prot · GN0939 · 1999-12-03 00:00:00 — Ska dessa deltidspoliser utföra ordi-narie polisuppgifter ska de naturligtvis ha sammagrundutbildning som de ordinarie poliserna.Snabbutbildning av friställda officerare är ett an-nat förslag som ej heller är presenterat i färdigt skick.Dessa ska emellertid inte arbeta som vanliga poliserutan utbildas som chefer i polisorganisationen. Miljö-partiet är skeptiskt inställt till det. Vi ser ingen anled-ning att gå förbi personer med högskoleutbildninginom ekonomi, personal, administration.Vi anser ej heller att man ska anställa dessa offi-cerare vid om det inte rör sig omspeciell ämneskunskap. Vad gör en officer bättrelämpad som ekonomichef än en person som har gåtten högskoleutbildning? Inte minst finns könspers-pektivet. I så fall skulle dessa män, som officerskårenutgörs av, gå före andra.Miljöpartiet vill inte heller att vakter tar över poli-siära uppgifter och att de används i större utsträck-ning. anser att polisutbildning är ettgrundkrav för att sköta polisiära uppgifter eftersomdessa kan innebära ett legalt användande av våld ochsvåra hotsituationer. Anställ i stället mer civilpersonaltill uppgifter som ej kräver polisiär utbildning.Att har svårt att föreslå organi-sationsförändringar är miljöbrottssatsningen ett bevispå. Trots att det finns öronmärkta pengar för att göraen ny effektiv organisation som ska ingå tillsammansmed åklagarmyndigheterna har inget gjorts.Riksåklagaren har förberett sin del i detalj och an-ställt personal för de 13 miljoner som man fick tilländamålet, men har inte gjort ettdugg. Det är anmärkningsvärt. förutsätteratt måste redovisa hur den använtde 16 miljonerna. Det ska gå att följa upp dess kontonpå samma sätt som hos Riksåklagaren, där man speci-ficerat användandet av pengarna.Tyvärr har kriminalvårdens mål om human män-niskosyn, god omvårdnad, aktivt påverkansarbete,hög säkerhet och respekt för den enskildes integritetoch rättssäkerhet utnyttjats negativt av vissa intagna.Det har på slutna anstalter etablerats kontakter viatelefon och brev för att begå nya brott.Det finns personer som utgör ett hot mot andraintagna, och de påverkar så att ingen vågar säga någoti domstol. De missbrukar permissionsregler, etc.Målsättningen får för den skull inte sänkas generellt,utan speciella åtgärder ska vidtas för denna kategoriav fångar. Farlighetsbedömningar är ett sätt och småavdelningar ett annat.Eftersom myndigheten inte får kompensation förpris- eller lönehöjningar och har använt sitt anslags-sparande krävs förmodligen ett ökat anslag i vårpro-positionen för att bibehålla de program som finns ochför att utveckla dem. Det är väl belagt att fängelserhar en skadlig inverkan och att påverkan sker bäst ifrihet. En utbyggnad av frivården och rehabiliteringär viktig. Det är viktigt att utslussning sker noggrant,gärna med test med fotboja den sista delen av straffet.Det krävs också en återrapportering av effekterna ochresultatet av de metoder som används inom kriminal-vården. Det behövs satsas på vetenskapliga utvärde-ringar och uppföljningar. Det räcker ej att endastmäta i antal återfall.Herr talman! Sist till frågan om domstolarna. Föratt dra ned på verksamheten, såsom påbjuder, planeras nu en uppsägning avdomstolssekreterare och en mindre antagning avnotarier. Domarna som är oavsättliga sitter säkert,fastän det är de som har bidragit till den akuta ned-skärningen genom sina krav på 20-procentiga löne-ökningar, som de fick igenom trots att det inte fannsutrymme för det i budgeten. De ansåg att de krävdesin rätt. Domstolssekreterarna har ingen rätt, trots attde tagit ett stort ansvar för verksamheten. Utan demblir det som inom åklagar- och polisorganisationen.Det blir en enorm röra där renodlingen av domarrol-len blir en skimär. De får göra domstolssekreterar-sysslor i stället.Det värsta är att verksamheten kommer att gåtrögt, med följd att vi får domstolar som utgör flask-halsar i rättssystemet. Det är allvarligt att det ytterstdrabbar medborgarna som brottsoffer, t.ex. kvinnorsom har blivit utsatta för våld. Det är fråga om rätts-säkerheten för den enskilde. I ett förändringsarbete,vilket ska ske inom domstolsväsendet, fordras alltidmer resurser för att det ska bli bra. Det vet vi av erfa-renhet. När detta sätter i gång är det viktigt att ett ökatanslag beviljas.I detta perspektiv känns det som ett mindre pro-blem att diskutera notarieutbildningen, som Miljö-partiet gör i reservation 22. Vi har tidigare talat omhur vi anser att den måste förändras. Hur stämmerriksdagens mål med nuvarande situation? Riksdagenhar ju uttalat att systemet med notarier är bra och ska ha in fler notarier i domstolsväsendet. Jagtycker att det visar på ohållbarheten i systemet och attdet behöver förändras.Anf. 19 () re-plik:Herr talman! talar om andra aktö-rers ansvar för att motverka ökad brottslighet. Jag harett par frågor till sig till Kristdemokraternassynpunkt när det gäller öppethållande av krogar pånatten, dvs. att beslutet att de får hålla öppet tillklockan 05.00 ska motverkas?Ansluter sig till Kristdemokraternassynpunkt att lördagsöppet på Systembolagen är fel-aktigt eftersom det ökar tillgången och riskerar attöka våld mot kvinnor och barn?Den internationella kriminaliteten förfogar överväldigt stora pengar. Man säger att den har mer resur-ser till sitt förfogande än vad både skogsindustrin ochbilindustrin förfogar över. Då är min fråga: Hur ska vikunna möta denna kriminalitet utan att använda ge-mensamma åtgärder över gränserna? Jag tänker påSchengensamarbetet, Europol och i mycket speciellafall buggning.Vilka lösningar har för att kom-ma åt den mycket avancerade kriminaliteten, om honinte till något pris vill samarbeta över gränserna ellerse de möjligheter som finns i dessa uppräknade avse-enden?Anf. 20 (mp) replik:Herr talman! När det gäller öppettider på krogarnahela nätterna är mitt svar att jag tycker att de skabegränsas. Vi gick kraftfullt emot lördagsöppet påSystemet.Gemensamma åtgärder när det gäller avanceradkriminalitet står inte i motsatsställning till det jag harsagt. har vi haft ett samarbete just när detgäller sådan avancerad kriminalitet. Men det vi har nugår inte att jämföra med Europol och Schengen-samarbetet.Det blir en bearbetning av många uppgifter somegentligen inte är relevanta. Gör ett besök på och titta på uppgiftsströmmen som kom-mer in på dess speciella stationer. Det är ett otroligtuppgiftsflöde som bara strömmar in, som de inte vetvad de ska göra med och hur de ska katalogisera. Jagkan nämna som exempel att det från ström-mar in anmälningar om försvunna barn - de har juhaft ett stort problem, som kanskevet. Man efterlyser barn som har varit borta bara korttid. Det är det som belastar vårt rättssystem.Buggning tar också stor kraft. Det ger inte barafördelar, utan det tar stor kraft att genomföra det. Detsom vi har mest emot är att man får bryta sig in ochatt det blir överflödsmaterial och andra negativa ef-fekter av detta system. Vi har ett effektivtsystem med telefonavlyssning och andra metoder.Anf. 21 () re-plik:Herr talman! Jag måste konstatera att när det gäl-ler inströmningen på har jag inte kompeten-sen, även om jag har besökt dem, att bedöma vad somär nödvändigt eller inte av det material som kommerin. Jag låter dem själva göra den bedömningen.Frågan kvarstår: Vilket alternativ har Miljöpartietoch för att motverka denna ytterstvälutrustade kriminalitet som tränger in över vårtlands gränser? Vilka metoder vill använ-da sig av för att vi ska kunna motverka den här kri-minaliteten? Det räcker inte att vi står i ochsäger att det är fruktansvärt att det sker så mycketvåld och att vi får in det över landets gränser. Om viskulle säga nej till de möjligheter som Europol,Schengensamarbete och buggning i vissa, mycketspeciella fall kan göra, vill jag gärna ha en redogörel-se för alternativet, . 22 (mp) replik:Herr talman! När säger attkriminaliteten väller in över våra gränser skulle jagvilja ha uppgifter om hur stor den är. Jag har inte fåttinformation om att den är så stor. Det våld som jagnämnde som har ökat är det inhemska våldet, som visjälva producerar här i landet. Jag vet inte vilket vålddet är som väller in över våra gränser.Anf. 23 () replik:Herr talman! hade ett mycket in-tressant anslag i sitt anförande. Jag uppfattade atthuvudfrågan i anförandet var en önskan om att viinför varje beslut skulle analysera dess eventuellaeffekter på brottsligheten. Det hade varit bra om dethade gjorts exempelvis när tog beslut omhöjningen av tobaksskatten, som sedan resulterade ien sänkning på grund av att verkligheten ersatte enanalys i förväg.Sedan kunde man få intrycket att att analyser behövs bara när det gäller beslutsom har någon koppling till vårt EU-medlemskap. Jagutgår från att också är klar över attexempelvis den grova kriminaliteten bland vissa mc-gäng och nationalsocialisters kriminella verksamhetinte har med vårt EU-medlemskap att göra.Jag tolkar alltså anförandet så att en princip om att alla beslut ska föregås avanalyser. Jag tycker att det är en väldigt bra princip.Jag undrar, med tanke på vår möjlighet att ta beslut : Varför har inte och ett sådant förslag? Ett sådant förslag hade i varjefall fått stöd från Moderata samlingspartiet, och jag ärövertygad om att det även hade fått stöd från andrapartier. När det nu bara kommer i debatten får manknappast känslan av att det är så seriöst.Min fråga är alltså: Varför finns det inte någotförslag med denna goda idé från ?Anf. 24 (mp) replik:Herr talman! Det är glädjande att höra att det ärett gott förslag. Varför har vi då inte skrivit dettatydligt i en reservation? Det beror på att jag ser ensvårighet att skriva det i en reservation i justitieut-skottet, därför att det här måste ju ske i alla instanseroch i andra utskott. Jag har sagt fråndenna talarstol att det inte kan vara så att vi här harvattentäta skott, utan det berör direkt dessa områdensom jag nämnde. Även ute i kommunerna, inte minst,måste dessa beslut tas på de nivåerna också. Detmåste alltså genomsyra hela samhället.Jag tycker att det anslaget finns hos regeringen iskriften Allas vårt ansvar med uppmaningen attkommunerna ska inrätta brottsförebyggande råd ochta sig an just denna problemställning att det ska ge-nomsyra alla beslut, och att den enskilde också skavara inbegripen i detta. Vi har mycket kvar att görahär i med de andra utskotten, inte minstsocialutskottet och bostadsutskottet osv.Anf. 25 () replik:Herr talman! Principen är den att den som har an-svar för en viss typ av fråga är den som rimligen kanförväntas initiera den. är ju det ut-skott som behandlar kriminalitet, och om vi kan få tillstånd ett kammarbeslut är det något som alla andraockså har att rätta sig efter. Jag förstår inte riktigt KiaAndreassons blygsamhet.En annan sak som tog upp i sittanförande var, enkelt uttryckt, att domarna borde få takonsekvenserna av sina löneökningar. Det är alltså desom borde sägas upp. Det är ungefär i enlighet meden fråga som tidigare ställde, och dethar i olika sammanhang kommit som ett argument idiskussionen om domstolarnas framtid.Jag vill då bara ställa frågan till att om man för det resone-manget och säger att domarna genom uppsägningarfår ta konsekvenserna av sina löneökningar, är det isjälva verket allmänheten som straffas? Om domsto-larna inte kan sköta sitt arbete, om vi inte har till-räckligt många domare, är det inte i första hand do-marna som får ta konsekvenserna utan svenska folket.Anf. 26 (mp) replik:Herr talman! Jag använde inte den ordalydelsenatt domarna får ta konsekvenserna. Jag ville peka påen omständighet som har medfört den här prekärasituationen på våra domstolar och att det ytterst drab-bar domstolssekreterarna. Jag tycker att man genomatt medverka i en löneförhandling har ett ansvar atttänka sig in i vad följderna blir och kanske gå framstegvis i stället för att ta allt på en gång.Anf. 27 () replik:Herr talman! Jag skulle utifrån just i domstolsfrågan vilja ställa en frå-ga, och det gäller förändringar i domstolsorganisatio-nen: Tycker att det är en så viktigfråga att den bör föras upp på bord och attbeslut ska fattas utifrån helheten?Det sades också i anförandet att det krävs mer re-surser för en omorganisation och just att besparingenkanske går ut över domstolssekreterarna. Min frågaär: Är beredd att ställa upp på att denhär domstolsorganisationsförändringen förs upp påriksdagens bord?Anf. 28 (mp) replik:Herr talman! Av den information som har givitsframgår att det kommer en skrivelse från regeringendär man ser domstolsorganisationen mer i dess helhet.Det pågår försöksverksamheter förden här omorganisationen, och det är klart att vi härska få bedöma hur helheten ska se ut. Vi hade ocksåen extra domstolsdebatt här i kammaren. Jag harideligen framfört att jag anser att vi inte ska fastna ibara hur den yttre organisationen ska ske, utan att detockså gäller inte minst den inre organisationen. Justde här försöksverksamheterna är ett led i att se hur detfungerar.Anf. 29 () replik:Herr talman! Utifrån det resonemanget skulle jagvilja ställa frågan hur ser på skillnadenmellan en skrivelse och en proposition. Med tanke påde synpunkter som framfördes här när det gäller bådedet yttre och det inre arbetet är det synnerligen viktigtatt vi får ett översiktligt beslut och ett helhetsbeslut idet här ärendet om arbete i framti-den. Jag tycker att det är angeläget att den frågankommer upp på bord.Anf. 30 (mp) replik:Herr talman! Detta arbete tar . Vihar avslutat arbetet i , därCentern också hade en representant, men jag hördealdrig några åsikter från den representanten om hurframtiden på det området skulle utformas, och vi höllpå ganska länge.Det är ett svårt och komplicerat arbete. Att förstkomma med en skrivelse med intentioner tycker jagär en bra början. Vi kan inte lägga om hela dom-stolsverksamheten med ett enda kast. Det fungerarinte så, utan det blir stora konsekvenser, inte minstför de andra instanserna i rättsväsendet - alltinghänger ihop.Anf. 31 ():Fru talman! Jag ska tala om hur vi vill utvecklarättsväsendet. Men först några kommentarer till vadde fyra borgerliga partiernas representanter har sagtunder denna timmeslånga litania.Min första kommentar är att de överdriver. Närdet gäller brottsligheten finns det sådant som är oro-väckande, bl.a. ökningen av våldet mot kvinnor. Sta-tistiken visar ändå att ökningen av brottslighetentotalt har planat ut . Men det behövsmer resurser till rättsväsendet, och därför tillför vi nu150 miljoner. Dessutom avser ju regeringen att åter-komma i vårpropositionen med resursförstärkningarsom behövs.Något stöd för talet om långsiktiga neddragningarav rättsväsendets resurser kan de borgerliga hellerinte finna i vad revisorer visar i singranskning.Visst har antalet poliser minskat, dock inte med såmånga som de borgerliga antyder. Men det behövsfler poliser, och därför planeras nu en kraftig utök-ning av polisutbildningen.Min andra kommentar är att de borgerligas tal ärväldigt motsägelsefullt. Om det nu skulle vara så attderas nattsvarta bild var verklig - borde de då intesjälva haft förslag till satsningar som skulle kunnalösa problemen? Men det har de inte. Bara ett parexempel:Siw vill anslå 20 miljoner mer till polisen.Men en så blygsam ökning som av ansla-get till polisen skulle ju knappt räcka till två beman-nade polisbilar i hela landet. Ändå har att i ett yttrande skriva att hennes förslag skulleha möjliggjort en förstärkning av polisorganisationenoch i ett annat yttrande att det skulle ha givit utrymmeför särskilda satsningar mot kvinnovåldet. Det ärmycket angelägna frågor, men vad skri-ver har inte täckning i hennes budgetalternativ.Gunnel talar om kraftsamling och vill ökaanslaget till polisen . Det påstår hon bl.a."skulle ha gjort det möjligt att återanställa de civilan-ställda administratörerna". Visst behöver vi fler ci-vilanställda, men med denna skrivning lovar Wallinju faktiskt att återanställa alla! Jag räknade ut atthennes då skulle räcka till en månadslön påungefär i månaden.Minst lika dåligt svarar mer ianslagen till polisen mot retorik här italarstolen. Jag är säker på att de poliser som lyssnattill eller läst intealls fått intrycket att hon bara föreslår mer.I varje fall har de poliser som ringt till mig fåttintrycket att vill satsa ett mångdubbeltstörre belopp än dessa bara i löneökningar.Men sanningen är ju i stället att 1,3 %i sin helhet skulle förbrukas på annat som hon ochModeraterna utlovar i sitt budgetalternativ.Ragnwi Marcelind får ihögre anslag till polisen att låta som en avgörandeinsats mot all ondska i samhället. Jag tycker att dettalar helt för sig självt.Nej, fru talman, exemplen visar tydligt att de bor-gerliga inte har täckning i sina budgetalternativ fördet de skriver eller säger i kammarens talarstol. Mananvänder samma promillen gång på gång för olikaändamål. Jag tycker faktiskt att det är trist när retori-ken så totalt tappar kontakten med verkligheten.De fyra borgerliga partierna har dessutom ingensom helst gemensam syn på vad man behöver satsapå. Endast i några mer allmänna frågor har man ge-mensamma reservationer, och de tycks mest ha kom-mit till för att dölja hur oense man är. var väl ändå lite oförsiktig när hon från talar-stolen talade om vad en ny majoritet i justitieutskottetskulle satsa på. Min fråga är: Vad då?Tänk er en politik där bestämmer omkronofogdarna och brottsförebyggande arbete, Krist-demokraterna om domstolar, BRÅ och rättsmedicin,om polis och kriminalvård och Centerpar-tiet om åklagare, ekobrott och Brottsoffermyndighe-ten. Då skulle det bara bli mer än vad rege-ringen har föreslagit - 22 740 miljoner i stället för22 700 miljoner. - Så ser den borgerliga kriminalpo-litiken bakom retorikens dimridåer faktiskt ut.Men tack och lov finns det också sådant som vi äröverens om. Då tänker jag främst på kampen mot ochfördömandet av den mycket grova brottsligheten mednazistiska förtecken. Dessa händelser har skapatmycket oro hos alla i vårt samhälle. Jag kan gärnainstämma i allt vad anförde. Det varmycket bra. Jag tror att alla partier är överens om attdenna vidriga brottslighet måste stoppas. Detta måsteges hög prioritet i det politiska arbetet och av våramyndigheter. Därför är det bra att Riksåklagaren talarom nolltolerans. Jag tycker också att det är bra att detreageras så kraftigt i medierna som skett denna vecka.Jag tycker att de nazistiska illdåden också strykerunder hur viktigt ett väl fungerande rättsväsende ärför den enskildes trygghet, liksom vårt ansvar förbrottsoffer och deras anhöriga.Jag utgår också från att vi är helt överens om deövergripande målen när det gäller rättsväsendet,nämligen att garantera den enskildes rättstrygghet ochrättssäkerhet, liksom att detta kräver ett kvalificeratoch effektivt rättsväsende. Därför är det viktigt att slåfast att ska samhället stå starkt i kampen mot brotts-ligheten krävs en fortsatt modernisering av rättsvä-sendet. För att denna modernisering ska bli fram-gångsrik måste den bygga på ett medborgarperspektivoch på samverkan mellan myndigheter.Jag vill också slå fast att förverkligandet av målenom en minskad brottslighet kräver en helhetssyn, sombygger på att förebygga brottslighet, till stor del medinsatser utanför rättsväsendet, och på vårt ansvar fördem som drabbas av brott. Därför ska det brottsföre-byggande arbetet utvecklas genom samarbete mellanrättsväsende, kommuner, frivilligorganisationer, nä-ringsliv och enskilda. Genom sådana insatser på detlokala planet kan vi minska brottsligheten och ökatryggheten.För dem som ändå drabbas av brott ska stödet ut-vecklas, och det tycker jag är särskilt viktigt för kvin-nor och barn som drabbas av övergrepp. Som vi soci-aldemokrater ser det kan alltså en effektiv kriminal-politik bara drivas i samspel med och inom ramen fören allmän och väl fungerande välfärdspolitik, som gersocial trygghet, rättvis fördelning och solidaritet.Fru talman! Här går en tydlig skiljelinje. Mode-raterna skär ned anslagen för skola, fritid, socialvårdoch sjukvård med miljarder. Sedan lägger de tillbakaen bråkdel av detta till rättsväsendet. Jag påstår attmoderaterna, om vi ser till helheten, satsar mindre änsocialdemokraterna på att förebygga och beivra brott.Kristdemokraterna vill att de sjuka ska betala derasförslag på rättsväsendets område med ytterligare enkarensdag i sjukförsäkringen.Mina meddebattörer kommer senare att utvecklahur arbetet ska inriktas vad gäller våldsbrottsligheten,hur vi ska bekämpa våld mot kvinnor, brott mot barn,brott med rasistiska och homofobiska inslag samtnarkotikabrotten.När det gäller den ekonomiska brottsligheten harvi fått ett vassare verktyg genom Ekobrottsmyndig-heten. Likaså kommer miljöbrotten att kunna bekäm-pas effektivare genom en ny organisation inom åkla-garmyndigheten. Och insatser mot den gränsöverskri-dande brottsligheten förstärks.Polisen har ett mycket hårt och utsatt arbete. Poli-serna utsätts ofta för kritik. Jag tycker faktiskt att vi ivårt land har en bra polis och att den kritik som riktasmot polisen ofta är både onyanserad och orättvis. Föratt tillgodose behovet av poliser ökas intagningen tillpolisutbildningen till 650 elever. En del av dennautbildning förläggs till . För att man ska tillgo-dose ytterligare behov av utbildning övervägs utbild-ning på ytterligare någon plats. Dessutom kan komp-letteringsutbildning av officerare ge ett tillskott.Vi tycker att det är bra att den nationella insats-styrkan nu får vidgade uppgifter, och vi tycker attdess organisatoriska frågor har fått en bra lösning.Ragnwi Marcelind pläderade för att man skulle för-lägga styrkans ansvar hos . Jag största respekt för kunskaper om prak-tiskt polisarbete, men om jag ska väga den kunskapenmot kunskapen hos de 21 länspolischeferna tar jagmig friheten att lita mer på de senares bedömning.Fru talman! Jag vill också beröra några saker somrör domstolarna.För det första ställs våra domstolar inför allt svå-rare uppgifter. Bl.a. ställer en alltmer kompliceradoch grov brottslighet ständigt nya och ökade krav.För att de ska stå rustade inför dessa nya krav krävsen fortsatt modernisering, bl.a. genom en renodlingav domstolar och domarrollen, möjligheter till sam-verkan mellan domstolarna, kompetensutveckling avpersonalen och förenklade förfaranderegler. Det harsom bekant pågått ett arbete inom Domstolsverketkring detta. Utskottsmajoriteten anser liksom rege-ringen att ett sådant utvecklingsarbete bör bedrivas såatt man med ledning av vunna erfarenheter kan avgö-ra vilka förändringar som bör genomföras. harDomstolsverket kommit med en redovisning av sittarbete till regeringen, och kommer senareatt få ta del av regeringens slutsatser av denna i formav en skrivelse till som justitieministern haraviserat.De borgerliga tycks däremot ha ett perspektiv merfrån ovan när det gäller den här frågan. De anför isina motioner vitt skilda uppfattningar om domstol-sväsendets framtid. Sedan gömmer de dessa olikaståndpunkter i en gemensam reservation där de ef-terlyser en proposition. Men de har ingen mening allsom vad denna proposition borde innehålla.För det andra gäller det tingsrätterna. Vi har somsvar på de motioner som tar upp den framtida verk-samheten på olika orter sagt att utskottet utgår från attbehovet av lokal förankring och de geografiska för-hållandena i skilda delar av ska beaktas.För det tredje tycker jag, som flera andra har varitinne på, att rekryteringen av nämndemän är mycketviktig. Men vi måste skärpa oss i samtliga partier. Vimåste se till att själva nominera så att det blir en jäm-nare ålderssammansättning och så att det blir en stör-re representation av våra nya svenskar. Rekryteringentill nämndemannauppdrag underlättas naturligtvis nuav att regeringen har tagit bort taket i ersättning förförlorad arbetsinkomst, så att ingen längre förlorar påuppdraget.För det fjärde är det ett utomordentligt allvarligtproblem att vittnen ibland utsätts för grova hot för attde ska tiga. Därför är det bra att regeringen har gett iuppdrag till berörda myndigheter att utarbeta ett na-tionellt handlingsprogram för skydd av vittnen ochmålsägare.