prot · GM0999 · 1999-05-25 00:00:00 — Mot bakgrund av detta har jag för avsikt att före-slå regeringen att ta initiativ till att ge den ansvarigamyndigheten i uppdrag att seöver den nuvarande schablonberäkningen av upp-värmningskostnaderna i syfte att undersöka möjlig-heterna till att förbättra schablonen. Däremot är jaginte beredd att avskaffa schablonberäkningen.Mats uppger också att den nuvarande till-lämpningen av schablon är speciellt ofördelaktigt förpersoner med eluppvärmning eftersom elpriset ischablonen avser endast hushållsel. Detta måste varaen missuppfattning från sida. Schablonenbaseras nämligen helt och hållet på prisuppgifter omuppvärmningsel. Någon orättvisa uppstår således inteav denna anledning.Anf. 12 ():Fru talman! Först vill jag tacka statsrådet för svaret. Jag är naturligtvis mycket nöjd med atthon nu har för avsikt att ge iuppdrag att se över den nuvarande schablonberäk-ningen av uppvärmingskostnaderna. Däremot tyckerjag inte att argumentet är riktigt hållbart att det skullevara avregleringen av elmarknaden som lett fram tilldetta.Min interpellation grundar sig på att jag tidigareblev kontaktad av ett antal pensionärer. Det var fram-för allt ett fall i , i iSkåne, utan att gå in på några detaljer. Det visade sigatt i två fullt jämförbara servicebostäder i , lika stora och byggda ungefär samti-digt, får den ene pensionären som betalar kallhyra enenormt mycket högre månadskostnad en den pensio-när som har uppvärmningen inkluderad i sin hyres-kostnad. Det hamnar på mer för denpensionär som betalar kallhyran.Det här handlar om de absolut sämst ställda pen-sionärerna som har pensionstillskott och som är be-rättigade till bostadsbidrag. Det är i det aktu-ella fallet. Jämfört med den höjning av pensionstill-skottet som föreslås i vårpropositionen med 504 krper år är detta astronomiska summor för de pensionä-rer som hamnat i den här situationen. Det kan absolutinte vara elavregleringen som har lett fram till enökad kostnad med för den pensionär som nubetalar kallhyra. Det skulle ha gått åt motsatthåll, som var inne på.Därför är det naturligtvis oerhört tillfredsställandeatt regeringen nu tar tag i den här frågan. Jag ärmycket glad för det. Jag har bara en fråga: När kan depensionärer som är drabbade av den nuvarande ord-ningen räkna med att det kommer nya regler somkommer att märkas i deras plånböcker?Anf. 13 Statsrådet ():Fru talman! När det gäller kostnaderna för upp-värmning finns det en variation över riket. För attsäga någonting mer om vad schablonen bygger på,kan jag säga att den helt enkelt bygger på prisuppgif-ter från de åtta största elleverantörerna i . Detgäller enbart uppvärmningsel. Då ingår både den fastaavgiften och den rörliga kostnaden, dvs. priset perkilowattimme.I kontakterna med elleverantörerna strävar denansvariga myndigheten attkomma fram till den tariff som är mest förekomman-de. Jag kan inte ge några synpunkter på det exempelsom redovisade. Vad schablonen tar hän-syn till är även den geografiska belägenheten. Norreller söder ger också där en olikartad schablonkost-nad. Landet är helt enkelt indelat i fyra zoner när detgäller den schabloniserade kostnaden.Eftersom elmarknaden har genomgått och genom-går stora förändringar har jag gjort den bedömningenatt det är viktigt att ge uppdraget med en översyn avden nuvarande schablonberäkningen för att ge enökad rättvisa. Jag kan inte ange någotdatum för en förändring. Det får vi återkomma till.Anf. 14 ():Fru talman! Vi skall inte uppta kammarens tidmed dessa saker eftersom statsrådet är beredd att gåmig till mötes. Jag är väldigt glad för det.Det är självklart att elleverantörernas tariffer är ensak. En helt annan sak är den geografiska belägenhe-ten, men också vilket k-värde det är i lägenheten ochom man har en ventilation med värmeåtervinningeller inte, dvs. om man bara kör ut varmluften ellerom den återvinns. Sådana saker kommer att ha myck-et större effekt på månadskostnaden än en marginellförändring av elpriserna.Skulle elavregleringen ha lett till att elprisernaökat i för en pensionär med5 tycker jag att det vore väldigt sensationellt.Jag tror inte att det är bakgrunden till det hela. Jag ärnöjd med svaret. Jag ber att få tacka än en gång.Överläggningen var härmed avslutad.6 § Svar på interpellation 1998/99:309 om för-skoleverksamhetenAnf. 15 Statsrådet ():Fru talman! har frågat mig vil-ka åtgärder jag avser att vidta för att möjliggöra förden öppna förskoleverksamheten att kunna fortsättaerbjudas i kommunerna samt på vilket sätt jag avseratt lämna besked om hur den öppna förskoleverksam-heten kommer att organiseras och om vilken roll denkommer att få efter aviseringarna i vårpropositionenom allmän förskola från fyra år.De öppna förskolorna vänder sig till barn som integår i förskola och deras föräldrar. Syftet med verk-samheten är att möta barns behov av pedagogisktinriktad verksamhet tillsammans med andra barn.Även föräldrar, dagbarnvårdare och andra vuxna gestillfälle till kontakter och gemenskap i en öppen för-skola. För barn i familjedaghem och för föräldraledi-ga föräldrar med småbarn är den öppna förskolan tillgång. I många invandrartäta områden har deöppna förskolorna dessutom kunnat ge invandrarför-äldrar, speciellt mödrar, och deras barn en värdefullkontakt med svenskt samhälle och svensk kultur. Detär väl känt att den öppna förskolan är en på mångasätt mycket uppskattad verksamhet.Den öppna förskolan är ett komplement till för-skola och familjedaghem. Att förskoleverksamhetbedrivs i olika verksamhetsformer som kompletterarvarandra, fyller olika behov och skapar valfrihet ochtillgänglighet är i sig en viktig kvalitetsfaktor. Kvali-teten skall också vara god inom alla verksamheter,och det skall finnas erfaren och kompetent personal isåväl förskola och familjedaghem som öppen försko-la.Jag ser införandet av en allmän förskola, som kanerbjudas alla barn, som en av de angelägnaste refor-merna inom utbildningsväsendet just . Med enallmän förskola från tidig ålder kan alla barn ges engod och likvärdig start, oavsett bostadsort, familje-förhållanden eller ekonomiska förutsättningar. Ingetbarn skall behöva avstå från förskolan på grund avhöga avgifter, regelsystem som utestänger barn tillarbetslösa föräldrar eller andra liknande skäl. För-skolan skall vara till för barnets egen skull.En arbetsgrupp under ledning av Utbildningsde-partementet har tillsatts inom föratt utarbeta förslag om införande av allmän förskolaoch en maxtaxa inom förskoleverksamhet och skol-barnsomsorg. Arbetet skall redovisas senast den 15september 1999.Jag vill avvakta arbetsgruppens förslag innan jaguttalar mig närmare om den allmänna förskolan.En allmän förskola skall dock inte ersätta andravärdefulla verksamheter. Olika verksamhetsformerkommer också att behövas inom förskole-verksamheten och skolbarnsomsorgen. Den öppnaförskolan är en sådan, särskilt eftersom den når andraåldersgrupper än vad den allmänna förskolan kommeratt göra.Samtidigt som förskolan fick sin första läroplanhösten 1998 gav regeringen i upp-drag att utfärda allmänna råd för den öppna förskolanliksom för fritidshem, öppen fritidsverksamhet ochfamiljedaghem. Till skillnad från övriga verksamheterhar öppen förskola inte tidigare omfattats av allmännaråd. Syftet med uppdraget är att visa på betydelsen avmångfalden inom förskoleverksamheten och skol-barnsomsorgen samt att ge kvalificerad vägledningför utveckling av samtliga verksamhetsformer.Skolverket har vidare i en rapport till regeringeninformerat om planer och prioriteringar när det gällersitt arbete med barnomsorgen under de närmaste åren.Att följa upp och utvärdera tillgång, behov av, orga-nisationsformer och innehåll i öppen förskola harangivits i rapporten som ett sådant prioriterat område.Med dessa åtgärder för att stärka den öppna för-skolan räknar jag med att verksamheten kommer attvidareutvecklas och profileras i kommunerna utifrånlokala behov.Anf. 16 ():Fru talman! Först vill jag tacka skolministern försvaret. I inledningen av sitt svar på min interpellationtar skolministern upp syftet med den öppna förskole-verksamheten, vilka målgrupper den riktar sig tillsamt vilken betydelse den har för dessa olika mål-grupper.Av den här beskrivningen av värdet av den öppnaförskoleverksamheten kan jag konstatera att skolmi-nistern och jag är överens om vilken positiv betydelseden har för många barn och vuxna som föräldrar,dagbarnvårdare och invandrarföräldrar. Jag skulleockså vilja lägga till att det finns organisatoriskaformer som mammagrupper och pappagrupper. Detvar just detta faktum som jag hade som utgångspunktför det efterföljande resonemanget i min interpella-tion.Skolministern och jag är också överens om att denöppna förskoleverksamheten skall ses som ett kom-plement till annan barnomsorg och förskoleverksam-het och att den skapar förutsättningar för ökad valfri-het för barnfamiljer.Dagens familjer är små enheter som skall fyllamånga funktioner. Föräldrar och andra vuxna kanbyta erfarenheter med varandra och personalen ge-nom den öppna förskolan. Det finns möjlighet attträffa andra som varit i samma situation och få rådoch stöd. Den öppna förskolan betyder mycket förnyblivna föräldrar och ensamstående föräldrar. Ex-emplen skulle kunna göras många.Kontakten med andra föräldrar och deras barnmotverkar att familjen blir isolerad under späd-barnstiden. Att tidigt stärka föräldrarollen är ett vik-tigt förebyggande arbete. Man skulle kunna beskrivaden öppna förskolan som en stödjande miljö somframkallar hälsa.I det sammanhanget vill jag dock utveckla reso-nemanget något genom att även peka på de föräldrarsom av olika skäl valt att arbeta hemma under någraår när barnen är små. Skolministern beskriver intevikten av att gruppen hemarbetande föräldrar hartillgång till öppen förskoleverksamhet, och det får jagrespektera. Men jag har noterat detta. Skolministernnöjer sig med att beskriva verksamheten just som ettkomplement till förskola och familjedaghem.Jag menar att det alltid är värdefullt att i debatterav detta slag visa på att det faktiskt finns familjer somav olika skäl löser sin barnomsorg på annat sätt ängenom förskola eller familjedaghem utan att det lig-ger någon värdering i detta. Det kan kanske t.o.m.vara så att just tillgången till den öppna förskolan ochatt verksamheten är utformad på det sätt som den är,gör att fler föräldrar överväger möjligheten att varhemma med sina barn när barnen är små. Då kommerjag tillbaka till skolministerns ord tidigare - och detsammanfaller också med mina egna åsikter - om attjust öppen förskola skapar förutsättningar för ökadvalfrihet för barnfamiljer.Fru talman! Det som dock bekymrar mig något äratt när Socialdemokraterna beskriver sin syn på fa-miljepolitiken låter det som om införandet av en all-män förskola på något sätt är lösningen på alla barn-familjers behov. Jag menar att inget kan vara merfelaktigt. Mot bakgrund av detta är det inte så märk-ligt att just gruppen hemarbetande - det kan ju visasig att man vill vara hemma medan barnen ärsmå - inte alls nämns när barnomsorg och familjepo-litik diskuteras från socialdemokratiskt håll.Inte heller kan jag se en annan linje i skolminis-terns svar. Jag får återkomma om detta.Anf. 17 Statsrådet ():Fru talman! Jag vill understryka varför jag och re-geringen tycker att det är så viktigt med allmän för-skola. Vi har ju egentligen förskola. Nuvill vi införa en allmän förskola som verkligen är föralla barn skull. Med det vill vi säga att det inte skallvara så att föräldrarna är beroende av sin ekonomi föratt kunna gå till förskolan med dem. Den skall varaavgiftsfri och ge alla en möjlighet att gå dit. Vi gerockså en möjlighet till alla de mammor eller papporsom har valt att vara hemma med sina barn att kom-ma till den allmänna förskolan om de så vill utan attvara beroende av sin ekonomi. Valet om de skall gådit eller inte är deras eget. Men för barnens skullöppnar vi en möjlighet för alla.Jag tycker själv att detta är bra. visar vi att denallmänna förskolan också är öppen för alla dem somverkligen har valt att vara hemma. har jag mött många av dessa mammor. Jag harträffat dem på lekplatser och i den öppna förskolanoch pratat om förslaget. De säger att om möjlighetenfinns är det upp till dem själva att fundera över om devill gå dit med sina barn eller inte. Men idén somsådan tycker de är positiv just för att det inte innebärnågra extra kostnader och att det inte är obligatorisktutan att det finns valfrihet för dem.Anf. 18 ():Fru talman! Skolministern och jag, tillsammansmed många föräldrar, är överens om att man uppleverden öppna förskolans verksamhet som tillfredsstäl-lande och bra just därför att den är frivillig och av-giftsfri.Bakgrunden till att jag skrev den här interpellatio-nen är att jag ser att det nu finns en tendens att denöppna förskolans verksamhet inte prioriteras i designaler som kommer från regeringen i den allmännadiskussionen om en allmän förskola för alla ochmaxtaxa på dagis. Den delen i förskoleverksamhetensom gäller just öppen förskola drunknar i det andraresonemanget om en förskola för alla. Det är det somär bakgrunden till att jag tar upp den här interpella-tionen.Jag tror att det vore värdefullt om skolministern,exempelvis i en sådan här diskussion, också lyfterfram gruppen hemarbetande föräldrar - inte mer ochinte mindre. Det är viktigt att den gruppen finns medför att ytterligare visa på värdet av olika former förhur barn har det när de är små och för att se nyttanoch glädjen av att vi har en öppen förskola som riktarsig till alla oavsett vilken barnomsorgsform man har.Jag ser med oro på att många kommuner i dagsparar just på den verksamhet som öppen förskolautgör. I svaret kommenterar inte skolministern detfaktum som måste betecknas som nedslående attunder har var fjärde öppen förskolaförsvunnit. Över 400 har försvunnit i hela landet, ochtakten har ökat de senaste åren.Tyvärr tvingas jag konstatera att i de barnom-sorgsdebatter som har förts i olika sammanhang harinte denna verksamhetsform lyfts fram särskilt myck-et. som jag har suttit i har jaginte kunnat uppfatta att den verksamhet som öppnaförskolan utgör fått om ens något utrymme här ikammaren eller lyfts fram av ansvarig minister. Däremot har införandet av allmänförskola samt maxtaxa på dagis presenterats ochdiskuterats många gånger.Själv har jag vid ett par olika tillfällen här i kam-maren ställt frågan om hur socialdemokraterna ochhur regeringen ser på den öppna förskolans framtid.Jag har vid de tillfällena inte fått några uttömmandesvar, om ens några svar alls. Det är ju också, som jagtidigare sade, bakgrunden till att jag ställt denna in-terpellation till skolministern.Skolministern säger i sitt svar:"En allmän förskola skall dock inte ersätta andravärdefulla verksamheter. Olika verksamhetsformerkommer också att behövas inom förskole-verksamheten och skolbarnsomsorgen. ".Personligen anser jag att det förhåller sig så. Mendet här är en bra målsättning. Om regeringen menarallvar med detta måste regeringen, menar jag, avse-värt mycket tydligare än föra ut det här bud-skapet. Här har regeringen ett ansvar som sträcker siglängre. Om inte något sker stannar det, befarar jag,vid ett önsketänkande.Redan i dag upplever många kommuner att manhar svårt att klara av öppen förskoleverksamhet, ävenom det är förhållandevis små kostnader som denöppna förskoleverksamheten utgör. Så är fallet sär-skilt när man befinner sig i ett läge när ytterligarekostnader för barnomsorgen aviseras. Då är det intesvårt att se den hotbild som tornar upp sig när detgäller att klara, behålla och förhoppningsvis utvecklaverksamheten. Ser inte skolministern denna hotbild?Anf. 19 Statsrådet ():Fru talman! Jag värnar verkligen om den öppnaförskolan. Vi har tittat efter hur det har sett ut i kom-munerna under och hur utveck-lingen har sett ut för den öppna förskolan. Vi harockså tittat på vilken kvalitet den har, och vi har fåttfram skiftande uppgifter.I en del kommuner har man kallat det för en öp-pen förskola, men i praktiken har det kanske baravarit en lokal dit kvinnor och män har kunnat gå medsina barn. Det har inte funnits någon pedagogiskledning, men man har ändå valt att kalla det för öppenförskola. På andra håll har vi haft en öppen förskolamed en pedagogisk ledning och en möjlighet förföräldrar och barn att aktivt delta. Det har alltså varitskiftande kvalitet.Vi har också sett ypperliga exempel inte bara påatt kvinnor med utländsk bakgrund har kommit tillden öppna förskolan utan också när det har gällt and-ra sammanhang. Det har varit kvinnor som är ensam-stående och kvinnor som av tradition haft svårt att gåpå traditionella föräldramöten inom barnomsorgeneller i skolan. Då har den öppna förskolan blivit enmötesplats just för de här kvinnorna. Man har kunnatstimulera dem till olika aktiviteter som manhar nått deras barn.Detta har varit det bästa med den öppna förskolan.Via den öppna förskolan har vi nått kvinnor - det ärmest kvinnor - som annars har varit svåra att nå.Därför är jag den förste ministern som faktisktunderstryker den öppna förskolans värde genom attsäga att vi skall ha allmänna råd. Därmed vill jag sägatill alla kommuner att jag vill ha en öppen förskolamed en god kvalitet, på samma sätt som när det gällerfritidshem och familjedaghem. Därmed menar jag attjag verkligen har lyft upp den öppna förskolan.Den allmänna förskolan behöver ju inte för kom-munerna innebära en konkurrens eftersom den all-männa förskolan skall finansieras via statliga medel.Kommunerna kommer alltså inte att kunna säga inte har råd med en öppen förskola. Det kommeräven i fortsättningen att ligga inom det kommunalaansvaret och inte konkurrera med det som kommer attfinansieras via statliga medel.Nu är det nog tredje gången jag säger det: fårvi allmänna råd för den öppna förskolan. Därmedtycker jag att jag återigen verkligen har understrukitdess värde.Anf. 20 ():Fru talman! Jag tycker att det är bra att skolmi-nistern här har understrukit värdet av öp-pen förskola och dess verksamhet. Jag har inte ställtden här interpellationen av något annat skäl än för attvi från och ni från regeringen - det var minförhoppning - skulle tydliggöra detta för kommuner-na ute i landet.Jag tror också att det till viss del kan finnas öppenförskoleverksamhet som bedrivs med en kvalitet sominte är tillfredsställande. Det kan vara ett sätt att ha enverksamhet, men att ha den till så låg kostnad sommöjlighet. Det kan också saknas kunskap om vad denskall innehålla. Det har lett till att man har slarvatmed utformningen och inte tillräckligt noga sett överhur verksamheten skall se ut och vad den skall inne-hålla.Just därför är det så viktigt att vi på olika nivåeroch från olika partier tillsammans visar på vilkenbetydelse den öppna förskolan har. Det är viktigt föratt den här diskussionen också skall hållas levande ikommunerna, så att man när man bedriver öppenförskola gör det med kvalitet. Det här är ingentingsom går av sig självt utan vi måste allihop tillsam-mans arbeta i den riktningen för att tydliggöra hurviktig verksamheten är.Man har ju konstaterat - och det har ju Skolverketockså gjort - att man har bedrivit en sparjakt på öpp-na förskoleverksamheter. Jag har sett en sådan rap-port.Jag tror att det är värdefullt att skolministern harangett en sådan här inriktning. Jag tror att det är braockså för det arbete jag förstår nu bedrivs av en ar-betsgrupp inom regeringen som också ser över för-skolan. Det är bra att tankarna finns med så att man ien paketlösning, så att säga, har med ett komplementtill annan barnomsorg.Med det vill jag tacka skolministern för den härdebatten. Jag kommer också att måna om den härverksamheten, och jag kommer att hålla ögonen påvad som händer för att vi skall fortsätta det arbetet.Överläggningen var härmed avslutad.7 § Svar på interpellation 1998/99:276 omgymnasieskolanAnf. 21 Statsrådet ():Fru talman! har frågat vilka åtgärderjag tänker vidta för att ge alla elever en utbildningsom de kan lyckas med och därmed växa som männi-skor.Den nya läroplanen och de nya mål- och resultato-rienterade kursplanerna och betygen innebar en vä-sentlig höjning av kraven i . Även i frågaom den gymnasiereform som successivt genomfördesunder perioden /93-1994/95 har den viktigasteutgångspunkten varit behovet av att höja den allmän-na utbildningsnivån och att förbereda alla för ettlivslångt lärande; bl.a. genom att all gymnasieutbild-ning skall ge kunskap motsvarande grundläggandebehörighet för högre utbildning. Genom reformenskulle också arbetsmarknadens behov av större flexi-bilitet balanseras mot den enskilde individens önske-mål. finns en samstämmig uppfattning blandparterna på arbetsmarknaden, att en god grund i all-männa ämnen är den viktigaste förutsättningen såvälför individens egen utveckling som för att få en ar-betskraft som kan vidareutvecklas i arbetet.I detta sammanhang är det viktigt att notera denförändring av behörighetsreglerna som gäller fr.o.m.intagningen till /99. För att vara behörigatt börja på ett nationellt eller specialutformat pro-gram i gymnasieskolan måste en elev ha godkändaslutbetyg från i svenska/svenska somandra språk, engelska och matematik. Dessa kravavser att garantera en viss miniminivå på de kunska-per som fordras för att följa undervisningen i gymna-sieskolan.Regeringens förslag inom skolans område har un-der senare år varit inriktat på att åstadkomma en kva-litetshöjning och på att säkerställa en över landetlikvärdig utbildning. Jag skall i korthet lyfta fram endel konkreta insatser som regeringen initierat underde senaste tre åren.Våren 1998 lade regeringen fram ett tio-punktsprogram för skolan och föreslog insatser på enrad olika områden för att förbättra skolans resultatoch öka måluppfyllelsen. Detta håller nu på att reali-seras. T.ex. skall varje kommun och varje skola ikommunen ta fram en årlig kvalitetsredovisning, ochen kvalitetsgranskningsnämnd skall finnas inomSkolverket. Flera andra satsningar görs på utvecklingoch kompetensutveckling. T.ex. kommer 25 miljonerkronor att satsas på att ge lärare,förskollärare och fritidspedagoger ökade kunskaperinom naturorienterande ämnen, teknik och miljö. Förkompetensutveckling av lärare i yrkesämnen haravsatts under två år.I 1999 års ekonomiska vårproposition aviserar re-geringen att kommuner och landsting i olika etapperskall få ett ekonomiskt tillskott på sammanlagt 5miljarder kronor fram t.o.m.år 2002. Det innebär att kommuner och landsting år2002 tillförs mer i generellastatsbidrag än . Syftet med de ökadegenerella statsbidragen är att värna om sysselsättningoch bidra till en ökad kvalitet inom vård, skola ochomsorg.Flera initiativ har tagits för att underlätta delsövergången från grundskola till gymnasieskola, delsövergången från ett individuellt program till ett natio-nellt program. Ändringar har gjorts i gymnasieför-ordningen så att en elev vid urval till gymnasieskolannu får tillgodoräkna sig betyg som eleven efter pröv-ning har fått i ett eller flera av ämnenefter avslutad grundskoleutbildning. Lärare på detindividuella programmet kan nu ge betyg till en elevsom inom ramen för ett individuellt program läst etteller flera ämnen enligt kursplan. Dessabetyg får tillgodoräknas vid urval till nationella ochspecialutformade program.Jag är övertygad om att de åtgärder regeringenvidtagit kommer att påverka och gym-nasieskolans resultat på ett positivt sätt. Jag hoppasatt kan instämma i detta. Regeringen harinte för avsikt att sänka kraven i gymnasieskolan. Detvore ett svek mot dagens unga att inte ge dem möjlig-het till den utbildning som är ett måste för derasframtida liv och utveckling.Det viktigaste nu är att ge förutsättningar förverksamheterna att arbeta vidare med att realiseraläroplanernas mål.Anf. 22 ():Fru talman! Jag vill börja med att tacka för svaretpå min interpellation. Just i dessa tider diskuteras juskolan mycket livligt över hela landet, förmodligenberoende på att det är skolavslutning för väldigtmånga elever och lärare.Särskilt diskuteras gymnasieskolan. Skall vi vara nöjda med resultaten?