prot · GM0998 · 1999-05-21 00:00:00 — Jag har deltagit i den grupp som utvecklat Bam-se , då jag var tvungen att sluta pågrund av andra uppdrag. Jag har planerat luftförsvarunder dels i flygvapenförband, dels i armé-förband. Jag tror att jag rätt så väl vet betydelsen avett medellångt luftvärnssystem som Bamse.Fru talman! Jag tackar försvarsministern för sva-ret. Jag tycker nog att det var bra att det kom ett rege-ringsbeslut i denna fråga. Det vore naturligtvis bättreom det hade kommit tidigare. talas det om 350miljoner plus 350 miljoner . Det blir sam-mantaget 700 miljoner.Det hade varit bättre om man hade fått ett besked ibörjan av året. Det hade varit bättre för industrin ochför de anställda där och för försvaret och de anställdadär. Det hade underlättat export av systemet - någotsom är på gång. Möjligen hade kostnaderna blivitlägre om man hade haft klara riktlinjer inför fortsätt-ningen.Min förhoppning nu är att regeringens beslut stårfast och att de 700 miljonerna verkligen omfördelasinom detta område. Beslutet kom lägligt två dagarföre första maj, då statsrådet skulle åka tillKarlskoga. Jag lyssnade på TV och hörde att hontalade om 700 miljoner, varav huvuddelen skullehamna i Karlskoga.Nu undrar jag om regeringen står fast vid detta.Är det fortfarande tänkt att huvuddelen skall hamna iKarlskoga? Försvarsministern har i en intervju gettuttryck för en annan inriktning när det gäller hurdessa pengar skall användas. Jag har också hört stats-rådet vidhålla att det hon sade i Karlskogafortfarande gäller. Vad händer om samarbetspartnernMiljöpartiet ställer krav, i likhet med vad som händetidigare ? Står regeringen fast vid detta beslut?Det är viktigt att det kommer ett besked här ikammaren . Det är viktigt för försvarsindustrin.Det är viktigt för de anställda i industrin. Jag vet attutvecklingsingenjörer där planerar för en annanframtid om det inte blir någonting av detta. Jag troratt det är viktigt för försvaret, allrahelst i dessa dagardå det är en sådan turbulens. Framför allt, fru talman,är det viktigt för vårt långsiktiga luftförsvar.Vi kan se tragiken på . Jag tror att det ärungefär så framtidens krigföring kommer att se ut.Det kommer att ske luftangrepp såväl somunder mörker. Vi vet ingenting om hurläget ser ut i vårt område om säg tio år.Det står på s. 2 i svaret om luftförsvaret och Sve-rige. Det bekymrar mig något att det i det avsnittetinte står någonting om luftvärnsrobotsystemet Bamse.Visserligen nämns på s. 1 inriktningen och2009, men det borde ha funnits med under avsnittetom luftförsvar i försvarsministerns svar. Där finnsingenting om Bamse, vilket bekymrar mig något. Dematerielsystem som där räknas upp är nog goda, menman kan inte hantera luftförsvaret på samma sätt meddem som man kan göra med ett medellångt luftvärns-system.Ett Bamsesystem ger skydd för våra baser där vå-ra skall finnas. Det ger skydd för be-folkningscentrum som t.ex. huvudstaden. Det harallväderskapacitet, och den krigföring som vi serframför oss är oberoende av dagrar. Detta är, frutalman, nog så avgörande för om en angripare skallangripa eller inte.Om jugoslaverna hade haft tillång till detta systemtror jag inte att det hade blivit några angrepp. Jag ärganska övertygad om detta. Det glömmer vi ofta bortnär vi talar om luftförsvar.Avbryts projekten nu tror jag att det blir svårt attåterkomma. På s. 35, bl.a., i ÖB:s skrivelse från den19 maj står det om betydelsen. Jag beklagar att för-svarsministern här inte kunde säga samma saksom statsrådet sade i . Jag hoppas attdet kommer ett besked i försvarsministerns replik omdetta.Anf. 98 ():Fru talman! Luftvärnssystemet behövs.Inte minst har visat vikten av ettstarkt luftvärn och vikten av att kunna bekämpa ochskjuta ned de flygplan och kryssningsmissiler ochannat som kommer in över ett land för att föröda det.Det visar också att kompetensen och kunnandet inomområdet styrda vapen blir alltmer strategiskt viktigtför ett land som vill försvara sig och att området styr-da vapen är ett kompetensområde som vi måste slåvakt om.Fru talman! är det nedlagt ungefär 2 mil-jarder kronor i Bamsesystemet. Man kunde låta tidi-gare och äldre vapensystem gå på sparlåga ett tag, föratt sedan köra i gång svarvarna, fräsarna och borrar-na, ta fram verktygen igen och fortsätta utvecklandetoch produktionen. Med dagens vapensystem och meddagens mycket höga kompetens i utvecklingsverkstä-derna sitter kunnandet i alla de medarbetare som finnsi företagen. Den dagen medarbetarna tröttnar på attvänta på besked från försvarsministern tappar Sverigeinte bara möjligheten att utveckla Bamse utan ocksåmöjligheten att faktiskt upprätthålla förmågan imånga av de vapensystem som vi redan har i försva-ret.Därmed är bristen på besked och avsaknaden avklara löften från försvarsministern skadlig. Det skadar möjligheten att behållakompetensen och kunnandet i industrin. Det skadarde strategiska möjligheterna att upprätthålla dennakompetens på sikt.Nu är det bra att regeringen har tagit ett beslut omatt lägga extra på materielinköp.Jag var mycket glad för del efter MonaSahlins besked om att den "absolut storadelen" av dessa skulle hamna iKarlskoga. Jag hoppas att statsrådet kan ge ett klartbesked om att det i den "absolut stora delen" avde som skall hamna i Karlsko-ga också ryms möjligheter att fortsätta utveckla Bam-se.Sverige behöver ett väl fungerande luftvärnssys-tem. behöver möjligheten att upprätthållakompetensen inom detta mycket viktiga område.Anf. 99 Försvarsminister ():Fru talman! Jag ber att få tacka interpellanternaoch även för inläggen.Jag vill först ge den kommentaren att inläggensmera allmänpolitiska delar naturligtvis kommer attdiskuteras i kammaren . Men jagvill gärna klargöra att det inte är så att Vänsterpartietoch har att göra med försvarspolitiken.Det klargörs i ett uttalande som gjordes av statsmi-nister och partiledarna valet, där försvarsuppgörelsen uttalat undantogsfrån samverkan mellan Socialdemokraterna, . Vi samverkade med Cen-terpartiet, och vi förde bra överläggningar med före-trädare för de övriga borgerliga partierna i vintras.Fru talman! Beträffande de frågor jag har fått villjag göra följande kommentarer. byg-ger på att nya generationer ubåtar skall kunna anskaf-fas. är den svenska flottan just i färd med atttillföras tre helt nya fartyg av Gotlandsklass. I ÖB:sförslag till planering framåt finns två fartyg av Väst-götaklass. ÖB menar för sin del att det är möjligt attha två fartyg i reserv. Det är den bedömning somöverbefälhavaren gör. Vi kommer i Försvarsdeparte-mentet, i dialog med Försvarsberedningens ledamö-ter, att analysera hur stort behovet av fartyg är.Ubåtssystem är sannolikt sådana att ett lämpligt antalfartyg är tillgängliga året runt där de behövs för attupprätthålla systemet.Den andra kommentaren gäller Bamse. Bamse ärfinansierat t.o.m. . Företaget har begärt att såtidigt som möjligt få en förklaring om fortsatt verk-samhet efter 2001.Vi har undersökt begreppet tidskritiskhet för olikamaterielprojekt. Man har argumenterat på ett likartatsätt. Regeringen har vid olika tillfällen under vårengett besked som innebär att ett antal projekt befunnitsi ordets verkliga mening tidskritiska och följaktligenhar man fått möjlighet att gå vidare. Det gäller ocksåverksamhet som ligger inom Celsiuskoncernen.De medel som regeringen har tillskjutit är tillÖB:s planeringsram. ÖB kommer att inkomma medförslag i hur de skall läggas ut på materiel eller verk-samhet. Den frågan kommer ÖB att hantera. Först närvi ser materielplanen, som ÖB skall lämna in den15 juni, är det möjligt att ange hur överbefälhavarenser på vilken avvägning som skall göras mellan mate-riel och annan verksamhet inom Försvarsmakten. Dåfinns möjligheten att finan-siera Viking- och Bamsesystemen.Anf. 100 ():Fru talman! Oavsett inverkan av Vänster- ellerMiljöpartiet i uppgörelsen konstaterar jag att de ärnöjda. Det är olycksbådande nog. Jag konstaterarockså att vi är överens om att det behövs ett visstantal ubåtar för att upprätthålla systemet, dock är viinte överens om antalet. Men måste vikomma fram till ett sådant antal. De som jobbar meddetta anser att sju är ett absolut minimun.Fru talman! Jag tror inte att jag och försvarsmi-nistern har olika uppfattningar om den betydelsesvensk försvarsindustri har och har haft för stora delarav näringslivet - både direkt och indirekt. Där finnsdet s.k. spill over-fenomenet, som har gett upphov tillmånga nya arbetstillfällen i branscher som har fram-tiden för sig. Ett bra exempel är den svenska mobil-telefonins beroende av inte minst den militära flyg-tekniken.Jag nämnde i min interpellation att professorGunnar vid Kungl. Tekniska högskolan iStockholm gjort en utredning som heter ProjektetViking som nordisk industriell kompetensgenerator. Iutredningen hävdar professor att kommer att utveckla en speciell industriellteknik i gränssnittet mellan undervattensteknik ochmekanisk teknik, som är dåligt representerad vid detraditionella tekniska högskolorna.Avancerad produktion av typ är ofta sam-hällsekonomiskt självfinansierande. Resultaten av ettprojekt av detta slag generar ett stort antal nya pro-dukter och nya användningsområden.Fru talman! I har vi byggt ubåtar sedan1904. är det land som har byggt flest olikaserier i världen. byggs ubåtarna av Kock-ums i . En stor del av tillverkningen ligger bl.a. vid Karlskronavarvet.Dagens interpellation gäller den nya generationenubåtar som är ett samnordiskt projekt, Projekt , och deltar aktivt, och Fin-land deltar som observatör. Inom projektet har undercirka pågått en studie och konceptarbetevid bl.a. i . Ingenjörer och marinpersonal från de nordiska länderna har deltagit.En av mina frågor i interpellationen gällde vilkainitiativ näringsministern är beredd att vidta för attsäkerställa projektering och tillverkning av ubåtar iSverige även i fortsättningen. Det enda svar för-svarsministern ger här är följande: "Beträffande Vi-king är verksamheten nu säkerställd för resten av1999, men fortsatt verksamhet är beroende av flerafaktorer, bl.a. av övriga nationers deltagande. "Fru talman! Enligt uttalanden från ansvariga inomProjekt klartecken för de kommande tvååren för att projektet inte skall hotas. Signalerna frånSverige är i högsta grad avgörande för hur Danmarkoch ställer sig till fortsatt samarbete. Bollenligger i mångt och mycket hos oss.Den brist på besked och långsiktighet som kän-netecknar den nuvarande regeringen ökar risken föratt de människor som jobbar i Projekt andra arbetsuppgifter då tillfälle ges. Detta harredan inträffat i . Det är inte möjligt att byggaupp dagens kompetens igen. Därför är nuvarandetillstånd ett hot mot framtida möjligheter att liggalängst fram i konstruktion och byggande av ubåtar.Fru talman! Fortsättningen för Projekt enbart en försvarsfråga utan är i högsta grad ennäringslivsfråga. Är försvarsministern beredd attdriva frågan i den regering som försvarsministern ären del av så att Projekt ett positivt ochlångsiktigt besked? Nuvarande brist på besked ärskadligt för hela vår försvarsindustri.Anf. 101 ():Fru talman! Jag skall börja med att instämma iOla beskrivning av hur det är inom indust-rin. De flesta som arbetar med detta är kvalificeradeutvecklingsingenjörer. De går inte och väntar på an-nan sysselsättning. De vill ha klara besked om vadsom gäller, annars försvinner de. Då lär det bli svårt,t.o.m. omöjligt, att göra en omstart.Fru talman! Jag skall kommentera försvarsminis-tern angående samarbetsparterna Vänster- och Miljö-partiet. Det må vara att det står på ett papper att deinte skall omfattas. Men vi vet alla hur det är i verk-ligheten och den turbulens som uppstod förra hösten.Det fanns en överenskommelse i försvarsutskottetmellan socialdemokrater och moderater som kullkas-tades över efter ett inhopp av . Jagminns inte om det var försvarsministern eller finans-ministern som fick åka hem från för att rätaut det hela. Försvarsministern hänvisar till Centerpar-tiet. Det blir faktiskt ingen majoritet av socialdemo-krater och centerpartister i kammaren. Man är bero-ende av och goda vilja.Det vore betydligt bättre att försöka göra upp med ettannat parti. Då hade vi inte haft denna debatt i dag.Försvarsministern sade att det finns en finansie-ring . Men vi måste fatta beslut föratt veta vad som skall hända sedan. Det är för attsäkerställa förberedelser av serieleveranser. Det ärden stora delen, och det beslutet borde ha fattats ibörjan av detta år. Naturligtvis borde frågan ha fun-nits med i budgetpropositionen , men det gickav förklarliga skäl inte på grund av rådande turbulens.Det är , men det går nog att ordna. För-svarsministern har möjlighet att i kammarenklara ut hur det skall vara. Det är viktigt att för-svarsindustrin får ett besked, inte minst för att detsker förberedelser för en möjlig export av systemet.En förutsättning är att systemet finns och utvecklas iSverige, annars tror jag att det blir för svårt med ensatsning på export.Nu skall man avvakta ÖB:s planeringsram somskall läggas fram . Om robotsystemetBamse inte kommer att finnas med, gäller inte stats-rådet ord från i om hu-vuddelen av de ? Det vorevärdefullt om försvarsministern tog tillfället i akt att svara. Det vore bra för regeringen, för Boforsoch för försvar.Anf. 102 ():Fru talman! Tilltron till politiken skadas när ettstatsråd i en berörd ort ger ett besked om att huvud-delen av pengarna skall hamna i och manfår brist på besked i andra sammanhang från andrastatsråd när de refererar precis samma regeringsbe-slut. Tilltron till politiken skadas faktiskt av den härtypen av dubbla budskap. Bristen på besked ochdubbla budskap skadar möjligheterna att få de mycketduktiga, skickliga, kompetenta ingenjörerna i Karl-skoga att stanna kvar så att projektet kan fullföljas.Att inte fortsätta med serieförberedelser av Bamseinnebär kapitalförstöring. I så fall har vi slängt 2miljarder i sjön. Det innebär förödelse av nödvändigkompetens. Det innebär förlorade exportintäkter. Ochdet viktigaste av allt: Det innebär försämrade ochsvagare möjligheter att försvara vårt land.Vi behöver ett starkt luftvärn . Vikommer att behöva ett ännu starkare luftvärn för attklara vårt basförsvar, för att klara JAS-systemet, föratt klara alla de samhällsviktiga funktioner vi har. Viser i och Kosovo hur lätt det är att slå utdem i ett samhälle utan bra luftvärn.Herr statsråd! Se till att ge goda, snabba och posi-tiva besked för alla dem som jobbar med Bamsesys-temet.Anf. 103 Försvarsminister ():Fru talman! Beträffande vill jag säga attdet är klart att det är en utmaning eller ett dilemma attSverige nu har tre alldeles nya fartyg, där det visar sigatt livslängden för dessa fartyg antagligen kommer attvara längre än vad man tidigare utgått från. Och nogmåste man ha som sin grundval en föreställning omefterfrågan av stridskrafter när man bedömer de in-dustriella frågeställningarna.Jag vill också nämna att i förhandlar re-geringen med de borgerliga i om fråganom ifall skall ha ett ubåtsvapen och, i såfall, om skall vara kvar i . I dennorska regeringens materielplan framåt ligger ingapengar avsatta för anskaffning av ubåtar. Norskaregeringen har för övrigt tillsatt en helt nyförsvarskommission för att gå igenom det norskaförsvaret.Det betyder att vi i mycket hög utsträckning är ibehov av samverkan med våra nordiska grannar förfrågan om fortsatt svensk ubåtsförmåga av det para-doxala skälet att vi just nu sitter med en synnerligenhögmodern ubåtskapacitet.Vi har också haft en serie över-läggningar med företag i försvarsindustrin. Det harvarit positiv respons för de önskemål jag uttryckte, attdet skall vara möjligt att hitta former för att skjuta påbetalningar och leveranser i på det att vi skallkunna klara utvecklingsprojekt i framtiden.De formella förhandlingarna förs av . Jag kan säga att det är en mycket viktigdel som ÖB nu kan väga in, så att ÖB kan se vad detfinns för utrymme för olika materielutvecklingarinom de ramar som ÖB har fått av regeringen. Indust-riförhandlingarna gör det möjligt att få en inriktningpå materielanslagets användning som gör att vi fort-satt kommer att ligga i teknologisk och industrielltoppnivå i många hänseenden.Behovet av luftvärn i kombination med andra luft-stridskrafter är en viktig del i både ÖB:s förslag ochdet som har varit regeringens utgångspunkter i kon-trollstationspropositionen. Den exakta avvägningenmellan olika luftvärnsräckviddssystem och flygstrids-krafternas förmåga att bekämpa t.ex. den typ av mis-siler som finns i moderna nutida krig är ett arbete sompågår i Försvarsdepartementet i samspel med berördamyndigheter, och vi kommer att fortsätta det. Jagräknar med att vi får ett gott underlag för detta närÖB:s materielplan kommer.Låt mig slutligen säga att de pengar som regering-en gett ÖB som ny planeringsram kommer att under-lätta för materielsystem under de kommande budget-åren. Det kommer att kunna underlätta för omställ-ningsprocesser och för utvecklingsprocesser ocksåinom och de delar av Celsiuskoncernensom där är verksamma.Anf. 104 ():Fru talman! Den bästa förutsättningen för att sam-arbetet om den nya generationens ubåtar skall gå väloch fungera är naturligtvis att vi själva vet vad vi vill.I framtiden hoppas jag att vi har möjlighet att expor-tera en hel del av våra ubåtar. Vihar ett samarbete med som tarhand om äldre ubåtar. har visat intresse.Fru talman! Min andra delfråga till ministern ly-der så här: Ämnar ministern driva frågan om gemen-samma exportregler för försvarsmateriel inom EU?Den har jag fått svar på.Om jag förstår försvarsministern rätt antyder mi-nistern att det i så fall skall vara på våra villkor. Jagciterar ur ministerns svar: "En svensk målsättningdärvidlag är att uppnå ett resultat inom ramen förbefintliga svenska riktlinjer för krigsmaterielexport.Förhoppningsvis kan förslagen ha relevans även förövriga EU-länder. "Fru talman! Min egen uppfattning är att om våregen frihet är värd att försvara måste detsamma gällaför andra demokratiskt styrda länder.Fru talman! Anser försvarsministern att övrigaEU-länder, t.ex. de som ministern räknar upp i sittsvar - , , , ,- har acceptabla regler då det gäller exportav försvarsmateriel? Är ministern beredd att försökakomma fram till gemensamma exportregler, även omSverige får göra eftergifter på någon eller någrapunkter?Anf. 105 ():Fru talman! I mitt avslutande inlägg skall jag in-leda med en kommentar. Det tycks vara så att densocialdemokratiska regeringen i är visare änden eftersom danskarna väljer attförhandla med de borgerliga partierna. Hade mangjort det här i hade vi inte haft det här be-kymret.Det var ju bra att försvarsministern pekade på attluftvärnssystem är viktiga för luftförsvaret. Det tyck-er tydligen ÖB också eftersom det framgår på s. 35och 52 i det underlag som lämnades . Jagbeklagar att det här inte är utklarat . Dethade underlättat om beslutet hade kommit i budget-propositionen . Då hade vi inte haft den härtvehågsenheten. Då hade industrin vetat vad manskulle göra. Man hade kunnat planera långsiktigt ochman hade inte riskerat att pengarna, som sade, hade kastats i sjön.Jag är övertygad om att försvarsministern vet vadsom står i de handlingar som lämnades ,att det materielsystem vi nu talar om inte finns upp-räknat på listan över det som skall anskaffas. Detfinns under det som skall övervägas . Det är detsom just nu är bekymret. Det är det senare övervä-gandet, som blir.Jag tycker då att det är något anmärkningsvärt atten regeringsledamot kan uttrycka sig på etthelt annat sätt än vad som tydligen är regeringenspolitik.Jag hade hoppats att vi här av försvarsmi-nistern skulle ha fått bekräftat att det som en rege-ringsledamot sade skullestå fast. Men jag kan nu konstatera att så inte är fallet.De anställda i måste fortsätta att vänta ochge sig till tåls i tveksamheten.Anf. 106 Försvarsminister ():Fru talman! Jag anser att den samverkan som vihar inlett inom den s.k. sexnationskretsen - EU-länder - har fått en god förutsättning genom att detunder det brittiska ordförandeskapet i EU, med dennya vid makten, var möjligt attgenomföra denna code of conduct. Den ger regering-arna en möjlighet att tillämpa sina i och för sig rättlikformiga regelverk under samspel, och därmedockså med ökat förtroende länderna emellan.I LOI-arbetet, som skall redovisas , anserjag att en gemensam tillämpning av de i och för sigrätt likartade regler som finns när det gäller export avkrigsmateriel till tredje land är en mycket betydelse-full del. Och jag har sett det arbete som bedri-vits på tjänstemannanivå som framgångsrikt.Får jag också säga till att när mangår igenom det som är öppet i 19 maj-underlaget, ochsom skall vara möjligt att fylla med innehåll till den15 juni, är det betydelsefullt att se att både överbefäl-havaren i sina förslag och regering och riksdag iverkligheten får en större handlingsfrihet ju mer avolika materielsystem som avvägs vid ett och sammatillfälle samfällt av honom och av oss.Jag har agerat med en ge-nomgående strävan: Skjut fram så mycket som detöver huvud taget går på det att vi kan göra en så ra-tionell avvägning som möjligt totalt sett. Endast i defall där det har varit alldeles uppenbart att det harvarit kritiskt i fråga om tiden har jag velat låta vissaprojekt gå före.Överläggningen var härmed avslutad.18 § Svar på interpellation 1998/99:308 omhavsövervakning i ÖstersjönAnf. 107 Försvarsminister ():Fru talman! har frågat mig om jagavser verka för ett utökat samarbete och informa-tionsutbyte mellan de strandägande nationerna runtÖstersjön samt att masterna till radarstation PS 15 pånorra och södra bibehålls i syfte att möjlig-göra en effektiv sjöövervakning runt Gotland.PS 15 har ersatts av en ny transportabel radarsta-tion, PS 870-systemet. Dessa radarstationer är monte-rade på nya på varierande höjder, med enmaxhöjd . PS 870-systemet skall i näraframtid kompletteras med det flygburna radarsystem-et FSR 890. På det sättet kommer Försvarsmakten attkunna täcka större ytor än med PS 15-systemet.Roy fråga berör själva masten tillPS 15, som på grund av sin höjd redan i dagslägetutnyttjas som plattform av flera intressenter, däri-bland civila operatörer. menar att mas-terna på norra och södra , med transmission,sambandsmateriel och reservkraft, borde kunna fåvara kvar som stöd för alternativa sensorlösningar påsikt.Demonteringen av masterna planeras påbörjas iår. Tanken är att nederdelen, , av flertaletmaster kommer att få stå kvar som plattform för an-tenner av annat slag, t.ex. för det civila mobiltelefon-nätet.I interpellationen efterfrågas även om jag avser attverka för ett utökat samarbete och informationsutbytemellan Östersjönationerna.Redan nu sker en livaktig informationsöverföringoch ett kunskapsutbyte rörande säkerhets- och för-svarspolitiska frågor, och självfallet även inom andraområden, mellan nationerna kring . Bl.a.kan nämnas att de nordiska försvarsministrarna träf-fas minst , och den nordisk-baltiskaförsvarsministerkretsen möts minst en gång per år.Vidare hålls kontinuerlig kontakt med samtliga Öster-sjönationer bl.a. genom bilaterala möten på olikanivåer när behov finns.Sverige har även bidragit med totalt40 för upprättande av sjöbevaknings-system i , och . Syftet medsystemen är bl.a. att förbättra sjösäkerheten, assisteravid sjöräddning samt motverka illegal handel.På myndighetsnivå har t.ex. ettomfattande och växande samarbete med flertalet avÖstersjöns strandstater. Ett kontinuerligt informa-tionsutbyte sker inom ramen för . Kustbevak-ningen deltar även i ar-bete för att bekämpa olje- och kemikalieutsläpp tillsjöss.