfusionerade bolaget som behöver bytas ut för att mansedan konstruktivt ska kunna fortsätta med fusionen.De budgetpåverkande effekterna ser vi som så allvar-liga att jag har begärt hos finansutskottets ordfö-rande att utskottet ska få information direkt från be-hörig minister så snart ske kan.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 11 §. )11 § Beslut om utskottsbetänkanden som slut-debatterats vid dagens sammanträdeFiU12 Förstärkt skydd för avvecklingen av för-pliktelser på finansmarknadenKammaren biföll utskottets hemställan.FiU2 Utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och fi-nansförvaltningMom. 5 (fördelningsanalys och könsuppdelad statis-tik)1. utskottet2. (m)Votering:224 för utskottet65 för res.1 avstod59 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 113 s, 1 m, 35 v, 36 kd, 16 c, 11 fp, 12mpFör res. : 65 mAvstod: 1 mFrånvarande: 18 s, 15 m, 8 v, 6 kd, 2 c, 6 fp, 4 mpÖvriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.FiU13 Utvecklingen av den ekonomiska styrning-enMom. 1Kammaren biföll utskottets hemställan.Mom. 2 (alternativ finansiering av infrastrukturpro-jekt)1. utskottet2. (kd, m, fp)Votering:190 för utskottet127 för res.32 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 123 s, 36 v, 16 c, 15 mpFör res. : 74 m, 38 kd, 15 fpFrånvarande: 8 s, 8 m, 7 v, 4 kd, 2 c, 2 fp, 1 mpFiU3 Utgiftsområde 25 Allmänna bidrag tillkommunerMom. 1 (anslagen inom utgiftsområde 25 budgetåret2000)1. utskottet2. 1 (kd, m, fp)Votering:189 för utskottet127 för res. 133 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 122 s, 36 v, 16 c, 15 mpFör res. 1: 74 m, 38 kd, 15 fpFrånvarande: 9 s, 8 m, 7 v, 4 kd, 2 c, 2 fp, 1 mpMom. 2 (principerna för utjämningssystemet)1. utskottet2. 2 (m)3. res. 4 (fp)Förberedande votering:80 för res. 215 för res. 4221 avstod33 frånvarandeKammaren biträdde res. 2.Huvudvotering:190 för utskottet75 för res. 252 avstod32 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 123 s, 36 v, 16 c, 15 mpFör res. 2: 74 m, 1 kdAvstod: 37 kd, 15 fpFrånvarande: 8 s, 8 m, 7 v, 4 kd, 2 c, 2 fp, 1 mpMom. 3 (utformningen av inkomst- och kostnadsut-jämningen)1. utskottet2. 6 (c)Votering:Kammaren biföll utskottets hemställan genom upp-resning.Mom. 7 (skatteplanering och kommunalakoncerner)1. utskottet2. 9 (m, fp)Votering:228 för utskottet89 för res. 932 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 123 s, 36 v, 38 kd, 16 c, 15 mpFör res. 9: 74 m, 1 kd, 14 fpFrånvarande: 8 s, 8 m, 7 v, 3 kd, 2 c, 3 fp, 1 mpÖvriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.FiU4 Utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m.Kammaren biföll utskottets hemställan.AjourneringKammaren beslutade på förslag av tal-mannen att ajournera förhandlingarna till dåstatsminister skulle lämna informationom toppmötet i den 10 och 11 december.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 15.15.12 § Information från regeringen om toppmö-tet i den 10 och 11 decemberAnf. 128 TALMANNEN:Statsminister lämnar nu informa-tion om toppmötet i den 10 och 11 de-cember. Efter informationen har ledamöterna tillfälleatt i inlägg om högst ställa frågor ellergöra kommentarer. Det är också möjligt att få ytterli-gare inlägg om högst en minut.Anf. 129 Statsminister ():Fru talman! I 1993 öppnade dåvaran-de EG för de forna länderna i Central- och Östeuropamöjligheten att bli medlemmar i gemenskapen.Luxemburg 1997 var det tillfälle när utvidgnings-processen inleddes. Då var det sex stater som fickbeslut om att få börja medlemskapsförhandlingarna,och de övriga fem fick ägna sig åt långsammare för-beredelser.Helsingforsmötet kommer vi nog att säga var dettillfälle då EU:s utvidgningsbeslut blev fullständigt.Nu drivs förhandlingarna med alla ansökarländerna iÖst- och Centraleuropa.Inga fler grupperingar ska gälla. Det är varje landför sig självt, och resultaten är beroende av de föränd-ringar och den kraft i förberedelserna som landetsjälvt kan åstadkomma.Unionens åtagande å sin sida är att se om sitt egethus, så att gemenskapen är redo att ta emot nya med-lemmar efter en genomförd regeringskonferens ochden därpå följande ratificeringen. Den förändringeninom unionen ska vara avgjord har gåtttill ända.Det säger sig självt att en utvidgningsprocess med13 länder är ett gigantiskt åtagande - det är både förunionen och för ansökarländerna en vattendelare. Detsätter sin prägel på politikens alla områden. Detkommer att innebära påfrestningar, men det kommerockså att ge stora vinster, naturligtvis, för alla demänniskor som bor i länder som får en samhälls-förändring som möjliggör ett EU-medlemskap - enekonomisk utveckling, säkerhetsmässiga fördelar ochmiljömässiga fördelar.Detta är något av Europatankens kärna; att tvinnasamman länder, att få till stånd ett växande samarbeteoch en ökad integration som möjliggör ömsesidigförståelse och omöjliggör krig mellan länderna iunionen på vår kontinent.Med den här bakgrunden blir ettstort steg i byggandet av 2000-talets , ett pro-jekt som vi kunde ana men inte vara säkra på den dagBerlinmuren föll.Vägen hit har inte varit alldeles rak. Det har varitbåde framgångar och motgångar. Men den svenskaregeringen har bedrivit en konsekvent politik. Vi harhela tiden verkat för utvidgning för alla ansökarlän-der. Vi har ofta gjort det i motvind.När vi nu ser resultaten kan vi säga att vi harkommit dit vi ville. Jag ser det som ett exempel på attvi kan påverka inom unionen. har på ett posi-tivt sätt bidragit till detta utvidgningsresultat ochdärmed också en god utveckling i . Om detråder ingen tvekan.I utvidgningsdiskussionen har också sagts att vadgäller är det klarlagt att inget kandidatlandhar veto mot medlemskap i unionen. Det ärockså klarlagt att en lösning av Cypernfrågan skulleunderlätta anslutningen väsentligt, men det kan inteställas som ett villkor.Vad gäller finns följande att säga. Vi be-slutade att skulle bli ett kandidatland på basisav samma kriterier som gäller för övriga kandidatlän-der.Det är ett gott resultat i det att unionen visar bådeöppenhet mot och trohet mot de principersom har gällt för övriga ansökarländer. skauppfylla samma krav som de övriga och kommer attfå samma slags hjälp under processen.Vi känner de portalkrav som unionen ställer påblivande medlemsländer. Demokrati, mänskliga rät-tigheter och respekt för minoriteter är mycket fram-trädande krav. I samband med att premiärministerEcevit besökte framhöll han attframsteg nu kommer att ske snabbt på MR-området.Turkiet har en lång väg att gå också på andra områ-den, inte minst det ekonomiska. Förhoppningen nu äratt perspektivet av medlemskap ska ha samma godaeffekt i som det har haft i övriga ansökarlän-der. Om det inte skulle bli framsteg kommer dettafram i de regelbundna översynerna av kan-didatlandsstatus som unionen genomför. Det finns enklar och tydlig mekanism: utan framsteg inga med-lemskapsförhandlingar. Med framsteg blir det för-handlingar. Processen är enkel att förstå, klar ochrättvis.Låt mig också säga, fru talman, att det har varitutomordentligt värdefullt att beslutet har kunnat fattasi enighet inom den europeiska unionen och att Grek-land har beretts möjlighet att ingående ta del av för-beredelserna av det beslut som unionen kom att träf-fa. Det är viktigt att de små länderna i den europeiskaunionen behandlas på ett sätt som gör att de har likarätt och lika möjlighet att påverka som de stora med-lemsstaterna. Beslutet om har visat unionensintresse av att också lyssna på och ta hänsyn till ettlitet medlemslands intressen och behov.När det gäller europeisk försvars- och säkerhets-politik finns följande att säga:Vi hade en bra diskussion om europeisk försvars-och säkerhetspolitik i . Behovet av attunionen får en bättre krishantering blev alldeles up-penbart under . länder har ge-nom åren bidragit med civil och militär personal ikriser på många ställen, huvud-sakligen i . Men visade tydligtbehovet av en snabbare reaktion, kortare beslutsgång-ar och en effektivare basorganisation för arbetet. EU-ländernas enheter var alldeles för sent på plats i Ko-sovo. Detta är en kritik som vi får ta på oss. Detta ärdärför sådant som vi måste hantera.EU kan inte stå maktlöst vid kriser vid våra egnagränser, kriser som dessutom kan spilla in i grannlän-der och vars fruktansvärda mänskliga effekter blirpåtagliga för oss alla med nya flyktingströmmar.Både av moraliska skäl och av rent egenintresse ärdet nödvändigt att effektivisera detta arbete. Vi skasamordna, inte dubbelarbeta. Vi ska vara väl förbe-redda, inte starta varje gång helt från början. Vi skavara snabba när det behövs och inte låta ens enklahjälpbehov stå ohulpna på grund av bristande organi-sation. ska dessutom kunna göra detta självt,inte behöva vänta på att en supermakt ska ta sig tid.Det handlar faktiskt om något så prosaiskt som ef-fektivisering. Det är inte effektivt att starta om på nyttvarje gång eller att låta folk lida när mycket små mensnabba insatser skulle lätta på olidliga förhållanden.Det handlar om att göra allt detta utan att slösa meddubbelarbete.Detta område, EU:s krishantering, har varit före-mål för en omfattande debatt i . Mycket avdenna debatt har byggt på rena misstolkningar och påen ren rädsla för orden försvars- och säkerhetspolitik.I slutsatserna från står det , för densom vill läsa, att EU:s krishantering består av både enmilitär och en civil del. Bl.a. har vi från svensk sidafått gehör för att det ska vara en speciell civil kris-hanteringskommitté vid sidan av den militära. Så hardet varit med vår krishantering, bl.a. i FN, även föredetta beslut. Den har bestått av militära styrkor när såhar behövts och av civil polis, hjälparbetare och min-röjare när detta har varit påkallat.Det står också uttryckligen i slutsatserna att denstyrka som ska vara snabbare gripbar än som harvarit fallet tidigare är en krishanteringsstyrka, inte enEuropaarmé. Den är inte avsedd för försvar av territo-riet. Den är avsedd för krishantering när en krishärdhåller på att explodera i folkmord, utdrivning, etniskrensning och flyktingkatastrofer. Det är sådant somhar visats i outhärdliga bilder på TV-skärmarna i våra egna hem från vår egen kontinent.Den som och otid med laddade värdeordmisstänkliggör en sådan krishantering och sökerskrämma bort det svenska folket från aktivt svensktdeltagande menar jag tar på sig ett stort ansvar.Sverige har deltagit i krishanteringen . Vi har gjort stora insatser i , i , påCypern och i . har videltagit i Bosnien, i , i Kosovo och påflera ställen. Vi ska fortsätta att göra detta. Peters-bergsuppgifterna är ett uttryck för krishanteringenssamlade uppgifter - militära och civila - som Sverigeoch har drivit. Vi har inte stått vid sidan idenna debatt.En sammanfattning:· Insatser av EU:s krishantering ska ske i enlighetmed principerna i FN-stadgan.· EU:s länder har bundit sig för att snabbare kunna ställa till förfogande för Petersbergs-uppgifter mellan 50 000 och 60 000 man inom entidsperiod av som ska kunna vara ute iminst ett år.· Konfliktförebyggande och civil krishantering haren självklar roll parallellt med den militära delen.Detta är vad beslutet handlar om. Det här är be-slutets innebörd. Det är fattat i samförstånd mellanfyra stater som står utanför militära allianser - Sveri-ge, , och - och resten av EU-länderna som är inne i en militärallians, Nato. Det harvarit en ömsesidig respekt och en ömsesidig vilja atthävda en effektivare krishantering på vår kontinent.Jag ska nu gå över till regeringskonferensen, IGC.Beslutet i blev att regeringskonferen-sen ska inledas - - ochavslutas . ärinkallad för att lösa frågor som måste vara klara föratt unionen ska kunna utvidgas. Dagordningen an-sluter till detta. Den kommer att omfatta de frågorsom blev kvar efter , dvs: kommissionenssammansättning, röstviktning och användande avkvalificerad majoritetsomröstning som beslutsmetod.Därtill kommer ett antal andra därmed sammanhäng-ande frågor. Kölnslutsatserna om en begränsad dag-ordning är vägledande. Det kommande portugisiskaordförandeskapet har möjlighet att under nästa halvårtill föreslå att ytterligare frågor tasin i konferensen.Låt mig i det sammanhanget säga att vi är mycketintresserade av en begränsad dagordning av det enklaskälet att denna begränsade dagordning rymmer frå-gor som med sin substans är så stora att de mycketväl kan komma att ta att lösa. Och om vi skavara förberedda för att ta emot nya medlemmar efteren ratificering får inte regerings-konferensen dra ut för långt . Det är där vi harmotivet till en begränsad dagordning. Sedan skulleman kanske också kunna lägga till att ju större dag-ordningen blir desto mer riskerar regeringskonferen-sen att fördröjas och därmed gå in i det ordförande-skap som startar år 2001.Miljö och hållbar utveckling: På miljöområdet servi nu de första exemplen på hur det kommandesvenska toppmötet i får kon-kreta uppgifter. har aktivt arbetatför att miljöhänsyn och hållbar utveckling ska integ-reras i unionens alla politikområden. På mötet i Hel-singfors uppmanades nu alla de nio berörda rådskon-stellationerna att redovisa färdiga integrationsstrate-gier till mötet i . Kommissionen uppmanasvidare att presentera en övergripande strategi förhållbar utveckling till , och därutöver skakommissionen redan före utgången av utar-beta förslag till ett sjätte miljöhandlingsprogram.Även detta stöder integrationsarbetet. Vi betraktarHelsingforsbesluten som goda resultat på miljöområ-det som placerar vårt eget toppmöte i centrum.Folkhälsa och livsmedelssäkerhet: Diskussionernaom folkhälsa och livsmedelssäkerhet är viktiga förunionen. Det är naturligt att det mesthandlar om just livsmedelssäkerhet. Kommissionenskommande vitbok i detta ämne ska behandlas skynd-samt av ministerrådet, och det kommer troligen attleda till att ett oberoende livsmedelsorgan inrättas.Under nästa halvår kommer på nyttatt behandla dessa frågor.Det är att märka att dessutomspeciellt erinrar om behovet av att säkerställa en höghälsoskyddsnivå för människor i utformandet av allagemenskapsstrategier. Det angreppssättet har storlikhet med hur har drivit arbetet för hållbarutveckling.Hälsoarbetet kommer att vidgas till att beröra merän enbart livsmedelssäkerhet. kommer attvara pådrivande i det arbetet.När det gäller sysselsättningen fattade vi en delförberedande beslut i , men i huvudsakskjuts den diskussionen till ordförandeskapnästa halvår.Som känner till blev det ingen fram-gång med skattefrågorna i . Där blev deten blockering. medverkade inte till ettskattepaket som vi hade hoppats på. Det bestämdes istället att processen fortsätter. Vi slog fast principenatt alla ska vara med och betala skatt i unionen, ochatt vi före en viss utgång - - ska kom-ma tillbaka med ett konkret beslut. Jag har all anled-ning att understryka vikten av att detta arbete blirframgångsrikt.I fråga om protesterade vi kraftfullt motRysslands användning av oproportionerligt våld iTjetjenienkonflikten. Vi antog ett uttalande som inteenbart innehöll skarpa fördömanden i ord, utan visade också att EU:s insatser inom Tacis kommer attpåverkas av denna konflikt. Vi gjorde dock klart att viinte ville beröra insatser på t.ex. kärnsäkerhetsområ-det.Vi drev också uppfattningen att det, trots kritikenmot , är angeläget att den nordliga dimen-sionen, som varit ett av inslagen under det finskaordförandeskapet, också i fortsättningen hävdas,nämligen en konstruktiv dialog med ett demokratisktRyssland inriktat på marknadsekonomi.Fru talman! Europeiska rådets möte i Helsingforsfattade viktiga beslut. Jag har här berört några avdem. Arbetet pekar framåt när det gäller utvidgning-en, regeringskonferensen, miljöarbetet, försvars- ochsäkerhetspolitiken. Vi anar redan en hel del frågorsom kommer att vara på dagordningen under vårtordförandeskap. Det finns alltså en del som vi kan förutse. Unionen har tagit på sig stora upp-gifter.Jag anser att var ett viktigt steg iutvecklingen och ett toppmöte som också kom attpräglas av en yttre ram som var befriande i den me-ningen att det saknade en del av den pompa och ståtsom vi förut har vant oss vid att se omkring EU-toppmöten.Anf. 130 ():Fru talman! Toppmötet i fattadeonekligen stora och viktiga beslut. Jag vill först ut-trycka min uppskattning över att regeringen inte höllfast de villkor som ställdes upp för att manskulle godta som kandidatland. Det här ställ-ningstagandet minskar ju risken för att Cypernfråganblockerar utvidgningen, och det gäller även t.ex. våragrannländer i och Polen.Som jag förutsagt i blevdet ingen uppgörelse om ett skattepaket. Statsminis-tern berörde det. Frågan föll på oenighet om förslagettill sparandedirektiv. Det är inte så konstigt, för detfinns naturligtvis medlemsländer i EU som vårdarsina finansiella marknadsplatser. De inser att även enlåg källskatt skulle driva sparandet utanför EU-området. Ändå omfattar detta direktiv bara bankspa-rande och vissa obligationer, alltså inte aktieutdel-ningar och reavinster på aktier.Nu ska arbetet på ett sparpaket drivas vidare i enarbetsgrupp, sade statsministern. Men det behövs i såfall en världsomfattande överenskommelse i dessafrågor. Tror statsministern att en sådan kan uppnås?Medför inte fortsatta förhandlingar inom bara EU attunionens lågskatteländer föredrar att dratill sig sparande, medan högskatteländer som Sverigefår finna sig i att sparandet försvinner utomlands,alltmedan man avvaktar resultatet av förhandlingar-na?För min del anser jag att det måste vara mycketbättre att på egen hand på hemmaplan har-moniserar sina kapitalskatter genom att anpassa demtill den nivå som är vanlig i EU i övrigt.Anf. 131 Statsminister ():Fru talman!