prot · GM09110 · 1999-06-15 00:00:00 — har i olika sammanhangpekat på vikten av att resultaten följs upp och utvär-deras och att resultatredovisningen till riksdagenutvecklas. Detta ärende handlar om Riksgäldskonto-rets verksamhet.Riksdagen har i lag beslutat om en nymodell för statsskuldsförvaltningen. Med den nyalagen har en tydligare ansvarsfördelning skapats.Riksdagen anger riktlinjer för statsskuldspolitikensövergripande mål. Regeringen har att ange riktlinjerför hela statsskuldsportföljen, och Riksgäldskontoretsledning ansvarar för att de övergripande målen om-sätts i operativa riktlinjer och delmål.Målet är att från skall statensskuld förvaltas så att kostnaderna för skulden lång-siktigt minimeras som risken i förvaltning-en beaktas. Förvaltningen skall ske inom ramen förde krav penningpolitiken ställer.Den skrivelse som vi nu behandlar avser åren1993/94-1998. Det är den första utvärderingen somfullt avspeglar den nya ansvarsfördelningen. Målfor-muleringen görs först nästa år.Riksgäldskontoret har formellt sett inte klaratmålet för upplåningsverksamheten på den nominellamarknaden. Men har med sinamarknadsvårdande åtgärder bidragit till lägre ränteni-våer och därmed lägre kostnader för statsskulden. Attmäta om besparingarna har uppvägt det negativaresultatet är svårt. Man har också vidtagit åtgärder föratt minska finansieringsrisken i statsskuldsportföljentill priset av ett negativt resultat. Om det negativaresultatet uppvägs av en lägre risknivå är också svårtatt mäta. Det saknas verktyg.Riksgäldskontorets upplåning och skuldförvalt-ning på den internationella marknaden har varit fram-gångsrik. Man har uppnått bättre resultat än externaförvaltare, som risktagandet har varit lägre.Också i fråga om upplåningen på den inhemskamarknaden genom realränteobligationer har man nåttmålet. Även när det gäller upplåningen på den in-hemska hushållsmarknaden har Riksgäldskontoretnått uppställda mål. Volymen har minskat kraftigt desenaste åren. Regeringen anser att det är viktigt attriksgälden återvinner marknadsandelar genom attaktivt bearbeta den inhemska marknaden.I motion Fi44 av ifrågasätts rege-ringens ambitioner att skall satsaför att återta marknadsandelar. Utskottet konstateraratt inte lyckats behålla det hus-hållssparande som skedde i allemanssparandet. Enanledning var att man saknade lokal kontorsorganisa-tion. Men genom att etablera och utveckla nya formerför kundkontakter borde kunnakonkurrera på denna marknad och återta marknads-andelar. Det långsiktiga målet skall dock vara attuppnå kostnadsbesparingar i förhållande till kontoretsalternativa upplåningsformer på penning- och obliga-tionsmarknaden. Utskottet avstyrker därför motionen.Fru talman! Jag yrkar bifall till hemställan i fi-nansutskottets betänkande och avslag på reservatio-nen.Anf. 175 ():Fru talman! Anser att det är rim-ligt att utvecklar och bedriversparformer riktade mot hushållssektorn som redanfinns och fungerar på den privata bankmarknaden?Anser hon att det är rimligt att man fortsätter att be-driva en sparform som har kostat staten 45miljoner kronor?Anf. 176 ():Fru talman! Målet för verksamheten står fast.Upplåningen från hushållen skall bara ske om det kanske till en lägre kostnad än kostnaden för den alterna-tiva upplåningen, t.ex. upplåningen med statsobliga-tioner och statsskuldväxlar. Marknadsföringen ärförenad med kostnader, men de kostnaderna finnsmed i lönsamhetskalkylen. Skulle upplåningen intevisa lönsamhet finns det inte anledning att fortsättamed verksamheten.I motionen anförs att man inte skall fortsätta meddetta på grund av att det saknas kontorsnät. Jag hållerinte med om det. Samma sak gäller för flera ni-schbanker. Det har inte förhindrat dem från att bedri-va framgångsrik verksamhet. Ny teknik ger nya möj-ligheter.Titta på t.ex. premieobligationerna, som i störreomfattning säljs direkt av via tele-fon och/eller Internet och allt mindre via den traditio-nella kanalen, dvs. Det är ungefär30 % av nyförsäljningen som sker direkt av Riks-gäldskontoret.Målet för hushållsupplåningen, både totalt och förenskilda produkter, är att lönsamhet skall uppnås överperioder . Riksgäldsspar introducerades sentpå och hade bara funnits vidutgången av 1998 - som vi nu utvärderar . Där-för är det för tidigt att bedöma om verksamheten skallfortsätta eller inte. Finns inte förutsättningarna förlönsamhet skall sparformen naturligtvis avvecklas.Anf. 177 ():Fru talman! Anser att det är ettsjälvändamål att agerar på mark-naden som riktar sig till det privata hushållssparandet,eftersom den marknaden redan fungerar ? Är detett självändamål att staten agerar på den marknaden?Anf. 178 ():Fru talman! Nej, det anser jag inte.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 12 §. )10 § (forts. från prot. 109) Lag om skatt på avfall(forts. SkU20)betänkande 1998/99:SkU20Lag om skatt på avfall (prop. 1998/99:84)Anf. 179 () replik:Fru talman! får vi fortsätta diskussionen frånhalv tolv i går kväll.Det är alldeles riktigt att har yrkatavslag på skatt på avfall. ser tydli-gen sig själv som miljöns riddare. Måttet för hurmycket ett parti är för en bra miljö är hur mångaskatter som man vill införa. Det innebär i och för sigatt , och måstevara bättre än Socialdemokraterna för miljön efter-som de vill införa en skatt på förbränning. Det är denslutsats jag drar.Det finns inte självklara samband mellan skatteroch en bra miljö. Skatt på avfall är ett bra exempel pådetta. Denna skatt kommer att göra att många kom-mer att använda sig av någon form av kreativ bokfö-ring. Man får in det som är ganska torrt, man pytsarpå och får ut det som är ganska blött - och tjänar pådet hela. Det finns en stor risk att man kommer attflytta på staketen för välordnade deponier så att verk-samheten hamnar utanför.Detta är absolut inte konkurrensneutralt. Små an-läggningar skall inte betala deponiskatten. Jag vet intehur de små deponierna sköts. Det finns en mängdnackdelar för miljön.Ser någon som helst fara medatt avfallsskatten kan vara kontraproduktiv för en bramiljö? Finns det ingen fara någonstans?Anf. 180 () re-plik:Fru talman! Det är endast Moderata samlingspar-tiet som ser någon fara i detta, noterade i mitt anförande att när det gäller atthitta nya skatter är uppfinningsrikedomen stor. Gårdet att göra det i miljöns namn är lyckan för mångafullkomlig. Kombinationen miljö och skatt tycksberusa sades det i inlägget i går. Ser man på mil-jöskatterna på det sättet förstår jag att man inte ser tillmiljön.Det är klart att det alltid kan uppstå problem sommåste korrigeras. Men de exempel som här redovisasär inte korrekta. Det sades i debatten i går att detborde finnas morötter i stället för skatt. Vad är ert alternativ till alla andra partier somanser att vi måste komma åt de som läggspå deponi?Anf. 181 () replik:Fru talman! Jag får nu veta att om det inte funge-rar skall man korrigera det med ytterligare skatter. Depengar som man nu har tänkt att man skall få in - 1,1miljarder netto, eller vad det blir - vad skall mananvända dem till? Är det till miljön? Nej, det ståringenstans.I hela propositionen, och i förslaget, finns inte enenda miljökonsevensbeskrivning av att det är bra förmiljön. Ändå står i talarstolen ochhävdar att det är väldigt bra för miljön. I slutändan ärdet företag och vi enskilda människor som får betala.De pengar som detta kommer att kosta företagen,skulle inte de kunnat användas på ett bättre sätt till attmiljöförbättra? Likadant är det för oss enskilda män-niskor som kommer att få ökade kostnader. Skulleinte vi kunna få använda pengarna till att t.ex. handlamiljövänligt? Det känns väldigt konstigt.Det står ganska klart i propositionen att kostna-derna kommer att öka väldigt mycket för hushållen.En bit in kommer det inte bara att kosta250 kr mer per ton, utan det kommer att kosta 775 krmer per ton. Det måste man ta ut från hushållen föratt det skall gå ihop. Det kostar, och det kostar, ochdet är naturligtvis alltid på bekostnad av någontingannat.Ett bra exempel på morötter är när man stimulera-de användning av katalysatorer för motorer. Det är ettbra exempel på användning av morot för miljön istället för att alltid använda piskan, dvs. Jagupprepar igen: Det finns inte någon miljökon-sekvensbeskrivning i propositionen eller i betänkan-det som säger att man kommer att få de effekter somman tror att man kommer att få.Anf. 182 () re-plik:Fru talman! Detta är inte sant. I propositionen re-dovisas de förväntade minskningarna som kommer attske genom det här förslaget. Skatten är inte till för skall ta ut skatten utan egentligen för att minime-ra det som går till deponi. Enligt propositionen för-väntas detta förslag i kombination med det som görs iövrigt att nå reducering. Det är viktigt.Det påpekandes att skatterna inte går till miljön.Vi använder oss inte av riktade skatter. Däremotanvänder staten skatter för att se till att vår miljö blirbra. Dessa påpekanden är oriktiga.Vilken morot skulle det vara? Jag förstod att detskulle vara katalytisk rening. Det fick vi inte förrän vifick en lagstiftning. Det var ingen morot i den delen.Jag förstår inte vad det har med morot att göra i denhär debatten. Vilka morötter vill Moderata samlings-partiet ha för att få ned deponierna om man inte skallta ut skatt, som alla andra partier föreslår. Vilka mo-rötter är det? Vilka förslag är det?Anf. 183 () re-plik:Fru talman! Jag blev apostroferad i anförande i går. Han frågade dels om varförvi vill att man skall stimulera användning av deponi-gas, dels om hur vi vill åtgärda gamla tippar.När det gäller deponigas tycker vi att det är viktigtatt se till att den metan som läcker från gamlatippar inte hamnar i atmosfären.När det gäller gamla tippar är det naturligtvis vik-tigt att komma till rätta med det. Här står vi inför ettgigantiskt problem. har s, v och mp skapat en nyoch bättre miljölag som gör att det för-hoppningsvis blir klart att det är den som användertippen som har ett saneringsansvar. Men det finns enmängd gamla tippar som läcker rejält.I den budget som vi just har fattat beslut om visars, v och mp tillsammans att det är dags att börja sane-ringar av miljöskadade områden. Faktum är att vikanske måste sätta oss ned tillsammans och funderapå om många av de gamla tipparna skall räknas insom den typen av områden. Det är klart att det kom-mer att vara kostsamt, men jag tror att det är dags attgöra det.Det finns oerhört mycket mer läckage från dessatippar än vad man har trott. Molnbyggen iDalarna är inte den enda tippen som läcker. I principalla som man har tagit prover från har visat sig läckakemikalier som man kanske inte hade väntat sig attfinna där. Vi har börjat skapa de förutsättningar somkrävs för att kunna komma till rätta med miljösynder-na.Anf. 184 () re-plik:Fru talman! Här finns en skillnad mellan majori-teten och vi socialdemokrater som här reserverat oss.Vad är då skillnaden? Vi menar att det inte behövsnågon extra stimulans för deponigasen. Vi menar inteatt det inte skall stoppas. Men gasinsamling sker i dagpå drygt ett femtiotal av landets deponier. Det ärnaturligtvis de större, vilket innebär att det är där vifår ta in den större mängden.Många mindre anläggningar har också kravgenom att de har fått villkor i samband med miljötill-stånd. Dessutom har vi nu fått ett deponeringsdirektivfrån EU där det just är krav på att samla upp deponi-gas. Det är inte det är området som man behöverstimulera. Det som behövs stimuleras är den nyatekniken som inte är deponierna utan reaktorbaseradrökning och kompostering. Det är vad man behöversatsa på.Vår socialdemokratiska reservation innebär attsatsa på den moderna tekniken och att försöka görasig av med de deponier som släpper ut gas. Det vardärför som vi fattade beslut om att inte ha organisktavfall på deponi . Jag vill mena att vi här hargått före och att ni kommer efter på ett område somfaktiskt inte behöver någon stimulans. Vi har redantäckt upp det tidigare inom och inom EU.Anf. 185 () re-plik:Fru talman! Jag menar att det inte finns någonmotsättning. Vi som har varit med om att få dettatillkännagivande delar den uppfattning som IngemarJosefsson ger sig till tals för, nämligen att vi skallstimulera ny teknik. Vi skall se till att vi användergasen så bra som möjligt, om det nu är rötkammareeller vad det är.Någonting som oroar mig är dock att det blir litegrann som det var förr, att det som försvinner genomskorstenen "försvinner". Jag är rädd för det, men jaghoppas att det inte är så. Det som eldas försvinnerinte. , som är med på detta, kanske tyck-er att det kretsloppet - dvs. att det som kommer urskorstenen kommer tillbaka till naturen - är ett ac-ceptabelt kretslopp. Det tycker vi inte från Miljöparti-ets sida. Det är definitivt ingenting naturligt.Finns det inte en liten farhåga eller eftertänksam-het även hos socialdemokraterna, att det finns en riskför att vi får en förbränning av blött organiskt avfall,hushållssopor helt enkelt, som skulle kunna skapaproblem? Anser man att det är helt riskfritt? I såfall tycker jag nog att socialdemokraterna tenderar attstoppa huvudet i busken lite grann. Det har ocksåmånga påpekat här från talarstolen. En ökad förbrän-ning av organiskt blött hushållsavfall kan skapa mil-jöproblem.Anf. 186 () re-plik:Fru talman! När det gäller den sista delen finnsdet en risk. Därför talar man i propositionen också omatt man måste ha uppmärksamhet på den delen och haen bevakning. Det ingår i propositionen.När det gäller den första delen av frågorna sägerGudrun att det inte finns några skillnader. Visocialdemokrater har varit tvungna att reservera ossför att få in att man skall satsa på modern teknik föratt få fram biogasen. Det är en reservation som soci-aldemokraterna har på den delen. Majoriteten skriverom förslag som syftar till att stimulera användning avdeponigas för energiutvinning.Vi har ett sådant system. Det är t.o.m. kommersi-ellt användbart. Vi behöver ingen sådan stimulans påden delen. Vi har den avsättningen. Där har ni missatvad som är problemet. Det finns en chans. Det är välunikt, men det skulle vara hedrande, att anpassa sigoch i det här fallet följa med oss. Vi är i så fall bered-da att försöka samordna dessa synpunkter. Om vi harsamma uppfattning är inte det något problem.Anf. 187 ():Fru talman! Detta är ett ärende med rötter decen-niner tillbaka i tiden. Det är en diskussion som harpågått . Den första ordentliga konkreti-seringen i ärendet kom under den borgerliga rege-ringsperioden i en proposition om riktlinjerför en kretsloppsanpassad samhällsutveckling, dens.k. kretsloppspropositionen.I kretsloppspropositionen slogs det fast bl.a. attdeponering av avfall och material som kan nyttiggö-ras är ett slöseri med naturresurser som i längden inteär hållbart och acceptabelt.Avfall och material skall så långt möjligt behand-las med hänsyn till sina egenskaper och på ett sättsom inte stör eller skadar miljön. Avfall till förbrän-ning och deponering skall i huvudsak vara sorterat.Den här övergången till förnybara resurser, ener-gisnåla processer och återvinning skall bl.a. görasgenom att ekonomiska styrmedel utvecklas. Och detär ju det vi håller på med nu.Så långt huvudinriktningen av kretsloppsproposi-tionen som hade huvudansvaret förunder borgerliga regeringsperioden. Efter regerings-skiftet gick, som bekant, miljöarbetet inom den nyaregeringen ned på lågvarv. Genom vårt samarbetemed regeringen på det ekonomiska området underden förra mandatperioden fick vi tillfälle att aktuali-sera frågorna om ekonomiska styrmedel i miljöpoliti-ken. Resultatet blev en samsyn om attbl.a. införa en skatt på avfall som ett led i en skatte-växling med sänkta arbetsgivaravgifter i den andravågskålen.Jag tycker att det är bra att vi nu kan besluta omett preciserat förslag till lag om avfallsskatt. Det hartagit tid att få fram det preciserade förslaget till lagen.Det kunde kanske ha gått snabbare, men jag har re-spekt för att det har tagit tid. Det är - och det har juframgått av den här debatten - en ganska kompliceradmateria med en rad ganska besvärliga avgränsnings-problem.Jag är glad att principerna vunnit en bred uppslut-ning här i kammaren. Det är ju, som harsagts, bara som mäler sig ur denna sam-stämmighet kring de grundläggande principerna. Deolika uppfattningar som, bortsett från Moderaternasavståndstagande, kommer till uttryck i betänkandetrör ju just avgränsningsproblemen.Det är naturligt att det förs en diskussion om varavgränsningen skall göras, men att den ligger någor-lunda rätt verifieras ju av att de delade meningarna idetta betänkande rör en mycket begränsade del avavgränsningsproblemet. Det antyder att avgränsning-en ligger någorlunda rätt, men det innebär naturligtvisingen garanti för att så är fallet. Det här kräver, ochdet sägs också i betänkandet, kontinuerlig uppföljningoch eventuella justeringar mot bakgrund av vunnaerfarenheter. Så föreslås också på en rad punkter ibetänkandet.Flera talare har tidigare i debatten sagt sig varaförvånande över att vi i inte har ställtoss bakom reservation 4 som kräver avfallsskatt ävenvid förbränning och efterhört varför. Svaret är enkelt.Vi anser att energiutvinning är bättre än deponi. Jagär förvånad över att reservanterna inte vill tatill vara det energiinnehåll som blir tillgängligt vid enansvarsfull och miljöanpassad förbränning.Den här förbränningen sker ju i stora mo-derna anläggningar med mycket hög reningsgrad. Omdetta förhållande rubbas genom den nya avfallsskat-ten får naturligtvis frågan omprövas, och det sägsockså i betänkandet. Men låt oss då återkomma tilldetta.Fru talman! Jag ber avslutningsvis att få yrka bi-fall till hemställan i betänkandet inklusive det tillkän-nagivande om stimulans till användning av deponigasför energiutvinning som där återfinns.Anf. 188 () re-plik:Fru talman! sade bl.a. att manskall återvinna allt som kan återvinnas. Vi skall an-vända ekonomiska styrmedel. Sedan gick över till att konstatera att det råder en mycketbred enighet kring de grundläggande principerna. Jaganser inte att det gör det.Jag menar att till de grundläggande principernamåste räknas hur man ser på förbränning. Jag kan intese det på samma sätt som gör, dvs. attenergiutvinning skulle vara det enda alternativet tilldeponi. Vi som vill kämpa för att åstadkomma ettkretslopp ser ju i första hand återanvändning ochåtervinning som det riktiga handlandet. Då måste vise till att deponi och förbränning minimeras. Detmåste vi göra genom att styra på något sätt. Om mannu lägger en skatt på deponi, borde det vara en själv-klarhet att man förhindrar att man styr över sopor tillförbränning i ökad grad. För så måste det rimligenbli, och det är många experter överens med mig om.Vi får en ökad förbränning, och det kan inte vara vadRolf Kenneryd och önskar.Anf. 189 () replik:Fru talman! Låt oss se hur det här utvecklas. Vihörde tidigare i replikskiftet mellan och vilket eländeselände som kunde förväntas enligt . Jag trorinte att det blir så. Jag tror inte heller att det blir sånär det gäller de frågor som vi nu diskuterar.Vi gör olika bedömningar av förutsättningarna.Om det visar sig att bedömningarblir besannade, får vi rätta till detta. Jag tror inte attdet blir så.Anf. 190 () re-plik:Fru talman! Vi menar att vi inte har råd med expe-riment i de här frågorna. Om det är så - och jag ärhelt övertygad om det - att vi får en ökad förbrän-ning, är det inte så särskilt lätt att rätta till detta ge-nom att exempelvis införa en avgift i efterhand. Dåhar vi redan fått en övergång som det tar oerhörtmycket tid att rätta till. Det krävs kanske skatter somligger på en betydligt högre nivå än de skulle göra då de skulle hamna på samma nivå som deponi.Jag motsätter mig starkt experiment på miljöområdetpå det här sättet.Anf. 191 () replik:Fru talman! Jag tycker att vi skulle kunna varaöverens om att risken för experimentlusta på det härområdet är ganska begränsad. Det är stora investe-ringar som erfordras för att ta vara på ytterligareförbränningsmassor. Jag tror inte att det kommer attvinna särskilt mycket riskkapital att göra det underhotet av att om det inte används på ett anständigt sättkommer åtgärder att vidtas.Anf. 192 () re-plik:Fru talman! Jag är också lite förvånad över attCenterpartiet tycker att det är okej att bränna hus-hållsavfall. Vi fick höra från SocialdemokraternasIngemar att det i alla fall fanns en liteneftertanke om att det skulle kunna innebära mil-jöproblem. Jag skulle vilja veta om samma eftertankefinns hos Centerpartiet.Centerpartiet brukar ju slåss mycket hårt förbiobränslen, vilket jag tycker är mycket bra. vi har i kommunen har t.o.m. i en konces-sionsansökan begärt att sopor skall räknas sombiobränslen och fått okej till det. Tycker att det är bra? Skall sopor räknas sombiobränslen. Då är ju risken uppenbar - och det har juskett i det här fallet - att bränslen som trä och liknan-de slås ut av sopor.Skall slam också brännas? Jag är lite förvånad attCenterpartiet, som ändå står bonderörelsen nära, intetycker att det skall komposteras i stället. Detta skulleju egentligen vara intressant att använda som jordför-bättringsmedel. Kanske inte slammet eftersom detofta innehåller mycket tungmetaller, men hushållsso-porna skulle man ju faktiskt kunna göra ett jordför-bättringsmedel av om man håller dem mycket åtskil-da. Vore det inte bättre att genom en avgift på för-bränningen stimulera fram en kompostering i stället?Anf. 193 () replik:Fru talman! Det är helt klart att sopor inte kan be-traktas som ett biobränsle likt andra biobränslen. Jaganser inte heller att den mycket begränsade förbrän-ning av sopor som det här kan bli tal om utgör någothot mot utbyggnaden av biobränsleanvändning föruppvärmning eller kraftvärmeproduktion.Vi är naturligtvis överens om tågordningen när detgäller prioriteringen mellan kompostering och annansortering av hushållsavfall. Den skall göras först.Men vi utesluter inte möjligheten att också förbrännaen del.Sedan har vi lite olika bedömningar av hur storrisken är för att det här får en omfattning som är ickeönskvärd. Låt oss då se hur stor den risken visar sigbli i verkligheten innan vi tar till alltför stora ord iden här debatten.Anf. 194 () re-plik:Fru talman! Det kanske är så att vi som kommerfrån lite större orter i och ni somkommer från lite mindre orter ser på det här med liteolika ögon. I är det en realitet.Här slår soporna ut biobränslena.Tanken är att det i skall fin-nas en stor anläggning i norr och en stor anläggning isöder där man skall elda sopor. Den anläggning somjag pratar om, Igelstad i , profilerade sig förnågra år sedan som en anläggning där man skullebörja elda biobränslen. Man kom också i gång medatt elda biobränslen. Men planerar man för sop-förbränning och har kommit i gång. sopor för att bereda vägen för den omställning-en, så här är det en realitet. Här slås biobränslena utav sopor.Jag tycker nog att har gått i en fälla.Genom att inte lägga skatt på det som förbränns harman faktiskt bundit ris åt egen rygg. Man ser till attbiobränslena inte kommer att introduceras, som jagskulle önska och som jag trodde att Centerpartietockså skulle önska. Biobränslena har blivit utkonkur-rerade av sopor.Jag fick inget svar på frågan om slammet. Skallslammet komposteras och läggas på deponi, ellerskall slammet också eldas? I så fall riskerar vi attmycket av de tungmetaller som finns i slam, t.ex.kadmium, stiger till skyn, och sedan får vi det krets-lopp som jag inte tycker är ett kretslopp, dvs. dettrillar ned någonstans där det definitivt inte hör hem-ma.Jag önskar att funderar på det härmed sopor kontra biobränslen en gång till. Ni kanskekan ändra er och stödja reservation 4. För biobränsle-nas framtid tror jag att det skulle vara bra.Anf. 195 () replik:Fru talman! De farhågor som härhar gett uttryck för tror jag inte kommer att besannas.Då är det att ta förnyad ställning. Då är vi be-redda att göra det.Konkurrensen med biobränslen är ju mera sken-bar, om vi skall vara ärliga. Det kommer inte att varanågon avgörande konkurrensfaktor för biobränslean-vändningen i om vi har avfallsskatt på för-bränning av hushållsavfall.