prot · GN094 · 1999-09-16 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1999/2000:4Torsdagen den 16 septemberKl. 14.00 - 15.03Det justerade protokollet beräknas utkomma -----------------------------------------------------------------------1 § FrågestundAnf. 1 TALMANNEN:Kammarens sammanträde är öppnat, nu för riks-dagens frågestund. Följande statsråd deltar: kulturmi-nister , statsrådet ,socialminister , näringsminister och statsrådet . Kulturminis-tern besvarar såväl allmänpolitiska frågor som frågorinom sitt ansvarsområde. Frågorna till övriga statsrådförutsätts beröra deras respektive områden inom rege-ringen.Utredningen I god troAnf. 2 ():Fru talman! Min fråga riktar sig till socialministerLars och handlar om utredningen I god tro.Denna utredning är resultatet av ett riksdagsbeslutvars syfte var att hjälpa människor som levt underauktoritärt och destruktivt ledarskap och mått väldigtilla psykiskt av detta. Syftet var också att hitta meto-der för att förebygga att människor hamnar i dennasituation. Det överlämnades en utredning till rege-ringen , och den är remissbe-handlad.Jag undrar nu: Vad händer med utredningen? Dethandlar inte om så många människor i vårt land sombehöver hjälp, men de har svårt att få den. Det ärangeläget att det händer något med den här utred-ningen.Anf. 3 Socialminister ():Fru talman! Jag kan inte svara kortare än vad jagnu skall göra: Utredningen är fortfarande föremål förberedning i departementet, och vi avser att komma tillriksdagen med de förslag som är nödvändiga medanledning av utredningen.Anf. 4 ():Fru talman! Det är viktigt att denna informationkommer ut och vidareförs till dem som berörs avdetta. De stödinsatser som finns sker ju på ideellbas, men det borde finnas professionell hjälp att få fördessa människor som har farit väldigt, väldigt illa.ÖsttimorAnf. 5 vice talman ():Fru talman! Situationen på östra har upp-rört en hel värld. Den efterlängtade folkomröstningenhar förbytts i blodbad och flykt för tusentals männi-skor, och det internationella samfundet har stått näs-tan utan möjlighet att påverka. Äntligen har FN:ssäkerhetsråd fattat beslutet att ingripa, och Sverigehar förklarat sig villigt att ställa sig bakom insatserna.Jag vill, som jag hälsar statsrådet välkommen i sin nya roll som bi-ståndsminister, fråga den nya biståndsministern: regeringen att vi långsiktigt skall kunna bidra tillatt bygga upp fred och demokrati för människorna påöstra som har lidit så mycket?Anf. 6 Statsrådet ():Fru talman! Jag tror att vi alla har upprörts oerhörtmycket över de övergrepp som pågått och pågår motbefolkningen på östra . Avsaknaden av möjlig-heter att komma dit, att inte kunna följavad som händer, skapar förstås också en rätt storfrustration och desperation.Trots allt pågår det i närområdet omfattande för-beredelser för att både FN och andra internationellaorganisationer skall kunna gå in med humanitärainsatser. Min förhoppning är naturligtvis att vi närmöjlighet ges, när freden har kommit och våldet harslutat, skall kunna komma in med ordentliga huma-nitära insatser och på lång sikt kunna stärka den de-mokratiska utvecklingen.Anf. 7 vice talman ():Fru talman! Jag utgår från att det svenska stödetkommer att bli massivt och att vi inte bara själva utanockså inom FN- och EU-kretsen kommer att verka föratt kunna etablera fred och för attmänniskorna där skall kunna leva ett bra liv i själv-ständighet.Som en följdfråga vill jag fråga biståndsministernom regeringen eller delar av regeringen har hunnitfundera på konsekvenserna för andra delar av världeni liknande situationer. Jag tänker speciellt på västraSahara, som också står inför en folkomröstning, för-hoppningsvis . Vi borde kunna dra nytta averfarenheterna från östra så att inte den folk-omröstningen på samma sätt urartar i blodbad ochmassaker utan kan gå till på ett värdigt och bra sätt,och dessutom så att situationen efteråt kan bli lugnoch fredlig.Anf. 8 Statsrådet ():Fru talman! Jag tror att det pekarpå är utomordentligt viktigt, nämligen att kunna dralärdom av en sådan här oerhört dyster erfarenhet somden vi har upplevt och upplever när det gäller östraTimor. När samma situation uppkommer nästa gångmåste vi se till att det finns en mycket bättre bered-skap för att hantera denna.MissbrukspolitikenAnf. 9 ():Fru talman! Jag har en fråga till socialministern.År 1996 kom rökheroinet med stor kraft i landet, bl.a.i . Jag hade då en debatt med den dåva-rande socialministern om vad hon var beredd att göraför att stoppa rökheroinet, som är en ingång till att blisprutnarkoman. Det handlade om resurser, poliser pågatulangningsnivå, fältassistenter, förebyggandeverksamhet, information i skolor osv. Dessvärre gavden debatten inget resultat.I dag kan vi på löpsedlarna i läsa attmissbruket nu har bitit sig fast och går allt lägre ned iåldrarna. har fyra sprutnarkomaner dött pågrund av överdoser.Jag vill fråga socialministern: det nu kon-kreta förslag för att försöka hejda just rökheroinet,som alltså har varit en ingång till att bli sprutnarko-man? är skadan redan skedd. Vi håller på att fåalltfler sprutnarkomaner. Men finns det nu några nyaförslag på hur vi ska hejda denna utveckling?Anf. 10 Socialminister ():Fru talman! Då och då förekommer just den härtypen av alarmerande rapporter, inte bara om rökhe-roinet utan också när det gäller andra droger. Detkanske trots allt är en smula tröst att de dystrasterubrikerna inte täcker hela sanningen.Emellertid har vi nu en del rapporter som pekar påatt en del av det tunga missbruket har ökat, i alla fall ivissa grupper. Det betyder att samhället, både statenoch övriga samhällsorgan, har ett ännu större ansvaratt försöka bekämpa narkotikamissbruket, liksomnaturligtvis annat missbruk.Det som sker är att vi intensifierar arbetet medde instrument regeringen har. Vi diskuterar den härfrågan, tillsammans med andra frågor, i den delega-tion som arbetar med narkotikamissbruket. Jag äralldeles övertygad om att vi under den kommanderiksdagsperioden kommer att få en rad förslag somhandlar just om att öka våra insatser, både ekono-miskt och i fråga om en mer utvecklad strategi.Anf. 11 ():Fru talman! Redan i debatten 1996 sades det påungefär samma sätt från den dåvarande socialminis-terns sida. Dessvärre har det inte lett till några resul-tat. Man har inte tagit fasta på vad de som jobbar utepå fältet med de här ungdomarna säger. är det 50 ungdomar mellan somhar omhändertagits bara i , och då vet viatt detta finns i hela landet. Det går också ännu längrened i åldrarna.Det handlar om enkla saker som har föreslagits avdem som arbetar med detta. Det handlar om att stärkaarbetet med gatulangningsprojekt - dvs. polisresurser,helt enkelt. Det handlar om fältassistentverksamhet.Det handlar om direkt information ut till skolorna.Det har gått , och är det redan för sent förett antal av de här ungdomarna. Det är därför jagtycker att det råder en väldig senfärdighet från rege-ringens sida på det här området.Anf. 12 Socialminister ():Fru talman! hållning tycker jag ären smula dyster. Det är faktiskt aldrig för sent.Jag påpekade att vi i den här under denkommande hösten och vintern kommer att få ta ställ-ning till en rad förslag som handlar om att förstärkakampen mot narkotikamissbruket. Det handlar, precissom säger, om olika insatser från sam-hällets sida. Kommunerna har ett mycket stort ansvar.Landstingen har ett stort ansvar när det gäller vårdenav missbrukare. Staten har ett stort ansvar både närdet gäller de polisiära insatserna och när det gällerförebyggande insatser på narkotikaområdet.De enskilda tragedier som har inträffat kan vi na-turligtvis inte här göra någonting åt i efterhand, menvi kan faktiskt bestämma oss för att minska dem. Jagär ganska optimistisk till att vi ska ha möjlighet attföra en mer offensiv politik på det området.Vägunderhållet i skogslänAnf. 13 ():Fru talman! Jag vill ställa en fråga till näringsmi-nister åtskilliga år har vägunderhållet i Norrlandvarit eftersatt. I synnerhet gäller detta Norrbotten.Många vägar är nästintill oframkomliga och mycketnära att helt kollapsa. Det är gropar och djupa hjul-spår. Man behöver inte köra långa sträckor för attmöta sådant. Sämst ställt är det med småvägarna,såväl de belagda som grusvägarna.Vägpolitiken är ju viktig ur regionalpolitisk syn-punkt. Dåliga vägar kan vara orsak till att företag drarsig för att etablera sig i glesbygden.Nu gör envisa rykten gällande att anslaget förvägunderhåll i den kommande budgetpropositionenminskar med . Samtidigtminskar anslaget i långtidsplanen till nya vägbyggenmed 2 500 miljoner.Min fråga till näringsministern är: Äger ryktenagrund, och om så är fallet vad avser ministern att göraför att vägnätet i Norrlandskommunerna i skogsläneninte ska kollapsa?Anf. 14 Näringsminister ():Fru talman! Får jag börja med att konstatera att vinär det gäller väganslagen och infrastrukturen överhuvud taget på grund av budgetsaneringen inte harlyckats uppnå de mål som och regeringenhar förutsatt. Detta är känt. Det gäller även kommu-nernas ambition att upprätthålla vägnätet.Men jag vill också konstatera att vi nu kommer attsatsa mycket på vägnätet, inte minst när det gäller attförbättra trafiksäkerheten, innebärande att vi under1999 till 2003 kommer att tillföra 2 miljarder. Detinnebär att vi tillsammans kommer att ha 6,5 miljar-der kronor avsatta för trafiksäkerhetsåtgärder till år2003. Min bedömning är att vi också kommer attklara av vägarna i och i andra skogslän.Men det kommer att ta lite tid. Det vill jag ocksåerkänna för kammaren.Anf. 15 ():Fru talman! Jag tackar för svaret.NIPU-utredningenAnf. 16 HANS ():Fru talman! Jag vill ställa en fråga till statsrådetMaj-Inger . Den s.k. ,som står för Kommittén om ny instans- och proces-sordning i utlänningsärenden, överlämnade sittbetänkande Ökad rättssäkerhet i asylärenden till detdåvarande ansvariga statsrådet. En enig kommittéföreslår att en tvåpartsprocess inom de allmännaförvaltningsdomstolarna ska genomföras.Min fråga till statsrådet blir följande: Vad tänkerstatsrådet göra med de förslag som NIPU-utredningenhar lagt fram?Anf. 17 Statsrådet ():Fru talman! Det här är en utredning som tar siktepå en ny organisatorisk process. Det är en rätt omfat-tande förändring när det gäller hanteringen av de härärendena.Saken är den att remisstiden nu är avslutad. Re-missvaren har kommit in till departementet och vihåller nu på att gå igenom dem. De kommer natur-ligtvis att tillsammans med utredningen vara denviktigaste grunden för den proposition som ska skri-vas utifrån de här frågorna.Jag kan förstås inte redovisa vad regeringensställningstagande kommer att bli. Det kommer attbli en beredningsprocess. Men tanken är att vi skakunna lägga fram en proposition undernästa år.Jag vill ändå berätta för att den här ut-redningen också hade en annan angelägen fråga somuppgift. Det var tvåårsregeln, som gäller möjlighetenatt få uppehållstillstånd. Där planerar vi en särpropo-sition. Den kommer alltså tidigare än propositionen isjälva huvudfrågan för den här utredningen.Anf. 18 HANS ():Fru talman! Kan jag tolka statsrådet på det sättet att den andra frågan kommer upp ien proposition under detta ?Anf. 19 Statsrådet ():Fru talman! Ja, eftersom det är en fråga som vi hardiskuterat i många olika omgångar och som är oerhörtangelägen. Därför kommer det helt enkelt att bli så.Vi bryter ut den delen så att vi kan lägga fram denpropositionen under med avsikt att den härförändringen ska kunna träda i kraft nästa år.Kommunismens övergreppAnf. 20 ():Fru talman! Min fråga ställer jag till demokrati-minister . I regeringsförklaringen lästestatsministern: "Fascism, nazism och rasism kanaldrig tolereras. Vi ska inte glömma det förflutnasfruktansvärda förbrytelser mot människovärdet. "Jag tycker att denna markering från statsminis-terns och regeringens sida var bra. Men jag saknar enfaktor. Jag saknar kommunismen, som inte nämndes.Mina frågor är: Hur ser regeringen på kommun-ismens förbrytelser mot människovärdet? Varför ärinte detta nämnt i regeringsförklaringen?Anf. 21 Statsrådet ():Fru talman! refererar till regerings-förklaringen och har kanske inte riktigt uppmärk-sammat att statsministern i inledningen av regerings-förklaringen nämner just kommunismens förbrytelsermot människorna. Han gör det kanske inte genomordet kommunism, men genom att visa på den oer-hörda betydelse som nedkämpandet av Berlinmurenhar inneburit. Han nämner och vaddet ideologiskt och praktiskt har betytt för människor,inte minst i Europa.Jag tror nog att om man lyssnade till statsminis-tern när han höll sin regeringsförklaring här i kamma-ren och om man läst den skriftliga versionen ser manmycket tydligt att regeringens inställning är glasklarpå den punkten. Det spelar ingen roll i vilket namnman åstadkommer förbrytelser mot människovärdet.Det är lika avskyvärt under vilken ideologis namn detän sker.Anf. 22 ():Fru talman! Jag hörde mycket väl talet om Ber-linmuren i regeringsförklaringen. Men det är ändåinte detsamma som brott mot mänskligheten. Berlin-muren var ett brott mot mänsklighet och människo-värde. Men det är väl ändå viktigt att också markerakommunismen i detta sammanhang, när man säger attvi ständigt måste bevara demokratin.Om jag inte minns fel är det ungefär sedansom det fördes en debatt just om information omkommunismens brott mot mänskligheten. Där varstatsministern och regeringen engagerade. Man sadeatt en sådan information ska ges. Men informationenutifrån de diskussioner som fördes har inte kommit.Det är därför som jag ställer frågan: Har regeringenändrat uppfattning när det gäller kommunismens brottmot mänsklighet och människovärde? Jag hoppasverkligen att så inte är fallet.Anf. 23 Statsrådet ():Fru talman! Jag ska be att få lugna denna punkt. Självfallet har vi inte , liksom inteheller tidigare under historiens gång någon anledningatt rygga tillbaka även inför kommunismens missdåd,missgrepp och övergrepp. Arbetarrörelsen har faktisktvarit en av de stora förkämparna just när det gäller attse att även kommunismen har inneburit sådana över-grepp. Det finns ingen anledning för oss att nu ändrauppfattning på den punkten.Fru talman! Jag är glad över att få informera GöteJonsson om att det socialdemokratiska partiet förnärvarande har en informationskampanj om kom-munismens övergrepp på gång. Det vore bra om ävenandra partier ägnade sig åt sådan informationssprid-ning och upplysningsverksamhet.Kulturhistorisk kunskapAnf. 24 ():Fru talman! Jag vill ställa en fråga till kulturmi-nistern om kulturell och historisk kunskap.Just nu pågår en remissbehandling av utredningenom att anta om samer som Sveri-ges ursprungsfolk. I den offentliga debatten tycksvissa remissinstansers synpunkter dominera på be-kostnad av vad som faktiskt står i utredningen.I läns remissvar målas en hotbildupp om att 15 000 samer ska invadera länet och börjajaga och fiska hej vilt. säger i sittremissvar att en ratificering av konventionen, till-sammans med föreslagna åtgärder, innebär maktför-skjutning och riskerar att skapa nya konflikter.Om vi hade lite mer historiskt baserad kunskap,kanske det skulle bli klart och tydligt att det som vi -samhället - ställde till med på 1600- och 1700-talenär vår sak att lösa. Vill kulturministern verka för atten bättre och mer kulturellt baserad information ochkunskap sprids i landet om enda ursprungs-folk samerna?Anf. 25 Kulturminister ():Fru talman! Det är i huvudsak jordbruksministernsom ansvarar för de samiska frågorna. Jag är ansvarigför delar av den samiska kulturverksamheten.Jag kan berätta för att vi numera sat-sar mer i pengar räknat på den samiska kulturen. Vihoppas att arbetet med att etablera en nationell samiskteater ska kunna realiseras . Vi fortsätter attpå olika sätt stötta det samiska museet i . Vi kommer att i olika sammanhang de när-maste åren - bl.a. i EU-sammanhang - att också spri-da större kunskap om samisk kultur och den samiskaursprungsbefolkningen. På hemmaplan uträttar Sa-metinget ett gediget arbete.Anf. 26 ():Fru talman! Alla i salen vet, pinsamt nog, att Sa-metingets ekonomiska resurser inte är så stora - bort-sett från att samerna betalar för sina egna döda renar.Detta utgör en stor skillnad från de ekonomiska resur-ser som samerna har i för att upprätthålla kul-tur, utbildning och information.Vi är på gång i . Det är jättebra att det blirmer pengar, men vi är icke i fas. Det verkar som omvi behöver öka den historiskt, kulturellt basera-de kunskapen, så att vi förstår varför vi måste ratifice-ra och inte kan skjuta frågan påframtiden. Det är klart att det blir problem med mark-ägare. Men de problemen får vi lösa under resansgång. Det är vi som har ställt till med problemen. Vimåste skynda på så att mer kunskap kommer fram nu.Anf. 27 Kulturminister ():Fru talman! Det är oerhört viktigt med en bredkunskap om våra historiska och kulturella rötter. Detär något som bör finnas med i den ordinarie under-visningen i skolan från lågstadiet och uppåt. Jag troratt det ser lite olika ut i olika delar av landet. Somnorrbottning har jag själv växt upp med en ganskagedigen utbildning på den punkten. Min erfarenhet avelever på låg- och mellanstadiet visar att det påsina håll fortfarande finns samma gedigna utbud avhistoriska och kulturella erfarenheter även när detgäller det samiska.Det finns mer att göra. Vi kan säkert lära av norr-männen.Drygt 50 % av de ansökningar om enskilda kul-turprojekt som kommer in till får medel.Vi vet från andra delar av kulturlivet att mer än va-rannan ansökan får avslag, det är kanske som tillstyrks. Tillståndet är gott - mitt i det fak-tum att det kan bli bättre.SjukhusvårdenAnf. 28 ():Fru talman! Mångfald utvecklar sjukvården. Vivet att personal vill starta eget. Vi vet att de fackligaorganisationerna driver på för fler arbetsgivare.Socialministern har medgett att han vill ha mång-fald inom primärvården. Däremot har det varit röriga-re med beskeden om sjukhusen. Man kan lätt få in-trycket av att socialministern inte vill ha sjukhus iprivat regi.Fru talman! Jag undrar om socialministern kan be-rätta vad det i detta hänseende är för principiell skill-nad mellan en primärvårdsklinik och ett sjukhus.Anf. 29 Socialminister ():Fru talman! överraskar mig ensmula. Jag vet att och övriga i Cen-terpartiet i själva verket reflekterar över samma pro-blemställning som vi har gjort.En överenskommelse mellan ochSocialdemokraterna innebar fyra viktiga saker.För det första var det en rejäl satsning på primärvår-den. För det andra var det en satsning på äldreomsor-gen. För det tredje var det en utbyggnad av psykiat-rin. För det fjärde, som en följd av Centerpartietsmycket bestämda vilja, var det en rejäl satsning påmångfalden.Under budgetförhandlingarna har vi kunnat kon-statera att vi tillsammans med Vänstern och Miljö-partiet har skjutit till ytterligare pengar utöver de 8miljarder vi kom överens om.Detta innebär att vi kommer att gå mot en ökadmångfald, mot fler entreprenörer, fler privata initiativi svensk sjukvård. Det är välkommet.Vi kan konstatera följande: I finns, tillskillnad från de flesta länder i , inte någotregelverk om vad som ska gälla för drifts- och ägar-formerna. Vi tycker inte att man behöver ett sådantregelverk för den öppna sjukvården. I likhet medKanada, socialliberalt styrt, i likhet med ochStorbritannien, anser vi att det behövs ett regelverkför driften av sjukhusen. Där arbetar vi med ett för-slag som innebär att sjukhusen inte ska drivas avprivata vinstintressen.Anf. 30 ():Fru talman! Socialministern refererar på ett rim-ligt, bra sätt det vi är överens om när det gäller an-vändningen av medel som kan frigöras i försvaret.Fru talman! Men hjälp mig, fru talman. Han sva-rar inte på min fråga. Vad är den principiella skillna-den mellan en primärvårdsklinik och ett sjukhus idetta hänseende? Den frågan svarade han inte på.Fru talman! Det finns sjukhus som drivs i privatregi - tre exempel är Vidarkliniken, ochLundby sjukhus i . Då har jag en naturligoch precis fråga: Tänker sig möjligen socialministernatt kammaren ska lagstifta i frågan? Hur tänker hansig de privata sjukhusen? Tänker han"landstingifiera" de sjukhusen? Vad är det för princi-piell skillnad?Anf. 31 Socialminister ():Fru talman! ska passa sig så atthan inte hamnar till höger om !I diskuterade man på djupt allvaren ny situation, nämligen att det fanns intresse frånstora multinationella företag att köpa in sig i de brit-tiska sjukhusen. Då sade : "Stopp och be-lägg! "Här möter vi en rad problem. Det gäller rätten tillden forskning som bedrivs på sjukhusen, och omprinciperna för de centrala delarna av sjukvården somsjukhusen står för. Man bestämde sig där - i likhetmed vad som hade skett i - att faktiskt regle-ra vilka villkor som ska gälla för de företag som skabedriva sjukhusvård.Sjukhusvård definieras över huvud taget inte i vårtregelverk. Man kan när man läser hälso- och sjuk-vårdslagen konstatera att sjukhus är de institutionersom kräver inläggning av patienter, dvs. Jag tycker inte att vi ska stå till höger om That-cher. Jag tycker att vi ska göra som kloka sociallibe-raler har gjort i , och en lång radandra länder, dvs. sjukhusvården ska regleras, ochprivata vinstintressen, multinationella företag ochandra företag, ska inte bedriva vården. I övrigt ska viha full öppenhet för alternativ och slåss för gemen-sam mångfald.Fri etableringsrätt för läkareAnf. 32 BO ():Fru talman! Den fråga som diskuteradeshoppas jag att vi kommer att få diskutera lite merutförligt med socialministern i en speciell debatt inästa vecka.Bland de många uttalanden som socialministernhar gjort på sjukvårdsområdet de senaste veckornahar de flesta blivit hårt kritiserade - ofta med rätta.Ett uttalande som inte har blivit kritiserat är den om-svängning som antytts i husläkarfrågan från social-demokratiskt håll, i och med de uttalanden som soci-alministern har gjort. Han har t.o.m. nu talat om attdet skall bli en ökad etableringsfrihet, om jag har lästrätt i tidningarna. Dock har han haft lite svårt attsvara på journalisternas följdfrågor vad det betyder.Därför dristar jag mig att i kammaren ställa frågantill socialministern så här: Kan en ung allmänläkaresom går och funderar på att bli husläkare räkna medatt kunna etablera sig utan att landstingen har vetorätti framtiden?Anf. 33 Socialminister ():Fru talman! Uppriktigt sagt tycker jag inte att nå-got av mina uttalanden har mött särskilt stark kritik,framför allt därför att de dels är en uppföljning av denöverenskommelse som träffades med Centerpartietom satsningarna på att utveckla svensksjukvård, dels när det gäller stödet till primärvårdenoch utvecklingen av allmänmedicinen och det vi harkallat familjeläkarsystemet faktiskt ligger mycketnära det som själv utarbetade och ladeförslag om. Det betyder att vi vill satsa på en utveck-ling av svensk sjukvård, med en kraftig satsning påallmänmedicinen och på primärvården och med vä-sentligt större möjligheter för inte bara allmänläkareutan också andra yrkesgrupper, exempelvis sjukskö-terskor, sjukgymnaster och andra, att etablera sig somentreprenörer.Om jag hade varit som hade jag sagt:Vad bra! Kanske vi gemensamt kan diskutera vadsom krävs.På en punkt har jag mött kritik - och det överras-kar mig att och är tveksamma -och det gäller just formerna för driften av sjukhusen.Men jag är ganska övertygad om att det finns en bredmajoritet av svenska folket för att just där bestämmasig för att det privata vinstintresset inte får dominera.Anf. 34 BO ():Fru talman! Jag syftade bl.a. på den reaktion somju har kommit i samband med sjukvårdsministernsframträdande på de s.k. Ystadsdagarna, som väl inteens sjukvårdsministern själv kan ha uppfattat somspeciellt positiva reaktioner. Men låt oss gå över tillden fråga jag ställde.Självklart är vi glada att få höra att socialdemo-kraterna efter alla dessa år nu är för någonting somligger nära den husläkartanke vi har slagits för i ettkvartssekel.