prot · GM0954 · 1999-02-11 00:00:00 — Ökningen är beroendepå lärarkategori. Dimensioneringen av lärare för åren1-7 behöver dock minska om det inte skalluppstå överskott senare.Tyngdpunkten i antalet examina skall ligga inomde tekniska och naturvetenskapliga utbildningarna.Under de närmaste fem åren kommer enligt regering-ens förslag drygt 25 000 nya lärare för grund- ochgymnasieskola att examineras, dvs. drygt det antalLars uppger som behov. Regeringen följerutvecklingen när det gäller tillgång och efterfrågan pålärare och uppdaterar vid behov beräkningarna förden långsiktiga utvecklingen.Antalet behöriga förstahandssökande till lärarut-bildningarna har ökat påtagligt . Svårigheter finns dock att rekryteratillräckligt många studenter till lärarutbildningarnainom främst matematik, naturvetenskap och teknik.Det naturvetenskapliga basåret för personer som harhögskolebehörighet men som saknar särskild behö-righet till teknisk eller naturvetenskaplig högskoleut-bildning har haft en positiv effekt på rekryteringen.Av dem som slutade /96 fortsatte nära80 % att läsa naturvetenskap och teknik. En mycketstor del av dessa har glädjande nog fortsatt på lärarut-bildningarna med inriktning mot just dessa ämnen.Det finns även möjligheter att vidareutbilda vissaav de lärare som redan finns i skolan. Lärare medsmal kompetens, t.ex. ettämneslärare, kan då få ettstörre arbetsfält. Regeringen har bl.a. genom di-stansutbildning ökat utbudet av platser för vidareut-bildning av lärare, främst med inriktning mot detnaturvetenskapliga området. En del av de arbetslösalärare som finns kan också genom vidareutbildningkomma tillbaka till skolan. Regeringen har också ibudgetpropositionen aviserat ett kompetensutveck-lingsprogram på upp till 20 poäng i naturvetenskap,teknik och miljö för yrkesverksamma lärare.För att förhindra lärarbrist i landets skolor behövsinsatser både för dimensionering och rekrytering tilllärarutbildningarna och för att de studerande skallfullfölja sin utbildning. Det handlar också om att påolika sätt stimulera intresset för läraryrket. Mångahögskolor arbetar med att utforma lärarutbildningarför yrkesgrupper med lämplig utbildningsbakgrund,t.ex. arkitekter, ingenjörer, officerare och kulturarbe-tare, som är intresserade av att ägna sig åt undervis-ning.Kommunen som huvudman för skolan och arbets-givare för lärarna har ett stort ansvar för att skolanskall vara en attraktiv arbetsplats med en god arbets-miljö och goda utvecklingsmöjligheter. Skolan, somär en av landets största arbetsplatser, har ett brettarbetsfält som bör kunna erbjuda många möjlighetertill yrkesmässig och personlig utveckling.Det är angeläget att finna åtgärder för att möta devariationer som uppstår i fråga om behov av lärare.Lärarutbildningskommittén kommer enligt sina di-rektiv bl.a. att lägga förslag om dimensionering avlärarutbildningen och rekrytering till läraryrket iframtiden. Kommittén skall lämna sina förslag senastden 3 maj 1999.För att hitta åtgärder även på kortare sikt har Ut-bildningsdepartementet diskute-rat med , , och Skolledarna om olikasätt att stimulera läraryrkets rekrytering och utveck-ling inom ramen för den s.k. avsiktsförklaringen, somnämnda parter undertecknat. Att öka möjligheternatill vidareutbildning och annan kompetensutvecklingav lärare som ett led i lärarförsörjningen ingår i dediskussionerna. Arbetsgruppen räknar med att inomkort överlämna en rapport med förslag till en gemen-sam handlingsplan. Arbetet kommer förmodligendärefter att fortsätta i olika former.Anf. 141 ():Fru talman! Jag vill tacka statsrådet för svaret påmin interpellation, som jag lämnade in för på dagentvå månader sedan.Jag tar rent allmänt upp problemen med att visamtidigt som det är hög arbetslöshet saknar utbilda-de personer till lediga platser som skall tillsättas. Detgäller t.ex. CNC-operatörer inom industrin. Där är detviktigt med en kvalificerad yrkesutbildning.I har vi dessutom en alltför liten andelpersoner som har högre längre högskoleutbildningar.Detta visar aktuell OECD-statistik. Till detta kommeratt många läkare och civilingenjörer lämnar Sverige.En hel del tänker inte återvända, vilket ju är allvarligt.I dag fick jag uppgiften att lämnade 473 läkareSverige - nästan ingen återvände. Det är ungefärhälften så många som de som fick läkarle-gitimation.Några yngre teknologer på känner såstor oro inför den framtida svenska arbetsmarknadenatt de har startat en debatt. De har inbjudit ett antalpolitiker och företagare till ett samtal om några veck-or.Men skall vi diskutera skolan och lärarutbild-ningen. För svenska grundskollärare och gymnasielä-rare är arbetsmarknaden i den som är aktuell.Därför är det viktigt att vi i fattar sådanabeslut som gör att skolan är en bra arbetsplats och attläraryrket är ett attraktivt val för många ungdomar närde bestämmer sig för att satsa på ett visst yrke. En heldel tecken tyder dock på att så inte är fallet.Lärarnas Riksförbund har gjort en enkät som förett tag sedan fanns refererad i . Där sägeren tredjedel av landets rektorer att de inte kangarantera en fullgod undervisning på deras skola. Detfinns en hel del exempel på liknande förhållanden.Detta gör att många lärare är missnöjda med sinarbetssituation. En hel del skulle vilja lämna skolanom de hade alternativ. Det här är kanske det störstahotet mot skolan.Det sägs egentligen ingenting i interpellationssva-ret om detta. Det är faktiskt inte så att det är frid ochfröjd i skolan överallt . I stället finns det en djuporo i lärarleden.Befarad lärarbrist kommer aldrig attbli verklig eftersom satsningarna nu är så massiva,säger statsrådet - det blir nog ingen lärarbrist efter-som man nu satsar på 25 000 nya lärarutbildnings-platser. Men faktum är att antalet nybörjarplatser ochantalet antagna vid alla lärarutbildningar har varitmindre som jag har statistik på- 1996/97 och 1997/98 - jämfört med /94 och1994/95.Problemet är särskilt stort när det gäller ämnenamatematik, naturvetenskap och teknik, som IngegerdWärnersson nämnde. Antalet behöriga sökande har iförsta hand varit mycket mindre än antalet nybörjar-platser. Även antalet antagna studerande är mindre änantalet nybörjarplatser.Lägger man till detta att alla inte kommer att full-följa sin utbildning och att alla inte kommer att blilärare är situationen förstås allvarlig. Skolministernhänvisar till olika åtgärder som skall råda bot på det-ta. Jag har faktiskt inget att erinra där, speciellt intenär det handlar om att som komplement rekryteravälutbildade akademiker från andra yrkesgrupper.Initiativ till detta togs av den tidigare borgerliga rege-ringen men en förutsättning är att den blivande lära-ren får en adekvat pedagogisk utbildning.Det är förstås omöjligt att ange det exakta behovetav lärare . Skolministern säger här, som jagtidigare nämnt, att drygt 25 000 nya lärare kommeratt examineras; detta enligt regeringens förslag. Mendå måste alla förhoppningar infrias. Jag har under desenaste dagarna studerat olika prognoser och harhittat olika siffror. 22 000-30 000 nya lärare krävs detför att täcka behovet , säger man.Vad som kan göra statistiken särskilt osäker är attdet blir avhopp från utbildningen och att lärarna närde är färdigutbildade väljer andra yrken. Som bekantstår många äldre lärare i kö för att få ut sin pensiontidigare än vid ordinarie pensionstid.Har regeringen förslag till ytterligare åtgärderom det visar sig att man inte klarar behovet av lärareom ?Anf. 142 Statsrådet ():Fru talman! Jag är ledsen att det tog tid innan detkom ett svar. Min avsikt var - och har varit- när det här interpellationssvaret flyttades fram att kunna presentera det som den s.k. SLUR-gruppenhar kommit fram till - en grupp med representanterfrån , lärarorganisationerna ochSkolledarna. Jag hoppades in i det sista på det. Tyvärrkan jag inte ge en redovisning. Det gäller junästa steg för att mer akut kunna möta den brist pålärare som finns ute på skolorna.Vår ambition och förhoppning är att man nu när-mar sig ett slutligt avgörande, vilket verkar bli posi-tivt, och att man skall komma fram till ett konkretresultat . Jag tackar för dettålamod som har visat i frågan. Minavsikt var alltså att ge ett bättre svar och det är alltsådärför som jag inte kommit tidigare med mitt svar.En oerhört viktig del när det gäller att få lärare tillskolan och att få lärare att stanna tror jag är självaarbetsmiljön. Det är vi överens om.Den ena delen kan ligga i att vi skapar en miljösom också bidrar till en ständig kompetensutbildningför lärare. Det ligger i de avtal som finns attKommunförbundet skall ha ett ansvar för att lärarnaskall få kompetensutbildning. Där kan vi också utläsaav statistiken att det är väldigt skiftande när det gällerom de verkligen får sådan eller inte. Det är viktigt attvara tydlig gentemot om att defullföljer sin del av ansvaret.Den andra delen är den som jag tidigare nämnt häri kammaren och som gäller skolledarrollen.Utbildningsinspektörernas rapport visade att skolleda-ren verkligen är viktig för den pedagogiska utveck-lingen och också ett stöd för lärarna i deras pedago-giska utveckling. Därför kommer jag att satsa mycketkraft på att dels arbeta vidare med det som man irapporten kommit fram till, dels tillsätta en skolledar-grupp för att "plocka" fram en arbetssituation som ärrimlig för skolledaren och där kraven från kommunoch stat inte krockar utan där skolledarna får en rim-lig arbetssituation för att vara pedagogiska ledare.Oavsett hur bra den enskilde läraren är behöver lärareha en pedagogisk ledare som hjälper till att utvecklaarbetet. Arbetsmiljön inom skolan är oerhört viktig.Vad som också är ett bekymmer är att antalet be-höriga förstahandssökande till lärarutbildningarnapåtagligt ökat och kanske med inriktningen till matteoch NO, men flera hoppar av. Det har gjorts enkätun-dersökningar varför. Det är olika skäl. Man har intefunnit utbildningen tillräckligt intressant, man harinte fått tillräckligt hög lön osv.Nu vet vi inte hur den nya lärarutbildningenkommer att se ut. Min förhoppning är att vi får enlärarutbildning som gör att vi får fler sökande medinriktningen till matte och NO. Men återigen till be-fintlig skola: Vi måste få en undervisning i grund-skolan och gymnasiet som skapar intresse för dessaämnen. I vår satsning på gymnasielärarna inom matteoch NO i 20-poängsutbildning är avsikten att denockså skall inriktas mot det didaktiska och metodut-veckling så att man ger i dessa ämnen en god teore-tisk kunskap men också en stimulerande och roligkunskap som gör att de studerande vid gymnasietkänner att de själva vill bli lärare i dessa ämnen iframtiden.Anf. 143 ():Fru talman! Det är svårt att vara oenig med skol-ministern i de här frågorna. Jag delar i stort sett deåsikter som hon framför här. Jag tycker att det varpositivt att hon talade om varför det hade dröjt så medsvaret. Jag ser fram mot rapporten.Det är väldigt viktigt att skolan är en bra arbets-plats, att miljön är positiv för lärande och att det ärordning och reda i skolan, att ogiltig frånvaro beivras,att lärarna upplever att de har stöd från samhälletäven utanför skolans värld. Helt enkelt handlar detom att läraryrket återfår den status som den faktiskthade tidigare. Dit hör också, något som skolministernvar inne på, att man skall kunna växa inom sitt yrke.Det ligger i allas intresse att många gymnasister gårvidare till högskola, till högre studier. En god hjälp påden vägen, särskilt för de ungdomar som kommerfrån studieovana hem, är om man redan i gymnasietmöter lärare med forskarutbildning. För detta krävsbetydligt fler lektorstjänster.Jag skulle vilja höra lite synpunkter på detta attkunna växa inom sitt yrke. En väl fungerande skola ärdet bästa sättet att få många kvinnor och män att väljaläraryrket och stanna kvar som lärare. Vi har för fåmän som väljer läraryrket i dag.Jag skulle vilja fråga om regeringen har några för-slag till eller funderingar på hur läraryrket ska stärkasredan i dag genom att skolan erbjuder möjligheter tillhögre tjänster t.ex. för forskarutbildade lärare, somkan bli lektorer. Andra kanske vill utveckla sin lärar-roll och avancera, inte genom att bli rektorer utangenom att bli ännu duktigare och mer välutbildadelärare. Jag tror att det skulle behövas för att stimuleralärarna i skolan. Har regeringen några synpunkter påhur man skall kunna få fler män att välja läraryrket?Anf. 144 Statsrådet ():Fru talman! Jag tänkte börja med att kommenteradet sade om forskningen. Jag ser detockså som oerhört viktigt att forskningen förs in iskolans vardag. levde man nog i en isoleradvärld. För många lärare var forskningen någontingsom de ibland inte kunde identifiera sig med. De såginte att den faktiskt var en del av deras egen värld.Jag vill stimulera till att forskningen redan kan börjamed de små barnen. Vi kan möta barn på för-skolan som säger att de forskar när de håller på ochundersöker och experimenterar. Det kan utvecklas.Jag ser mycket positivt på att man visar intresse föratt tidigt komma in i skolan och delge de yngre ele-verna, och även sedan när de växer upp, kunskap omforskning. Men det är viktigt att också lärarna självablir aktiva.Det finns försöksverksamheter där lärare t.ex. harhalva sin tjänst i skolan och forskar i den andra hal-van. Jag ser mycket positivt på den verksamheten. Idirektiven till ligger att se över hur forskningkan möjliggöras för såväl lärare som för lektorstjäns-terna.Jag tror inte att alla vill bli skolledare. Det är inteden enda vägen. Jag tror att det är oerhört viktigt fören lärare att själv växa med sin egen kunskap och fåbekräftelse på vad man har gjort genom att man blirdelaktig i forskningen.När det gäller att få ännu fler män till skolan harjag som minister fått olika förslag frånolika håll - alltifrån att kvotera till att hitta på andralösningar. Personligen är jag inte för att kvotera, utanjag anser att andemeningen i att man skall bli en bralärare är att man för det första tycker om sina med-människor och för det andra tror på sitt yrke. Vi kanaldrig tvinga människor till att göra detta.I direktiven till ligger också att fundera överhur vi kan göra det hela attraktivt för lärare. En möj-lighet är att den framtida lärarutbildningen får ensådan utformning att den kan användas för att senarebli någonting annat. En av bristerna med dagens ut-bildningar är att lärarutbildningen är så pass smal attom man vill ge sig in på en annan profession krävsväldigt mycket av andra studier. Därför blir det in-tressant att se det förslag som så småningomkommer fram till, om det öppnar för att man kan varalärare och sedan med utgångspunkt iden utbildningen bli något annat. Jag hoppas att LUKkommer med förslag som t.ex. stärker ledarskapsut-bildningen. Den ger sådana egenskaper som man kanha nytta av när man vill gå vidare. Det kan vara enväg för män. kan man jobba somlärare och sedan bli något annat. kan vi tatill vara människor med annan akademisk bakgrund iden nya lärarutbildningen. Med sin bakgrund kan debygga på utan att de därmed behöver ge avkall på engedigen pedagogisk kompetens.Återigen: Svaret kommer i . Jag ser medspänning fram mot det.Anf. 145 ():Fru talman! Varken skolministern eller jag tror påkvotering i lärarutbildningen, och det är positivt. Detär viktigt att det finns manliga lärare även på de lägrestadierna. Barn är mycket på daghem. På delägre stadierna är det nästan bara kvinnliga lärare.Blir det så även i gymnasieskolan får man aldrignågra manliga förebilder, särskilt om man inte harnågon pappa hemma. Därför är det väldigt viktigt förbarns uppväxtmiljö och fostran att det finns manligalärare.Lärarbehovet är det svårt att säga något exakt om- jag var inne på i mitt första inlägg. Jag läste enrapport som lade fram för lite drygt ett årsedan. Där anger man lärarbehovet vara lite högre änvad man trodde förut. Man har gått ned på ämnes-grupper och ämnen och tar den stora vuxenutbild-ningssatsningen till intäkt för att det behövs betydligtfler lärare än förut.Jag tänkte avsluta med en fråga som gäller lärar-utbildningen. Inom vuxenutbildning finns bara enspeciell lärarutbildning, folkskollärarutbildningen iLinköping. Den är väldigt liten. Många lärare t.ex.inom har elever ,men lärarna är utbildade för att lära tonåringar. Detkanske inte är så bra. Det kräver en helt annan peda-gogik att undervisa en 14-åring än att undervisa ensom är med en väldigt lång yrkeserfarenhet.Kommer regeringen att medverka till eller är skolmi-nistern positiv till att se på lite andra former av lärar-utbildning som också tillgodoser vuxenutbildning-spedagogiken? Det skulle också innebära att det blirfärre avhopp från och gymnasieskolan.Anf. 146 Statsrådet ():Fru talman! Det börjar snart låta som att ärdet enda svar jag har att komma med. I direktiven tillLUK ingår även att titta över en vuxenpedagogiskexamen, alltså hur den kan få en annorlunda utform-ning och breddas och inte bara vara inriktad motfolkhögskolan som . Vi har lämnat utmöjlighet att söka 30 miljoner i olika projektpengarför kompetensutveckling för vuxenlärare.Sedan går jag tillbaks till att tala om hur man fårin fler män och andra kompetenser. Jag har mångagånger pratat om arbetslaget som oerhört viktigt. Detgäller alltifrån förskolan upp igenom tillgymnasiet.Jag ser också positivt på att vi i framtidens skolatar in andra människor än de traditionella lärarna. Omjag tar gymnasiet som exempel kan jag säga att läraremed pedagogisk kompetens givetvis skall vara enstomme, men jag ser positivt på att ha gästföreläsare.Jag tror att den inriktningen blir en stimulans. Befint-liga gymnasielärare kan känna att de vill ha en bättrekontakt med högskolan.Det finns exempel på gymnasier där man har gäst-föreläsare t.ex. från högskolorna. Det finns exempelpå gymnasier som under en termin i ett projektarbetehar en civilingenjör eller civilekonom i ett arbetslagpå skolan.Det är att frångå de traditionella inriktningarna,men jag tycker att det är en möjlighet. Jag ser sammamöjlighet bland de yngre eleverna, där vi kan hakulturarbetare i det pedagogiska laget.Stommen och basen - det är viktigt - är givetvisatt merparten skall ha en pedagogisk utbildning. Mendetta är ett sätt att få in fler män och att öppna skolanför andra. Det tycker jag är positivt.Överläggningen var härmed avslutad.15 § Hänvisning av ärenden till utskottFöredrogs och hänvisadesProposition1998/99:41 till justitieutskottet16 § Anmälan om interpellationerAnmäldes att följande interpellationer framställtsden 11 februari1998/99:159 av () till statsrådetMona SahlinDeltidsarbetslöshet1998/99:160 av () till näringsministernEuropaväg 6 norr Uddevalla1998/99:161 av () till finansmi-nisternFörmögenhetsbeskattningen1998/99:162 av () till jordbruksmi-nisternOljeväxtodling1998/99:163 av () till miljömi-nisternKalkning av sjöar och vattendrag1998/99:164 av () till näringsmi-nisternBarentsregionenInterpellationerna redovisas i bilaga som fogas tillriksdagens snabbprotokoll tisdagen den 16 februari.17 § Anmälan om frågor för skriftliga svarAnmäldes att följande frågor för skriftliga svarframställtsden 10 februari1998/99:342 av () till utbild-ningsministernDyslexi1998/99:343 av () till statsrådetPierre SchoriBiståndet till Zimbabwe1998/99:344 av () till kulturminis-ternSjörapporterna i radion1998/99:345 av () till statsrådetPierre SchoriPersoner med främlingspassden 11 februari1998/99:346 av () till finansministernRegler för skattskrivning1998/99:347 av () till finansministernEMU-utanförskapet, prispress och konkurrenstryck1998/99:348 av () till miljöministernDen s.k. älgsjukan1998/99:349 av () till utbildnings-ministernInackorderingstillägg för gymnasieelever1998/99:350 av () till näringsminis-ternCertifierade miljövarudeklarationer1998/99:351 av () till statsrådet till förtidspensionerade1998/99:352 av () till kulturministernVård av kulturhistoriska byggnader1998/99:353 av () till näringsminis-ternKärnkraftverk av Tjernobyltyp1998/99:354 av () till utrikesminis-ternRobotar riktade mot TaiwanFrågorna redovisas i bilaga som fogas till riksda-gens snabbprotokoll tisdagen den 16 februari.18 § Anmälan om skriftliga svar på frågorAnmäldes att skriftliga svar på följande frågor in-kommitden 11 februari1998/99:327 av () till statsrådet av minröjare1998/99:332 av () till statsministernOberoende revisionSvaren redovisas i bilaga som fogas till riksdagenssnabbprotokoll tisdagen den 16 februari.19 § Kammaren åtskildes kl. 16.51.Förhandlingarna leddesav talmannen från sammanträdets början till ajourne-ringen ,av andre vice talmannen därefter t.o.m. 12 § anf. 127(delvis) ochav tredje vice talmannen därefter till sammanträdetsslut.