prot · GM0946 · 1999-01-28 00:00:00 — Just därför att jag tar frågan på stort allvartänker jag inte hasta ur mig ett besked , utan detskall komma i lugn och ordning och förhoppningsvispå ett bra sätt i vårpropositionen.Anf. 123 ():Herr talman! Jag tackar för löftet om att detta inteblir bortglömt i vårpropositionen. Jag ser fram emotden och längtar verkligen efter den.Nu är det ju så att många nya orter står i kö för attfå till stånd IUC. Det gäller då östra , ,området Katrineholm-Vingåker-Flen, ,, och . Förstudier harockså gjorts t.ex. i fyra Norrbottenskommuner, iSkövde, i , i och på Gotland.Raden av orter är lång. Detta är positivt och det visarpå ett intresse och på en tilltro till det här sättet attarbeta. Men framför allt visar det på ett behov avhjälp med produkt- och kompetensutveckling hos desmå företagen.För dem som varit med under den här treårsperio-den återstår dock ännu innan de kan bli själv-försörjande. Därför menar jag att är en orimligtkort tid. Inkubationstiden för många projekt är jubetydligt längre än så. Jag tror att det är väsentligt förderas framtida utvecklingspotential och också förderas överlevnad att de kan få ytterligare några årmed statligt stöd som insats i produktutvecklingen.Jag hyser farhågor för att det med nya pengar ivårpropositionen kan bli som det blev när ytterligaretvå IUC kom till. De skulle inlemmas i samma antalpengar så att säga. Det blev inget tillskott av pengar,utan det blev fler som skulle dela på pengarna.Dessutom kan jag känna en ängslan för att de nyapengarna kanske bara kommer de nya satsningarnatill del - de nya IUC som står på tur och som man villskall komma till stånd och skall få börja med sinverksamhet - medan de som varit etablerade ett tagblir utan pengar. Det vore väldigt intressant om MonaSahlin kunde ange en inriktning för hur det är tänkt idet avseendet.Man kan tycka att de ärganska små smulor fördelade och på elvaIUC. Men jag tycker att de här siffrorna kan jämförasmed vad som aviserats att skulle få i form av100 . Det är särskildateknikmäklare som skulle länka ihop nya tek-niktjänster med företag. Det låter gott och vällovligt,men det är att bygga en ny organisation. NUTEK:s100-miljonerssatsning skulle göra större nyttaom pengarna sattes in i redan befintliga nätverks-strukturer som finns på en del orter i form av IUC.Min förhoppning är att man knyter ihop IUC:s ambitioner och tillför medel som sätts in iredan befintliga nätverksstrukturer. Därmed spararman arbete, och en ny organisation kan etablera sigmed den tid som det tar.Är statsrådet överens med mig om att är enför för att få en verksamhet som kan stå påegna ben också när det gäller IUC? Är mina farhågorbeträffande finansieringen, att det enbart är nya pro-jekt som kan komma till stånd, rättmätiga? Finns detnågot berättigande för mig att ha sådana farhågor?Anf. 124 Statsrådet ():Herr talman! Med risk för att låta tjatig varkenkan eller vill jag svara på de frågorna eftersom, somjag har sagt, vi bereder frågan. Det kommer besked ivårpropositionen. Vi får återkomma till diskussionendärefter.Anf. 125 ():Herr talman! Det är svårt att få några besked frånNäringsdepartementet. Man skjuter gärna förslag ochbeslut framför sig.Jag tycker att det är positivt att det finns så mångaidéer i vårt land. Vi har en stor kreativitet att tillvara-ta. Tyvärr blir få utvecklade i brist på kapital och tid.En ny produkt kan betyda en räddning för ett mindreföretag och dessutom en stärkt konkurrenskraft. Härhar IUC en roll att fylla som handledare men ocksåinitialt som finansiär.Jag tycker att det är lite beklagligt att vi påen direkt fråga inte kan få några som helst beskedmed anvisningar för de IUC som är i gång och som lever i ett vakuum. Hur ser våra förutsättningar utefter ? kommer man kanske att vetanågot mer. Men måste man lägga sin framtids-strategi förbi nästa årsskifte. Jag tycker att det är ettanständighetskrav att man kan få besked i god tid.Det man tror på måste få tid. Visserligen kan manframstå som handlingskraftig om man igångsätter enmängd nya projekt, något som verkar ha varit enstrategi för regeringen under hela föregående man-datperioden. Men en projektpolitik skapar sällanbestående resultat eller förnybara strukturer. Lång-siktighet och uthållighet borde i stället vara känne-tecken för en regeringspolitik som vill tillväxt.Jag hoppas att få se frukten av vår debatt i vårpro-positionen. Jag får väl nöja mig med det . 126 Statsrådet ():Herr talman! Får jag peka lite syrligt på att justdärför att det är så viktigt att ge långsiktiga beskedhar regeringen haft den här rapporten . Jagvet inte om tycker att det vore ansvars-fullt att komma med ett omdöme som ärså viktigt för alla dessa företag, som hon själv nu harsagt i åtskilliga inlägg. Det är just av omsorg om detlångsiktiga som det här skall hanteras lite mera an-svarsfullt.Överläggningen var härmed avslutad.16 § Svar på interpellation 1998/99:53 om små-företag inom den hemnära tjänstesektornAnf. 127 Statsrådet ():Herr talman! de harfrågat mig om jag avser att inom en snar framtidlägga fram förslag som kan underlätta för människoratt starta egna småföretag inom den hemnära tjänste-sektorn och om jag avser att vidta åtgärder för att flermänniskor skall kunna uppleva det hedersamt och avsamhället accepterat att vilja starta företag och arbetainom den hemnära tjänstesektorn.Låt mig börja med att säga att regeringen i slutetav presenterade ett program med konkreta åt-gärder för att underlätta och förenkla för småföreta-gen. Programmet skall ses som ett första steg motförstärkta insatser för regelförenkling och för att sti-mulera människor till att starta och driva företag ochframför allt våga växa som företagare.Programmet omfattade åtgärder för att bl.a. för-bättra förutsättningar för effektivare konsekvensana-lyser av reglers effekter för små företag hos myndig-heter, i utredningsväsendet och inom Regeringskans-liet, förenkla företagens uppgiftslämnande till myn-digheter, bättre service och information från myndig-heter, kortare handläggningstider och klarare spel-regler mellan kommuner, landsting och småföretag.Den utbredda svartproduktionen av tjänster somriktas till hushållen skapar osund konkurrens ochhindrar företag från att etablera sig och bedriva vitverksamhet inom denna sektor. Löntagare tvingaseller lockas också till svartarbete utan tillgång till detsociala skyddsnät och andra förmåner som en vitanställning innebär.En av orsakerna till den utbredda svarta produk-tionen inom den hushållsnära tjänstesektorn är attarbete som utförs i hemmet inte kan beskattas, medanarbete i näringsliv och offentlig sektor beskattas.Detta skapar drivkrafter för att utföra produktionoch tjänster i hemmet, även i de fall företag är betyd-ligt effektivare. Konsumenterna köper färre tjänsterän vad som är samhällsekonomiskt optimalt, och detuppstår ett stort utrymme för en svart sektor. Dentypen av tjänster som riktar sig till hushåll kan oftaockså utföras av hushållet självt. Av denna anledningblir möjligheterna för privata aktörer att konkurreraom tjänsterna än mindre.Det är angeläget att höja statusen hos låglöneyr-ken och då även inom den hushållsnära tjänstesek-torn. Debatten kring dessa frågor har en tendens attfastna i gamla värderingar och gamla föreställningarom ett pigsamhälle långt tillbaka i historien. Det ärdags att lyfta debatten och diskutera vilka ändringarsom är lämpliga för att höja statusen på arbete medtjänster riktade till hushållen och för att stimulera tillökat företagande och ökad sysselsättning inom dennasektor.Vad gäller de frågor som rör skattelagstiftningenkommer flera frågor, som har anknytning till de pro-blem som tas upp i interpellationen, att behandlas i depågående skattesamtalen mellan partierna.Anf. 128 ():Herr talman! Jag får tacka för svaret. Det positivai svaret är att statsrådet har identifierat problemen.Dem hade jag i och för sig redan beskrivit i min in-terpellation. Det jag saknar är konkreta förslag, ochjag får fortfarande inget grepp om var regeringenegentligen står i frågan om hushållsnära tjänster.Det har gått sedan jag lade fram in-terpellationen. Det har gått , och undertiden har propositionslistan kommit som visar vadregeringen skall lägga fram för förslag till riksdagen.Jag läste med iver i den. Tyvärr hittar jag inte mycket.Det var nästan som jag skulle ta till det knep manhade när man var barn, att det var skrivet med osyn-ligt bläck, att det skulle ändå finnas någonting somhandlade om tillväxten, småföretagen och de hushåll-snära tjänsterna. Men det fanns alltså ingenting.Jag skrev interpellationen av flera skäl, och deskälen kvarstår. Arbetslösheten är fortfarande hög.Det är problem med att det är väldigt mycket svar-tjobb, med alla de problem som det innebär för demsom utför jobben och som vi är medvetna om bådatvå. Man ställs t.ex. helt utanför trygghetssystemet.Jag tycker att man måste göra någonting åt småföre-tagens villkor. Också försöker jag få ett grepp omvilken syn regeringen har i denna fråga. Inget av detfår jag.Som jag sade har mycket riktigt pe-kat på problemen men inte dragit några slutsatser. Detförsta svar jag får är att regeringen precis lagtfram ett program med ett antal punkter för småföreta-garna. Men vad har blivit av det? Det hjälper inte lägger fram ett program, det måste komma någotkonkret till oss i så att vi kan fatta beslutom det. Det tangerar tanken. Bara jag tar upp detta.Sedan pekar statsrådet på att det blir en osundkonkurrens inom denna sektor eftersom det finns såmycket svartjobb. Vad skall man dra för slutsats avdet? Det dras ingen slutsats. Jag kan dra slutsatsen,och det har en del utredningar också gjort, att detnaturligtvis beror på att skatten är så hög. Det är där-för det är så mycket svartjobb. Jag vill ta bara ettexempel. När statsministerkandidaten ha en hushållerska behövde han extraför att betala ut en lön efter skatt på till sinhushållerska. ger för den som utförjobbet. Det säger en del om vilka problem vi har iSverige.Det har gjorts en hel del undersökningar om var-för folk jobbar svart. Det finns ett skäl som domineraröver alla andra skäl och det är skatten. av detillfrågade anger att det är skatten som är problemet.Visst kan man utföra jobbet själv. Men folk efter-frågar dessa tjänster. De vill få dem utförda proffsigt.EU-projektet visar att det finns en efterfrå-gan, bara priset är rätt. Det var barnfamiljer och äldresom efterfrågade sådana tjänster.Jag har fortfarande en fråga som jag inte får svarpå i interpellationssvaret. Vad är regeringens syn närdet gäller hushållsnära tjänster?Politik är inte bara att vilja. Jag förstår att MonaSahlin vill väldigt mycket. Det finns många positivauttalanden och också många negativa uttalanden, intefrån statsrådet utan från andra statsråd. Därför är detså svårt få något grepp om vad regeringen egentligenvill göra. Statsrådet kan ju ändå göra något. Jag kanbara lägga fram förslag. Vad vill och vad kan rege-ringen göra? Vad kommer regeringen att göra och närtänker man i så fall göra det?Anf. 129 Statsrådet ():Herr talman! Jag vill börja med ett påpekande.Marietta de säger att det inte finnsnågot i propositionslistan som handlar om tillväxt.Jag vill betona att det finns något som heter vårbud-geten. Jag lovar att det där kommer att handla omtillväxt, inte bara i ord utan också i handling.Sedan säger interpellanten att det program som vilade fram , som gick ut på att bocka av detsom Småföretagsdelegationen föreslog, inte var kon-kret bara därför att det inte hade kommit till riksda-gen. Jag vill understryka att det finns många förslagom förenklingar för småföretagen som går att genom-föra direkt av ett departement eller en departe-mentschef och i konkreta uppdrag till myndigheter.Det var ett sådant program som lades fram i decem-ber, och det kommer mera på detta område i vårbud-geten. Det är ett, om inte ett evigt så i alla fall ettlångsiktigt projekt att förändra attityder till småföre-tagande hos myndigheter, i och isamhället i stort. Jag lägger mycket stor vikt vid detarbetet.När det gäller de hushållsnära tjänsterna har jagförsökt att väcka en debatt om själva innebörden avtjäntesektorn. Jag är övertygad om att det inte bara -även om vi skall återkomma till det - är en frågeställ-ning som berör skatteförändringar eller regelföränd-ringar. Det är också en attitydfråga. Jag har på ettaktivt sätt velat medverka till att bryta den snedföre-ställning och nedvärdering som finns av dessa tjäns-ter, och det är inte oviktigt. Om skatten vore det endaproblemet skulle den enda lösningen i så fall vara attfastställa skatten till noll, eftersom den svarta sektornalltid kommer att vara billigare än den vita.Det gäller att skaffa sig en helhetssyn på hur dehushållsnära tjänsterna kan ingå i strategin för att fåtjänstesektorn att växa. Som interpellanten säkert vetär ju tjänstesektorn den sektor som växer snabbastredan i dag, men det handlar om en annan typ avtjänster än dem som vi nu diskuterar.Jag gör alltså mitt för att försöka att få detta att blien viktig del i strategin.Anf. 130 ():Herr talman! Det var bra att frågan om attitydernakom upp. I svaret står det att det är dags att lyfta de-batten. Då kan jag bara konstatera att det behövsnågon form av intern självkritik inom socialdemo-kraterna. Vi andra - moderater, folkpartister ochkristdemokrater - har för länge sedan lyft debatten.Jag vet aldrig att vi över huvud taget har fört debattenpå den låga nivån och talat om pigor, det har vi aldriggjort. Vi har lagt fram konkreta förslag som alltid harblivit avslagna.Vi får beskedet att vi skall vänta och vänta, och nuskall det komma förslag i vårpropositionen. Vi harväntat på ganska många vårpropositioner ochtilläggsbudgetar för att få förslag om tillväxt, men nukommer de. Okej, jag tror på det. Det kommer förslagi vårpropositionen, helt klart. Och skall dessa för-slag lösa alltihop. Jag måste säga att jag är lite iro-nisk. Jag tror inte riktigt att det är så enkelt. Vad ärdet som tar emot inom regeringen för att göra något åtdenna sektor?Det finns svartjobb inom många sektorer och intebara inom den sektor som jag talar om. har gjort en undersökning om svartjobb,och där säger man att det är just inom de hushållsnäratjänsterna som svartjobben är helt dominerande. Detframgår också av denna undersökning att det beror påskatten. Då kan man inte blunda för detta.Det antyds också i svaret att det pågår diskussio-ner om detta med skatterna i skattesamtalen. Ja, detgör det. Vi tar upp den frågan. Men vad tycker soci-aldemokraterna? Om man skall föra diskussion ochförhandla i skattesamtal måste man ju veta vad mansjälv vill. Vi har alla svårt att få något grepp om vadsocialdemokraterna vill. Vad tycker socialdemokra-terna i den här frågan?I dagens kan man läsa att finansministern ärväldigt kallsinnig till att göra någonting åt de hushåll-snära tjänsterna. Det är alltså många dubbla budskap.Jag betvivlar inte vilja att göra nå-got. Hon har gjort många positiva uttalanden somskulle kunna vara mina egna om hur viktigt det är attgöra något för denna sektor. Men det handlar intebara om vilja. Man måste också kunna göra något.Mona kan göra någonting. Det gäller nubara att övertyga de andra inom regeringen. Inomdenna sektor finns det möjlighet för väldigt mångasom är arbetslösa, och vi har fortfarande stor arbets-löshet inom tjänstesektorn även om det är många somhar börjat att jobba där.Det finns t.ex. många ungdomar och många somkommer från andra länder. Detta är ett bra sätt att fåin en fot på arbetsmarknaden. i Kungälvvisar också att det var väldigt många av dem som vararbetslösa som var beredda att jobba i denna sektor.Och behövs det en attitydförändring.Men kom inte och säg att det är vi som har försöktatt hålla nere debatten. Vi har försökt attlyfta den. Det är ingen skillnad om man städar mittrum här i eller om man skulle städa hemmahos mig eller hos . Det är inte hellernågon skillnad om man krattar löv utanför Rosenbadeller i min trädgård. Det är ju lika mycket värt. Mendetta arbete har blivit nedvärderat i debatten, men inteav oss utan mest av egna partikamrater.Det är bra att debatten nu lyfts. Men svaret på minfråga var att det skulle komma förslag i vårproposi-tionen. Vad är det som kommer i vårpropositionen?Kommer det någonting som gör det lättare att köpadessa tjänster och utföra dem vitt, för det är ju detsom det handlar om.Anf. 131 Statsrådet ():Herr talman! Det är intressant när dePourbaix-Lundin säger att de borgerliga partierna iåratal har haft denna uppfattning, varit överens omden och drivit den. Men jag såg inte ett enda förslagtill som ni hade majoritet,som handlade om att man skulle underlätta för dehushållsnära tjänsterna. Det är lätt att prata om hus-hållsnära tjänster, men hur definierar man dem? Vil-ken metod vill man använda om man skall stimuleradem?Det finns och har funnits väldigt många förslag,också bland de borgerliga partierna. Skall man sub-ventionera skattesidan för de individer som nyttjartjänsten? Skall man stimulera de företag som jobbarinom denna bransch? Och hur gör man avgränsning-en?I vårpropositionen kommer det att presenteras entillväxtpolitik. Sedan diskuterar vi vilket utrymme detfinns för skatteförändringar. Vilka förändringar ärviktigast för tillväxten? Och hur prioriterar vi blanddem? Det är riktigt att den här frågan dyker upp frånmånga av de borgerliga partierna vid skattesamtalen.Men ni tar ju upp precis allting, men det finns intealltid en tanke om att det skall finansieras, att detskall ha en fördelningsprofil och att man måste prio-ritera. Detta måste emellertid regeringen ta hänsyntill, och det kommer vi också att göra.I vilken mån vårpropositionen kommer att inne-hålla förslag om detta vet jag inte. Skattesamtalenhåller på mycket längre än . Men det är vik-tigt att det görs en prioritering som handlar om vadsom nu är väsentligast för att få i gång tillväxten ochför att i socialdemokratisk anda ansvarsfullt användaeventuellt utrymme för de skattesänkningar som kanfinansieras och som är väsentligast för tillväxten.Men jag vill återigen betona att när det gälleranalysen av hur väsentlig denna sektor är och hurnedvärderade dessa yrken ofta är i debatten håller jagmed . 132 ():Fru talman! Vi moderater, och kd hartillsammans lagt fram ett konkret förslag. Vi är be-redda att diskutera. Vi säger inte att det behöver bli såsom vi har föreslagit, men vi har ändå satt ned fotennågonstans. Det är det som jag upplever att regering-en inte har gjort, inte samfällt i alla fall. Några minist-rar säger något och en annan minister säger något heltannat. Det är därför vi aldrig får något grepp på detta.Det måste vara svårt att diskutera och förhandla mednågon annan om man inte själv vet vad man tycker,men det är ert problem.När det gäller om det finns ekonomiskt utrymmeför detta, kan man fråga: Vad är alternativet? Mångaär ju arbetslösa, och det är inte heller gratis. Det kos-tar ju också pengar.De förslag som vi har lagt fram är finansierade,och de har med arbetsmarknadspolitiska åtgärder attgöra. Man får ta pengarna därifrån inledningsvis, förvi tror ändå att det kommer att löna sig i det långaloppet. Vi har finansierat vårt förslag och har intebyggt upp några luftslott över huvud taget.Jag har fått ett besked, att det kommer något omtillväxt i vårpropositionen. När det gäller de hushåll-snära tjänsterna kommer det inte någonting ännu,vilket jag tycker är beklagligt. Detta skulle ju vara endel i tillväxten och i att faktiskt få ned arbetslösheten.En del av den attitydförändring som vi båda är över-ens om behövs skulle ju vara att visa att detta är okej,att det är jättebra att jobba med dessa uppgifter. Detskulle kunna underlätta även på en del andra områdenom vi fick till denna attitydförändring.Man kan ju fråga varför vi har ROT-avdragen.Varför har vi haft dem? Som kvinna kan jag tycka attdet är fruktansvärt orättvist, för det handlar nästanbara om de typiskt manliga jobben. Det som jag utför,att putsa fönster, behöver man inte göra någonting åt.Men för att sätta in fönster finns det ett ROT-avdrag.Jag måste avsluta med att säga att jag tycker attdet är lite som att klippa grisen; det är mycket skrikoch lite ull från regeringens sida.Överläggningen var härmed avslutad.17 § Svar på interpellation 1998/99:81 om fa-miljepolitikenAnf. 133 Statsrådet ():Fru talman! har frågatsocialminister om han har för avsikt attutreda hennes idé om ett s.k. familjekonto för att geföräldrar ökade möjligheter att vara tillsammans medsina barn när barnen är lite äldre. Arbetet inom rege-ringen är fördelat så att det är jag som skall svara påinterpellationen.Målet med familjepolitiken är att barnens behovoch rättigheter skall ställas i främsta rummet. Famil-jepolitiken har inriktats på att stödja barnfamiljernaekonomiskt, främst via ett barnbidrag lika för alla,men även genom bostadsbidrag till barnfamiljer medlåga inkomster och stor försörjningsbörda. Föräldra-försäkringen ger föräldrar en verklig möjlighet attkombinera förvärvsarbete med föräldraskap. Familje-politiken skall också underlätta för föräldrar att väljaden omsorg för barnen och den arbetsfördelning sompassar dem och barnen bäst.Den svenska föräldraförsäkringen är unik i värl-den. Den sätter barnet i centrum och har genom sinflexibilitet givit familjer med mycket olika villkormöjligheter till tid med barnen efter vars och ensbehov. Föräldrapenningen kan användas till dess attbarnet fyller eller avslutar sitt första skolår.Föräldraförsäkringen ger föräldrar en verklighet möj-lighet att kombinera föräldraskap med arbete utanförhemmet. Föräldraförsäkringen utgår från att bådaföräldrarna tar ansvar för barnen och präglas i storutsträckning av regeringens jämställdhetsperspektiv.Vi har dessutom fr.o.m. höjt er-sättningsnivån i föräldraförsäkringen till , vilketökar den ekonomiska tryggheten.Om varje familj får möjlighet att ordna omsorgs-frågan på det sätt den själv önskar skapas störretrygghet för barn och föräldrar. Det innebär att detmåste finnas barnomsorg utanför hemmet för demsom vill ha det. Detta är viktigt både för barnen ochför föräldrarna. Kommunerna är skyldiga att tillhan-dahålla barnomsorg för barn i åldrarna ett till tolv årom det behövs med hänsyn till föräldrarnas förvärvs-arbete, studier eller barnets eget behov.En solidariskt finansierad välfärd förutsätter ettgemensamt ansvar. I har vi valt att utformafamiljepolitiken som ett gemensamt ansvar avsett attutjämna ekonomiska skillnader mellan familjer medoch utan barn, samt över livscykeln. Ett familjekon-to/barnkonto ökar inte barnfamiljernas flexibilitet ochvalfrihet. Ett barnkonto är inte något reellt alternativför familjer med låga inkomster och små marginaler.Få barnfamiljer kan göra så stora avsättningar somskulle krävas för att täcka inkomstbortfall. Det systemsom förordar skulle gynnade familjer som har mycket goda inkomster. Om deekonomiska förutsättningarna fanns vore det ett bättrealternativ att bygga ut föräldrapenningen än att införaett individuellt barnkonto. Det skulle dessutom kom-ma betydligt fler till del.Nästan alla småbarnsmammor har ett arbete utan-för hemmet. Andelen med heltidsarbete har ökatunder 90-talet. Både män och kvinnor kan numerakombinera förvärvsarbete med föräldraskap. finns det möjlighet att deltidsarbeta till dess attbarnet fyller . Dessutom tillkommer möjlighe-ten att nyttja föräldrapenning på kvarts, halv eller helersättningsnivå, vilket gör det möjligt för föräldrar attfå ekonomisk kompensation vid deltidsarbete.Den viktigaste förutsättningen för en god välfärdär statsfinanser i balans, och vi är där . Regeringensarbete för att sanera statens finanser har varit fram-gångsrikt. En stabil grund har lagts för en ekonomisktillväxt . Möjligheten att nåmålet att främja en god uppväxt för barn och ungdo-mar har därmed avsevärt förbättrats. Nivåerna förbarnbidraget och föräldraförsäkringen har redan kun-nat höjas, och vi planerar att ytterligare höja barnbi-draget under mandatperioden.Av störst betydelse är att så många som möjligthar ett arbete.