prot · GN0942 · 1999-12-08 00:00:00 — Jag vill börja med att yrka bifall tillreservationerna 26, 29 och 35.För min del ska jag beröra medlen till drift ochunderhåll, situationen för enskilda vägar, flygtrafikenoch avslutningsvis en liten fråga kring Holmötrafi-ken.Vi borde tillsammans och gemensamt i dennakammare inse behovet av ökade medel till drift ochunderhåll av vägnätet. Det gäller alla vägar, såvälallmänna som enskilda. Det som sker med vägunder-hållet i är att likna vid en gigantiskEbberöds bank. Vi kan se hur det bristfälliga under-hållet i snabb takt underminerar och bryter ned vä-garna. Det vältras över att ta hand ombekymren. har här tidigare i kamma-ren gett många konkreta exempel på hur illa läget är.Från sida anser vi det vara sam-hällsekonomiskt lättsinne att rulla framför oss ett alltstörre behov av drift, underhåll och reparationer. Detär lika illa som att missköta det löpande un-derhållet av hus och hem. Man kan spara en slantkortsiktigt, men förlorar mångdubbelt på längre sikt.Fru talman! Tvärtemot vad utskottsmajoritetensäger i betänkandet ökar alltså eftersläpningen avåtgärder på våra vägar. Verkligheten hos Vägverketsregionkontor bekräftar detta. Inom den största regio-nen, Region , räknar man med att klara av trefjärdedelar av behovet . , dvs.nästa år, räknar man med att klara av endast 62 %.Detta är kalla fakta. Det är inte rimligt.Dessutom finns det samhällsekonomiska be-räkningar som visar att det är lönsamt att tjälsäkravägarna i de aktuella områdena. Vi får inte glömma idenna debatt att det svenska skogsbruket är vår isärklass största nettoexportnäring. Det behöver bättrevägar, och det har jag också tidigare framfört här ikammaren.Från sida sett är våra vägar en högtprioriterad fråga. Samhällsekonomin är bättre , ochCenterpartiet har deltagit och högst påtagligt varitmed och tagit ansvar för att detta resultat har kunnatuppnås. Medborgare och näringsliv i hela landet för-väntar sig ett bättre vägnät, och framkomlighet åretrunt. Det är ett berättigat krav. De vill inte ha höjdabensin- och dieselskatter. Låt mig säga, fru talman,att merkostnaden för dieselskattehöjningen i det ländär jag bor, - som är det län som harstörst antal mil allmänna vägar - exklusive alla pri-vatbilar är 32,9 miljoner per år.Fru talman! Jag ska säga några ord om enskildavägar - denna märkliga benämning på en resurs somär enskild, och som sköts enskilt, men som får brukasav alla. Detta vägnät lider mycket stor brist på medelför drift och underhåll samt för bärighetshöjandeåtgärder, vilket tyvärr har tagits bort från bidragsun-derlaget . Det är lika med systema-tisk kapitalförstöring att inte ha medel till bärighets-höjande åtgärder. Med hänsyn till fjolårets debattkring frågan om medel till enskilda vägar noterar jagändå med tillfredsställelse att utskottsordförandenslöfte om ett återställande av budgetbeloppet för en-skilda vägar har hållits. Trots detta ligger beloppetklart lägre än 1997, vilket vi från sidavill rätta till.När det gäller flyget måste vi konstatera att av-regleringen inte gett önskade effekter. Vi har ettläge där SAS-monopolet utökats till flera linjer. Såvittdet går att beräkna ligger i topp när detgäller höga inrikespriser. Låt mig säga att det ärbilligare att flyga från till turoch retur än från till tur och retur.Det finns enligt vår mening starka skäl för att seöver förutsättningarna för ett system med utjämningav kostnaderna för inrikesflyget, att med flyget göraSverige rundare. Även andra inrikesflygfrågor, somexempelvis , måste få en lösning. Här vill jaghänvisa till vår motion som är gemensam med Väns-tern och Miljöpartiet.Slutligen, fru talman, vill jag ställa en fråga tillmajoriteten beträffande skrivningen kring trafiken tillHolmön, denna pärla i . Enligt betänkan-det - jag vill återge detta - har begärt ettklarläggande av regeringen när det gäller huvudman-naskapet för åretrunttrafik till ön. har detberörda departementet avskrivit frågan från vidarehandläggning med hänsyn till prövning.Vi politiker har stundom ord om oss att inte varasärskilt tydliga. Med hänvisning till det jag återgivitur betänkandet är min stilla undran till majoriteten:Hur är läget? När kan Holmöborna få något besked?Tack!Anf. 58 () re-plik:Fru talman! När det gäller vägstandarden ochvägunderhållet i är ocksåmycket intresserat av att vi ska kunna få en förbätt-ring till stånd. Men för att kunna få det måste man haen analys av varför vägunderhållet inte fungerar somdet ska, varför vägarna är gropiga och varför det är såilla som så många av oss i trafikutskottet vittnar om.Jag kan upplysa om att vi på vårtförra sammanträde hade information om vad som ärfallet i , där man har bra mycket mer godstrans-porter än vi har. En stor skillnad är att man inte tillå-ter så tunga lastbilstransporter som vi gör i Sverige.Det normala i industrialiserade länder är att lastbilar-na får väga max och att de får vara max 18meter långa. För del har vi specialregler. Vitillåter 60-tonnare och lastbilar. Dettaär inte en oväsentlig orsak till att vägarna, särskilt i deområden som drabbas av tjälskador, så lätt går sön-der.Då undrar jag om ambitionerna från Centerparti-ets sida att slå vakt om vägunderhållet sträcker sig sålångt att ni kan tänka er att ställa upp på det initiativsom vi har tagit i vår motion, att man ska utreda enbegränsning av lastbilarna just med tanke på att värnasåväl vägstandarden som trafiksäkerheten.Anf. 59 () replik:Fru talman! Att inte underhållet fungerar behövervi som åker mycket ute i landet inte någon närmareutredning om. Kalla fakta är att det fattas pengar.Tjälsäkring har helt kort att göra med att de avskogsbrukets och gruvindustrins transporter som skervintertid går på tjälade vägar, som har en helt annanbärighet än som skulle ha varit fallet om man kört påotjälade vägar. Det är för att klara detta som manmåste satsa på mer underhåll och bärighetshöjandeåtgärder.Det fanns beräkningar som sade vad det skullekosta att begränsa fordonsvikter och fordonslängder.Det skulle vara gigantiska belopp enbart för skogs-bruket. På den punkten vill jag inte just nu delta i ensådan uppläggning. Det tror jag inte att vår situationskulle klara av.Anf. 60 () re-plik:Fru talman! Jag hade förmånen att delta i arbete, och den redovisningvi fick där säger att det på vissa ställen i de tjälskada-de områdena krävs ny vägbeläggning omvägarna ska klara 60-tonnarna. Detta är det orimligtatt få fram pengar till.Om man ska slå vakt om att vägarnas standard ärsådan att människor som är beroende av vägen försina nödvändiga transporter ska kunna ha ett accepta-belt sätt att förflytta sig, måste man begränsa lastbi-larnas möjlighet att förstöra vägarna. Vi behöverlastbilar i vårt glesa land. Men de här stora lastbilarnagår i stor utsträckning från norr till söder, i stället föratt på ett mer rationellt sätt köra till närmaste järn-vägsstation eller hamn och låta järnvägstransporteroch sjötransporter klara de långa avstånden, medanvägtransporterna står för de korta avstånden. Då hadedet på ett rimligt ekonomiskt sätt varit möjligt attklara av att hålla den vägstandard som man behöverför att kunna förflytta sig på det sätt som är önskvärt.Jag tycker att det är beklagligt att Centerpartietinte kan inse att man inte bara kan låta mer skatteme-del gå till att klara av de skador som vi faktiskt intebehöver stå ut med.Anf. 61 () replik:Fru talman! Har man ett riktigt underlag i en vägbehöver man inte ny beläggning . Det är full-komligt klart. Jag vet också att åkerinäringen harförbättrat logistiken enormt mycket . Att det skulle vara jättemycket trafik i nordsyd-lig riktning vill jag inte hålla med om.Självklart ska man göra allt man kan på teknikom-rådet. Det finns tekniska innovationer som har till-förts lastbilsåkerierna, t.ex. nya boggisystem. Jagråkar själv ha både trafikkort och busskort och vetungefär vad jag talar om.Att det, som sagt, fattas pengar till vägunderhålletär helt klart. Att man med begränsat axeltryck måsteta hänsyn till hur vägkroppen ser ut är också full-komligt självklart. Men till de övriga frågorna får viåterkomma senare.Anf. 62 ():Fru talman! Kommunikation är något positivt. ISverige reser vi mycket. Antalet bilar har på några fåår fördubblats. Tågen kör säkrare och snabbare. Vårtdagliga resande har på en hundraårsperiod ökat likamycket, dvs. Från att vara knappt per medborgareoch dag är vi nu uppe runt per med-borgare och dag.Huvuddelen av persontransporterna sker ochkommer att ske med egen privatbil. Åtta av tio resor sker på sådant sätt, medan denåterstående femtedelen sker med tåg, buss, båt, spår-vagn eller flyg. Detta leder till en enkel slutsats, attvåra vägar är det mest centrala i de fysiska kommuni-kationslederna.I ett glesbebyggt land som är det intemöjligt med kollektiva trafiklösningar på så mångaställen. Arbetsresor, sjuktransporter, dagligresandeför inköp, för att inte tala om barnfamiljernas storabehov av ett eget transportmedel till och från skolaoch fritidsaktiviteter leder till att bilbehovet i de flestafamiljer är mycket stort. är utvecklingen dessutomsådan att alltfler bilförare är kvinnor, vilket breddarbilden ytterligare.Jag har, fru talman, i annat sammanhang pläderatför att vi borde genomlysa hela kommunikationssi-dan, dess behov och effekter, i en särskild bilsocialutredning. Även om den hör hemma i en annan debatttror jag att det är viktigt att den nämns också här.Kostnadssidan för resenärerna inte att förglömma.I trafikutskottets betänkande nr 1, som vi nu be-handlar, finns det en intressant pedagogisk tillrätta-visning. Den drabbar regeringen, då utskottet påmin-ner om att vid behandlingen av förra årets budgetpro-position gavs det tydliga beskedet från attmål och resultatstyrningen skulle förbättras genom ettfortsatt utvecklingsarbete. Det har till dels skett. Menintressant är att utskottet är mycket tydligt med attsäga att budgetpropositionen måste bli bättre och ökai klarhet och begriplighet. Utskottet beordrar rege-ringen ett fortsatt arbete med att förbättra läsbarheten.Bra, fru talman!På samma tema kan man säga att bannbullan nårdepartementet när det gäller att presentera medelsan-visningen och så långt möjligt behandla anslagensamlat. Det erinras om att t.ex. vissa utgiftsområdenkommer från flera olika anslag. Jag tror att det är ettviktigt påpekande, och möjligen skulle man kunnasäga att det är anmärkningsvärt att det ska behövaupprepas.Det har skett en i förhållande till trafikarbetetdramatisk neddragning av satsningen på förstärktinfrastruktur och nybyggnad. Statens budget har interäckt till för att säkerställa ett transportsystem somsvarar mot tidens krav på miljö, trafiksäkerhet ochtidssäkra transporter.Under senare tid har PPP-modellen, Public andPrivate Partnership, vuxit sig allt starkare som enintressant finansieringsmöjlighet. Erfarenheterna frånbåde och gör att de som tidigarevarit skeptiska har blivit alltmer positiva. Modellengör nu sitt intåg även i i och med att rege-ringen i statsbudgeten ställt sig positiv till att denprövas också här. För mig som kommer från det nyalänet är det flera projekt som välskulle kunna lämpa sig. Jag menar att regeringen, inteminst av trafiksäkerhetsskäl, borde prövamodellen på . Andravägsträckor som skulle kunna komma i fråga är riks-vägarna 44 och 45, som båda på grund av det starkatrafikflödet är i akut behov av utbyggnad och upp-rustning - för att nu inte tala om frånUddevalla och norrut; den nya ochde oerhört svåra vägsträckorna på den nordligasträckningen av genom måste skynd-samt färdigställas. Det är med andra ord, fru talman,bråttom.Det finns intressanta iakttagelser som visar attPPP-modellen innebär större effektivitet och lägrekostnader. Statens risker är i sammanhanget mycketsmå, och man vet ganska väl vad och när man fårnågot för pengarna. Det kan sägas att Vägverketsuppgifter kanske blir lite annorlunda men definitivtinte färre.Regeringen har ändå tagit ett viktigt steg i budge-ten. späder på i betänkandet, och mankan säga att bollen har rullat tillbaka till regeringenför att ta nästa steg i praktisk handling. Genom attanvända PPP-modellen för ombyggnad av de mestutsatta vägavsnitten med mycket tungt trafikflödeskulle vi ta ytterligare steg mot ett trafiksäkrare ochmiljövänligare vägsystem.Självfallet kan alla landsdelar tala om sina behovav förbättrade kommunikationer. Men det finns ändåanledning att nämna något specifikt för Västra Göta-land, som inte bara är utan också Nordensfrämsta transportregion. Regionen har ett internatio-nellt inriktat näringsliv, och regionen fungerar som enmotor i svensk ekonomi. Hela området är starkt in-dustriinriktat. Verksamheter inom livsmedelssektornsåväl på land som till sjöss dominerar i länet i jämfö-relse med övriga delar av landet. Godstransporternahar kraftigt ökat. De stora biltillverkande företagenSaab och har ett oerhört trafikflöde både igodstransporter och i tiotusentals arbetsresor.I den regionala utvecklingsstrategin, RUS, förVästra redovisas ett investeringsbehovunder en tioårsperiod motsvarande ungefär50 miljarder kronor. Det är ingen tvekan om att det äroerhört mycket pengar, men det skulle också betydaen stark ekonomisk tillväxt och en bättre miljö i ettskandinaviskt både nationellt och regionalt perspek-tiv. Också där påpekas möjligheten att med nya fi-nansieringsmöjligheter pröva sig fram som ett kom-plement till traditionell finansiering. Tre länders vi-tala kommunikationer drar genom ochbinder samman och . Utbyggnadenav såväl E 6 som Nordlänken på järnvägssidan ärytterst angelägen. När vi får en situation att restidernafrån till eller rör sig ombara vardera skulle det innebäraen oerhörd förstärkning av konkurrensen för denspårbundna trafiken.Utbyggnad av 45:an och järnvägen i Götaälvdalenbör samordnas, och slutliga färdig-ställande behöver ske snabbt och Västra stambananuppgraderas. Jag har redan nämnt menockså inklusiveen förbindelseled från E 20 till flygplats.Det regionala området , , ,Uddevalla-Trollhättan-Vänersborg bör knytas sam-man till en pendlingsregion med snabba förbindelser.Den ökande tillgängligheten till arbete och utbildningskulle innebära att det kunde hanteras i en av destörsta utvecklingsfrågorna i regionen, dvs. Därtill kommer regionenstyngd, som är stor och dynamisk.Fru talman! Det jag nu sagt innebär inte att mankan lämna det mindre vägnätet av regionens gles-bygdsdelar. har redan tagit upp beho-vet av ökad bärighet och att skogslänen, särskiltDalsland, behöver tjälsäkras. Utan att i detalj gå in påsjöfarten är också hamnarnas roll ur transportsyn-punkt i detta västkustområde stor, och Vänersjöfartenhar en viktig roll i transportförsörjningen och behöversäkras.Jag ska sluta mitt anförande med något som skullekunna kallas en sidosynpunkt. Det gäller statens an-svar för kärnverksamheten. Vi har ju vant oss vid -och det har varit en oomstridd policy - att staten skagarantera vissa verksamheter. Det gäller arbetsmark-nadspolitiken. Det gäller rättsväsende och polis. Detgäller utbildningsfrågor, framför allt på högskolesi-dan, forskning och utveckling, för att nämna några,och sist men inte minst de fysiska kommunikationer-na.Nu pågår det ett slags allmän utarmning av flerainslag i kärnverksamheten. Det innebär att medbor-garna får en allt sämre närservice från statsmaktenssida som i sin tur leder till två saker. Det ena är tvingas resa långa sträckor, vilket i sin tur adde-rar behovet av bra kommunikationer, men då ocksåmed en kostnad och tidsförlust för medborgaren. Menden uttunning som skett och pågår inom vitala verk-samhetsområden som staten ansvarar för innebär detockså en ytterligare trafikbelastning. För detta harstaten också ett ansvar. Därför är det, fru talman,viktigt att vi som parlamentariker bevakar de härfrågorna så att människor kan bo och verka där manser att det vore önskvärt och motiverat. I det sam-manhanget har trafikpolitiken och trafikutskottetsagerande stor betydelse.I fråga om olika inslag kan vi lägga tyngdpunktennågot åtskilt. Men den allmänna färdriktningen frånutskottets dominerande delar drar ändå åt samma håll,med både en förnyelse i finansieringsfrågor och enhet önskan om en upprustning och ett förbättrat un-derhåll. Men då gäller det att också andra politikom-råden fungerar, att näringslivets villkor och arbets-marknadens funktionssätt fungerar väl. Skulle det pådessa områden ske en förbättring kommer det kom-munikationsväsendet till förstärkt del. Människorsbehov av en förbättrad och rationell trafikföring finnsdet anledning att ta fasta på.Anf. 63 () re-plik:Fru talman! förespråkar PPP somfinansieringsmodell. Då undrar jag hur logiken ser ut.Många folkpartister som jag har mött i debatter bru-kar berömma sig av att stå för minskade anslag tillfysisk infrastruktur därför att man värnar så mycketom vård, skola och omsorg. Det är hjärtefrågor förFolkpartiet, och då får andra investeringar stå tillba-ka. Jag kan förstå ett sådant uttalande, men jag förstårinte hur det hänger ihop med att man skulle lånapengar för att finansiera nya vägar, som sedan skabetalas av kommande generationer. Om de ocksåskulle vilja satsa på vård, skola och omsorg, hur skade då göra? Ska de strunta i återbetalning av de lån vihar tagit? Det kan de förmodligen inte göra. Ellerbedömer att behoven inom vård, skola ochomsorg minskar så mycket att budgetut-rymmet i stället ska användas för att betala tillbakalånen för de vägar som vi skulle besluta om?Eller är variant den som Kristdemo-kraterna redovisade tidigare här i kammaren, att manska låta vägtrafikanterna betala själva? Det finnsinternationella exempel som visar hur det kan gå.Antingen går de här vägbolagen i konkurs, eller ocksåblir det som i , där lastbilschaufförer väljermindre grusvägar som inte kostar pengar i stället föratt köra på de fina vägarna som betalas med avgifter.Det skulle vara intressant att höra re-dovisa vilken av dessa varianter som gäller och hurPPP går ihop med satsning på vård, skolaoch omsorg.Anf. 64 () replik:Fru talman! Det nu säger ärju en retorik som man självfallet kan använda här. Jagblir särskilt förvånad när hon säger att hon inte vethur PPP-modellen hänger ihop. harhaft undervisning i detta, och väl ta en förnyad kurs.När man talar om att lägga kostnaderna på kom-mande generationer är det poänglöst att säga att detinte skulle kunna finansieras på något annat sätt. Vadär statsskulden annat än att lägga kostnaderna påandra generationer? har inte, vare sigman kallat sig v eller vpk , varit särskiltknussligt när det gällt att späda på den typen av ut-gifter.Vi har från sida gjort en stark upp-räkning av väganslaget och kommer att fortsätta meddet.En orsak till att vi inte har råd att kosta på oss vi-tala saker är den massarbetslöshet som denna majo-ritet delvis bär skuld till.Skulle vi bara kunna förbättra näringslivet och ar-betsmarknaden med någon enstaka procentenhetskulle vi frigöra nya miljarder. Därför är Folkpartietsmodell för hur vi vill finansiera nödvändiga utgifteratt vi måste se det som en helhet och också se till attde delar som kan bli närande och betalande blir stör-re. Det betyder att bidragskollektivet i måstebli mindre och skattebasen bredare. Det är vår lösningför att finansiera vitala framtida utgifter.Anf. 65 () re-plik:Fru talman! Jag förstår att ens verklighetsuppfatt-ning lätt kan färgas av det parti man tillhör. Men attpåstå att detta rödgröna regeringssamarbete skulleleda till massarbetslöshet tycker jag är att något för-vanska verkligheten. Arbetslösheten är bra mycketlägre nu än när det borgerliga regeringssamarbetetpågick.Just därför att jag deltog i det seminarium som vihade om PPP i trafikutskottet är jag så pass aktiv ikammaren när det gäller dessa frågor. Jag är mycketoroad över det omoraliska beteende som jag finnervara fallet när man vill teckna in kommande besluts-fattares utrymme genom att ta upp lån och sedankalla det PPP och låtsas att det är något privat när alladessa modeller i själva verket bygger på att manskickar räkningen till staten, till skattebetalarna, läng-re fram.Statskontorets utredning visade att ett genomfö-rande av PPP kräver ändring av budgetlagen. I prak-tiken innebär det att vi skulle skapa en gräddfil förinfrastrukturinvesteringar vid sidan av allt annat somvi, valda representanter för folk, vill använ-da skatteintäkterna till. Jag tycker inte att man skalösa trafikproblemen på det sättet. Och jag tycker attvi har ansvar för bra mycket mer än människors be-hov av att förflytta sig. Vi har ansvar för att vård,undervisning och omsorg fungerar. Det är nog hjärte-frågor som vi inom tar mer på allvar änvad ni som förespråkar PPP tycks göra.Anf. 66 () replik:Fru talman! Det omoraliska beteendet delar vi i såfall med många. får väl talamed regeringen som hon numera har ett mycket närasamarbete med. Klart är ju att regeringen för sin delär mycket tydligt inställd på detta. Och utskottet harju gett sitt stöd för att man fortsätter med det.Jag tror att häftiga in-vändning här har att göra med att man från Vänster-partiet så är emot en god trafikföring.Det må gälla utbyggnad av vägar, särskilt motorvä-gar, och det må gälla broar, där har agerat för att man ska om inte riva så ändåförhindra nybyggnader.Karin tycker att det är fel att taupp massarbetslösheten som en orsak till att vi intekan bygga vägar. Hennes partikamrat sade i går idenna kammare att vi har en besvärande massarbets-löshet. Och när var tionde eller var tolfte person iarbetsför ålder i landet står utanför arbetsmarknaden,då har vi ett för stort bidragskollektiv. Men om KarinSvensson inte vill göra den kopplingen när detändå handlar om samma statskassa har jag kanskeinte förmåga att övertyga henne om det. Men jagtycker att det finns anledning att i debatten ändå på-tala den ihålighet som mobili-serar här genom att inte låta ekonomin ha samband.Sedan kan man hitta på olika modeller för hurman betalar och finansierar, och där kan vi ha enöppenhet. Men klart är att PPP-modellen i vårt eko-nomiskt tunga läge är mycket intressant.Anf. 67 () re-plik:Fru talman! Jag skulle vilja fråga järnvägsinvesteringarna och banhållningen. Jagfår inte ihop detta riktigt. vill minskadetta med drygt 1 ½ miljarder kronor. Jag antar att detgäller även inom sektor. Vill dåFolkpartiet att det ska minskas på drift och underhållav järnvägarna? Ska investeringar i järnvägar utebli?Ska ni ta bort det regionala järnvägsinvesteringsan-slaget helt? Hur har ni tänkt er detta? Detta måste juäven kunna förespråka inom VästraGötaland, eftersom det ligger järnvägsprojekt ävendär. Det vore intressant att höra.Anf. 68 () replik:Fru talman! När det gäller järnvägsinvesteringarsade jag att vi inte kan ha järnvägar i hela landet. Mendet finns områden där det är särskilt viktigt och därdet finns gods- och trafikflöden där det är motiverat.Även regeringen, som har ettnära samarbete med, har hållit tillbaka i fråga omdetta. Och när det gäller just Norge-Vänerlänkenfinns det också där anledning att föra den diskussio-nen med Regerinskansliet.Men för oss i är det på samma sättsom för regeringen och för andra partier, nämligen attvi har för lite pengar. Det är därför som jag, MikaelJohansson, för in resonemanget om att vi måste fåförstärkta samhällsintäkter, t.ex. att fler människorkommer i arbete. Vi kommer inte runt den frågan,även om en v-ledamot alldeles menade att dettydligen var försumbart, utan detta måste kopplasihop. Och från sida är vi beredda att görarejäla uppräkningar om vi kan få stöd för att vi nu gårut och breddar den arbetsmarknad som är för smaloch där för få medborgare deltar.Anf. 69 () re-plik:Fru talman! Arbetsmarknadsskäl är bra. Det ärockså problem. Det finns faktisktalternativ för arbetarna på att ta sig från framförallt kanske , och det är järnvägen. Då undrarnaturligtvis väljarna i och i övrigaSverige vilka järnvägsprojekt och vilka minskningarav drift och underhåll som det handlar om. Och vill nislopa de regionala järnvägsinvesteringarna? Detta ärju besked som väljarna måste få om det ska varatrovärdighet i politik på trafikområdet.Anf. 70 () replik:Fru talman! Jag har inte mer att tillägga.