prot · GN0937 · 1999-12-01 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1999/2000:37Onsdagen den 1 decemberKl. 9.00 - 12.2817.00 - 17.39Det justerade protokollet beräknas utkomma -------------------------------------------------------------------1 § Justering av protokollJusterades protokollet för den 25 november.2 § Meddelande om information från regering-enAndre vice talmannen meddelade att torsdagenden skulle statsminister lämna information om Sydafrikaresan.3 § Anmälan om uteblivna svarTill hade inkommit följande skrivelse:Interpellationerna 1999/2000:83 och 111 samt fråga1999/2000:224Till riksdagenMeddelande om att interpellationssvar och frågesvaruteblirInterpellation 1999/2000:83 av europeiskt valutasamarbete, interpellation1999/2000:111 av om folkomröst-ning om EMU och fråga 1999/2000:224 av YvonneRuwaida om folkomröstning om EMU kommer inteatt besvaras.Skälet till detta är den särskilda debatten den30 om anslutning till EMU.Stockholm den 29 november 1999StatsrådsberedningenEnligt uppdragPer VirdestenRättschef4 § Anmälan om inkommen faktapromemoriaom förslag från Europeiska kommissionenAndre vice talmannen anmälde att följande fak-tapromemoria om förslag från Europeiska kommis-sionen inkommit och delats ut till kammarens leda-möter:Förslag till avtal om bedömning av överensstämmelseoch accepterande av industriprodukter mellan ge-menskapen och och mellan gemenska-pen och (s.k. ) KOM (96) 5645 § Förnyad bordläggningFöredrogs men bordlades återKonstitutionsutskottets betänkande 1999/2000:KU6Bostadsutskottets betänkande 1999/2000:BoU1Försvarsutskottets betänkande 1999/2000:FöU16 § Utgiftsområde 1 Rikets styrelseFöredrogskonstitutionsutskottets betänkande 1999/2000:KU1Utgiftsområde 1 (prop. 1999/2000:1delvis)Anf. 1 ():Fru talman! Det vi nu ska debattera är konstitu-tionsutskottets betänkande KU1. Det behandlar dendel av budgetpropositionen som avser utgiftsområde1 . Här tas även upp förvaltningsstyrel-sens förslag till lag om stöd till ledamöter och parti-gruppernas arbete i . Vidare behandlas även17 motioner från den allmänna motionstiden.Riksdagens majoritet bestående av socialdemo-krater, vänsterpartister och miljöpartister fastställdeden de ekonomiska ramarna för de olikautgiftsområdena i den statliga budgeten och en beräk-ning av statens inkomster för år 2000.Moderata samlingspartiet har i olika motionerförordat en annan inriktning av den ekonomiska poli-tiken och budgetpolitiken. Förslagen syftar till attskapa förutsättningar för ett ekonomiskt, kulturelltoch socialt växande . Genom en större enskildsektor och ett starkare civilt samhälle kan både före-tag och människor växa. Den sociala tryggheten ökarockså genom att hushållen får en större ekonomisksjälvständighet. Frihet att välja bidrar till mångfald,en bättre kvalitet och en större trygghet. De enskildamänniskorna får ett större inflytande över sina liv.När majoritet nu genom riksdagsbeslutom ramarna för de olika utgiftsområdena valt enannan inriktning av politiken deltar vi inte i det nuaktuella beslutet om ansvarsfördelning inom utgifts-område 1 . Jag vill dock markera att viställer oss bakom utskottets förslag till ifråga om stödet till riksdagsledamöternas och riks-dagsgruppernas arbete i riksdagen.Moderata samlingspartiet har till detta betänkandefogat ett särskilt yttrande. Jag tänker kort nämna tvåav de frågor som tas upp där.Den första frågan gäller stöd till politiska partier.De politiska partierna har en stor uppgift att fylla i endemokrati. Avgörande för väljarnas förtroende är attpartierna kan leva upp till väljarnas förväntningar ochatt de har hela sin lojalitet hos valmanskåren. Dettaförutsätter att partierna förmår hålla sig oberoendegentemot särintressen. I annat fall finns risk för attsärintressena indirekt tar över och styr det politiskaskeendet i stället för partierna själva. Detta kan ytterstdrabba förtroendet för demokratin.Vi anser att partierna inte heller bör vara beroendeav stöd från den offentliga sektorn. Moderata sam-lingspartiet har under en följd av år föreslagit attpartistödet ska minskas och reformeras. Dock ställervi oss bakom - vilket jag nämnde tidigare - det för-slag som finns gällande stöd till riksdagsledamöternasoch riksdagsgruppernas arbete i . Dettafinansieras delvis i vårt förslag genom att vi föreslåratt antalet riksdagsledamöter ska bli färre.Det andra området i vårt särskilda yttrande gällerpresstödet. Presstödets syfte har varit att bidra tillmångfalden på dagstidningsmarknaden och främja enallsidig nyhetsförmedling och opinionsbildning. Trotsatt presstödet varit omfattande och inneburit storakostnader för skattebetalarna har ett antal tidningartvingats läggas ned.Vi anser att regeringens inställning till presstödetgrundas på en överdriven tilltro till presstödets positi-va effekter på mångfalden, det fria ordet och opini-onsbildningen. Erfarenheterna visar att stödet till stordel använts till att täcka tidningarnas löpande utgifteri stället för till nödvändiga rationaliseringar. Tidning-arna har anpassat sig till och blivit beroende avpresstödet i stället för att åtgärda de ekonomiskaproblemen. Presstödet snedvrider även konkurrensengentemot de tidningar som inte har stöd.Det behövs alltså en reformering och en avveck-ling av presstödet. Detta vill vi underlätta genom attändra reklamskatten och införa en neutral tidnings-moms.Fru talman! Detta var två av de viktigaste delarnai Moderata samlingspartiets särskilda yttrande.Anf. 2 ():Fru talman! Det viktiga beslutet när det gäller an-slagsfördelningen inom de olika utgiftsområdenafattades egentligen . I likhet medModerata samlingspartiet anser vi att man ska pre-sentera en helhet som ett alternativ till regeringenspolitik, och det har vi kristdemokrater gjort, vilketockså framgick av debatten den 18 november.Vi kommer inte att delta i beslutet om anslagsför-delning när det gäller utgiftsområde 1. Vi har haftvissa synpunkter på hur den fördelningen skulle haskett om vi hade haft en reell möjlighet att påverkahelhetsbilden i den här typen av beslut som fattasom de olika utgiftsområdena.I vårt särskilda yttrande har vi tagit upp ett antalpunkter där vi har en avvikande syn på anslagsfördel-ningen inom utgiftsområdet. Men i övrigt delar viutskottets syn på fördelningen av utgifterna, bl.a. närdet gäller stödet till ledamöter.Jag vill bara helt kort notera att en av de storaposterna som vi skulle vilja dra ned på inom utgifts-området för rikets styrelse är anslaget till Regerings-kansliet, där man expanderar våldsamt under 1999och även tiden framöver. Vi tycker att man borde havisat lite mer återhållsamhet på det här området. Inteminst anser jag att räknenissarna på Regeringskanslietmåste ha räknat gruvligt fel, eftersom man plötsligtökar anslaget till ordförandeskapet för EU 2001 med50 %. Vi tycker att det är alldeles för mycket.Fru talman! Som sagt, vi kommer att avstå i denomröstning som följer på detta förslag.Anf. 3 ():Fru talman! har till skillnad från deövriga oppositionspartierna valt att reservera sig tillförmån för de förändringsförslag som Centerpartiethar lagt fram på detta utgiftsområde, - detta för att det under det här utgiftsområ-det också finns för viktiga prioriteradeanslag som vi anser att man bör markera stöd för.Fru talman! Regeringen föreslår i budgetproposi-tionen att anslaget för ordförandeskapet i EU, somsker , ska under både 2000 och 2001 tillfö-ras ytterligare 140 miljoner för att nåen total budget för ordförandeskapet på 735 miljoner.Utskottet har även fått en fördjupad information omkostnaderna och därtill planering, men Centerpartietanser att de argument som där gavs inte är tillräckligtstarka skäl för att denna budget ska förstärkas på detföreslagna sättet.Vidare menar att kostnader för sam-ordning vid samgående med rymmas inom ordinarie an-slag. Ett samgående borde om något bidra till en mereffektiv förvaltning och därför ge kostnadsbesparing-ar i stället. Därför anser inte att det ärbefogat med ett anslag på för ett samgå-ende. En anpassning av kan myck-et väl ske genom rationaliseringar. Därför räknarCenterpartiet med en minskning av anslaget m.m. på totalt 200 miljoner.Regeringen föreslår i budgetpropositionen en för-ändring av stödet till taltidningar så att ersättning skautgå enligt en schablonmodell i stället för enligt dennuvarande nettokostnadsprincipen. harförståelse för de skäl som regeringen har för sitt för-slag, nämligen att skapa incitament för att effektivise-ra verksamheten, förenkla regeltillämpningen och fåen bättre kontroll över statens utgifter. Regeringenhar dock själv uppmärksammat riskerna med ett för-slag som innebär att många tidningar inte längrekommer att få sina nettokostnader täckta. De kommeratt tvingas göra avkall på kvaliteten alternativt upphö-ra med verksamheten.Fru talman! Taltidningar är ett viktigt komple-ment till de vanliga dagstidningarna för att öka till-gängligheten för synskadade till samhällsinformation.För dem spelar det självfallet stor roll att tidningenges ut och håller god kvalitet. En stor försiktighet böriakttas vid förändringar i stödet. Regeringen menar attdet bör göras en uppföljning av det förändrade stödetoch en bedömning av ändamålsenligheten. Detta börföregås av en noggrannare analys av det förväntadeeffekterna och eventuella behov av kompensationinnan taltidningar upphör med sin utgivning. Förnärvarande bör därför avslå detta förslag.Regeringen bör i stället återkomma med ett nytt för-slag efter en noggrann analys av effekterna.Fru talman! Under anslagsområdet Rikets styrelsefinns också mediefrågor och presstöd. Centerpartietvill speciellt markera bifall till de förändringar som ärföreslagna vad gäller reglerna för presstöd riktat tillendagarstidningar. Det gäller möjligheterna såväl tillatt ingå i samdistribution som att lindra driftstödetströskeleffekter för lågfrekventa tidningar samt deförändringar som gäller gränsen för hushållstäckningkontra driftstöd och det höjda driftstödet.Centerpartiet anser också att det är viktigt attmarkera sitt stöd för presstödsanslaget eftersom Mo-deraterna, och anser attpresstödet ska minskas eller t.o.m. avvecklas.Fru talman! yrkar bifall till den re-servation som finns i detta betänkande. I övrigt ställersig bakom utskottets förslag till beslut.Anf. 4 () replik:Fru talman! måste ha missupp-fattat när det gäller presstödet. Vivill inte utöka stödet, men vi har inte heller talat omnågon minskning.Anf. 5 () replik:Fru talman! I förhållande till förslaget i budgetenföreslår en minskning på 20 mil-joner.Anf. 6 () replik:Fru talman! Det är riktigt att regeringen föreslåren utökning av presstödet. Vi menar att det bordeligga kvar på den nuvarande nivån. Det är, med för-lov sagt, inte någon minskning.Anf. 7 () replik:Fru talman! Det visar trots allt Kristdemokrater-nas inriktning vad gäller presstödet.Anf. 8 ():Fru talman! liberalernas förslag tillbudget för innebär i sina huvuddrag sänktaskatter för företagande och tillväxt med utgiftsökningframför allt när det gäller de väldigt viktiga frågornavård och omsorg, men även för utbildning, bistånd,miljö och rättssäkerhet. Vårt förslag till utgiftsram förutgiftsområde 1 var mindre änregeringens förslag. Det avslogs av i bud-getprocessens första steg. Då vårt budgetförslag är enhelhet är det i det här andra steget inte meningsfulltatt fullfölja våra anslagsyrkanden. Men vi vill särskiltmarkera att vi ställer oss bakom utskottets förslag tillriksdagen när det gäller stödet till riksdagsledamöter-nas och partigruppernas arbete i riksdagen.Folkpartiet har alltså i sin partimotion lämnat för-slag som innebär en sänkning av ramen med totalt585 . Det innebär att vi föreslår attanslaget för bör sänkas med 200miljoner kronor i förhållande till regeringens förslag.Enligt vår mening har vuxit orim-ligt mycket under den socialdemokratiska regeringenstid. Självklart är det viktigt att standarden i Rege-ringskansliet är hög och att man har konkurrenskraf-tiga löner, men den nuvarande regeringens politise-rande ambitioner har enligt vår mening blivit alltförstora. Genom en mer begränsad utgiftsökning kan dekrav som EU:s ordförandeskap kommer att ställa påSverige tillgodoses.I vår partimotion föreslår vi också att partistödetminskas med för . Partier-nas beroende av offentliga medel måste be-gränsas. Därför är en viss minskning av partistödetmotiverat enligt vår mening.När det gäller anslaget till presstöd föreslår vi enbesparing på totalt . Presstödethar haft i stort sett sammainriktning. Men det snedvrider enligt vår meningkonkurrensen, inte minst med tanke på att medieland-skapet har förändrats påtagligt under de senaste åren.Det tillkommer ständigt nya typer av tidningar. Jagtänker på alla databastidningar som skjuter upp urjorden som svampar. De har inga möjligheter att sökapresstöd. Det handlar fortfarande bara om de traditio-nella tryckta tidningarna. Man måste fundera vidarepå hur man ska göra med detta. En minskning avpresstödet med är mycket moti-verat . Vi i vill inte hellerstödja den föreslagna generella höjningen av driftstö-det på 5 miljoner kronor.Jag vill också säga ett par ord om taltidningar.Precis som är jag mycket angelägenom att vi ska ha bra taltidningar i landet. Jag vet hurviktiga de är för alla synskadade. Men jag tycker attde uppgifter som kommer från Taltidningsnämndenskansli ändå gör att man blir ganska lugn. I utskottetssammanfattning av synpunkterstår det: "Det föreslagna systemet med schabloner-sättning ger enligt taltid-ningarna ett bra incitament för en kostnadseffektivutgivning av taltidningar. "Vidare står det så här: "Någon grund för farhågorom att orter och regioner främst på landsbygdenskulle få en nackdel med schablonersättningen finnsenligt inte. De nya reg-lerna kommer främst att gynna landsortstidningar ochde tidningar som hållit tillbaka kostnadsstegringarna. "Vi i är självfallet beredda att nogafölja den här frågan och se om det blir försämringarför taltidningarna med det nya ersättningssystemet.Om det skulle visa sig att så är fallet får vi naturligt-vis fundera på en annan lösning.Fru talman! Som jag sade inledningsvis har vårtbesparingsförslag inte tillstyrkts i budgetprocessensförsta del. Därför deltar vi inte i beslutet om anslags-fördelningen inom utgiftsområde 1.Anf. 9 ():Fru talman! Det är möjligt att harrätt när han säger att det viktiga fördelningsbeslutetinom utgiftsområde 1 fattades redan den18 november. Korta anmälningstider och det ganskabegränsade intresset för fördelningen inom utgiftsom-råde 1 vittnar väl om att det möjligenförhåller sig på det sättet.Det här, fru talman, ger mig anledning att någotfundera över hur budgetprocessen egentligen funge-rar. Min frågeställning kan illustreras med meningarfrån tre av oppositionspartierna i deras särskilda ytt-randen. De markerar där att de står bakom förslagetom en förstärkning av ledamotsstödet inom riksda-gen. I övrigt är ju huvudbudskapet i de särskilda ytt-randena att man inte deltar i beslutet om fördelningav pengar inom utgiftsområde 1.För min del tycker jag att detta är något egenartat.Vi hade en parallell när arvodena till riksdagensledamöter skulle höjas. Då var de flesta partiernaöverens, men det var egentligen ett litet antal partier, ihuvudsak det socialdemokratiska partiet, som faktisktbeslutade om saken. De borgerliga partierna, opposi-tionen, deltog inte heller i det beslutet.Det här har fått mig att i utskottsbehandlingen nå-got diskutera om det verkligen kan vara rätt upplägg-ning på budgetprocessen när stora delar av riksdageninte deltar i själva beslutsfattandet om väsentligadelar av ett utgiftsområde. Låt mig illustrera det litetydligare: , deltar nu inte Moderatasamlingspartiet i att tilldela kungen 79 miljoner kro-nor, för att ta ett exempel? Det är ett beslut som niinte deltar i. Vilken inställning har ni egentligen tilldet?Jag menar, fru talman, att den pågående riksdags-utredningen och den grupp som arbetar med budget-processen måste uppmärksamma de här frågorna ochpå ett bättre sätt försöka klara ut på vilket sätt deolika partiernas inställning till de skilda anslagspos-terna kommer att återspeglas i själva betänkandet.Själva anslaget till rikets styrelse uppgår, somframgår av handlingarna, till drygt 4,4 miljarder kro-nor. Den väsentliga delen går till ,och en ganska stor del av anslaget till Regeringskans-liet är just anslaget till ordförandeskap i EUsom inträffar år 2001.Det är självklart att det är ett mycket svårbudgete-rat område, och det är lätt att hålla med om att dethandlar om mycket pengar. Men har ju ingenegen erfarenhet att bygga på. Den erfarenhet man kanskaffa sig från andra länder - och det redovisadesockså när vi hade en speciell medverkan från Rege-ringskansliet om de här frågorna i utskottet - visar attdetta är en stor och komplicerad apparat som skaadministreras och som dessvärre också kostar en heldel pengar.Det är väldigt angeläget - som ju alla äröverens om i varje fall i anslutning till andra debatterom olika insatser - att på ett bra sätt kangenomföra ordförandeskapet. Det stärker Sverigessituation inte bara inom EU, utan också ur mer allmänsynpunkt.Det är alltså lätt att kritisera anslagsutvecklingen,särskilt med hänsyn till ordförandeskapet i EU. Menjag tycker också att den redovisning från Regerings-kansliet som vi fick i utskottet visar att man sköter dethär med stor omsorg och med så noggrann planeringsom det över huvud taget är möjligt. Det är ett myck-et stort antal olika möten som ska genomföras i Sve-rige under det halvåret. Men det är ju inte bara förmötena i som vi ska vara ordförande, utan föralla olika rådsmöten och andra aktiviteter, så det är ettmycket stort åtagande.Fru talman! Det som är nytt i det här betänkandetsett ur synpunkt är det ökade stöd tillriksdagsledamöterna som föreslås ochsom det råder enighet kring. Det tycker jag att detfinns anledning att hälsa med tillfredsställelse. Dethar ju föregåtts av ganska många och långa utred-ningar, och frågan är väl genomtröskad i olika organ.En enda kommentar har jag vid det här tillfället an-ledning att fälla, utöver att jag tycker att det är bra attutvecklingen nu kommer i gång och att det blir ensuccessiv utbyggnad. Det är att ,trots skrivningarna i det särskilda yttrandet om står bakom det här förslaget, ändå måste lägga inen liten reservation om att Moderata samlingspartiet iett annat sammanhang - inte alls i det här - hävdar attantalet ledamöter i ska bli färre. Jag tyckeratt det kanske vore mer rakryggat att säga att man stårför förslaget så som det är utformat.Det finns alltså anledning för mig att yrka bifalltill hemställan i utskottets betänkande och avslag påreservationerna.Jag tänkte att jag ytterligare skulle kommenterataltidningarna. Det råder väl egentligen ingen oenig-het på den punkten. Vi är överens om att taltidningar-na är utomordentligt viktiga, och det förslag till för-ändrade regler som här ligger tillstyrks ju av de flestainblandade. Dessutom är det en noggrann uppföljningsom ska ske, och jag tror att vi alla är överens om attdetta är viktigt.När det gäller presstödet är det ungefär samma ar-gument som vi har hört tidigare. Jag ska inte upprepamina argument. Jag är alldeles övertygad om att vihade haft en betydligt sämre situation inom dagspres-sen utan det stöd som har utbetalats under de häråren. Jag vet mycket väl att det är av stor betydelseför mångfalden av tidningar i många av våra regioner.Det finns därför, som jag ser det, ingen anledning attminska på detta presstöd.Några ord också om partistödet. Jag undrar ominte framför allt Moderata samlingspartiet och Folk-partiet är offer för det doktrinära i den här frågan. Detska inte vara ett statligt eller ett offentligt stöd till depolitiska partierna, punkt slut. vittnar erfa-renheter om att den ganska typiskt svenska modellenmed det här stödet till de politiska partierna egentli-gen är ganska bra. Jag ska inte hårdexploatera situa-tionen för CDU i . Vi kan julätt läsa i TT-telegram och annat hur den förre för-bundskanslern, hedersordföranden i CDU, nu gör allthan kan för att rädda nuvarande ordföranden ochandra genom att säga: Jag tar på mig att vi har haftdubbel bokföring och att vi har undandragit skatte-myndigheterna donationer till partierna. Egentligenska jag väl inte säga att det kom, om jag minns rätt,2,från en kanadensisk vapenhandla-re till CDU. Det tyckte man inte att man kunde ha iden öppna bokföringen, utan det lade man i en sär-skild liten låda för sig.Det går att titta på andra länder. I för manständiga diskussioner om partifinansiering, kam-panjbidrag och annat. Det tycker jag att vi slipperundan i på ett bra sätt genom det system vihar. Sedan tycker jag att det är viktigt att medlemmaroch andra har möjligheter och stimuleras att stödjapartifinansieringen. Det ökar engagemanget på olikasätt. Men i huvudsak finns det inte anledning att om-pröva principerna och nivåerna för partistödet i Sve-rige.Anf. 10 () replik:Fru talman! Jag delar oro överhur anslagsbesluten i den andra omgången uppfattas,inte minst av allmänheten. De kan se väldigt konstigaut, och man kan uppfatta effekterna som väldigt un-derliga.Problemet är att anslagsbeslutet för ett utgiftsom-råde tas i ett enda klubbslag. Det gör att man inte kanfå fram nyanserna i det hela. Jag satt i den gamlaRiksdagsutredningen, som förberedde det här beslu-tet, och det var väl inte riktigt de här effekterna somvi hade tänkt oss i den andra omgången av besluten.Möjligtvis tänkte vi i det skedet inte tillräckligt långt.Jag sitter med i beredningsgruppen för utvärde-ring av budgetprocessen, och som jag ser det är dettaenda klubbslag något av en knutpunkt i hanteringenav de här frågeställningarna. Det är t.ex. olyckligt attdetta när det gäller anslaget till kungahuset kan upp-fattas som ett avstående, fastän det finns en totalenighet omkring anslaget. Jag delar alltså GöranMagnussons oro på den här punkten.Anf. 11 () replik:Fru talman! Eftersom vi är överens behöver viinte diskutera det här så väldigt mycket mera. Det ärväl angeläget att den utredning som finns verkligenanalyserar om man inte kan hitta ett tillvägagångssättsom bättre speglar de verkliga förhållandena. Jagtycker att det är oacceptabelt att stora delar av riksda-gen inte ska delta i detta fördelningsbeslut.Sedan kan väl jag tycka att det finns större ochviktigare anslag som det är olyckligt att riksdageninte deltar i än anslaget till kungahuset. Jag anfördedet som ett exempel och förväntade mig att möjligenockså skulle kunna ha några syn-punkter på frågan.Anf. 12 () re-plik:Fru talman! Jag vill bygga vidare på det tidigarereplikskiftet och säga att det här är en väldigt kompli-cerad process, inte minst med tanke på att varje partilägger fram sina budgetförslag som en helhet. Ocksåvi har funderat över om det krävs en reservation ellerett särskilt yttrande. Vi har redovisat våra syn-punkter i ett särskilt yttrande. Man får tolka det så attvi ställer oss bakom det som vi inte har tagit upp ivårt särskilda yttrande, t.ex. anslaget till kungahuset.Jag funderar lite grann över om skulle vilja ha en modell där man lyfter framvarje partis förslag och sedan voterar om det. Detskulle ju bli en väldigt tung och tidsödande process,men det vore intressant att höra.Jag undrar vad utredningen kommer fram till ochom har någon idé. Vet han hurman gjorde innan man hade den nuvarande processen.Fungerade det bättre?Anf. 13 () replik:Fru talman! Ja, jag var med även under den före-gående processens tid. Den väsentliga invändningenmot den processen var väl att det inte fanns någotsamlat ansvar i för de totala utgifterna. Detär bakgrunden till helhetsbesluten. Det ansågs då attriksdagen vissa år hade kört sönder den budget somfanns genom att oansvarigt öka anslagen. Detta är enmytbildning. De svårigheter som fanns att hållatänkta budgetramar låg på helt andra plan än lättsin-niga beslut i om utgiftsökningar. Det före-kom i mycket begränsad utsträckning.Jag vill inte heller återgå till den gamla modellen,eftersom också den hade sina brister. Jag har för egendel inte någon färdig lösning på det här.