prot · GM0958 · 1999-02-18 00:00:00 — Handlar det om sänktarbetstid med bibehållen lön - ett nog så frestandeförslag, men samhällsekonomiskt förödande - ellerhandlar det om lön i proportion till arbetstidssänk-ningen? Då blir det återigen låginkomsttagarna somkommer i kläm. Är det detta ni vill?Den stora skillnaden i svenskt arbetsliv kommermed en generell arbetstidsförkortning att bestå. Denstora skillnaden kommer fortsatt att vara mellan demsom har jobb och de 500 000 som saknar jobb.Tänk om vi i stället kunde kraftsamla kring hur vistimulerar tillväxten av nya jobb till gagn för demsom saknar ett. I det arbetet är flexibel arbetstiden del.Jag kan inte avhålla mig från att skicka med någraråd till arbetsgruppen, som skall titta på detta.Titta gärna ut i , i omvärlden och i verklighe-ten. Titta gärna på , där man genomdrev en35-timmarsvecka . Regeringen där hävda-de att reformen skulle leda till mellan 500 000 och700 000 nya jobb. Det har blivit 8 000-10 000nya jobb. Av dessa jobb var flertalet planerade innanlagförslaget genomfördes.Fru talman! Det föreligger i detta ärende en brafyrpartireservation. En enig opposition vågar ta inframtidsperspektiven, som också möjliggör tillkoms-ten av nya jobb. Antalet jobb är inte statiskt, och vipolitiker har ansvar för att skapa förutsättningar förtillväxt av nya jobb. En kraftfull opposition står sam-lad för tillväxt.Jag vill härmed yrka bifall till den reservationen.(forts. 6 §)AjourneringKammaren beslutade på förslag av tredjevice talmannen att ajournera förhandlingarna tillkl. 14.00 då frågestunden skulle börja.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 14.00.5 § FrågestundAnf. 25 TALMANNEN:Kammarens sammanträde återupptas, nu för riks-dagens frågestund. Regeringen företräds av vicestatsminister , utrikesministerAnna , statsrådet , utbildningsmi-nister , statsrådet ,socialminister , miljöminister och statsrådet . Vice stats-ministern besvarar såväl allmänpolitiska frågor somfrågor inom sitt ansvarsområde. Övriga statsråd be-svarar frågor inom sina respektive ansvarsområden.Vi börjar . Ordet är fritt.ÅlderspensionssystemetAnf. 26 ():Fru talman! fattade riksda-gen principbeslut om ett nytt pensionssystem. Fortfa-rande kvarstår betydande frågor som skall lösas. Jagföreslog att vi skulle få en gemensam arbets-grupp som tog ett helhetsgrepp över detta. Så beslu-tades också. Det sattes ut sammanträden i början pååret, och . Båda dessasammanträden inställdes med kort varsel. Någotnytt finns inte utsatt.Nu är det som har hand omsamordningen inom regeringen. Jag vill fråga henne:Beror den handlingsförlamning som regeringen visari denna fråga på motsättningar mellan Social- ochFinansdepartementen? Vad tänker i så fall vice stats-ministern göra åt den saken?Anf. 27 Vice statsminister ():Fru talman! Jag tror att alla de partier som har va-rit med om överenskommelsen om de framtida pen-sionerna är måna om att de frågor som fortfarande ärolösta kommer till en lösning. Det är naturligtvisockså regeringens vilja och ambition. Men det ärstora och komplicerade frågor, och då har beredning-en tagit - onödigt kan jag hålla medLars om - i kanslihuset. Men vi kommer attkomma tillbaka, och det kommer att bli sammanträ-den . Det kan jag lova.Anf. 28 ():Fru talman! Jag vill understryka att det inte baraär en fråga för regeringen att komma med förslag omvad man kan uppfatta som en lösning. Det här är ju engemensam angelägenhet för fem partier. Från börjanvar det tänkt att det skulle läggas fram en propositioni mars. Den tiden är längesedan förbi. siktar manpå maj. Men även så; det räcker ju inte att Finans-och Socialdepartementen lyckas krysta ur sig någotslags lösning. Det måste ju ut på remiss, och framförallt måste vi i oppositionen ha möjlighet att resoneraom och fundera över de här frågorna. Jag undrar:Kommer nu vice statsministern att personligen enga-gera sig för att det skall bli möjligt att återupptaöverläggningarna mellan partierna i pensionsfrågan?Anf. 29 Vice statsminister ():Fru talman! Det är nog inte så väldigt mycket mittengagemang det handlar om. Det här är socialförsäk-ringsministern mycket engagerad i - och även fi-nansministern eftersom det är stora finansiella frågordet handlar om. De vill båda att man så snabb sommöjligt skall komma till beslut i dessa frågor. Så jagutgår från att det kommer att kallas till sammanträdeninom kort.Balanskravet på kommunernaAnf. 30 ():Fru talman! Jag skulle vilja fråga statsrådet angående det balanskrav på kommunerna somman har. har enligt en gjort en kartläggning av hur många kommu-ner och landsting som skall klara av balanskravet. Ettflertal beräknas klara av det. Men det är ett fyrtiotalkommuner som beräknas vara i farozonen.Min fråga är: På vilket sätt klarar dessa kommu-ner det här kravet? Och hur klarar man både av balan-skravet och behoven av god kvalitet inom vård, skolaoch omsorg? Vad avser statsrådet att vidta för åtgär-der för det fyrtiotal kommuner som möjligtvis intekommer att klara balanskravet?Anf. 31 Statsrådet ():Fru talman! Det är riktigt att Finansdepartementetnyligen har genomfört en enkät rörande samtligakommuner och landsting om förutsättningarna fördessa att klara balanskravet. Denna enkät ger ettglädjande besked. Det är att om man ser till kommun-sektorn och landstingssektorn som helhet kommer viatt klara balanskravet . Det finns dockstora individuella skillnader. Ett fyrtiotal kommunerfår svårt att nå upp till balanskravet, och sju åttalandsting får också svårt att klara balanskravet.Vi kommer i anslutning till vårpropositionen attgöra en bedömning av hur situationen ser ut. Dekommuner och landsting som har underskott år 2000kommer ju att ha på sig att reglera det under-skottet enligt den lagstiftning som har an-tagit.Sedan vill jag tillägga att jag tycker att det är oer-hört viktigt att vi håller kvar balanskravet. Kommu-nerna måste ha ett gott utgångsläge för att möta destora utmaningar vi står inför under nästa sekel.Anf. 32 ():Fru talman! Så statsrådet tycker inte att det finnsen möjlighet att skjuta upp de här balanskraven och ioch med det också slopa det skattestopp som man harhaft?Anf. 33 Statsrådet ():Fru talman! Svaret på den frågan är nej. Balan-skravet ligger kvar. Och det ligger i kommunernasoch landstingens intresse att orientera sig mot balans.Vi vet vilken utmaning vi står inför när det gäller attklara äldreomsorgen under nästa årtionde och årendärefter. För att kunna hantera den situationen måstevi ha kontroll på ekonomin i kommunerna och lands-tingen.Sedan skall man lägga till att vi redan i nuvarandetreårsbudget har en ökning av statsbidragen till kom-munerna med och yt-terligare två miljarder år 2001.Rättegången mot ÖcalanAnf. 34 ():Fru talman! Jag har en fråga till utrikesministerAnna . Vem en människa än är, vilka brott haneller hon än har begått mot människor och motmänskligheten i fråga om mord, uppvigling, beslagta-gande av andras egendom och odemokratiska aktivi-teter av olika slag, måste väl ändå mänskliga rättig-heter visas också mot den människan? Jag tänker påÖcalan. Hade inte hans gatlopp mellan olika länderkunnat stoppas? Det hade kanske också kunnat för-hindra den akuta situation som har uppkommitmed demonstrationer i många länder, i vissa fallt.o.m. med dödlig utgång, och som i kid-nappning.Vilka möjligheter har nu att medverka tillatt det blir en rättvis rättegång och en anständig be-handling före och efter rättegången mot honom?Anf. 35 Utrikesminister ():Fru talman! Det är ju självklart att mänskliga rät-tigheter gäller alla. Fallet med till Sverigeblev aldrig aktuellt för del. Andra länder därdet eventuellt har varit aktuellt får svara för sig. Jagvet inte var eventuellt har försökt komma. Nuär det dock min bestämda övertygelse att vi måstevara väldigt tydliga mot när det gäller att viförutsätter att han får en rättvis rättegång, att han blirväl behandlad i fängelset och att dödsstraff självfalletinte får komma i fråga.Anf. 36 ():Fru talman! Jag är nöjd med svaret, någotsånär ialla fall. Men jag fick kanske inte riktigt svar på detjag frågade om vad gäller hur vi som land, som na-tion, i våra utrikespolitiska aktiviteter hade kunnatförhindra att han fått löpa det här gatloppet som hanändå tvingades till mellan olika länder.Anf. 37 Utrikesminister ():Fru talman! Det blev ju aldrig aktuellt för svenskdel. Han kom aldrig till . Han begärde aldrigatt få komma till . Därför har intekunnat agera i just den frågan. Däremot kommer vinu, både själva och genom EU, att agera för att hanfår en rättvis rättegång, att den blir öppen, att detfinns möjlighet för internationella representanter attfölja rättegången och att det självklart inte får kommai fråga med dödsstraff.Stöd till de ideella barn- och ungdomsorganisatio-nernaAnf. 38 ():Fru talman! Jag har en fråga till ungdomsministerUlrica som till viss del anknyter till denförra frågan. Alla ungdomar vill synas, och det är braom de syns på ett bra sätt. Alla behöver uppmärk-samhet. Det kan tyvärr ta sig olika former ibland omman inte ser barnen eller ungdomarna på ett tidigtstadium. Det kan t.ex. utmynna i gisslandramer, mendet är som tur är väldigt sällsynt i . Det kanockså vara klotter och andra saker.Demokratin är grunden för vår trygghet och vårtcivila samhälle. Det är oerhört viktigt att den kom-mande generationen får en demokratisk skolning, attvi som är vuxna lyssnar på barn och ungdomar och attvi ger dem möjlighet att ta oss på allvar. Där har vialla vuxna ett ansvar som föräldrar och i skolan, ochinte minst i föreningar.De ideella barn- och ungdomsorganisationernagör en stor insats för att barn och ungdomar skall fåen bra start i livet. Det handlar om demokrati, rättvisaoch solidaritet och om att lösa saker gemensamt. Hurskall vi som samhälle och stat på ett tydligare sättstödja de ideella barn- och ungdomsorganisationerna?Anf. 39 Statsrådet ():Fru talman! Det ligger ett gemensamt ansvar hosalla vuxna att vinna nya generationer för tron på de-mokratin och för lusten att försvara de fri- och rättig-heter som vi uppnått i , men som självfalletockså uppnåtts i andra länder. Vi kan göra det påolika sätt. Vi kan göra det som föräldrar och somvuxna i skolan, men vi kan också göra det som vuxnapå andra platser i samhället, t.ex. inom föreningslivet.Vuxna som på olika sätt kommer i kontakt medbarn och ungdomar via t.ex. en folkrörelse gör ettoerhört viktigt arbete i rollen att förmedla synen pådemokratin och att förmedla den värdegrund som vihar i vårt samhälle också till barn och ungdomar. Attunderlätta villkoren för ideella föreningar att växaoch utvecklas och att underlätta förutsättningarna förvuxna att vara ideella ledare i olika föreningar ärnågonting som ligger i regeringens intresse.Som en viktig del i det arbetet kommer jag underslutet av våren att göra en översyn för att se vilkaförutsättningar de ideella föreningarna har att verka utifrån de villkor som finns i resten av samhället.Anf. 40 ():Fru talman! Jag tycker att det låter som ett ut-märkt bra initiativ. Då vill jag bara skicka med att detär viktigt att man börjar från början så att det inte gårsnett. Att avsätta 500 miljoner för att ta bort klottereller att kräva att polisen skall ha mer resurser kännsfel, när man egentligen kan satsa mycket tidigare påbarns och ungdomars uppväxt för att se till att de fåren bra demokratisk fostran. Där gör de ideella organi-sationerna en väldigt stor insats. Det vill jag skickamed . 41 Statsrådet ():Fru talman! Jag delar uppfattning.Det är viktigt att förmedla intresset för demokratiar-betet och för andra grundläggande mänskliga fri- ochrättigheter. Att visa barn och ungdomar respekt redanfrån början är ju också att som vuxna vinna respektför det politiska systemet och för tron på att det gåratt förändra samhället och världen i en positiv rikt-ning. Att stötta det frivilliga arbetet på olika sätt är endel för att skapa just det mervärde som vi kan få framgenom folkrörelserna i vårt samhälle.GlesbygdsstödetAnf. 42 ():Fru talman! Näringsminister harvarit i EU och på ett orimligt sätt börjat förhandla ochprata bort EU:s glesbygdsstöd till . Jag villfråga vad regeringen tänker göraför att få stopp på . 43 Vice statsminister ():Fru talman! Det bästa är kanske att fråga BjörnRosengren själv vad han har sagt. Då skulle han kan-ske kunna korrigera en del av massmediebilden. Hanhar inte pratat bort något glesbygdsstöd.I stället är ju regeringens inställning att vi inomEU skall försöka få området utvidgat så att inte baraNorrlands inland utan också kustområdet skall tillhö-ra det område som faktiskt skall få regionalpolitisktstöd av EU.Anf. 44 ():Fru talman! Jag har följt palaver medTT och andra under kvällens lopp. Han bekräftar atthan också har sagt att är en utfasning ound-viklig. Då talar vi om just glesbygdsstödet. Det äruttalanden som har bekräftat. Detskiljer sig, fru talman, väldigt mycket från den tidiga-re starka svenska positionen att inte vara med om ennedtrappning av detta stöd efter 2006.Om nu kan bekräfta att det ärhelt uteslutet att driver något resonemangframöver om att stödet från EU till den svenska gles-bygden över huvud taget skall trappas ned ,är jag naturligtvis mycket nöjd, fru talman.Anf. 45 Vice statsminister ():Fru talman! Jag har lite svårt att uttala mig omvad som händer och vilka övervägandensom finns där. planerar vi för våra initiativ underden kommande budgetförhandlingen. Där driver viglesbygdsstödet väldigt hårt. Jag vet att har dementerat det som har lagts i hans mun vadgäller att han skulle stå för någon sorts försämring avglesbygdsstödet.Anf. 46 ():Fru talman! Då vill jag bara tillägga att jag delarLena Hjelm-Walléns uppfattning att det är svårt attuttala sig om 2006 och bortåt, men det är just detBjörn har gjort. Då kan vi kanske enas omatt han skall undvika den typen av årtalsresonemangockså.E 4:an genom UppsalaAnf. 47 ():Fru talman! Trafiksituationen på E 4-genomfarteni är nu oacceptabel. Bullret och luftföroreningarnaökar.Den här frågan ligger nu på regeringens bord. Detär en miljöfråga. Det är fråga.Därför vill jag fråga vice statsministern: När får vi ettbeslut i frågan?Det finns en politisk majoritet bakom Vägverketsförslag till ny dragning. Frågan har legat och legat.När kommer beslutet?Anf. 48 Vice statsminister ():Fru talman! Även om vi är många statsråd här , är det ingen fackminister som är kommunika-tionsansvarig. Jag föreslår att frågan ställs till BjörnRosengren som är ansvarig för kommunikationsfrå-gorna.Taxinäringens villkorAnf. 49 ():Fru talman! Jag vill ta upp en fråga som rör tu-sentals småföretagare i vårt land. Den rör en stor delav allmänheten också. Om jag har förstått saken rättfinns det någon slags arbetsfördelning i regeringensom innebär att sköter småföretagen ochBjörn storföretagen. Därför hoppas jag fåett svar.Det handlar om taxirörelsens villkor. Runt om ivårt land har taxiägare slagit sig samman i beställ-ningscentraler. Om jag har förstått saken rätt harMarknadsdomstolen och gjortolika bedömningar av huruvida man får samverka iden här typen av beställningscentraler. I min hem-kommun skulle detta, om det dras till sinspets, innebära att de 21 taxibilar som verkar därtvingas organisera sig i tre fyra olika företag ellerverksamheter. Det framstår ju som helt orimligt attgöra på det sättet och slå sönder en väl fungerandeverksamhet.Kan statsrådet ge något svar på hur det härkommer att hanteras och ge något besked till demsom nu oroar sig för hur det skall bli med taxirörel-sens framtid? Det handlar om sjuktransporter,skoltransporter och mycket annat.Anf. 50 Statsrådet ():Fru talman! Det här handlar ju om småföretag isamverkan och hur det eventuellt påverkar konkur-rensförhållandena. Det berör t.ex. ICA. Det berör endel på skogssidan och även taxinäringen. Det harfunnits en utredningsgrupp inom departementet somhar lämnat ett förslag om detta som är ute på re-miss. Det här kommer att hanteras i regeringen undervåren. Jag kan inte nu gå in på några detaljer om vilkaståndpunkterna är. Som vanligt avvaktar vi remissut-gången först.Anf. 51 ():Fru talman! Det var ju inget lugnande besked isakfrågan. Jag skulle vilja att om möj-ligt ger ett inriktningsbesked. Förhoppningsvis kanstatsrådet hålla med mig om att det inte är rimligt attslå sönder en väl fungerande verksamhet i den härtypen av rörelse. Det skulle drabba väldigt mångamänniskor.Den här typen av samverkan fungerar väldigt bra imånga små kommuner . Det ger en trygghet åtfärdtjänsten, sjuktransporter, skolskjutsar och annat.Det vore väldigt angeläget att skingra oron i den härfrågan. Jag hoppas att skyndarpå frågan så att det snabbt kommer fram ett besked.Anf. 52 Statsrådet ():Fru talman! Det sista vill jag villigt hålla med om.Det krävs ett ganska snabbt besked, så vi skyndar påfrågan - ja.Sedan är det lätt för mig att stå och säga: Visst,inte skall man slå ihjäl väl fungerande verksamhet,som frågeställaren uttryckte det. Men det gäller ocksåatt garantera att det verkligen är fri och öppen kon-kurrens, så att samtliga små företag har tillgång till dehär näringsverksamheterna som är så otroligt viktigainte minst i glesbygden. I den här svåra frågeställ-ningen gäller det nu att hitta en balans mellan att inteslå sönder det som fungerar väl och att ändå garanteraatt konkurrensförhållandena blir så bra som möjligt.Jag hoppas kunna återkomma i hela denhär sakfrågan.Schabloniserad assistansersättningAnf. 53 ():Fru talman! Att socialministern och jag inte ärstöpta i samma form är väl ganska uppenbart, dvs. Och menar jag inte att socialministern ärman och jag är kvinna och att vi har olika skonum-mer, utan att vi också t.ex. tar olika på oss föratt göra oss i ordning på morgnarna eller när vi äter.Jag hoppas att vi är överens om att även dessa skill-nader finns.Därför är det märkligt, för att inte säga obegrip-ligt, att socialdemokraterna och socialministernfr.o.m. har schabloniserat assistan-sersättningen för funktionshindrade i tron att de ärstöpta i samma form. Visst kan man få lite högreersättning om man redogör för sitt liv, vänder ut ochin på sig och talar om hur det tar att gå påtoaletten, osv.Min fråga, fru talman, till socialministern är omhan här och inför är beredd att säga atthan kommer att lägga fram ett förslag sominnebär att den schabloniserade ersättningen till assi-stenter tas bort.Anf. 54 Socialminister ():Fru talman! Nej, det är jag inte beredd att ge be-sked om. Här krävs det att vi utvärderar det regelverksom finns. Avsikten med schabloniseringen är jufaktiskt att se till att vi får en bättre hantering. Av-sikten är inte att försämra assistansersättningen. Deninformation jag har pekar snarare på att det här fak-tiskt har lett till en positiv utveckling.Men under alla omständigheter görs en utvärde-ring av hur detta fungerar, och vi får anledning attkomma tillbaka när vi har en säkrare bild av hur situ-ationen är.Anf. 55 ():Fru talman! Jag undrar för vem det har varit enpositiv utveckling. Det är inte för de handikappadenär man pratar med dem, absolut inte. Många av dealternativa formerna håller på att slås ut just av dennaschablonisering. Och det är inte heller för försäk-ringskassan som skulle få administrativa lättnader.Tvärtom går det nu åt så mycket tid för att försöka fåden särskilda ersättningen att det man tjänade på attschablonisera är helt borta.Tyvärr har socialministern inte tagit chansen attsom första minister gå från ord till handling och göradet han sade när han tillträdde som socialminister,dvs. göra något för de funktionshindrade.Men jag hoppas att socialministern i nästa svar jagfår kanske ändrar sig och säger att här måste det skenågot positivt för de funktionshindrade, att assistan-sersättningen inte får vara schabloniserad mer.Anf. 56 Socialminister ():Fru talman! Jag tror att de handikappade likavälsom andra medborgare är väl betjänta av att vi fattarbeslut på grundval av en säker kunskap och en säkerutvärdering av hur det ser ut.Jag är alldeles säker på att det finns människorsom kan kritisera det system som finns. Men det ärganska klokt att faktiskt se vad som har blivit utfalletav schabloniseringen, och den bild jag har är intedensamma som framförs.Men vi får ju en säkrare grund att stå på, och jagtror att det är väl för alla berörda att vi vet på vilkagrunder vi fattar beslut.Anf. 57 ():Fru talman! Visst skall man ha underlag för sinabeslut, det håller jag med om. Men då kan man undravilket underlag den majoritet hade som fanns 1997när man fattade beslutet att införa schabloniseringen.Det man trodde att man skulle uppnå har man ju be-visligen inte uppnått. Därför finns det all anledningatt ändra tillbaka till det som var innan man försäm-rade för de funktionshindrade.KoldioxidutsläppAnf. 58 ():Fru talman! Jag vill ställa en fråga till miljömi-nister . Hotet om klimatförändringar tillföljd av utsläpp av växthusgaser, främst koldioxid, ärett mycket allvarligt miljöproblem som kräver inter-nationell samverkan för att lösas. har föratt ta sin del av ansvaret, fastställt målet att Sverigesutsläpp av koldioxid inte skall öka ochdärefter minska.Naturvårdsverket har satt upp som mål att kol-dioxidutsläppen skall minska fram till år2020. Tyvärr överstiger de faktiska koldioxidutsläpp-en kraftigt den utsläppsnivå som krävs för att de härmålen skall kunna uppnås. Utan kraftfulla åtgärderfrån regeringens sida kommer det att bli mycket svårtför att klara de uppsatta målen.Samtidigt pågår ett omfattande planeringsarbeteför en gigantisk fossilgasledning med sträckning frånUppland till , något som riskerar att slå utbiobränsleanvändning i de kommunala värmeverken isödra och och bidra till en kraftigökning av koldioxidutsläppen.Med anledning av det undrar jag om miljöminis-tern delar min uppfattning att det ur miljösynpunkt ärmycket olämpligt att bygga en ny fossilgasledningfrån till Ystad.Anf. 59 Miljöminister ():Fru talman! Jag håller med att klimatfrågan, klimatpolitiken kanske är detviktigaste långsiktiga miljöproblem vi har att arbetamed. Det är på sätt och vis också en oerhört fascine-rande uppgift, för det gäller nu att hitta bra åtgärdersom ofta kommer att vara ganska tunga, att göra detpå en global basis, att komma överens om de häråtgärderna mellan länder som har helt olika utveck-lingsnivåer och att göra detta för att möta ett hot somändå är ganska osäkert och sträcker sig långt in iframtiden. Det är en oerhört tung och viktig uppgift,och här har naturligtvis alla ett ansvar.När det gäller utvecklingen av utsläppen i Sverigeunder den senaste tioårsperioden har den faktiskautvecklingen varit en ökning av utsläppen av växt-husgaser. Men om man väderkorrigerar siffrorna,vilket man nog måste göra när det är sådana storafluktuationer mellan åren beroende på vädret, visardet sig att vi ligger nu och kommer förmodli-gen att ligga på nästan exakt samma nivå som 1990.Vi har alltså, sett på det sättet, klarat den målsättningsom har.När det gäller konkreta frå-ga kommer det förmodligen att vara ett ärende hosregeringen. Jag vill inte medverka till en lösning meden gasledning som innebär ett hot mot möjligheternaatt använda biobränslen på bekostnad av fossilabränslen.Anf. 60 ():Fru talman! kritiserades miljömi-nistern av ordförande för attvara osynlig och för att inte ta ställning i vissa miljö-mässiga nyckelfrågor. Som en av de här nyckelfrå-gorna nämndes just den aktuella fossilgasledningengenom södra och regeringen kan, genom att tatydlig ställning i den här frågan, visa om man verkli-gen vill satsa på förnybara bränslen och en långsiktigthållbar utveckling eller om man är beredd att godtaen ökad användning av fossila bränslen med de nega-tiva miljökonsekvenser det medför. Jag tvingas tyvärrkonstatera att miljöministern svävar på målet ochväljer att fortsätta att vara osynlig.Anf. 61 Miljöminister ():Fru talman! Jag är i högsta grad synlig.