prot · GM0988 · 1999-04-29 00:00:00 — I vårpropositionen redovisar vi att viytterligare skall öka anslagen till forskningen med enmiljard. Vi redovisar att vi skall öka antalet utbild-ningsplatser på högskolor och universitet med ytterli-gare 20 000. Vi redovisar också en mängd andraförslag. En del av dessa förslag kommer att redovisasi budgetpropositionen till hösten.Vi talar om att de högutbildade flyttar, men det ärfaktiskt inte riktigt sant. Det finns många som flyttar.De börjar t.ex. att jobba på . är eninternationell koncern. De får jobb på någonannanstans i världen, och det är ganska rimligt att defår det. Sedan kommer de tillbaka till . talar om att den kvalificeradearbetskraften flyttar utomlands, men det är inte sant.Men det är självfallet så att kan bli ännubättre. Vi kommer att redovisa en mängd olika för-slag som kommer att leda till detta.UtnämningspolitikenAnf. 122 ():Fru talman! Jag har en fråga om regeringens ut-nämningspolitik. Av de tolv senaste utnämningarnaav generaldirektörer och landshövdingar är nio mänoch ynka tre kvinnor. Hur ser regeringen på denojämna tillsättningen? Är det en nyordning på gång,eller är det ett misstag?Anf. 123 Utrikesminister ():Fru talman! När vi gör en samlad redovisning vidden här mandatperiodens utgång skall vi kunna redo-visa bättre siffror.Statsbidragen till kommunernaAnf. 124 ():Fru talman! Min fråga riktar sig till statsrådetLars-Erik . Jag läste i Kommun-Aktuellt en mycket uppseendeväckande artikel om enavhandling. Den handlade om att de statliga bidragentill kommunerna är högre i kommuner där det finnsmånga osäkra väljare. Det framgår alltså av en av-handling i nationalekonomi som lagts fram vid Upp-sala universitet.Hon som skrivit avhandlingen säger också att re-sultaten tyder på att statsbidragen är taktiska ochtenderar att gå till de kommuner där man kan överty-ga väljarna att rösta på den sittande regeringen. Ge-nom att mäta storleken på de kommunala statsbidra-gen har författaren under-sökt två olika mandatperioder med två olika regering-ar. Oavsett vilket regeringen som suttit har hon funnitatt de mest mutade kommunerna finns i ,, och Dalarna.Det finns väldigt lite forskning om vilka effektersom de statliga bidragen till kommunerna har. Jagskulle gärna vilja höra statsrådets kommentar till dehär uppgifterna.Anf. 125 Statsrådet ():Fru talman! Statsbidragen till kommunerna är no-ga reglerade. Vi betalar ut generella statsbidrag i enpåse till kommunsektorn baserade på antalet invånarei kommunerna. De bidragen uppgår till 78 miljarderkronor innevarande år. Inom ramen för ett inom-kommunalt skatteutjämningssystem betalar kommu-nerna sedan dels utjämningsavgifter, dels utjäm-ningsbidrag för att skapa en rättvisa kommunernaemellan. Vi har ju väldigt ojämlika förhållanden närdet gäller skattekraft och kostnadsbild i kommunerna.De stora ekonomiska transaktioner som sker frånstaten till kommunsektorn sker efter ett väldigt nogafastställt regelverk som har ställt sig bak-om. Där har inte regeringen något utrymme för att pånågot sätt premiera vissa kommuner framför andrakommuner.Jag ställer mig lite undrande inför den undersök-ning som tydligen är redovisad i Kommun-Aktuellt.Jag har själv inte tagit del av det mer detaljeradeinnehållet i den undersökningen.Anf. 126 ():Fru talman! Det är inte vilken undersökning somhelst. Det är en vetenskaplig avhandling som EvaJohansson vid har lagt fram ochuppenbarligen fått godkänd. Jag tycker att det voreläge att gå vidare och titta om det verkligen förhållersig på det här sättet.Hon visar också att de kommuner som fått s.k.Perssonpengar och som har bestämt sig för att nyan-ställa personal är för långsamma med att genomföraförändringarna. Det framgår av avhandlingen att bara60 % av den önskade förändringen har genomförtsunder det första året.Jag tycker att detta är mycket sensationella upp-gifter som man gärna skulle vilja få närmare belysta.Anf. 127 Statsrådet ():Fru talman! delade vi ut speci-aldestinerade statsbidrag. Det var 70 olika statsbidrag.I och med att vi gick över till det nya statsbidrags-systemet fördelas statsbidragen nu nästan helt ochhållet efter invånarantal. Det finns en liten del som äråldersrelaterad. Det är ett regelverk som riksdagenhar varit överens om att tillämpa. Det ger inget ut-rymme för att särbehandla vissa kommuner i förhål-lande till andra.Sedan finns det naturligtvis ett antal specialdesti-nerade statsbidrag, t.ex. storstadssatsningen. Där harvi gått in med resurser till storstadsområdena ochinvandrartäta kommuner. Men det har skett utifrån debehov och den situation som finns i kommunerna.Jag kan inte riktigt förstå frågeställningen, efter-som regelverket är så väldigt bestämt när det gäller destatsbidrag som vi nu ger till kommun- och lands-tingssektorn.Register för fritidsbåtarAnf. 128 PER ():Fru talman! Jag har en kort fråga till näringsmi-nistern. När kommer regeringen att presentera detutlovade förslaget om ett obligatoriskt register förstörre fritidsbåtar? Vi har tidigare haft ett obligatori-um, och det fungerade. Det behövs inga utredningar,och vad jag förstår finns det en majoritet för det för-slaget här . När kommer regeringen med enproposition?Anf. 129 Näringsminister ():Fru talman! Jag har faktiskt inte tänkt att kommamed en sådan proposition.Ungdomars möjlighet att ta körkortAnf. 130 ULLA-BRITTHAGSTRÖM (kd):Fru talman! Jag vill ställa en fråga till ungdoms-minister . Det uppstår alltfler olikatyper av problem i ungdomsvärlden. Det ser man närman följer Ungdomsbarometern.Nu tänker jag på ungdomars möjlighet att ta kör-kort. Det skjuts upp, och antalet minskar. Jag tror inteatt det enbart handlar om bekvämlighet eller miljöen-gagemang och inte heller om ett nytt resemönster.Det finns säkert en ekonomisk orsak till detta somkan utvecklas till en klassfråga. Man kan jämföramed andra nordiska länder. Det 31 december 1998hade av 18-åringar i körkort. I Finlandhade och i körkort.Därför undrar jag på vilket sätt ungdomsminis-tern, eventuellt i samarbete med utbildningsministern,kommer att ta tag i detta. Det är ju också en jäm-ställdhetsfråga, eftersom flickorna väntar längre.Anf. 131 Statsrådet ():Fru talman! Som ungdomsminister kan jag kon-statera att skillnaderna i ungdomsgenerationerna ochbland ungdomar har blivit större , precissom de har blivit bland oss vuxna. Det främsta skälettill det är den höga arbetslösheten.Under 90-talet har arbetslösheten varit som högstbland ungdomar och bland människor med annanetnisk bakgrund. De har haft svårast att komma ut påarbetsmarknaden och få ett jobb. Det har inneburit t.ex. har studerat och att manhar bott hemma . Det har ocksåinneburit att man har haft mindre ekonomiskt utrym-me för att skaffa egen bostad, att ta körkort, att möb-lera ett hem och en rad andra saker.Nu ser vi att den trenden vänder, i och med att ar-betslösheten vänder. Många unga får jobb, man kanflytta hemifrån och man kan planera för sin framtidpå ett helt annat sätt. Det innebär också större möjlig-heter för unga att ta körkort om man så vill. Men detär viktigt att komma ihåg att ungdomspolitiken själv-klart också måste vara en rättvisepolitik eftersomskillnaderna också finns bland ungdomsgenerationer-na.Anf. 132 ULLA-BRITTHAGSTRÖM (kd):Fru talman! Jag tackar för svaret. Jag skulle ändåönska att ungdomsminister tog ettsamtal med utbildningsministrarna just om den härfrågan. kommer gruppen 18-åringar också att öka.Det finns ett uppdämt behov bland dem som tidigareinte har tagit körkort.Det handlar också om beredskap och säkerhet.Det blir så att vissa som har råd att köra med sinaföräldrar gör det. Andra kanske får möjligheter sominte blir tillräckligt säkra. Man får inte tillräckligtmed tid. Det skulle behövas en minimitid för öv-ningskörning. Det skulle behövas en tätare samverkanmed trafikskolorna, för det har också visat sig att detär ganska mycket olyckor.Åren 1994-1997 omkom 100 personer iolyckor med 18-24-åriga förare inblandade. Det harockså visat sig att för många som övningskör privatär olyckorna större inom alla områden. Därför önskarjag denna samverkan.Anf. 133 Statsrådet ():Fru talman! Ja, självklart kan vi samverka. Vi serju, bara vi passerar det nya årtusendet, att den baby-boom som kom för tio till blir en ton-årsboom. Det ställer krav på allt från utbildningspoli-tiken till arbetsmarknadspolitiken och självklart ocksåpå ungdomspolitiken. Det finns skolor därman som fritt val erbjuder eleverna möjlighet att läsateorin för att kunna ta körkort. Det är upp till flerskolor att ha den möjligheten för sina elever. Jagtycker att det är ett mycket bra exempel.Vi ser ju också att i och med att våra ungdomarfick chans att börja övningsköra vid i stället försom tidigare 17 ½ år har antalet olyckor bland ungaminskat. Det visar också att övningen och vanan ärviktig. Det är viktigt att man har avträning bakom ratten innan man sätter sig ned och fårmöjlighet att köra själv.Anf. 134 TALMANNEN:Detta var det sista inlägget i dagens frågestund,som därmed är avslutad. Jag tackar regeringens ochkammarens ledamöter för er medverkan. Jag ber demsom inte hann med - för det var många fler som be-gärde ordet än som vi kunde hinna med - att inteförtröttas.8 § (forts. från 6 §) Eftergift vid återbetalningav bostadsbidrag m.m. (forts. BoU9)Anf. 135 ():Fru talman! Tillåt mig att börja med att hänvisatill som här i talarstolen har redovisatsocialdemokratins syn på de frågeställningar som vinu har att behandla.Det är ju så att den här frågan har vi diskuterat. Vifastställde bostadsbidragen och den utformning de hari dag . Vid det beslutet, fru talman, varhela kammaren överens om utformningen vad beträf-far att man skulle införa ett system som byggde på ettpreliminärt beslut och en årsinkomst. Det fanns alltsåingen som var emot det. Det fanns reservationer, mendet var utifrån andra utgångspunkter än just det somhandlade om inkomsten.Då kan man få intrycket här att det enbartvar regeringen och socialdemokratin som stod för dethär. Det har talats om att systemet har kapsejsat, osv.Men i grunden var riksdag överens, alltifrånModeraterna till . Man kan alltså få ettannat intryck.Men det är klart att det finns problem som LilianVirgin har redovisat här i kammaren. Vi har sagt: Låtoss titta på det här. Statsrådet sade alldeles ifrågestunden: Vi får titta på utvärderingen och kom-ma tillbaka och försöka lösa de problem som eventu-ellt finns när vi får ett bredare underlag.Bostadsbidragen är en viktig del av en bostadspo-litik. Låt mig bara konstatera i förhållande till dendebatt som pågår i samband med diskussionen omvåra höga hyror i att bostadsbidragen är enviktig del i en bostadspolitik. En ensamstående lågin-komsttagare med ett barn som har en hyreskostnad på4 och som har det högsta bostadsbidraget fårungefär hälften av sin hyra betald via bostadsbidrags-systemet. Om man t.ex. skulle diskutera, som en delgör ibland, att avskaffa bostadsbidraget och generelltdela ut det i form av ett barnbidrag, skulle det innebä-ra att samtliga barn i fick en barnbidragshöj-ning på . Det skulle alltså betyda attden ensamstående mamman med en låg inkomstskulle förlora om mananvände det till barnbidrag i stället.Det finns ett syfte med bostadsbidragen i Sverige.Det har handlat om att vi inte vill ha den typen avsociala bostäder som man har i många andra länder,där man hänvisar låginkomsttagare till vissa bostads-områden. är det så i att man inte kanpeka ut en människa som låginkomsttagare beroendepå var människan bor någonstans. Det har varit ettviktigt syfte med bostadsbidraget att man t.o.m. skallkunna bo i en villa om man har en låg inkomst ochdärmed få hjälp att klara av sina boendekostnader.Det är alltså en viktig del i en bostadspolitik som intepekar ut människor som låginkomsttagare. Jag tror attdet är viktigt att slå fast det när man diskuterar gene-rella metoder och en del hävdar att det här är ett led inågot slags socialbidragssystem som det inte är. Bo-stadsbidragen är en del av en bostadspolitik somhandlar om att människor skall få möjlighet att hyraen bostad till en någorlunda rimlig kostnad.Vi är alltså beredda på att försöka lösa de problemsom finns. Då blir det lite konstigt för mig när manutifrån den diskussion som har förts här sägeratt man har förslag som målar ut att man löser allaproblem nu.Det är som skall be-talas tillbaka därför att man har fått för mycket i bi-drag, utifrån de beslut som vi alla har varit överensom.Vår uppfattning är naturligtvis att om man har fåttför mycket pengar skall man i princip betala tillbakadem. Och om man har fått för lite skall man få peng-ar. Det är det hela systemet bygger på.Vänsterpartiet har, i varje fall på papperet, med-verkat till en budget för det här året - en vårbudgetsom tar sikte på att man skall lägga fram riktlinjer ochkomma tillbaka . Det blir för mig lite konstigtnär man, som , försöker ge sken av har pengar som man inte har. kommer väl även och andra iVänsterpartiet att få uppleva.Dessutom undrar jag - det kanske Per Rosengrenkan svara på - om man har diskuterat de kostnadersom motion kommer att innebära. Detär ju inte bara att trolla.Om det handlar om att man skall vara generösarebetyder det naturligtvis att det kostar.Det är ju inte så att har något kost-nadsneutralt förslag. Det kommer naturligtvis attkosta ett antal miljoner om man skall låta människorslippa betala det man har fått för mycket. Det blir liteknepigt.Vänsterpartiet får naturligtvis vara med och ta an-svar för detta . kan man fundera över ju inte i debatten kan diskutera utifrån att viställer upp, men ändå ha något slags förslag om att viskall lösa allt för alla. Jag tror att det är viktigt talar om att de pengar vi har till vårt förfogandeär de vi har. Vi kan inte trolla.Det gör det lite besvärligt för Vänsterpartietframöver om man inte kan stå fast vid de överens-kommelser som gäller.Anf. 136 () replik:Fru talman! Vi har faktiskt funderat över finansie-ringen. Vi har lagt ett förslag där vi säger att manskall betala tillbaka den första tusenlappen, och att desom skall få tillbaka pengar inte skall få den förstatusenlappen.Det innebär att vi vet att den ena delen av försla-get helt går att genomföra när det gäller 97:orna. Denandra delen får möjligtvis vänta till 98:orna.Vi skall anta en budget och en nytilläggsbudget . Om vi har ett saldo på93 miljarder, , tror jag att vi gemen-samt skulle kunna lösa en del av problemen ocheventuella avvikelser utifrån vårt ekonomiska förslag.Men regeringen har inte bjudit in till den här dis-kussionen. Man har inte velat diskutera detta medVänsterpartiet. I utskottet har det naturligtvis varitsent att göra det. Jag tror att möjligheten finns omman bara vill. Finansieringen har vi naturligtvis löst.Det finns många andra system där man har pro-gnoser, sjukförsäkringen, a-kassan osv. som manockså får ta hänsyn till längre fram när man ser utfal-let.Anf. 137 () replik:Fru talman! Det skall bli intressant. Jag utgår ifrånatt och jag tillsammans med Miljöpar-tiet får diskutera den budget och de förslag somkommer i höst.Owe kan naturligtvis bolla med pengar.Nu nämnde han 93 miljarder. Men i den uppgörelsesom parti står bakom handlar det omramar i vårbudgeten där man lägger fast utgiftstak förolika områden. Det är inom de ramarna som vi har attdiskutera.Om man säger det ena borde man naturligtvisockså säga det andra, . Om kan lova pengar till en grupp måste han ocksåkunna säga att det kan innebära försämringar förandra inom ramen för den ekonomi vi har. Men detgör inte retar mig på ibland lite över-drivna populism där man ger sken av att ha något somman inte har. Först skall man stå för de löften ochuppgörelser som finns, sedan är man ändå inte nöjdutan har lite mer att erbjuda. Det kommer att avslöjasom inte och står fast vidde löften man har givit i förhandlingarna.Anf. 138 () replik:Fru talman! Vad kostnaderna blir för vårt förslagär naturligtvis svårt att förutspå eftersom det handlarom en individuell prövning. Det handlar om att män-niskor skall ha lämnat korrekta uppgifter och intesjälva förorsakat felaktiga utbetalningar. Det är ensvår summa att bedöma. För att klara finansieringenhar vi lagt ett förslag som inte är särskilt roligt ochtrevligt för vår del. Vi säger att den första tusenlappenskall alla betala, och den första tusenlappen får maninte tillbaka, om det är så att man har krav på staten.Vi tror att detta mycket väl kommer att finansieraoch lösa problemen för 97:orna. Om det inte gör detfullt ut får vi naturligtvis korrigera detta i tilläggs-budgeten i höst.Det kommer ju inte att bli aktuellt eftersom Len-nart och regeringen inte är intresserade avden här lösningen.Anf. 139 () replik:Fru talman! För dem som fick bostadsbidrag 1997handlar det om som skall betalastillbaka.Owe påstår att man skall kunna finansie-ra det med den här tusenlappen. Det finns naturligtvisen massa människor som har fått tillbaka. sken av att man skall kunna finansiera systemetgenom att säga till människor att de får betala tillbakade . De pengarna finns ju inte, OweHellberg. Det är bara i fantasi sompengarna finns.Det är luft. Det handlar bara om att man förr ellersenare måste ta ansvar för sina handlingar. och har varit med om det härbeslutet. Då måste man också ta konsekvenserna avsina handlingar.Anf. 140 PER ():Fru talman! Jag hade inte för avsikt att gå upp idetta ärende, men när jag bläddrade igenom det ochkom till reservation 8 blev jag lite förvånad.Jag brukar inte vara särskilt imponerad av borger-liga reservationer, men reservation 8 som gäller in-komstbegreppet för egenföretagare är väl ytterligareett lågvattenmärke.Man vill att periodiseringsfonder och avsättningtill expansionsmedel inte skall återläggas när manskall beräkna inkomsten i samband med bostadsbi-drag.I bostadspolitiken pratar vi ganska mycket omneutralitet mellan olika boende, men det är lika vik-tigt att man har ett neutralt begrepp när det gällerinkomsten. Det är alltså väldigt viktigt att vi har ettgemensamt inkomstbegrepp mellan olika former avinkomster oavsett om det är näringsverksamhet ellerinkomst av tjänst.Företag har möjlighet att göra avsättningar till pe-riodiseringsfonder, som väl är det viktigaste, menäven till expansionsmedel.De borgerliga skriver i sin reservation: Det är en-ligt utskottets mening ett betraktelsesätt som utgårfrån föreställningen att en egenföretagare gör avsätt-ningar främst för att på olika sätt anpassa sin inkomsttill vad som är mest förmånligt ur bidrags- eller skat-tesynpunkt.Syftet med avsättning till periodiseringsfond ärjust att man tillfälligt skall minska sin skatt, att manskall skjuta fram sin skatt. Jag vet inte om reservantenöver huvud taget är insatt i de här frågorna. Det ärjust att minska sin skatt vid just detta tillfälle somperiodiseringsfonden är avsedd för. Det är samma sakmed expansionsmedlen.Rigmor har sagt att det är likviditetsin-dragningar. Det finns inte en krona som är likvidi-tetsindragning från den enskilde företagaren vadgäller avsättning i periodiseringsfond.Det som sker är att man slipper betala skatt för detåret. Man skjuter det framför sig och betalar skattsedan när man återför periodiseringsfonderna.Rigmor säger att det blir lite fel iblandför politiker. Jag kan påpeka att det redan nu är fel, såRigmor kan rätta till det fel hon begår närhon ställer sig bakom den här reservationen.Det mest fantastiska i denna reservation är att deborgerliga reservanterna menar att en avsättning tillperiodiseringsfond inte skall återföras. Det kunde jagha köpt. Men ni nämner inte vad som skall ske närman skall återföra periodiseringsfonden. Det ni gör äratt i detta fall ge företagarna en extra förmån. Närdenna tas upp till beskattning skall de gamla reglernagälla, nämligen en reducering enligt gällande regler.Då skall det gälla. Ni är ju så inkonsekventa i reser-vationen att det är skrämmande.Jag förstår faktiskt inte hur ni resonerar. Ni tyckeratt man skall gynna företagaren dubbelt i det härläget. Den föreliggande modellen innebär ju att manskjuter det här framför sig. Man neutraliserar alltdetta. En periodiseringsfondsavsättning är till bara föratt minska skatten . Vi måste väländå ha ett gemensamt inkomstbegrepp.Det finns förslag från borgerliga partier som stårbakom den här reservationen att man skall höja av-sättningsmöjligheten när det gäller periodiseringsfondtill av inkomsten. Hälften av inkomsten skall tasbort utan att behöva återläggas, och på den reduce-ringen skall man söka bostadsbidrag.Det är klart att om man har den uppfattningen ochtron att det här innebär likvidavsättningar också hadejag kunnat följa det. Det är det troratt det är. Tyvärr är hon så oinformerad i den härfrågan och reserverar sig på det här sättet, av renokunskap. Jag tycker faktiskt, eftersom RigmorAhlstedt har sagt att det blir lite fel i politiken iblandoch att det därför är viktigt att man kan ändra sig, attRigmor skall ha modet att ställa sig upp här och säga: Vi hade nog lite fel här.Nu hoppas jag att jag kan få svar av de borgerligareservanterna på varför ni inte vill att man skall tahänsyn till återföringen också. Det ni gör med den härreservationen blir fullkomligt groteskt. Jag menar inte kan vara så maximalistisk gentemot engrupp i samhället att man ger den dubbla förmåner.Det är precis det ni är ute efter i detta läge, medan degällande reglerna faktiskt är neutrala mellan löntagareoch näringsidkare. Den enkla frågan vill jag ha ettsvar på från de borgerliga.Naturligtvis står jag bakom samtliga våra reserva-tioner, men jag yrkar inte bifall till några ytterligareutöver dem som det redan har yrkats bifall till.Anf. 141 () re-plik:Fru talman! Jag skall bara kort hänvisa till det jagsade i mitt anförande. Det får du läsa i snabbproto-kollet om du inte lyssnade på det.Anf. 142 PER () replik:Fru talman! Jag ställde faktiskt en konkret fråga:Varför vill ni bara att det skall vara andra regler i denena riktningen, men i den andra riktningen skall deinte gälla? Ni vill alltså ge dem en extra förmån, somär helt oberättigad i detta sammanhang.De andra frågorna vore jag också tacksam om jagfick svar på. Är det inte viktigt när man söker bidragatt man söker utifrån ett gemensamt inkomstbegrepp?Det är precis det som finns i gällande lagstiftning.Förstår ni inte vad bokslutsdisposition är för nå-gonting?Jag frågar återigen : Hur kan manstå här och säga att det innebär likvidavsättningar?Det är ju en missuppfattning.Hederlighet i politik innebär att man också förkla-rar sig.Anf. 143 () re-plik:Fru talman! Jag sade ordagrant i mitt anförande:Om näringsidkaren senare, t.ex., ändrar sigoch tar ut pengarna som inkomst beskattas de natur-ligtvis.Tack!Anf. 144 PER () replik:Fru talman! Ja, det är klart att de beskattas. De tasju upp. Men ni skriver inte ett dugg om det i er reser-vation. Där är det bara ena vägen som ni tar hänsyntill det. I det andra läget tar ni inte hänsyn till det överhuvud taget. Det är det som är ert hyckleri.Anf. 145 ():Fru talman! Med hänvisning till det senaste re-plikskiftet vill jag bara erinra om den fråga jag ställdetill socialförsäkringsministern om information tillföretagare . I sitt svar lovadehon att det uppdraget ingår i det allmänna informa-tionsuppdraget.Fru talman! Den generella välfärden spelar enoerhört stor roll för att , om än vi har storaklyftor, är ett rättvisare samhälle än många andra.Men det är viktigt att det också i detta generella sys-tem finns komplement som riktas till de inkomsttaga-re som har de lägsta inkomsterna.Då och då ifrågasätts bostadsbidraget för att detleder till höga marginaleffekter etc. Men jag villvädja till kammaren att inte låta det goda få bli detbästas fiende. System som bostadsbidrag är väldigtviktiga för låginkomsttagare.När vi diskuterar effekterna av det systemför bostadsbidrag som alla partier i den här kammarenvar helt ense om, kan vi konstatera att det inte på allapunkter har slagit väl ut. Det är djupt olyckligt att44 % av de hushåll som per definition har låga in-komster står i skuld till staten.Vi är alla medskyldiga till det.