prot · GM0943 · 1999-01-21 00:00:00 — Däremot har mankommit till en annan uppfattning.Det är samma sak som socialdemokrater och kon-servativa här också lider av: Man delar inte uppfatt-ning i alla frågor, både på nationell nivå, Europanivåoch internationell nivå, med sina systerorganisationer.Det tillhör faktiskt den demokratiska friheten att detär så, och jag tycker att det är ganska positivt. Jagskulle tycka att det vore tråkigt om samma rörelsetyckte exakt samma sak i varenda fråga över helavärlden. Speciellt med tanke på att jag har bott i fleraolika länder så vet jag att man faktiskt från nationellsynpunkt kan komma fram till olika slutsatser, ochdet är någonting jag respekterar.Anf. 286 () replik:Fru talman! Jag respekterar också yttrandefrihet,demokrati och olika länders olika inriktning, alldelessjälvklart, men jag frågade dig, det inte konstigt att stå i talarstolen här ochtala mycket engagerat mot t.ex. ökad integration ochsamtidigt finnas i en partigrupp som driver i principmotsatt åsikt?Anf. 287 () re-plik:Fru talman! Så vi skall vara så personliga då. Jagtycker inte alls att det känns konstigt. Jag samarbetarmed de tyska gröna t.ex. i frågor som rör skatteväx-ling och i andra internationella globala frågor, och detär faktiskt väldigt givande att ibland kunna ha enannan uppfattning i en viss fråga, för då blir det enintressant diskussion. Så för mig personligen är detinget problem, snarare tvärtom. Annars skulle jagknappast kunna tala så engagerat för det jag tror på.Anf. 288 ()replik:Fru talman! I slutet av sitt anförande kom YvonneRuwaida in på vikten av debatt, diskussion, öppenhet,kunskapsuppbyggnad osv. här hemma kring EU-frågorna. Jag håller helt med om det. Det är otroligtviktigt.Samtidigt inledde med att sägaatt svensken egentligen inte är intresserad av EU-frågorna. Och jag tycker att landarpå rätt slutsats: Det är viktigt för oss politiker att varamed och bilda opinion och ta tag i den här diskussio-nen.Nu har jag en konkret fråga. När det gällde ja ellernej till EU var de gröna emot och röstade nej till EU-medlemskapet. målar vi upp en ny folkomröstninghär. Den förra folkomröstningen har ju inte de grönaeller riktigt accepterat, utan vill gå urEU. Om vi nu får en folkomröstning, som vi båda villha, om EMU-frågan och euron, kommer då Miljöpar-tiet att acceptera om det blir ett ja, eller skall ni dåockså sätta klackarna i backen och vilja gå ur ävenfortsättningsvis?Anf. 289 () re-plik:Fru talman! Vi kommer naturligtvis att accepteraoch respektera folkomröstningens resultat. Om vi haren folkomröstning om EMU, vilket jag hoppas, ochman kommer att säga ja till EMU; visst kommer jagpå ett personligt plan att vara besviken, och jag kom-mer inte att ändra uppfattning personligen. Men där-emot skulle det då vara ett tydligt ja från det svenskafolket, till både EU, fortsatt integration av EU ochEMU.Men det viktiga är att vi har en folkom-röstning. Mitt parti och våra partirepresentanterkommer att respektera det beslutet. Sedan kanskeman tycker att det känns tråkigt, men det är naturligt.Anf. 290 ()replik:Fru talman! Ja, men min fråga gick lite längre änså. låter det som om accepterardetta och så att säga gillar läget efter den folkomröst-ning som eventuellt säger ja. Men så har det ju intevarit när det gäller folkomröstningen om ja eller nejtidigare. Ert agerande har ju så att säga sänt ut signa-ler, och sänder ständigt ut signaler, till det svenskafolket, liksom har skett här från , att EU är ett dåligt projekt, att EU inte är bra ochatt vi skall gå ur. Och den debatten kan ju då fortsättaäven efter en ny folkomröstning och ständigt sändasignaler om att EU inte är bra. Det gör naturligtvisockså att inställningen till EU och till euron blir un-dergrävd på något sätt i det svenska samhället.Anf. 291 () re-plik:Fru talman! Jag får tacka för att tror att det har så stor effekt på den svenskafolkopinionen vilka signaler som degröna sänder ut. Men jag kan säga så här: Vi repre-senterar ju faktiskt också människor som har denåsikt som vi står för och finns i för att sägadet folk röstar på oss för. Det här tycker jag därförblir en ganska lustig diskussion.EU-frågan är en komplex fråga, men alla partieroch personer har rätt att faktiskt ha den åsikt man har.Vi har respekterat EU-folkomröstningen. Däremotansåg vi att man skulle ha en folkomröstning omAmsterdamfördraget, om Schengen och om Europolsom vi tycker är stora ingrepp på förhållandena iSverige. Det ville man inte i , och då ansåg viatt det var naturligt att kräva en folkomröstning om jaeller nej till det. Säger man då nej till Amsterdamför-draget så kan man också ha en folkomröstning omutträde. Det tycker inte vi är konstig logik.Anf. 292 ():Fru talman! Jag överdriver nog inte när jag sägeratt 1999 kommer att bli ett spännande år för Europe-iska unionen och dess medlemsstater. På nyårsnattenstartade valutaunionen, Agenda 2000-förhandlingarnatar nu fart på allvar, är det val till Europa-parlamentet, på toppmötet i skall kommis-sionens näste ordförande utpekas av stats- och rege-ringscheferna och skall övriga kommis-sionärer nomineras och viktiga portföljer skall förde-las. skall också samtliga medlemsstaterha ratificerat Amsterdamfördraget. På toppmötet iHelsingfors sätter förhoppningsvisförhandlingarna om utvidgningen i gång på allvar,och sedan startar diskussionen om de institutionellareformer som är nödvändiga inför unionens utvidg-ning.Fru talman! Det har blåst förändringens vindar iEuropa , och det har blåst ifrån väns-ter. Det mest spektakulära uttrycket för dettaär när , EU:s största medlemsland, i höstasbytte regering. Men de nya vindarna märktes redan isamband med antagandet av Amsterdamfördragetmed dess betoning av sysselsättning, miljö, jäm-ställdhet och öppenhet som mål för Europasamarbe-tet.För oss socialdemokrater är det glädjande att sehur EU utvecklats från tullar och tariffer till mer avpolitiskt samarbete. Bara så kan ett medborgarnasEuropa skapas. Amsterdamfördraget är också en klarframgång för . Det visar med all tydlighet attockså ett litet land kan påverka besluten inom Euro-peiska unionen.Att socialdemokraterna nu har regeringsansvar i13 av EU:s 15 medlemsländer för, om jag nufår använda det uttrycket, att den goda utvecklingenkan fortsätta. Främst på vår dagordning står naturligt-vis kampen mot arbetslösheten. Redan har viktigaframgångar vunnits.Den förtida tillämpningen av Amsterdamfördra-gets sysselsättningskapitel har lett till att satsningarpå utbildning och aktiv arbetsmarknadspolitik ersätterpassiv a-kasseersättning. Alla ungdomar och lång-tidsarbetslösa inom EU skall garanteras arbete ellerutbildning efter sex respektive tolv månaders arbets-löshet. skapades också inom EU 1,7miljoner jobb. Arbetslösheten pressades för förstagången ned i EU:s medlems-stater.Nu vill vi gå vidare. Gårdagens högerregeringar iEU trodde att marknaden skulle fixa jobben baraföretagsvinsterna ökade och anställningstrygghetenförsämrades. förespråkas en samordning av EU-ländernas ekonomiska politik som också tar ansvarför att efterfrågan i ekonomin hålls uppe.När inflationen når bottennivåer kan räntesänk-ningar bidra till detta. Att reallönerna tillåts stiga itakt med ekonomins produktivitetsökning är också endel i den ekonomiska politik som tar form inom EU.Det är viktigt för att upprätthålla efterfrågan i ekono-min och därmed för tillväxten och sysselsättningen.Även på andra områden börjar den politiska kur-somläggningen inom EU att märkas. Skatteområdetär ett sådant. vill som ordförandeland prio-ritera kampen mot skattedumpning. Vad det handlarom är inte att införa gemensamma skattesatser imedlemsländerna. I stället är målet att förhindra ennedgående spiral där marknadskrafterna tvingar framsänkta skatter genom att spela ut länder mot varandra.Det är en utveckling som skulle hota det välfärds-system som är en omistlig del av det vi brukar kallaför den europeiska modellen. Medlet mot en sådanutveckling är bl.a. gemensamma miniminivåer förvissa former av kapitalbeskattning på samma sätt somEU har miniminivåer för momsen.Också det viktiga arbetet för vad den sociala dimensionen har gått framåt desenaste åren. Stegvis är EU på väg att få ett gemen-samt arbetsrättsligt system, ett golv av rättigheter förlöntagarna som inget medlemsland får underskrida.Det är en utveckling som är viktig inte minst i pers-pektivet av EU:s utvidgning.Regler om koncernfackligt samarbete, arbetstider,föräldraledighet, förbud mot lönedumpning vid ent-reprenader över gränser. skärpta arbetsmiljökrav ochförbud mot diskriminering av deltidsanställda är någ-ra av de framgångar som vunnits under senare tid.På dagordningen finns nu förslag om minimireg-ler om tidsbegränsade anställningar, medbestämman-de och löntagarinflytande i de planerade Europabola-gen. Vi svenska socialdemokrater ser med tillförsiktfram emot att få vara med att se till att även dessaförslag kan genomföras. Lägg till detta att positioner-na flyttats fram också när det gäller miljö- och kon-sumentfrågor och öppenhet. Då märks tydligt hur EUutvecklats från marknad till att sätta människorna ifokus.Hur har då EU-debatten i påverkats avdetta? Tyvärr har den gjort det i mycket liten omfatt-ning. Orsaken är lätt att se. väljer syste-matiskt att sticka huvudet i sanden och inte låtsas omhur den politiska dagordningen i ändrats.Förklaringen är enligt min mening enkel. Bara så kanillusionen upprätthållas om att just Moderaternaskulle vara Europapartiet i svensk politik. Bara så kandet döljas att den moderata politiken blir alltmer off-side och obsolet i EU-samarbetet.Det finns dock enskilda moderater som öppet väd-rar sin besvikelse över att EU-medlemskapet inte blevdet bräckjärn mot den socialdemokratiska välfärds-modellen de hoppats på. En av dem är förre SAF-chefen som arbetar för de europeiskaarbetsgivarnas samorganisation. Jag verkade för ettsvenskt EU-medlemskap för den fria marknadensskull, förklarade han i en tidningsintervju nyligen.Men, fortsätter han, är EU väldigt förtjust isocial ingenjörskonst. får jag en känslaav att är förebilden. Det ger mig lätt knip imagen. Så säger en aktiv SAF-man och en aktiv hö-german.Men också och visaren märklig oförmåga att förstå utvecklingen inomEU. När tyngdpunkten inom EU nu förskjuts åtvänster och när arbetet för ett grönt prioriterasvill de att skall lämna unionen. Om dennamärkliga Europastrategi skulle man kunna sägamycket. Jag skall begränsa mig till två kommentarer.Det är svenska folket som i en folkomröstning harsagt ja till medlemskapet. Folkomröstningen skallnaturligtvis respekteras och tas på allvar. Annars blirdetta viktiga instrument meningslöst och medborgar-nas förtroende för politiken undergrävs.Kravet på utträde ur EU är i ett europeiskt per-spektiv faktiskt ett extremt krav. Inte något av Väns-terpartiets och systerpartier inom EUkräver att deras länder lämnar unionen. Högerextre-mister och ultranationalister är de enda v och mp harmed sig på sitt korståg mot EU-medlemskap. Det ärminst sagt ett märkligt sällskap man väljer.Fru talman! Slutligen några ord om EMU. Valu-taunionen har fått en god start. Det är bra. Att valu-taunionen blir framgångsrik är faktiskt av yttersta viktför såväl som för hela EU. fattadeför beslut om att tillsvidareinte skulle gå med i valutaunionen. Det har gett ossmöjlighet att föra en öppen och positiv diskussion omvalutaunionen. Jag ser fram emot att vi nu kan föraden debatten.Anf. 293 ber att få erinra om att det är angeläget atttalartiderna hålls.Anf. 294 () re-plik:Fru talman! har såväl somvid tidigare tillfällen uttryckt sina förväntningar påden vänstervind som äntligen blåser från alla hålloch kanter inom EU. Han har också talat om möjlig-heterna när det gäller sysselsättningsunionen. Minfråga går ut på att kontrollera om nu regeringen harseglet uppe när den här vinden blåser och om manhänger med.Jag har här dokumentet från ordförandelandetTyskland om den målsättning man har. Där står pånågra rader följande: Lönepolitiken, penningpolitikenoch skattepolitiken måste med stöd av strukturellareformer komplettera varandra så att det skapas såmånga nya arbetstillfällen som möjligt.Statsministern och andra partiföreträdare harmånga gånger sagt att vi behöver göra någonting åtlönepolitiken i . Vi kan konstatera att bönder-na har problem med skatterna i därför att viinte har några konkurrensjämlika villkor. Andra fö-retagare i har det också. Vi har alltså behov.Även socialdemokraterna har tillstått att man be-höver göra förändringar inom lönepolitiken och skat-tepolitiken. Min fråga är: Finns seglet uppe? Kommerdet nu förslag när det blåser starka vindar från Tysk-land? Är socialdemokraterna beredda att haka på?Anf. 295 () replik:Fru talman! Jag kan lugna medatt socialdemokratin i för en mycket kon-struktiv politik på detta område. också sett hur vi med gemensamma ansträngning-ar lyckades se till att Amsterdamfördraget blev braoch att vi fick in sysselsättningskapitlet där. När detgäller priser, löner och att skapa tillväxt så vet HolgerGustafsson också att det pågår ett intensivt arbete föratt få alla ansvariga att ta sitt ansvar, att få parterna påarbetsmarknaden tillsammans med riksdag och rege-ring att komma överens om regler som gör att manskall kunna få en positiv utveckling. Det arbetet fort-sätter nu för fullt. Och det är vår strävan att parternasjälva skall kunna ta ett sådant ansvar.Anf. 296 () re-plik:Fru talman! Det sades i partiledardebatten i går attdet vore värdefullt om vi fick upp statsministern ochregeringen ur startgroparna. Frågan är så att säga omförslagen om en ändrad lönepolitik skall behövakomma från Metall eller om det är regeringen somskall komma med det.Vi har fått en utredning om böndernas skattetryck- det som de kallar för ryggsäcken. har därutrett och kartlagt verkligheten väldigt tydligt.I skatteutskottet får vi gång på gång besked om attdetta skall tas upp i samband med övervägandena omenergiskatterna i övrigt. Och sedan skjuter man på detgång på gång.Kommer detta att tas upp i vårpropositionen? Harvi anledning att vara positiva nu när vindarna blåserså här kraftigt i och ni har medvind?Anf. 297 () replik:Fru talman! Vi skall akta oss för att gå in en eko-nomisk-politisk debatt. Vi diskuterar ju Europafrå-gorna här och skall väl hålla oss kvar vid dem, HolgerGustafsson. Men det är klart att de flesta frågor somvi diskuterar här är ju inhemska, och vi skall natur-ligtvis utnyttja den hjälp vi kan få genom det europe-iska samarbetet. Men vet väl ock-så att vår strävan är att parterna skall ta ansvar förlönepolitiken. Det skall arbetsgivarorganisationernaoch löntagarorganisationerna själva ta ansvar för ochinte lägga över i knät på staten.Sedan finns det alltid grupper som tycker att de ärilla klämda, och dem får vi behandla på sedvanligtsätt.Anf. 298 () replik:Fru talman! Jag delar i mångt och mycket den po-sitiva syn på den europeiska unionen som har redovi-sats. En viktig beståndsdel där är ju den fria markna-den och de likvärdiga villkor som finns på markna-den.Jag skulle vilja ställa frågan från ett annat per-spektiv, men den berör också sådana branscher somt.ex. Är Socialdemokraterna beredda attse till att denna fria marknad fungerar också påsvensk nivå på det viset att man faktiskt följer dengenerella skattesättningen för branscher som finns iEuropa, den likvärdiga skattesättning som finns? ÄrSocialdemokraterna beredda att genomföra en del avde rekommendationer som faktiskt kommer från EU,bl.a. i om arbetsmarknadssitu-ationen som föregick Amsterdamfördraget och somhandlar om de små företagens anställningstrygghetoch möjligheten att förändra de arbetsrättsliga regler-na för de små företagen?Anf. 299 () replik:Fru talman! talade om den fria markna-den. Jag vill nog använda uttrycket att vi skall ha ensocial marknadsekonomi, att vi måste sätta människori fokus också och att det inte bara skall handla omkapital och varor.När det gäller olika åtgärder för att skapa tillväxtkänner naturligtvis till att det förs samtal föratt få i gång tillväxten i och för att få i gångett ökat samarbete. Regeringen har också när detgäller skatteområdet inbjudit representanter för parti-erna i att diskutera olika åtgärder som kankomma i fråga för att man skall se vad det finns attgöra för att stimulera tillväxten. Men vi skall ocksåvara medvetna om att vi har begränsade möjligheter.Dessa åtgärder skall ju finansieras.Anf. 300 () replik:Fru talman! Min fråga gällde om Socialdemokra-terna är beredda att se till att våra branscher har lik-värdiga konkurrensvillkor på den fria Europamarkna-den. Den skulle jag gärna vilja ha besvarad.Sedan vet jag också att statsrådet harbjudit in 15 herrar och 2 damer som är fackligt orga-niserade för samtal . Jag undrar då i jämställd-hetens tecken, eftersom jämställdheten är så viktigockså i Europapolitiken, om det inte finns någrakvinnor i det här landet som faktiskt kan en del omtillväxt.Anf. 301 () replik:Fru talman! Den inre marknaden skall ju ge samt-liga företag och branscher inom EU:s medlemsländermöjlighet att konkurrera på lika villkor, och det görden ju. Men det som jag tror ligger bakom är ju om någon särskild bransch skulle kunna fånågon särskild subvention utöver det vanliga. Det ären fråga som naturligtvis får behandlas på vanligtsätt. Det är egentligen inte en fråga som vi skall dis-kutera i den här typen av debatter. Den får diskuterasi debatter som finansutskottet eller skatteutskottet för.Anf. 302 () re-plik:Fru talman! , är det så att densvenska regeringen nu tänker följa EU:s rekommen-dationer och bekämpa arbetslösheten? Det har den jualltid struntat i tidigare. Men jag förstod av det somSören Lekberg sade att den tydligen tänkte följa demi fortsättningen. Det är en ändrad politik.Det finns flera socialdemokrater i , och det har gett bekymmer. Vi har aldrig tidigareupplevt att ett toppmöte har haft en mer restriktivhållning i utvidgningsfrågan än vad kommissionenhar haft. Men det hände i , ochdet var när man fokuserade på taxfree-sprit i ställetför på framtid. Det var ganska illavarslande.Europas enande drevs tidigare fram av borgerligapolitiker, av vilka kanske är den som ärmest känd. Dagens tyska socialdemokrater röstade emot återföreningen av detegna landet. Och det som man nu är orolig för är attom de är emot en återförening av det egna landet, ärde då över huvud taget för att skall förenas?Detta är det allvarliga hotet i det röda Europa.Till sist undrar jag vad har för svaratt ge på frågan om finansmarknadens tolkning avstatsministerns besked.Anf. 303 () replik:Fru talman! Det är svårt att svara påalla dessa frågor. Låt mig besvara några snabbt ochsedan återkomma i nästnästa replikskifte.När det gäller arbetsmarknadsrekommendationervet mycket väl att det som mangör från EU:s sida, framför allt från stats- och rege-ringschefer, är att anta ett uttalande som tillgodoseralla parter, eftersom det är ett konsensusbeslut somman fattar. Där finns det då ett smörgåsbord att väljafrån.Vad vi nu kan konstatera är att inriktningen harblivit att man inom EU väljer ut sådana resolutionersom kännetecknar just svensk arbetsmarknadspolitik.Sedan är utvidgningen en mycket angelägen frågaför oss, och jag tror att den är det även för de andramedlemsländerna. Men för att komma i gång medutvidgningen måste EU och vi alla vara med och setill att dessa Agenda 2000-förhandlingarna kan ge-nomföras skyndsamt.Anf. 304 () re-plik:Fru talman! Det är rätt, men taxfree-sprit är väländå inte en del av Agenda 2000?När det sedan gäller sättet att hantera rekommen-dationerna har ju den struntat idetta och valt en annan linje än den som har rekom-menderats. Däremot har följt rekommenda-tionerna.Jag vill återkomma till den mycket konstiga skill-naden mellan de svenska socialdemokraterna och definska socialdemokraterna som har drivit helt skildafrågor under de gångna fyra åren som medlemmar.Man ställer sig frågan: Hur kan det komma sig agerar så helt annorlunda i det land som har haftett framgångsrikt medlemskap i och har haft ensynnerligen positiv utveckling när det gäller välfärd,framför allt i fråga om att minska arbetslösheten, ochhar valt en helt annan inriktning än den svenska soci-aldemokratin. Den finska socialdemokratin har sombekant prioriterat skattesänkningar, avregleringar ochen snabb välfärdsökning i landet, medan den svenskasocialdemokratin prioriterar regleringar och en fort-satt massarbetslöshet.Slutligen vill jag säga att om man kan sin historiavet man att social marknadsekonomi var ett begreppsom tysk socialdemokrati slogs hårdare än någonsinmot när den infördes av och 1948, 1949, 1950. Det syftarnämligen på att marknadsekonomin är social till sinkaraktär.Anf. 305 () replik:Fru talman! Jag skulle vilja rekommendera att titta närmare på siffrorna och på jämförel-serna. Jag brukar läsa den engelska tidskriften . Där kan man följa hur Sverigeförhåller sig till andra länder. Där kan man se att densvenska utvecklingen har varit god jämfört med övri-ga medlemsländer i EU. har tillväx-ten varit högre i än i Euro 11 eller Eurolandsom det numera kallas för. Det gäller även sysselsätt-ningen. Arbetslöshetsnivån i är betydligtlägre. Vi har varit framgångsrika. Försök inte kamou-flera det!Dessutom visar det sig när det gäller de rekom-mendationer som kommer från kommissionen ellerfrån att det går väg. Sveri-ge börjar bli ett föredöme. Det är också därför förreSAF-chefen är så irriterad över att EU håller på med,som han säger, social ingenjörskonst.Anf. 306 () re-plik:Fru talman! Jag återkommer till den diskussionsom fördes tidigare om ryggsäcken för det svenskajordbruket, att vi inte har samma konkurrensmöjlig-heter som man har i andra länder. Det är en viktigfråga i EU-debatten, därför att jordbruket verkligenomfattas av EU-politiken. Då borde det vara en själv-klarhet att den näringen skall ha samma förutsätt-ningar i vårt land som i alla andra länder.Just nu sker nedläggning av animalieproduktioneni en rasande takt, som vi inte har upplevt tidigare. Detfinns alltså en pessimism i det svenska jordbruketsom är ganska förfärande. skjuter man uppde här besluten och har ingenting att komma med. Vikan hamna i en sådan situation att vi inte kan hävdavår livsmedelskvalitet, som vi är så stolta över. Vikan inte hävda vår produktion, vår förädlingsindustrioch allt vad det innebär av arbetstillfällen och annat.Jag vill fråga: När kommer det förslag?En fråga till. Den gäller ordförandeskapet och dessinnehåll. Vi hade en diskussion om tidsaspekten.Tycker man inom socialdemokratin att det är viktigtmed en folklig förankring av det arbete som kommeratt ske när är ordförandeland i EU och att fåmed folkrörelser, folkbildning, m.m. i ett sådant ar-bete? Om ni tycker det är det hög tid. Det är ingetman kastar ur sig på en höft eller i en handvändning.Det är ett arbete som måste förberedas. Jag undrar hurni ser på det.Anf. 307 () replik:Fru talman! Ett kort svar till det gäller strategin för ordförandeskapet kommerarbetet att gå i gång . Det är kvar innan viblir ordförandeland. Det finns gott om tid. Jag hoppasatt vi då alla får möjligheter att delta i det arbetet ochatt vi kan diskutera våra olika uppfattningar på ettfruktbärande sätt.Jag har också sett uppgifter om att det svenskajordbruket skulle vara missgynnat, framför allt i för-hållande till och , inte till EU i desshelhet. Det handlar om bränsleavgifter, miljöskatterm.m. som skulle ha en negativ påverkan. De frågornafår man väl hantera på vanligt sätt och diskutera. Detgör vi ju i när frågor dyker upp, och sedanfår vi se hur det står till med den saken.Anf. 308 () re-plik:Fru talman! Det är fantastiskt att höra konstatera att han har märkt lite grann att denhär diskussionen pågår. Den har pågått sedan utred-ningen lades fram. Jag minns inte riktigt när det var,men det är i alla fall . Det var en stordiskussion i valrörelsen. Det har varit en mycketintensiv diskussion .