prot · GM0993 · 1999-05-07 00:00:00 — Det är en genuin anpassning av samhäl-lets inriktning som har sin grundval i det förbättradesäkerhetspolitiska läget i vår del av världen. Det be-tyder att Försvarsmakten inte kan ligga kvar på enutgiftsnivå som är motiverad. Försvar-smakten måste krympa sin reala resursanvändningoch givetvis koncentrera sig på det som skall varadimensionerande, nämligen omfattningen och inrikt-ningen när det gäller stridskrafterna för att man skallkunna hantera ett väpnat angrepp, för att man skallkunna ha en anpassningsförmåga i den händelse ut-vecklingen skulle bli sämre i vår omvärld och för i ökad utsträckning skall kunna vara internatio-nellt verksam.Om vi ser på de svenska insatserna i Bosnien -jag tänker även på - finner vi att det harvarit en kombination av militära och civila insatser.Jag vill minnas att de militära insatserna numerakostar . De huma-nitära insatserna och återuppbyggnadsinsatserna harlegat på totalt flera miljarder sedan 1991.I verkligheten sker båda dessa insatser, men desker i princip med Försvarsmakten på den militärasidan och och humanitära organisa-tioner på den civila, även om vi svenskar och skandi-naver anser att en djup samverkan är önskvärd. Vikan säkert komma längre i det avseendet.Min bedömning är att det nu gäller att med de re-surser som Försvarsmakten skall ha, som ligger på enlägre anslagsnivå, prioritera de militära elementen.När det gäller detta har vi också ett önskemål om attSverige, som inte är medlem i Nato men i EU, skallkunna verka i det här området med en militär över-vakningsstyrka. Det är min förhoppning att den ocksåskall kunna verka med civila och humanitära insatseroch stödja sådana på samma sätt som man har gjort iBosnien och Makedonien.Tack!Anf. 36 ():Fru talman! Försvarsministern har kommit inpå kostnadssidan och talar om nedskärningar. Det harjag full förståelse för. Min diskussion rör sig mer pådet principiella planet. Vad gör man i en omdanings-tid med nedskärningar? Hur mycket behöver mansatsa på annat när det gäller just försvaret och andrahot som finns? Just , när det är nedskär-ningar, finns en del resurser, materiellt och mänskligt,som så att säga kan utnyttjas. Dessutom är en sådanhär utbildning, jag vill bara nämna det kort, ganskabillig jämfört med andra utbildningar.Det är lite grann svårt att förstå av svaret varförinte civilpliktiga skulle kunna ingå i en miljö- ochkatastrofenhet. Jag kan nämna att jag själv en gång itiden som vapenfri blev utbildad för att reparera hög-spänningslinjer. Det var en mycket bra utbildning.Det gick mycket bra. finns det kanske andra hotsom inte bara riktar sig mot högspänningslinjer. Där-för menar jag att det är bra om man kan få folk somutbildar sig och är beredda att göra en insats när detgäller miljöhot och katastrofhot över huvud taget.Till slut vill jag bara poängtera att miljöbrigad-konceptet i har rönt intresse i andra länder, iRyssland, i och tydligen även i EU, i Bryssel.Tydligen skall miljöbrigaden också vara med på kon-ferensen i med Partnerskap för fred. Det ärklart att det är tråkigt för dem att de inte röner sammaintresse i som i en del andra länder.Jag tackar ändå för debatten.Anf. 37 Försvarsminister ():Fru talman! Jag är också tacksam för att debattenhar kommit till stånd. Jag anser att det är en mycketvärdefull diskussion. Den har principiell bärighet iflera aspekter. Jag är därför tacksam för möjligheter-na till debatt.Jag vill ändå säga att Försvarsmakten nu utformarnya förbandstyper. Överbefälhavaren kommer attlägga fram sådana förslag mycket snart. Jag tror att enförbandstyp som kommer att prioriteras är förbandsom skall kunna hantera både militära och civilauppgifter inom ramen för riskerna för nukleära, bio-logiska och kemiska vapeninsatser. Möjligtvis harrisken tyvärr ökat för sannolikheten att man kankomma att använda sådana vapen.Det finns möjlighet att bygga om det svenska för-svaret från det som det har varit inriktat på sedan1940-talet till att kunna hantera moderna hot motsamhället. På den punkten finns ingen tvekan frånmin sida att se med mycket öppna och positiva ögonpå förändringar i inriktningen av hur vi skall försvaraSverige och invånare.Jag menar att man bör dra en gräns. Det gäller närFörsvarsmakten skulle användas för sådant som viskall sköta genom det civila samhället, där vi skall hasärskilda anslag, myndigheter och en normal lösningav samhällsproblem. Det gäller sociala frågor, detgäller miljöfrågor. Där anser jag att Försvarsmakten,trots sin kompetens, inte bör gå in.Tack, fru talman!Överläggningen var härmed avslutad.7 § Svar på interpellation 1998/99:264 om denkommunala kompetensenAnf. 38 Statsrådet ():Herr talman! har frågat mig om jagavser att vidta några åtgärder för att ge medborgarnamöjlighet att pröva om verksamheter i kommunalabolag följer kommunallagens krav och om jag avservidta några andra åtgärder för att stärka medborgar-nas möjlighet att laglighetspröva verk-samhet.Ola har ställtsamma fråga dels till den dåvarande inrikesministernJörgen dels även till statsrådet . har bl.a. lämnats en kortfattadredogörelse över kommunallagens regler om vadkommuner och landsting får göra. Där har även po-ängterats att en kommun kan välja mellan att drivasin verksamhet i förvaltningsform eller i annan form,t.ex. Vidare har angivits att kommunalaföretag på samma sätt som kommunen är bundna avlokaliseringsprincipen och kravet på att den verksam-het som bedrivits är av allmänt intresse för kommun-medlemmarna.Till detta vill jag säga att det naturligtvis är viktigtatt den kommunala verksamheten bedrivs på ett sättsom inte försvårar insyn och kontroll. I syfte att sålångt som möjligt jämställa verksamhet som bedrivs iföretagsform med sådan som bedrivs i förvaltnings-form tillkom reglerna om handlingsoffentlighet ikommunala företag. Detsamma gäller de nya reglernaom samordnad revision, som jag strax återkommertill.Såsom helt riktigt påpekar omfattarinte kommunallagens bestämmelser om laglig-hetsprövning beslut av de kommunala företagen.Principiellt viktiga beslut som rör företagen skalldock underställas fullmäktiges prövning. Härigenomhar det säkerställts att sådana frågor blir föremål förlaglighetsprövning.I betänkande1996/97:KU12, där frågan senast behandlades avriksdagen, uttalades att ansvaret för att verksamhet iett kommunalt bolag ligger inom ramen för denkommunala kompetensen primärt åvilar styrelsen ochbolagsstämman. Utskottet menade att införandet aven möjlighet att laglighetspröva beslut av kommunalabolag strider mot de grundläggande villkoren för enverksamhet som bedrivs i bolagsform och angav atten sådan möjlighet inte borde införas.Regeringen har till avlämnatpropositionen 1998/99:66 En stärkt revi-sion, där det bl.a. föreslås en samordnad revision. Detinnebär att det skall vara ett personsamband mellande förtroendevalda revisorerna i kommunen ellerlandstinget och lekmannarevisorerna i de kommunalaföretagen. Vidare föreslås också att information påbegäran skall kunna lämnas av en revisor eller enlekmannarevisor i ett kommunalt bolag där kommu-ner eller landsting har ett bestämmande inflytande tillde förtroendevalda revisorerna i en kommun eller ettlandsting. Bakgrunden till dessa förslag är det ansvarsom kommunen eller har för all kommu-nal verksamhet, oavsett om den bedrivs i företags-form eller i förvaltningsform och att det ligger ikommunens eller intresse att kunna kon-trollera och utvärdera verksamheten, oavsett drifts-form. väntas behandla propositionen sena-re i maj.Anf. 39 ():Herr talman! Jag skall börja med att tacka för sva-ret och även konstatera att jag inte är alldeles förvå-nad. Det brukar vara så att när det uppkommer ett valmellan makt och inflytande för medborgare eller förpolitiker väljer socialdemokraterna nästan undan-tagslöst inflytande och makt för politiker framförinflytande för medborgarna.Som helt riktigt påpekades i svaret kan kommun-politikerna välja hur man vill organisera sin verksam-het. Man kan välja att organisera den i förvaltnings-form, som då ger medborgarna rätt att pröva om poli-tikerna följer kommunallagen. Man ger medborgarnarätt att pröva om politikerna gör det de skall. Ellerockså kan politikerna välja att organisera verksam-heten i bolagsform. Då är det politikerna själva somhar rätt och möjlighet att pröva om deras egen verk-samhet sköts enligt lagen. Vi ger politikerna maktenoch möjligheten att själva pröva om de gör rätt. Detförvånar mig inte att det inte är särskilt ofta som poli-tikerna kommer fram till att de själva har fattat felbeslut.Då kan man fråga sig: Varför skall verksamhetsom kostar 120-130 miljarder och som bedrivs enligtkommunallagens regler inte ge möjlighet för medbor-garna att pröva om kommunallagens krav följs? Var-för är det politikerna själva som där skall pröva omman följer regelverket?Med samma logik skulle man ju kunna ta bortlaglighetsprövningen också för all verk-samhet om man säger att politikerna själva skall prö-va om bestämmelserna följs. Punkt.Varför gäller medborgarrätten att pröva detta bara400 miljarder av de ungefär 520 miljarderna i denkommunala verksamhet?Man kan då säga som statsrådet gör i svaret, attkommunallagens principer gäller också för kommu-nala bolag. Ja visst gör den det, men vad hjälper detmedborgarna i som tvingas slanta ut peng-ar till den kommunala korvfabriken miljoner kronor slantas ut från det kommunalabolaget utan att medborgarna har möjlighet att säga:Stopp och belägg, detta ligger inte inom kommunal-lagens ram. Och medborgarna i möterSkellefteå kommuns kommunala bolags åkeriverk-samhet som konkurrerar i ett annat län i en annankommun, i kommun. Varför skall intemedborgarna i ha rätt och möjlighet att gåtill domstol och säga: Den här verksamheten tror intejag följer kommunallagens krav som den skall göra.Varför är det politikerna själva som skall pröva om degör rätt? Varför vägrar statsrådet att ge denna möjlig-het till medborgarna?Det är klart att man kan hänvisa till bolagsformenoch då konstatera att för statsrådet väger bo-lagsform och bolagsordning tyngre än medborgarrätt.Skall det verkligen vara så, statsrådet?Anf. 40 Statsrådet ():Herr talman! Nej, jag anser inte att medborgarrättskall komma efter någonting annat, tvärtom. Men jagtror att och jag, om vi tittar på dekommunala verksamheterna runt om i av-långa land, kan konstatera att det även i moderatstyrda kommuner finns en hel del kommunala bolag.Verkligheten är ju sådan. Visserligen tror jag att deflesta politiker är överens om att det är en fördel omstörre delen av de kommunala verksamheterna kanbedrivas i förvaltningsform. Men är detockså så att vi har erfarenhet av att det finns mycketgoda skäl för att en del av den kommunala verksam-heten bedrivs i bolagsform. Man kan överföra dessaresonemang till den statliga sektorn också om manvill. Och jag är beredd att säga att även i fråga omden så är det en fördel om man har sårena former som möjligt och undviker att blanda dem.Å andra sidan är verkligheten inte så enkel, utan äveni den kommunala verksamheten eller i den statliga såfinns det ibland mycket goda skäl för att bedrivaverksamheten i bolagsform.Beträffande medborgarrätten - att pröva om dekommunala verksamheterna, oavsett driftsform, omde bedrivs i förvaltningsform eller i bolagsform, harskötts på bästa sätt och att utkräva ansvar för de åt-gärder som vidtas, för hur skattemedel används ochför hur politikerna lever upp till det ansvar som de harfått genom sitt uppdrag av medborgarna vid det se-naste valet - kan jag säga att den absolut främstaåtgärden för oss medborgare att följa upp och kon-trollera oss politiker, om jag nu skall tala om migsjälv i båda fallen, är ju att vi har rätten och möjlig-heten att i nästa val utkräva det ansvaret. Det är demöjligheter som finns vid demokratiskt fattade beslut.Jag hoppas och tror att är medvetenom att vi faktiskt håller på att arbeta mycket aktivt,från regeringens sida men också tillsammans , för att försökanå en samsyn om de långsiktiga spelreglerna när detgäller villkoren för de offentliga och för de privatasektorerna runt om i våra kommuner. Det finns ett rådför konkurrens på lika villkor mellan offentlig ochprivat sektor som just nu behandlar enskilda klago-mål.Ola hänvisar till två olika kommuner,och , och tar upp några exempelsom jag tyvärr inte har någon kännedom om. Därförkan jag inte bemöta just dessa två. Men enskildaklagomål om konkurrenssnedvridning tar detta rådhand om. Rådet, som har kvar av sin verksam-het, har också till uppgift att försöka nå en samsynom de långsiktiga spelreglerna.Från sida, under ledningav , leds överläggningar mellan och omkonkurrensfrågor.Jag vill nog påstå att det inte överallt är helt idea-liskt. Det är vi medvetna om. Men vi arbetar ocksåmed att uppnå de förbättringar som vi tror är nödvän-diga.Jag nöjer mig med detta så länge.Anf. 41 ():Herr talman! Jag är fullt medveten om att detfinns alldeles för många kommunala bolag också imoderatstyrda kommuner.Poängen i det som jag säger är att jag tycker att vistruntar i om verksamheten drivs i bolagsform eller iförvaltningsform. Min fråga är: Varför skall intemedborgarna ges rätt att pröva att verksamheten be-drivs enligt kommunallagen? De har inte den rättenom politikerna väljer att organisera detta i bolagsformi stället för i förvaltningsform.Om man organiserar den kommunala verksamhe-ten i en förvaltning har medborgarna rätt att gå tilllänsrätt och kammarrätt och andra instanser för attpröva att verksamheten håller sig inom kommunalla-gens gränser. Men politikerna kan välja bolagsfor-men, där medborgarna förnekas denna rätt. Vad är detför avgörande skillnad som gör att medborgarna inteskall ges denna rätt för den verksamhet som bedrivs ibolagsform? Och oavsett om det är en kommunalkorvfabrik i eller Lunds kommuns bolagsom bedriver bussverksamhet och säljer bussresor tillBerlin med hotellrum och guidning, som ligger långtutanför lokaliseringsprincipen i kommunallagen, såsaknar medborgarna möjlighet att dra bolagets verk-samhet till domstol för att pröva varför man inte hål-ler sig inom lagens ram. I stället förordar statsrådet enordning där samma politiker som bedriver dennaverksamhet själva skall pröva om den är kompeten-senlig.Varför väljer man politikermakt framför medbor-garrätt? Det enda svaret jag får i interpellationssvaretär att det inte är förenligt med bolagsformen i ettaktiebolag att ha denna möjlighet till laglighetspröv-ning. Finns det något annat argument än att det ärbolagsformen som gör att man inte kan ha en laglig-hetsprövning? I så fall blir ju svaret att medborgar-rätten väger lättare och är svagare än bolagsordningoch bolagsform för statsrådet. Varför kan vi inte gemedborgarna rätten att pröva om verksamheten följergällande lag? Jag argumenterar inte för att vi skalländra kommunallagen och införa några andra kom-petensregler, utan jag argumenterar bara för att viskall ge medborgarna möjlighet att dra de kommunalabolagen till rättslig prövning för att se att de följergällande lag. Varför vill statsrådet förneka medbor-garna den rätten?Sedan kan vi väl lämna det slöa arbetet i därhän. Men varför är det så att man i denverksamhet som drivs i förvaltningsform har dennarätt men inte i den verksamhet som bedrivs i bolags-form? 42 Statsrådet ():Herr talman! Att följa lagen tror jag är en nyckel-mening i det som talar om. Självfallet ärdet kommunfullmäktige och kommunstyrelse som harett ansvar för att se till att den verksamhet som be-drivs inom kommunen sköts på det sätt som är fören-ligt med regelsystem och lagstiftning. Det kan manaldrig komma ifrån. Det gäller oavsett driftsform.En sak tror jag att gled över lite lätt imitt svar, nämligen det faktum att de kommunalabolagen inte är helt undantagna från möjligheten tilllaglighetsprövning. De principiellt viktiga beslut somfattas i dessa företag skall underställas kommunfull-mäktiges prövning. Därigenom blir de principielltviktiga besluten även i dessa företag möjliga att ut-sättas för laglighetsprövning.Som något allmänt försök att svara på frågor vill jag hänvisa till att det faktiskt inte varså länge sedan här i riksdagenprövade just dessa frågor. Man ansåg att ansvaret föratt verksamheten i ett kommunalt bolag ligger inomramen för den kommunala kompetensen åvilar styrel-sen och bolagsstämman. Man menade att införandetav en möjlighet att laglighetspröva besluten i dekommunala bolagen strider mot de grundläggandevillkoren för verksamheter som bedrivs i bolagsform.Om vi när Rådet för konkurrens på likavillkor har kunnat nå en samsyn om de långsiktigaspelreglerna för verksamheter i våra kommuner oav-sett om de bedrivs i privat eller offentlig regi - det äroerhört viktigt att vi når en samsyn - står i ett annatläge än finns det all anledning att fortsätta denhär diskussionen och fundera över vilka ytterligareinsatser kan göras från politiskt håll för att förbättrasituationen. Jag håller med om att detfinns en hel del runt om i som inte alltidär på bästa sätt och där man kan fundera över om dekommunala verksamheterna kanske går utöver vadsom egentligen borde äga rum.Vi har möjligheter genom Rådet för konkurrenspå lika villkor att ta upp sådana fall till prövning . Vad som är ännu viktigare är att det finns ettforum att se hur vi kan nå långsiktiga spelregler. Detär inte så enkelt. Vad som är rimligt att bedriva inomkommunal verksamhet kanske också skiftar från tidtill annan.Jag är medveten om att det här inte är de under-bart bästa och enklaste svaren, men det här är intenågon enkel fråga. Det finns inga enkla svar. Detfinns behov av att i verksamhet även an-vända sig av bolagsformen. Där passar inte laglig-hetsprövningen så utomordentligt väl.Anf. 43 ():Herr talman! Jag kan då konstatera att det endabärande skälet för statsrådet och den gamla KU-majoriteten är att det inte passar bolagsformen att gemedborgarna rätt att pröva om den verksamhet sombedrivs med deras pengar som yttersta säkerhet följerkommunallagen, följer lagen. Självklart har statsrådeträtt att det är fullmäktige och kommunstyrelse i re-spektive kommun som har att se till att man följergällande lag. Men sätter vi punkt där skulle konsek-vensen också bli att vi skulle ta bort möjligheten attlaglighetspröva all annan verksamhet, densom bedrivs i förvaltningsform. Vad är den bärandeskillnaden, förutom bolagsformen? Vad är det bäran-de argumentet för att medborgarna inte skall gesmöjlighet att pröva att deras politiker följer lagen närman väljer bolagsformen framför förvaltningsfor-men?Sedan kan man hänvisa till att de principiellt vik-tiga besluten skall upp till fullmäktige och att detdärmed skulle ges en möjlighet till laglighetspröv-ning. Men beslutet om den kommunala korvfabrikenoch de 15 miljonerna där var aldrig uppe i kommun-fullmäktige. Det kommunala långfärdsbussåkandet iLuleå har inte varit uppe i kommunfullmäktige. NoraEnergis försäljning av energi till har aldrigvarit uppe till fullmäktige därför att de egna politiker-na har ansett att det inte är ett principiellt viktigt be-slut. Därmed faller medborgarnas möjlighet attgranska politikerna och granska om politikerna följerlagen. Varför, statsrådet, skall inte medborgarna haden rätten?Anf. 44 Statsrådet ():Herr talman! Ja, när verksamhet bedrivs i andraformer inom den kommunala verksamheten har visom medborgare alla möjligheter att ställa de ansva-riga till svars för hur de sköter de kommunala verk-samheterna genom val. Det tror jag är viktigt attkomma ihåg.Ola tar upp flera exempel som jag intekänner till och som på något sätt skulle visa att detsystem vi har inte räcker, trots att vi i harmöjlighet att föra upp de principiellt viktiga besluten ide kommunala företagen för fullmäktiges behandlingoch därmed för laglighetsprövning. Det är väl möjligtatt det finns anledning att se hur man handskas meddenna princip. Men jag utgår från att man gör det pårätt sätt. Jag tror att i grunden också haren stark tilltro till de verksamma i de kommunalaföretagen och förvaltningarna. Några av de exempelsom nämnde skulle ändå inte falla inomramen för det som önskar. En del verk-samheter är helt undantagna från den här lagstiftning-en, t.ex. ett elbolag som nämnde.Jag kommer inte att kunna komma med en väldigtfin avslutning på mitt svar, eftersom verkligheten inteär så enkel. Det är min beskrivning och uppfattning.Jag är medveten om att det finns saker att förbättra pådet här området. Men jag vill hävda att vi arbetar pådetta. Visar det sig att vi behöver ett kraftfullareverktyg än vad vi har får vi väl skaffa oss det.Men för ögonblicket finns det ingen anledning att gåifrån de beslut som tidigare fattats av idenna fråga.Överläggningen var härmed avslutad.8 § Svar på interpellation 1998/99:269 om mil-lennieskiftet och de offentliga datasystemenAnf. 45 Statsrådet ():Herr talman! har frågat stats-ministern om han kan garantera att väsentliga statligaoch kommunala samhällsfunktioner inte drabbas avallvarliga problem vid det kommande ,vilka åtgärder han är beredd att vidta för att konstate-rade eftersläpningar i anpassningen av de offentligadatasystemen tas igen och vilka beredskapsåtgärderhan vidtagit som huvudansvarig för att samhälletsfunktioner inte skall drabbas av någon form av kol-laps.Interpellationen har överlämnats till mig.Ingen kan självfallet garantera att skiftet till år2000 kommer att ske helt utan problem inom allaviktiga samhällsfunktioner. Vad jag däremot kangarantera är att regeringen arbetar intensivt för att denstatliga verksamheten och viktiga samhällsfunktionerinte skall drabbas av några störningar på grund avbrister i anpassningsarbetet.Regeringen kommer att till riksda-gen överlämna en ny lägesrapport om IT-omställningen i samhället . I denna skri-velse kommer regeringen att redovisa sina bedöm-ningar av läget inom olika samhällsfunktioner ochvilka åtgärder som regeringen och myndigheternavidtagit eller planerar med anledning av dessa be-dömningar. En informationskampanj genomförs justnu av regeringens 2000-delegation. Syftet med kam-panjen är att ge medborgarna information om hur2000-omställningen kan påverka samhälle och vardagsamt att visa på det arbete som görs i samhället för attövergången skall löpa utan störningar.Jag har i regeringen ett ansvar för övergripandefrågor som rör IT-användningen i den statliga för-valtningen och följer därför noga myndigheternasarbete med att anpassa sina egna datasystem. konstaterar hinner inte alla myn-digheter bli klara till som regeringenhar föreskrivit i den särskilda förordning som utfär-dats om anpassningsarbetet. Alla departement går nuigenom läget inom sina myndigheter för att försäkrasig om att de klarar övergången utan störningar trotsde förseningar som uppstått. Jag har också uppmanatmina kolleger i regeringen att själva ta upp fråganmed cheferna för de myndigheter som är försenade.Av vad som framgått räknar dock alla myn-digheter med att bli klara , även omtidsmarginalerna i vissa fall är små. Skälet till attregeringen satt som tidsgräns var att detskulle finnas en marginal för att kunna hantera oför-utsedda problem. I planeringen inför årsskiftet ingårockså att alla myndigheter skall gå igenom behovetav reservrutiner och bemanning för att hantera even-tuella störningar.För att försäkra sig om att viktiga samhällsfunk-tioner inte skall drabbas av störningar uppdrog rege-ringen åt tillsyns- och sektorsansvari-ga myndigheter att inom sina ansvarsområden nog-grant följa anpassningsarbetet, analysera och bedömaeventuella risker för allvarliga störningar samt över-väga och vid behov uppmärksamma ansvariga pånödvändiga åtgärder. Regeringen håller sig härige-nom fortlöpande informerad om läget när det gällercentrala områden såsom el-, vatten- och värmeför-sörjning, telekommunikationer, transporter, betal-ningsförmedling och finansiella tjänster. Den senasteavrapporteringen från myndigheterna skedde den1 mars. Myndigheternas rapporter visar att anpass-ningsarbetet ännu inte är helt slutfört inom någonsamhällssektor.