prot · GM09104 · 1999-06-01 00:00:00 — Världshandeln fick då äntligen ett genuintglobalt regelverk där i princip alla regler skall gällaalla medlemsländer.Samtidigt ändrades förutsättningarna för detsvenska handelspolitiska agerandet radikalt i och medatt blev medlem i EU. tvingades attta över ett gränsskydd som delvis rimmar illa medsvensk handelspolitisk tradition och som strider motsvenska näringslivsintressen.Dock uppvägdes dessa nackdelar av att vi fickmöjlighet att påverka EG:s handelspolitik. Det ärviktigt att utnyttjar detta. bör ta varapå varje chans att aktivt driva och främja frihandelnsidéer inom den största handelspolitiska enheten ivärlden. I det arbetet är det en styrka att det råder enbred politisk enighet i vårt land om värdet av en libe-raliserad världshandel.Oberoende av regering har under årenslopp varit en stark kraft i de internationella handels-förhandlingarna. Det ligger nu ett stort ansvar påregeringen att fortsätta den frihandelsvänliga linjengenom att vara pådrivande i EG inför en kommandeWTO-runda.Efter de glädjande framgångar för världshandelnsom uppnåddes GATT-förhandlingaroch genom bildandet av Världshandelsorganisatio-nen, WTO, återstår det en hel del arbete för att vidgaoch trygga frihandeln globalt. Det är därför mycketbra att regeringen arbetar för att en ny WTO-rundaskall komma till stånd och att rundan skall ha en bredoch omfattande dagordning.Det är uppenbart att WTO måste stärkas och attWTO:s tvistlösningsmekanism måste förbättras så attden kan fungera som ett effektivt verktyg mot pro-tektionism. WTO måste få bättre möjligheter att stop-pa uppseglande handelskonflikter liknande den sorg-liga banankonflikten mellan EG och USA.Det är utan tvivel en svår men mycket viktig upp-gift för att verka för en liberalare utformningoch tillämpning av EG:s olika handelspolitiska in-strument. För WTO-rundan bör EG sätta som mål attavskaffa alla tullar på industrivaror.Sverige bör vidare ta på sig rollen att konsekventförsöka minska användningen av antidumpningsåt-gärder inom EG. Dessa åtgärder är visserligen etttillåtet instrument i WTO. Likafullt är det viktigt attförhindra att den europeiska unionen och därmedSverige i vår omvärld framstår som tillskyndare avantidumpningsåtgärder för att lösa ekonomiska ellerstrukturella problem i enskilda medlemsländer.Bland viktiga områden som bör komma upp påWTO:s dagordning finns reglerna för tjänstehandeln- inte minst gäller det den exploderande elektroniskahandeln - och de konkurrensrättsliga frågorna.Ett annat område som WTO bör ta sig an är attskapa regler för icke-diskriminering, investerings-skydd och transparens när det gäller investeringar.Lika angeläget som det är för vårt land att få direktin-vesteringar till är det för att få dendraghjälp genom kapitalöverföring, överföring avkunskaper och utvecklingskraft som direktinveste-ringar medför.När det gäller jordbrukspolitiken har ge-nom medlemskapet tagit åtskilliga steg tillbaka urfrihandelssynpunkt. bör verka för att EG,som den största aktören i WTO med betydande sub-ventioner, förändrar den europeiska jordbrukspoliti-ken så att den kan integreras med världsmarknaden.Det är värt att ytterligare en gång slå fast att Sve-rige har en lång tradition som frihandelns förespråka-re i internationella sammanhang. Det är en traditionsom är väl värd att ömt vårda och värna mot allaförsåtliga tendenser till protektionism.Det som inför det förestående WTO-arbetet fram-står som bekymmersamt är att nusäger sig vilja prioritera arbetsvillkor och miljö i dennya WTO-rundan. Att slå in på en sådan väg vore attsvika den traditionella svenska frihandelslinjen.Vi vet att dessa områden är oerhört kontroversi-ella för . Under Singaporemötet kom manefter omfattande diskussioner fram till att forumet föratt förbättra villkoren på arbetsplatserna är och skallvara . Man enades om att sekretariaten i WTOoch skulle hålla kontakt.Slutsatsen i blev alltså att dessa för så kontroversiella frågor inte skulle inlem-mas i WTO:s förhandlingsarbete.Fru talman! De minst utvecklade länderna är i daginte i stånd att utnyttja alla de fördelar en friarevärldshandel kan ge. Den viktigaste biståndsinsats vikan göra för de fattigaste länderna är att hjälpa dematt införlivas i det marknadsekonomiska systemet ochstödja dem för att få i gång en ekonomisk utveckling.Därför skall vi underlätta för dem att sälja sina varor,varav jordbruksprodukter, textil och konfektion ärhuvudprodukter i många utvecklingsländer.Inlindat i fagra ord om mänskliga rättigheter ocharbetsvillkor framförs från fackligt håll, från socia-lister och från regeringen krav på sociala åtgärderoch miljöåtgärder i WTO. Man tar moraliska argu-ment till hjälp när man av egoistiska skäl vill hindraoch försvåra den fria handeln med utvecklingsländer-na.Sverige stöder utvecklingsländerna bäst genom attinom ramen för EG öppna handeln för de varor somdessa länder är bäst på att producera.Lika viktigt som det var för ekonomiskautveckling, när vi befann oss i industrialismens vag-ga, att våra varor kunde exporteras är det för att handeln med deras varor inte avdiffusa anledningar utsätts för handelshinder. Rege-ringen är inne på fel väg när man stöder de tendensertill protektionism som framskymtar i förtäckta orda-lag om arbetsvillkor och mänskliga rättigheter.För vårt eget lands ekonomiska och sociala ut-veckling har det sedan historisk tid varit direkt avgö-rande att de varor som vi producerat kunnat exporte-ras utan försvårande hinder. Det är genom handelnsom vårt lands utveckling från fattigt jordbrukssam-hälle till industrination blivit möjlig. Med den be-gränsade hemmamarknad som en befolkning påmindre än nio miljoner invånare ger gäller dennasanning även . Vi behöver bara se på oss självaför att inse den fria handelns betydelse.Fru talman! Med detta yrkar jag bifall till reserva-tion nr 1 till betänkandet.Anf. 97 ():Fru talman! Jag tycker först och främst att det ärbra att vi har fått en skrivelse om handelspolitiken,som vi nu behandlar i . Handelspolitiken ärju oerhört viktig, kanske den allra viktigaste driv-kraften för en ekonomisk utveckling. Ändå kanskeinte min och uppfattning till alla delarstämmer exakt överens med , som vikunde lyssna till alldeles nyss.Frihandeln är oerhört viktig, men vi tycker att denockså måste förenas med t.ex. att man tar hänsyn tillinternationella miljööverenskommelser och sådanasaker. Annars tror vi inte att det fungerar i längden.Skall man ha en total frihandel, utan några som helstrestriktioner och regler, förutsätter det att alla männi-skor har total överblick och total kunskap om bådemiljö och andra effekter. Den kunskapen tror vi kan-ske inte riktigt att alla människor i världen besitter.Dessutom finns det en mängd ekonomiska intressensom kan vilja åsidosätta just de saker som vi tyckeratt det är viktigt att slå vakt om.Men jag vill slå fast att det är mycket angeläget attvi i ständigt arbetar för att värna principen förfrihandel och uppmärksammar protektionistiska in-slag i det internationella handelsutbytet. Vi har junoterat ett mycket slående exempel på protektionisminom EU. Det var den oacceptabelt långa tid det togatt komma fram till ett handelsavtal med Sydafrika.Det var EU:s skydd för sina egna jordbruksproduktersom lade hinder i vägen. finns det långt om längeett avtal. Det var förskräckande att det tog så lång tid.Vi är många som är kritiska till det.I den kommande WTO-rundan bör man ha enbred och omfattande dagordning. Det är nog allaöverens om. Men vi tycker att frågor som ägande,miljö, arbetsrätt, mänskliga rättigheter och de fattigaländernas situation också skall in i de här förhand-lingarna. Vi menar att globala miljöproblem måstelösas genom multilateralt samarbete.Flera av villkoren brukar det hänvisas till somhandelshinder, ibland även av fattiga länder. Det är enkänslig fråga. De uppfattar vissa krav som lyxkrav.Men mot det kan man också nämna vilja attsprida hormonbehandlat kött över världen. Det finnsintressen både hos de fattigaste länderna och de ri-kaste. Därför är det viktigt att man har ordentliga ochstabila överenskommelser och att den kommandeWTO-rundan verkligen tar hänsyn till alla olika in-tressen, så att inte något väger över, utan att vi verkli-gen får det som mänskligheten behöver för sin fram-tid. Det är det som vi skall värna, liksom att vi ocksåfår sådana mekanismer för att skydda konsumenter.Märkning är en mycket viktig fråga när det gällerlivsmedels kvalitet. Livsmedel är den fråga som dis-kuteras allra mest. Jordbruket, maten och hälsanhänger ihop. Det är naturligtvis oerhört känsligt. Detär kanske också det mest omfattande området, där detär svårast att komma fram. Vi menar egentligen attdet går att upprätthålla den jordbrukspolitik som manhar i EU, fast vi vill förändra den , och samti-digt tillgodose krav på export. Man skallinte ha de här höga skyddsmurarna för ,utan de skall också kunna exportera sina produkter.Det som också är viktigt är att inomsig får möjlighet till avsättning för sina produkter ochkan försörja sin egen befolkning. I många länder ärdet faktiskt ett stort problem.När det gäller jordbruket finns det något som bru-kar kallas multifunktionalitet. Den näringen har såmånga andra effekter på hela samhället och hela mil-jön att man inte enbart kan titta på pengar och handelfram och tillbaka. Man måste faktiskt ta hänsyn tillt.ex. biologisk mångfald, miljö och sådana saker.Det pågår en patentering av jordbruksprodukter.Den skall vara färdig . Många u-länderhåller på med sådan verksamhet och försöker kommafram inom det området. Men man har mycket svårt atthinna med det inom den angivna tiden. Det finns kravpå att man skulle kunna förlänga implementeringsti-den med så att man får tid att genomföra detta.Det handlar väldigt mycket om att bönder i defattiga länderna skall kunna använda sitt eget utsädeoch sådana saker och därmed också hävda den biolo-giska mångfald och den genetiska resurs som detinnebär att använda det urgamla utsäde som manalltid har använt. Det är viktigt att vi iSverige slår vakt om den delen.En del av detta har vi skrivit om i den ganska om-fattande reservation som vi tillsammans med kristde-mokraterna har fogat till betänkandet. Hade utrikes-handelsministern varit här, som han skulle vara enligttalarlistan, skulle jag ha ställt några frågor till honomom hur han ser på just de här frågorna. Men det fårväl anstå till ett annat tillfälle när han är i kammaren.För jag tror att det är ministern som borde svara påsådana frågor.Med detta, fru talman, vill jag yrka bifall till re-servation nr 2 till detta betänkande.Anf. 98 ():Fru talman! De internationella kontakterna ochhandelsförbindelserna har varit och är en förutsätt-ning för tillväxt i den svenska ekonomin och denhöjning av levnadsstandard och välfärd som skettunder hela industrialiseringen av vårt land. Sverigehar som en liten öppen ekonomi med ett stort inter-nationellt beroende ett starkt intresse av att handels-förbindelser och andra internationella utbyten kan skeså obehindrat som möjligt, men inom ramenför ett fungerande system av rättsregler och överens-kommelser.Därför är från svensk synpunkt fortsatta förhand-lingar inom WTO om ytterligare liberaliseringar avhandeln och förbättring av de internationella spelreg-lerna mycket angelägna. Det är ingen slump att fri-villiga överenskommelser som syftar till förbättringarkallas för liberaliseringar.Även länder och regimer som på intet sätt kankallas liberala inser i praktiken attförändringar i liberaliserande riktning gynnar ocksåden egna nationen. skapar också liberalise-ringar inom handelns område på lång sikt ett tryck pådemokratiseringar i auktoritära och odemokratiskaländer. Liberalisering av världshandeln har varit enmotor för tillväxt i olika länder. Det är de länder somhar varit öppna mot omvärlden som lyckas bäst sett iett längre perspektiv.Det finns en oro främst i i-länderna för attkonkurrens från låglöneländer skall slå ut företag ochjobb i industrivärlden. Men erfarenheterna från våregen industrialiseringsprocess visar att vår ökadeöppenhet mot omvärlden ledde till tillväxt och ökadsysselsättning både i och de länder vi harhandlat med. Att försöka skydda sig mot omvärldenmed tullar och andra handelshinder kan verka tryggtpå kort sikt, men leder på bara till förstel-ning, sämre standard och lägre sysselsättning.En liberal marknadsekonomi innebär öppenhetoch snabb spridning av information. Arbetet för enöppnare handel måste därför fortsätta både för eko-nomins och demokratins skull. Vi delar därför upp-fattningen att det behövs en ny WTO-runda med enbred inriktning.Handeln med jordbruksprodukter är, som det står iskrivelsen, en nyckelfråga. Den senaste tidens pro-blem omkring jordbruksförhandlingarna inom EUvisar på det stora behovet av liberaliseringar äveninom detta område.Ett expanderande område är tjänstehandeln. Tvåtredjedelar av produktionen i består av tjäns-ter, medan handeln med tjänster är mindre än handelnmed varor. Det finns ett betydande behov av avregle-ringar och borttagande av handelshinder för tjänste-handeln i de kommande förhandlingarna.Förutom de finansiella tjänsterna är transportsek-torn ett sådant område. Regeringens skrivelse är för-hållandevis insiktsfull när det gäller nyttan av ett frittvaru- och tjänsteutbyte. Man vill i förhandlingarna gåvidare för att nå en ökad öppenhet för tjänsteutbyte.Det är bra. Jag skulle önska att samma öppenhetskulle råda för produktionen av tjänster inom Sverige.Fru talman! Det är möjligt att de behov av multi-laterala regler för investeringar som inte kunde lösas ide MAI-förhandlingar som fördes inom kanlösas inom WTO. Det är av stor vikt att nå fram överenskommelse som ger stabila ramar för inter-nationella investeringar och som tar hänsyntill de olika berörda parternas legitima intressen.Sverige har ett intresse av att frågor om konkur-rens också beaktas i ett internationellt sammanhang.Sambandet mellan handel och konkurrens har stude-rats inom WTO under ett par års tid. Det är bra omdet går att nå multilaterala överenskommelser somstärker konkurrenspolitiken. Nära kopplat till dettaområde är antidumpningsreglerna. Dessa används ipraktiken ofta som handelshinder. bör i för-handlingarna eftersträva att möjligheterna att åberopaantidumpningsklausuler begränsas.Internationell handel, miljö och arbetsvillkor är ettmycket kontroversiellt område. Många u-länderfruktar med detta att de krav på förbättrade arbetsvill-kor som ställs av i-länder i själva verket är en form avprotektionism. Det är berättigat att fråga varför inte skall ha möjligheten att arbeta sig upp ur fat-tigdom på samma sätt som de nuvarande i-ländernagjorde under sin industrialiseringsprocess - så ocksåSverige. har det visat sig att de krav somkonsumenterna i i-världen ställer på de produkter sombjuds ut kan vara ett kraftfullt instrument för att viadessa företag driva fram bättre arbetsvillkor och ut-bildning i de där dessa företag är verksam-ma.Också den elektroniska handeln växer starkt. Detär oklart om viktiga handelspolitiska aspekter avelektronisk handel täcks av nuvarande WTO-regler.Det är angeläget att det finns ett fungerande regelverksom inte i onödan hindrar denna handel - däriblanddet svenska förbudet mot export av krypteringspro-gram.Tvistlösningssystemet inom WTO bör också sesöver. I det s.k. banankriget mellan och häv-dar båda parter att man har anpassat sig till WTO:sregler. Förutom det beklagliga att EU över huvudtaget har givit sig in i något som i praktiken liknarprotektionism, visar detta fall att frågan om hurWTO:s regler skall efterlevas behöver lösas.Sverige bör inom EU vara pådrivande när detgäller liberalisering av handel. Det gäller inte minstatt öppna EU-marknaden för utomstående. Samman-taget är det oerhört viktigt att den kommande WTO-rundan kan leda till fortsatta handelsliberaliseringartill nytta för människorna både i i-länderna och u-länderna.Fru talman! Det är synd att vår handelsministerinte är här . Jag hade velat ställa ett antal frågor.Jag får vänta med det till något annat sammanhang.Jag slutar med att yrka bifall till reservation nr 1.(forts. )AjourneringKammaren beslutade på förslag av tal-mannen att ajournera förhandlingarna till kl. 18.00.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 18.0011 § (forts.) Vissa utrikeshandelspolitiska frågor(forts. NU13)Anf. 99 ():Fru talman! har en lång tradition av attvärna frihandelns principer och bekämpa protektio-nistiska inslag. För ett litet land som vårt, med stortutrikeshandelsberoende, har detta varit - och kommeratt vara - en oerhört viktig förutsättning för vårt väl-stånd. Frihandel är likaså en avgörande drivkraft förden globala ekonomiska utvecklingen - inte minst itredje världen.Men det är viktigt att inte slå sig till ro med dessaframsteg. måste aktivt driva på fören friare världshandel och minskad protektionism.Det är nu dags för en ny förhandlingsrunda iVärldshandelsorganisationen. Skälen till den nyarundan är följande:- att förbättra förutsättningarna för tillväxt i värld-sekonomin- att ge krisdrabbade länder bättre möjligheter attåterhämta sig- att motverka nya protektionistiska tendenser- att minska handelshinder mellan handelsblock- att effektivisera EG:s inre marknad- att ge näringslivet bättre möjligheter att sälja sinaprodukter på marknader utomlands.Särskilda ansträngningar kommer från svensk sidaatt göras på de områden där EU fört en mer restriktivpolitik än vad gjort. Det gäller bl.a. områdensom teko och jordbruk. Det handlar om användandetav handelspolitiska skyddsinstrument. Det handlarom att motverka användningen av antidumpningsåt-gärder.Precis som regeringen tar upp i sin skrivelse är detviktigt att dagordningen för förhandlingarna blir bredoch omfattande.Fru talman! Regeringens skrivelse utgör en grundför en bred och öppen debatt med samhällets allaberörda intressenter, såsom näringsliv, fackföreningaroch andra intresseorganisationer beträffande de om-råden som har prioriterat i de kommandeförhandlingarna, som jordbruk, tjänster, miljö ochmänskliga rättigheter.Jordbruket är en nyckelfråga i de kommande för-handlingarna. Det gäller ytterligare neddragningar avtullskydd, exportbidrag och andra former av produk-tionsstimulerande stödåtgärder.Den jordbrukspolitiskt reglerade högprislinjeninom EU och i ett antal andra i-länder medför enöverskottssituation. Ett viktigt steg är därför att mins-ka jordbrukssubventionerna och därmed den dump-ning av överskott som bönder i inte kankonkurrera med.Den europeiska modellen, som den brukar kallas,med levande landsbygd, en god djuromsorg och mil-jöhänsyn måste uppfyllas inom ramen för en fortsattmarknadsanpassning av den europeiska jordbrukspo-litiken.Fru talman! Utskottet ser med tillfredsställelse attregeringen aktivt driver sambanden mellan handeloch miljö. Allmänt sett skapar ytterligare liberalise-ringar på handelsområdet förutsättningar för en ef-fektivare resursanvändning. kan en ökadinternationell handel också få negativa konsekvenserpå miljön.Ett annat viktigt område som liknar miljön ärhandel och arbetsvillkor. Det handlar om möjlighe-terna att ställa krav på det exporterande landet när detgäller t.ex. tvångsarbete och barnarbete, god arbets-miljö samt de anställdas organisations- och förhand-lingsrätt.Det finns en stor oro bland att krav påarbetsrättsliga villkor från i-länderna egentligenhandlar om att i-länderna vill slå vakt om de egnaarbetstillfällena - alltså en maskerad protektionism.Detta är självklart en svår avvägning, som manabsolut inte kan bortse från. Det är svårigheten attskilja mellan dem som motiveras av en genuin önskanatt de mänskliga rättigheterna respekteras och demsom använder de mänskliga rättigheterna som entäckmantel för protektionism. Här kan spelaen oerhört viktig roll genom vår långa tradition avinternationellt arbete som inte har grundat sig påegennytta.Vi socialdemokrater anser att moral och etikmåste finnas också i handelsreglerna. Vi är inga dokt-rinära frihandelsentusiaster som skriker "lämnamarknaden i fred". Självklart måste avarter stävjasockså där, både i och i andra länder.MAI-förhandlingarna om ett multilateralt avtalom investeringar pågick till hösten1998 mellan de 29 samt . Målet för förhandlingarna var attskapa ett avtal med hög standard på åtaganden ominvesteringsliberalisering, att värna om icke-diskriminering och investeringsskydd samt att åstad-komma en effektiv tvistlösningsmekanism. Avsiktenvar att avtalet skulle vara öppet för anslutning ävenför länder utanför OECD-kretsen.En hörnsten i förhandlingarna var att få till stånden likabehandling mellan utländska och inhemskainvesterare. Detta betydde att en utländsk investerareinte skulle behandlas vare sig sämre eller bättre än eninhemsk investerare. Ett land som anslöt sig till MAIskulle inte tvingas ändra sina bestämmelser för före-tagens investeringar, förutsatt att regelverket tilläm-pades icke-diskriminerande. Ett land med t.ex. högamiljökrav kunde behålla dessa, och även förstärkadem, under förutsättning att reglerna inte gjorde åt-skillnad mellan utländska och inhemska investerare.Utkastet till utsattes emellertid förstark kritik. De invändningar som riktades mot för-slaget gick bl.a. ut på att riskerade atthamna i ett kraftigt underläge i förhållande till detransnationella företagen med hänsyn tagen till devillkor som dessa företag kunde ställa för att genom-föra investeringar i ett enskilt land. Mot bakgrund avdetta har förhandlingarna inom nu upphört.Enligt regeringens uppfattning, som utskottet stö-der, måste investeringsförhandlingarna i WTO startaspå nytt. I skrivelsen understryks att i en konsensusor-ganisation som WTO måste samtliga medlemsländervara överens om förhandlingsupplägget. I dagslägetär det oklart hur ett framtida investeringsavtal i WTOskulle kunna se ut. Något färdigt recept för ett sådantavtal finns inte. Det är angeläget att ett nytt avtalinnehåller regler om investeringsskydd. Vidare måsteett avtal så långt som möjligt stävja osund konkurrensom utländska investeringar. Exempel på sådan osundkonkurrens kan vara skatterabatter, subventioner,sänkta miljökrav och försämrad arbetsrätt. Även här,precis som med de andra förhandlingarna, är det avstor vikt att de sker under öppenhet och att hänsyn tastill just utvecklingsländernas situation.Med detta vill jag, fru talman, yrka bifall till ut-skottets hemställan och avslag på reservationerna.Anf. 100 () replik:Fru talman! När det gäller inställningen till dennya WTO-rundan, vikten av att en sådan kommer tillstånd och hela inledningen av anfö-rande kan jag instämma helt. Men sedan kommer vitill den del som skiljer oss åt.Välstånd växer och möjliggörs genom att ett landfår möjlighet att sälja de varor som landet producerar.Det finns inget effektivare sätt att få ekonomin attblomstra och därmed också ge landet möjligheter attåtgärda de missförhållanden som fattigdom för medsig.Därför tycker jag att det är ett stort misstag att in-för WTO:s förhandlingsrunda se frågorna om arbets-miljö och arbetsvillkor som prioriterade områden ochväcka denna konfliktfyllda diskussion igen i WTO-sammanhang.När det gäller miljön är det fråga om hur manskall kunna förena de handelsregler som finns med debestämmelser som följer internationella miljökon-ventioner. Det tycker jag kan vara en fråga för WTOatt försöka ägna sig åt. inställning bör där-emot vara mycket restriktiv när det gäller propåer omatt ta in frågorna om varornas produktionssätt ocheventuella miljöeffekter av dessa i WTO-diskussionerna.Delar min uppfattning i den sena-re frågan? Tycker hon att det är skillnad mellan inter-nationella konventioner och det som alla är överensom och det jag nämnde sist?Anf. 101 () replik:Fru talman! Jag kan förstå att intetycker att det är viktigt att integrera regler om arbets-villkor i den internationella handeln. Det handlar inteom att sätt upp regler för lönenivåer eller löneskillna-der, utan det handlar om direkta mänskliga rättighe-ter.