prot · GN0938 · 1999-12-02 00:00:00 — Egentligen innebär det bara att alltflermänniskor som behöver ha stöd för attkunna klara en bra bostad får det ännu sämre.Tiden medger inte att jag utvecklar detta ytterliga-re, men jag vill ändå säga att många av de förslagsom finns i bostadsutskottets betänkande och inteminst i reservationerna kommer att behandlas fram-över, när vi får tillbaka ärendet på bordefter det att utredningarna är klara med sin verksam-het.Jag vill härmed yrka bifall till hemställan i bo-stadsutskottets betänkande.Anf. 54 INGA () replik:Fru talman! var vi där igen, gällde räntebidragen och fastighetsskatten. Låtmig när det gäller de senast byggda årgångarna, ochdå specifikt krisårgångarna, konstatera att det finnsöverslagsmässiga beräkningar som visar på en sam-mantagen effekt som inte skulle innebära ökade kost-nader för dem som bor i krisårgångarna. Jag tyckerinte att vi behöver fortsätta med den diskussionen.Jag företräder ett modernt parti som vill ge män-niskor möjligheter att välja. Och de ska få behållamer av sin inkomst, så att de har möjlighet att betaladen bostad som de väljer. Det ska finnas bostäder avvarierande standard och storlek, beroende på vadmänniskor har för behov och prioriteringar. Det kanhandla om vilken situation i livet som de befinner sigi. När man är ung väljer man en sorts bostad, när manär äldre en annan.Vi kommer också att diskutera ytterligare en sak,nämligen byggandet av hyresrätter. Det tänker jag taupp lite vidare i min nästa replik, eftersom det ärväldigt viktigt att vi får i gång byggandet, där detfinns en efterfrågan. Därmed menar jag att det i grun-den är människornas efterfrågan, önskemål om in-riktning och prioriteringar som ska styra ett sådantbyggande.Anf. 55 () replik:Fru talman! Jag har i och för siginte tagit studenten, men jag är ganska god på mate-matik ändå.Inga Berggrens parti föreslår att man ska minskaräntebidragen när det gäller bostäder byggda under desenaste åren. Det innebär naturligtvis att det blir höj-da hyror. Det är en självklarhet. De som inte har någ-ra räntebidrag kommer naturligtvis att tjäna på IngaBerggrens förslag, men när det gäller de bostäder somär byggda kommer det natur-ligtvis att bli kraftiga hyreshöjningar.När det handlar om valfrihet och annat tjusigt somInga Berggren tar upp kan man fundera över på vilketsätt de ungdomar som studerar, har en bostad och har bostadsbidrag får det bättre genom att man,som vill, tar bort bostadsbidragen fördem? Ökar det deras valfrihet?Att man kan omvandla bostadsbidrag till sänktaskatter är också en myt. Jag tror att det är väldigt fåav de människor som har bostadsbidrag somöver huvud taget betalar någon statlig skatt. De män-niskor som har bostadsbidrag är ofta lågavlönade ochbetalar ingen statlig skatt utöver de , eller vaddet är, som ligger i botten. Det betyder alltså att debara betalar kommunal- och landstingsskatt. Dessamänniskor behöver bostadsbidraget för att de ska haråd att bo i en bra bostad med sin familj och sinabarn.Anf. 56 INGA () replik:Fru talman! Låt mig ta som utgångspunkt att talar om studenterna.Diskussionen om boendet och byggandet gestaltarsig väldigt olika i olika delar av . Vi harca 20 tillväxtkommuner, bl.a. universitets- och hög-skoleorterna och, förstås, , ochMalmö. Det gäller ju att se till, , attde unga människor som kommer till dessa tillväxtor-ter har en rimlig möjlighet att få en bostad. Därförbehövs det skattesänkningar när det gäller byggandetoch boendet och ändringar av vissa regler. Det hand-lar om att man ska kunna bygga enklare osv.Det finns många som säger att skälen till att detinte byggs är hyressättningen, en bristande tillit tilllångsiktighet i systemet, fastighetsskatten och RobinHood-effekten i det kommunala utjämningssystemet.Nu gäller det att politikerna har modet att förändra.Har modet att förändra, så att boen-det blir bättre för den moderna människan?Anf. 57 () replik:Fru talman! Det har jag alltid.Jag konstaterar att talar om stu-denterna. I det sammanhanget nämner hon hyressätt-ningen. Vad menar egentligen med hy-ressättningen? Jo, de menar att den ska vara fri ochatt det ska vara efterfrågan som avgör. Det handlarom tillgång och efterfrågan. Då kan man börja funde-ra. I de här orterna, där det finns studenter, är detverkligen marknaden som styr. Om det blir en frihyressättning plus att man plockar bort bostadsbidra-gen blir det inte lätt för de studenter som litar på IngaBerggrens parti.Anf. 58 () replik:Fru talman! är ju en vänlig per-son. Jag har ibland saknat att få diskutera bostadspo-litik med honom. Jag noterar att han uteslöt Center-partiet från de partier som hotar med att höja boende-kostnaderna. Det är ju ett steg i rätt riktning.Likväl har jag varit tvungen att tillhöra den rad avreservanter som inte har fått igenom de här förslagen.Så det stämmer inte riktigt. Jag vill naturligtvis gålängre för att garantera att boendekostnaderna interakar i höjden för vissa kategorier människor.Vi kan vara helt överens om att räntorna och in-flationen har den helt avgörande betydelsen för boen-dekostnaderna i grunden. Vi har fått en helt annansituation, och vi har en handlingsfrihet, som LennartNilsson säger. Men jag är lite orolig över att de härtvå samarbetsvännerna ska klistra fast vid väggen, så att han inte kommer loss. Dessaeviga räntebidrag kan ju leda till en belastning avstatsbudgeten som kommer att stiga helatiden. Vi riskerar att hamna i en svår situation ävennär det gäller inflationen och räntorna.Målen ligger fast, men det är medlen som vi dis-kuterar. Hur vill t.ex. återupprättahyresrätten , som jag tog upp? Hur ser socialde-mokraterna på rättvisan i beskattningen och på spa-randet?Anf. 59 () replik:Fru talman! Jag är glad över att imotsats till de andra partierna i oppositionen har sagt,precis som nämnde tidigare, att dekommunala bostadsföretagens roll måste stärkas.Det är lite av det som man nu håller på och reso-nerar kring. Hur ska det här utvecklas? Det är egent-ligen därför som den här tillfälliga lagen finns. är förgrymmad över det här, och det är na-turligtvis tveksamt. Det är därför som detta somhänger ihop med utförsäljning och annat är tillfälligt.Jag upplever därför inte att vi har några skildauppfattningar när det gäller att bostadsföretagenmåste stärkas. Man ska ju se över bruksvärdessys-temet. Bosparandet är viktigt. Det är naturligtvisockså i det här fallet en fråga om prioriteringar. Yt-terst handlar det naturligtvis om hur mycket samhälletska subventionera när det gäller detta. Jag delar AgneHanssons uppfattning att vi inte ska ha några social-bostäder. Därför är bostadsbidragens roll i det härsammanhanget väldigt viktig.Jag upplever nog att det inte är några större pro-blem med de samarbetspartner jag har . Egentli-gen skulle t.o.m. , om det bara beroddepå honom som person, kunna vara välkommen i detsamarbetet.Anf. 60 () replik:Fru talman! Jag hoppas att jag talar för partiet somgruppledare.Vi har lagt fram vår inriktning. Och där ligger,som vi ser det, nödvändiga åtgärder. De är visserligenpå väg, om de här utredningarna får jobba vidare,men det gäller att man sedan också kan fortsätta attgenomföra dessa förslag.När det t.ex. gäller hyressättningen undrar jag omdet är rättvist att hushållen med lägre inkomster iytterområdena i ska subventionera dyrabostäder i . Det här är åtgärdersom snabbt måste till för att vi inte ska få en förlamadbostadssituation i Stockholm.Vi har gått cirkeln runt, . Vi harstått i den här situationen . Förra gången det varbrist i kom åtgärderna till alldeles för sent.Visserligen fick vi då igenom centerförslagen, menalldeles . Det är därför jag vill varna för attinte handla nu.Anf. 61 () replik:Fru talman! Jag har egentligen inga kommentarer.Jag delar uppfattning att det finns enrad frågor där förslag måste läggas fram så fort sommöjligt. Men det krävs naturligtvis också ett underlagför att kunna fatta kloka beslut i riksdag.Anf. 62 () replik:Fru talman! Jag tror att ochmånga andra bostadspolitiker har måttganska dåligt med tanke på bostadspolitikens utveck-ling. Det har väl varit mer av avveckling än utveck-ling. Man har då satsat allt på ett kort, nämligen rän-tan. är vi i ett läge där räntan kanske börjar vändauppåt igen och kanske är det allena salig-görande i bostadspolitiken.Jag ska läsa ett par rader ur betänkandet: "Det fårförutsättas att förslag om förbättrade villkor i olikaavseenden för produktion och förvaltning av bostäderinom en snar framtid kan föreläggas ." Vil-ka förslag och vilka förändringar ser möjliga och nödvändiga?Anf. 63 () replik:Fru talman! Vi får väl se. Det är ju, som nämntshär tidigare, en rad olika förslag som är på utred-ningsstadiet. Vi får väl avvakta och se, inte minst isamband med den diskussion vi kommer att få i an-slutning till vårpropositionen, vad det här kan ledafram till.Sedan vill jag ta upp detta med att räntan är påväg upp igen. Det är naturligtvis vi själva här i Sveri-ge som avgör mycket av det här. Det är ju därför visamarbetar kring både ekonomi och andra frågor: föratt vi i ska ha möjligheter att klara både enlåg inflation och en låg ränta. Det bygger naturligtvispå att vi har ordning och reda på det som vi pysslarmed. Det är naturligtvis avgörande, och det bestäm-mer vi själva här. Vi ska inte ha någon lättsinnighet àla skattesänkningar av annan typ, såsom har föresla-gits här i dag.Anf. 64 () replik:Fru talman! Det ska vara ordning och reda i eko-nomin, säger . Den uppfattningendelar jag. Men det är också så att det nya ränte-bidragssystemet är betydligt känsligare än tidigare förförändringar, vilket vi måste vara medvetna om.Lennart och jag satt båda i den bostads-politiska utredningen. När den landade här i kamma-ren bidde det ingen kostym och ingen väst - det biddeen tummetott, när det kom till förslag. Jag undrar omvi får uppleva samma sak när det gäller de utredning-ar som ligger för behandling i kommande proposi-tioner. Kan vi vara överens om att de här meningarnai betänkandet ska ha större betydelse i sammanhangetän att det blir en tummetott av de kommande försla-gen?Anf. 65 () replik:Fru talman! Jag upplever en skillnad på OweHellbergs parti nu jämfört med tidigare: Förutsatt attdet samarbete vi nu bedriver fortsätter får vi nämligenmöjligheter att resonera kring de här frågorna. OweHellberg och jag, som slår vakt om det som hängerihop med bostadspolitiken, får naturligtvis tillsam-mans ta en diskussion med de andra olika områdensom finns. Möjligheterna är naturligtvis mycket störrei dag att resonera om bostadspolitik och om vad mankan göra, eftersom vi har en bra grund att stå på. Detär väl detta vi får diskutera framöver.Anf. 66 () re-plik:Fru talman! hävdar att Folkparti-ets förslag att växla bostadsbidrag mot barnstödskulle slå väldigt orättvist. Jag vidhåller uppfattning-en att om vi ökar barnstödet med per barn ochmånad och sänker bostadsbidragen medmotsvarande belopp ska detta för de allra flesta inteinnebära en försämring. Tvärtom innebär det att manhar en annan möjlighet att genom ökade inkomsterförbättra sin ekonomiska standard, då man inte tapparbidrag på det viset om vi har ett barnbidrag som fak-tiskt utgår. Sedan skulle vi vilja göra en likadan väx-ling nästa år.Sedan är jag naturligtvis medveten om att det kanfinnas en och annan icke-barnfamilj som kan förlorapå det här, men sådant får man se över. Det är merdetaljer, enligt mitt sätt att se.När det gäller räntebidragen och sambandet medhöjda hyror kan jag hänvisa till det som Inga Berg-gren har anfört.Anf. 67 () replik:Fru talman! 50 + 50 är inte 150. tar här fram en matematik som säger att omman tar från bostadsbidragen och lägger 100kr på barnbidragen så går det jämnt upp - och det gördet ju inte. Det är ju inte alla människor i somhar bostadsbidrag. Det innebär att om man skulle ta100 kr från bostadsbidragen och lägga dem på barn-bidragen så fattas det en massa pengar för YvonneÅngströms parti. Det kostar ju mycket mer att lägga100 kr på barnbidragen än att ta bort från demsom har bostadsbidrag, eftersom det handlar ommellan 300 000 och 400 000 familjer som hardet. Den matematiken går inte ihop.Bostadsbidragen är ju, som jag nämnde, ett av destora bostadspolitiska instrumenten, eftersom de intepekar ut människor med skilda inkomster. Man kanbo i en hyfsad bostad oavsett om man tjänar lite ellermycket. Därför är bostadsbidragens roll så viktig i enbostadspolitik. Annars kan det bli så, som AgneHansson varnade för, att vi får uppleva socialbostä-der, något som finns i många andra delar av världen.Dit vill inte vi komma, och därför är bostadsbidragenett viktigt bostadspolitiskt instrument.Anf. 68 () re-plik:Fru talman! Vi har nog samma uppfattning. Folk-partiet anser i det stora hela att vi ska ha mindre se-lektiva bidrag och mer av generella stöd.Anf. 69 () replik:Fru talman! Det har i och för sig inte med bo-stadspolitiken att göra, men då kanske Folkpartietockså ställer upp på en enhetstaxa inom barnomsor-gen. Där kan det bli verkliga marginaleffekter.Anf. 70 () replik:Fru talman! Det här med bostadsbidraget är in-tressant. Jag skulle gärna vilja ställa en fråga till Len-nart . Kd gör ju precis tvärtom mot Folkparti-et. Vi har tittat på möjligheten att plocka frånbarnbidragsökningen, som ju går till både fattiga ochrika. Gör vi det och i stället lägger den 50-lappen påbostadsbidragen, riktat på barndelen, kommer ju varjebarn att få ytterligare , kanske . Dåhar vi alltså plockat från ett generellt bidrag, somockså går till miljonärer, och lagt det på ett riktatbidrag, som går till dem som verkligen behöver det.Anser socialdemokraterna och attdetta är en riktig åtgärd går det ju att följa efter.Det vore intressant att höra inställningen från so-cialdemokraterna till det här.Anf. 71 () replik:Fru talman! Det blir ju pådet sättet. Det märkliga är att man vill regera ihop fastuppfattningarna inte stämmer överens utan spretar åtolika håll.Det här handlar ju om prioriteringar. Om jag ochmin partigrupp hade haft pengar hade jag naturligtvisgärna sett att bostadsbidragen fått mer pengar till sittförfogande. Men vi har inte de pengarna i dag.Anf. 72 () replik:Fru talman! Med den här modellen, säger krist-demokraternas budget, tillför vi 940 miljoner kronortill bostadsbidragskontot och ger just denna ytterliga-re stimulans till de barnfamiljer där detta verkligenbehövs, särskilt i svåra tider. Ont om pengar har vi,och då är det viktigt att vi riktar pengarna dit där deger bäst utbyte.Sedan måste vi kanske, för att ta upp den andrafrågan, trots allt plocka de 940 miljonerna någonstansifrån. Jag förstår att funderar övervarifrån pengarna kommer. Det har en del att göramed den fråga tog upp tidigare, omräntebidragen, som vi faktiskt vill spara lite grann på.Helt riktigt är det 323 miljoner.När vi buntar ihop de här partierna ser vi att vitrots allt är det parti som sparar minst på räntebidra-gen. Vi har tittat närmare på möjligheterna och liggerpå gränsen, för vi ska undvika att plocka från krisår-gångarna. Men vi har också sagt att vår målsättning äratt inte plocka in nya årgångar i fastighetsskattesys-temet. Det ska ha den målsättningen därför att vi skaundvika den här typen av besparingar på de byggna-tioner som har haft höga produktionskostnader.(forts. 10 §)AjourneringKammaren beslutade på förslag av andrevice talmannen att ajournera förhandlingarna tillkl. 14.00 då frågestunden skulle börja.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 14.00.7 § FrågestundAnf. 73 FÖRSTE VICE TALMANNEN:Nu följer frågestunden. Får jag be företrädarna förregeringen att komma fram och ta plats vid talmans-bordet. Följande statsråd kommer att delta: statsmi-nister , försvarsminister vonSydow, socialminister , miljöministerKjell och finansminister kommer att besvara allmänpolitiskafrågor. Frågorna till övriga statsråd förutsätts beröraderas ansvarsområden inom regeringen.SydafrikaresanAnf. 74 ():Herr talman! Jag har en fråga till statsministernsom gäller Sydafrikaresan. Jag är väl medveten omatt vi får information om den i kammaren senare, menjag vill ändå ställa den här frågan.Jag vill upprepa inställning omvärdet i bredast möjliga kontakt med hela det sydafri-kanska samhället. Det gäller inte minst de demokra-tiska partierna. Jag vet att vår representant som varmed också hade sådana kontakter som har goda ut-sikter att bli långsiktiga.Min fråga gäller inte själva genomförandet ochhanteringen av resan. Det får vi chans att diskuterasenare. Min fråga gäller hur statsministern ser pårelationen långsiktiga projekt som engagerar mångamänniskor kontra en något kortsiktig insats som denhär resan.Anledningen till frågan är att en mycket omfat-tande långsiktig västsvensk utbildnings- och organi-sationssatsning för ungdomsidrott i iSoweto, som starkt applåderas av bl.a. , inte fick resurser för att fortsätta och avslutas.Alla dessa tiotusentals ungdomarna i somengagerats i lagsporter och annat måste känna detnågot underligt att de vita svenskarna inte kom tillba-ka till dem. I stället gjordes ett utbyte på en helt an-nan nivå. Hur ser statsministern på det?Anf. 75 Statsminister ():Herr talman! Först tycker jag att det är bra att Ma-rianne pekar på bredden i engagemanget.Det är jag den förste att understryka. Det finns säkerthundratals projekt som bedrivs i där svens-ka organisationer och svenska folkrörelser är inblan-dade och gör ett värdefullt arbete. De exakta omstän-digheterna kring det projekt som pekar på känner jag inte till, och kan rimligenheller inte göra.Hela syftet med resan, också beskrivet för riskda-gen tidigare, är att underbygga ett långsiktigt part-nerskap mellan sydafrikanska organisationer ochindivider och svenska dito. Det som beskriver tycker jag passar utmärkt väl in i ensådan strategi. Det är i sådana fall ytterst en fråga ombegränsade resurser, men man kommer förhopp-ningsvis att komma tillbaka.Anf. 76 ():Herr talman! Det är ett långsiktigt projekt som ärmycket brett och har pågått . Man har satsatpå ledarutbildningar i basket, handboll och fotboll.Man har också fått med flickor, som aldrig har varitengagerade förut. Fattiga ungdomar i har fåtten meningsfull fritid, vilket har stor betydelse föruppbyggnaden av det civila samhället.På något sätt verkar det lite kortsiktigt när manfrån en statlig organisation i ena stunden säger nej tillfortsättning av projektet och man sedan ett tag efteråtkommer med en satsning på en helt annan nivå, dvs.landslaget i fotboll.Statsministern initierade besöket i . Togstatsministern någon sorts initiativ för att se hur manskulle kunna fortsätta pågående verksamhet, ellerförstärka den som finns, så att inte sådana här sakerpå ett ganska olyckligt sätt ställs mot varandra?Anf. 77 Statsminister ():Herr talman! Hela engagemanget har skett i sam-arbete med Sida och med den kunskap och kompetensman där har. Jag förutsätter att just den typ av avväg-ningar som efterfrågar är gjorda.För min del har koncentrationen varit på det jaghar haft att praktiskt hantera: politiska överläggningaroch offentliga framträdanden. Sedan har det säkertdärutöver varit, skulle jag gissa, några hundra arran-gemang till, och inte lite av idrott.Just det särskilda projekt som pekar på känner jag inte till och kan just därförinte svara på frågor om det. Jag åtar mig gärna att tareda på omständigheter kring det och komma tillbakai något annat sammanhang.Internationellt forum om FörintelsenAnf. 78 ():Herr talman! Jag vill ställa min fråga till statsmi-nistern. Statsministern har på ett föredömligt sättagerat mot rasismen och nazismen på olika plan. Bl.a.vill jag nämna initiativet till boken . om detta må niberätta ., som fått enorm genomslagskraft långtutanför gränser.Ett annat initiativ som statsministern presenteradei sin regeringsförklaring är en fortsättning på boken,nämligen ett internationellt forum om Förintelsensom ska äga rum här i den 26-28 januarinästa år.Min fråga är: Kommer man att synliggöra offrenför Förintelsen, och kommer representanter för berör-da grupper att inbjudas som föreläsare respektivedeltagare?Anf. 79 Statsminister ():Herr talman! Vi har inte låst programmet . Jagvågar därför inte exakt uttala mig om hur dagarnadisponeras. Det kommer att vara en lång rad interna-tionella gäster. Många av de ledande politikerna ivärlden kommer att gästa oss för att diskutera justdessa saker.Min uppfattning under hela det arbete vi har be-drivit med Levande historia har varit att kunskapensprids bäst av dem som själva upplevde Förintelsen.Jag hoppas, tror och utgår ifrån att det också blir detintryck som kommer att finnas från konferensen, ävenom vi alla vet att allt färre av de människor som själ-va var med fortfarande finns kvar i livet.Av de erfarenheter vi har drar jag den bestämdaslutsatsen att kunskapen kommer att spridas också viddetta tillfälle. Jag vet också att World Jewish Con-gress exekutivmöte kommer att läggas i Stockholmvid samma tidpunkt. Där finns säkert också mångamed direkta minnen och personliga kopplingar tillFörintelsen.Anf. 80 ():Herr talman! Anledningen till att jag frågar är minoro för att vissa av de grupper som föll offer för na-zisternas förintelse har glömts bort i inbjudningslis-tan. Det är ovanligt att t.ex. romer och homosexuellaomnämns när man talar om Förintelsen på ett inter-nationellt plan, trots att romerna, de homosexuellaoch många andra minoritetsgrupper föll offer församma nazistiska förtryck som judarna.Statsministern har själv på ett tydligt sätt varitnoggrann i sina anföranden med att inte glömma bortromerna, de homosexuella och andra minoriteter. Detkan man även återfinna i boken . om detta må niberätta . Men hur blir det nu vid det kommandeinternationella forumet om Förintelsen som planerasför fullt vid Statsrådsberedningen? Finns det en riskatt romer, homosexuella och andra av nazisterna ickeönskvärda grupper lämnas utanför, eller avser stats-ministern att bjuda in även dessa grupper?Anf. 81 Statsminister ():Herr talman! Jag anser att dessa grupper naturligt-vis också ska vara företrädda på konferensen. Det viupplever i det västerländska samhället är en vågav våld som har rasistiska och fascistiska förtecken.Den vågen bärs av en antisemitism och ofta också aven homofobi, och inte sällan pekar man ut romerna.Det är klassiskt - vi har sett det förut. Det slutaralltid med attacker på demokratin själv. Inte minstmot bakgrund av romernas trängda situation i vissaeuropeiska länder tycker jag att det skulle varafattigt om vi inte på konferensen också upp-märksammade den dimensionen av förföljelserna.Offentlig upphandlingAnf. 82 ():Herr talman! Jag vill ställa en fråga till statsmi-nistern. Enligt uppgifter i Ekot skaregeringen ha försökt kringgå reglerna om offentligupphandling. Det ska ha skett genom att man på för-hand bestämt att det statligt kontrollerade företagetSwedfund skulle få uppdraget att administrera endata- och IT-satsning i Östersjöområdet.Regeringskansliets förvaltningsavdelning skullealltså medvetet ha hållit inne information så att endastdet statliga företaget hade en rimlig möj-lighet att lägga ett bud. Dels ska regeringen i så fallpå förhand ha bestämt vem som ska få uppdraget,dels har den medvetet försökt dölja förhållandet ge-nom att ordna en skenupphandling.Min fråga är: Är de här uppgifterna korrekta? Vadtänker statsministern i så fall göra för att förhindra attliknande händelser upprepas ?Anf. 83 Statsminister ():Herr talman! Vi tycks vara inne i ett stim av upp-handlingsbekymmer just . Det här är väl bara yt-terligare en i raden av frågeställningar, som jag fak-tiskt förut inte har hört. Därför kan jag inte gå in påden i detalj - och bör kanske inte heller göra det. Omdet är så som påstår är det ju en rätt allvarliganklagelse, och då bör den granskas. Det bör natur-ligtvis göras av någon som inte tillhör den politiskaorganisationen.Jag tänker fråga, och kontrollera vad som har in-träffat. Sedan förutsätter jag att om den här typen avbeskyllningar har riktats offentligt så har redan dekontrollorgan som finns i tagit tag isaken. Det skulle förvåna mig mycket om så inte ärfallet.Anf. 84 ():Herr talman!