prot · GM09105 · 1999-06-02 00:00:00 — Sedanskulle utskottet behandla det och fatta beslut när allakände sig mogna att fatta beslut. Och det var den 20maj. Detta har alltså hanterats på sedvanligt sätt,precis som man gör i alla andra utskott. Det märkligai hanteringsordningen är att den borgerliga oppositio-nen inte har sagt ett knyst om vad man nu säger iefterhand, att man inte vill ha en utvärdering för1996-1998.Anf. 131 () replik:Fru talman! Det står att vi inte vill ha en utvärde-ring i denna form. Det framkom ganska tydligt avdessa diskussioner. Jag tycker att det verkar ganskameningslöst att vi försöker redogöra för vad andra harsagt här när faktum kvarstår, nämligen att vi i sak intedelar den uppfattning som står här, att vi formellt intebehöver göra denna utvärdering på detta sätt och attvi har en annan uppfattning om vilka slutsatser somman borde dra av den verklighet som har pågått underdessa år. Det är egentligen det som är det intressantaoch inte formalia, även om jag gärna lägger ned ännumer tid på att diskutera dem. Jag tror att utskottetskulle tjäna på att man diskuterade hur vi kan få ettkonkret arbete där människor också har möjlighet attdelta i utvärderingsprocessen och inte får färdigskriv-na förslag. Och tydligen var inte majoriteten hellerfärdig, eftersom det är ganska mycket som är omänd-rat sedan de första utkasten gjordes.Min fråga till kvarstår, och den an-knyter egentligen till den fråga som han försökte riktatill tidigare om högre räntor ochlägre priser. Först och främst står inte det som JanBergqvist påstår i det borgerliga yttrandet, utan vadsom står är ju att det hade krävts högre ränta för atthålla uppe KPI-måttet. Det handlar just om den skill-naden som är mellan kort och lång sikt. För att kort-siktigt hålla uppe KPI-måttet hade man inte kunnatsänka räntan utan varit tvungen att höja räntan. Men istället har och majoriteten ansett exempelvis ändå borde, trots attinflationsutsikterna såg ut att vara i överkant, ha inletträntesänkningar. Det är en ganska konstig slutsatstycker jag. Jag tycker därför att det är rimligt att JanBergqvist förklarar varför utskottets majoritet gör enhelt annan tolkning och drar helt andra slutsatser omvad man borde ha gjort, även om det sker i ljuset avvad vi nu vet.Anf. 132 () replik:Fru talman! kan inte komma ifrånatt det nu i reservationen står: Att genomföra en sär-skild utvärdering framstår som egendomligt,eftersom den granskade perioden hänför sig till tidenföre förändringen.Det har alltså ingenting att göra med upplägg-ningen av utvärderingen eller innehållet i utvärde-ringen som sådan, utan detta är en invändning motsjälva principen av att utskottet utvärderar underdenna period. Det är, vilket ni själva måste inse, ensvaghet att vi har haft en rad sammanträden där viinte sade att det var det sista sam-manträdet. Vi har alltid den uppläggningen när detgäller sådana här ärenden att vi avslutar behandlingennär utskottet känner sig moget för att slutligen justeraärendet. Och om man inte är mogen att justera vid ettsammanträde så fortsätter man tills man är färdig.Märkvärdigare än så är det inte.När det gäller räntan har jag i en teoretisk diskus-sion sagt, att definiera bort möjligheten av att manhade inlett räntesänkningarna tidigare och fått ettbättre utfall framstår som egendomligt. Man skall intese det som att en räntehöjning har en viss mekaniskeffekt och att man sedan är bunden till detta. Fortfa-rande kvarstår att ni från borgerligt håll hänför tvåolika effekter till en högre ränta utan att kunna reda utdet själva.Anf. 133 ():Fru talman! Jag skulle vilja börja med att instäm-ma i konstaterande att ärden mäktigaste myndighet som vi har. Och det varden även innan vi gjorde den ännu mer oberoende änvad den var tillförne. Därför är det naturligtvis allde-les självklart att dess verksamhet skall granskas ochnagelfaras oavsett när reformeringen ägde rum.År 1992 var det högsta visdom att ha en fastkronkurs. Alla kloka gubbar i den penningpolitiskavärlden var överens om det här. Det ledde till enkatastrof av närmast formidabla mått.Men hur kunde alla dessa kloka män tro att detvar möjligt att man i en ekonomi där statsfinansernavar i fritt fall och vi hade en avreglerad valutamark-nad skulle kunna upprätthålla en fast kronkurs?Med detta vill jag illustrera att klokskapen intealltid är vad den säger sig vara. är det ett fastpenningvärde som är högsta visdom. Jag skulle välknappast tro att den metoden, den doktrinen, leder tillsamma katastrof som den fasta kronkursen en gånggjorde.Vi har här sett exempel på att man bedömerutfallet av penningpolitiken väldigt olika. Efter att halyssnat på kan man dra slutsatsen att detegentligen är alldeles onödigt att över huvud tagetsätta upp mål för verksamhet. Men jagtrodde att det var en av grundbultarna i den nya obe-roende konstruktionen att det ändå fanns en klartuttalad målsättning. Jag delar alltså inte uppfattningenom hur detta skall läggas upp, men så här har ändåtanken bakom detta varit.Min erfarenhet av politik har lett mig till slutsat-sen att synen på demokrati och synen på ekonomi ärkommunicerande kärl. Det kan man se genom attjämföra situationen med situationen före förstavärldskriget. Då gällde för ekonomin att det skullevara extern balans. Det innebär att det skall vara bud-getbalans och låg inflation. Då gällde också att kapi-talet rörde sig fritt över gränserna.Synen på demokrati präglades av en misstro motfolkligt inflytande. Då kunde man öppet argumenteramot allmän och lika rösträtt. Att göra det vorepolitiskt självmord. sköter etablissemanget denfunktionen genom att plocka bort väsentliga politi-kområden från den politiska sektorn.Efter detta fick demokratin sitt genombrott. Keynesianismen hadeett segertåg. Alla ekonomer i var mer ellermindre keynesianer. Då gällde intern balans, alltsåfull sysselsättning; allt annat var underordnat detta.Nu är vi tillbaka i ruta 1. Det är återigen externbalans som gäller. Det är återigen så att kapitalet rörsig fritt över gränserna. Det är återigen så att manmisstror demokratin som styrelseform.Det här tror jag inte kan vinna legitimitet i Sverigepå sikt. I andra länder, med andra erfarenheter ochmed en annan historia, kan en sådan politik ha legiti-mitet men inte här. Därför är jag glad - vid riksdags-behandlingen av reformen beträffande Riksbankenuppfattade jag nämligen att vi inte skulle få möjlighetatt diskutera verksamhet här i kammaren- och tycker att det är bra att vi nu har tillfälle attgöra det. Såvitt har försports mig finns det ocksåmotionsrätt vad gäller årsberättelse.Karin säger att man kan sätta likhetsteck-en mellan en oberoende riksbank och vårt rättsväsen-de. Jag tycker att det är en väldigt konstig jämförelse.Ett självständigt rättsväsende bygger ju inte på själv-bindning, utan det bygger på att man dömer efterlagen. Men riksbankskonstruktionen bygger på skall göra sig oberoende av varje form av demo-kratiskt inflytande. Tack!Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )15 § BordläggningAnmäldes och bordladesmed anledning av prop. 1998/99:102 Handel medädelmetallarbeten1998/99:N18 av m.fl. (kd)med anledning av prop. 1998/99:105 Elever medfunktionshinder - ansvar för utbildning och stöd1998/99:Ub17 av ()1998/99:Ub18 av m.fl. (m)1998/99:Ub19 av m.fl. (fp)1998/99:Ub20 av m.fl. (kd)1998/99:Ub21 av m.fl. (s,v)1998/99:Ub22 av m.fl. (c)1998/99:Ub23 av ()1998/99:Ub24 av ()med anledning av prop. 1998/99:110 Vissa skolfrågorm.m.1998/99:Ub25 av m.fl. (m)1998/99:Ub26 av m.fl. (c)1998/99:Ub27 av m.fl. (fp)1998/99:Ub28 av m.fl. (kd)med anledning av prop. 1998/99:114 Kulturarv -kulturmiljöer och kulturföremål1998/99:Kr37 av m.fl. (m)1998/99:Kr38 av m.fl. (v)1998/99:Kr39 av m.fl. (kd)1998/99:Kr40 av och ()1998/99:Kr41 av ()med anledning av prop. 1998/99:117 Ett forsknings-samarbete med Västeuropeiska försvarsmateriel-gruppen (WEAG) och Finland1998/99:U17 av ()med anledning av prop. 1998/99:119 Socialförsäk-ringens personkrets1998/99:Sf16 av m.fl. (m)1998/99:Sf17 av m.fl. (s)1998/99:Sf18 av tredje vice talman m.fl. (kd )med anledning av prop. 1998/99:120 Företagshälso-vård1998/99:A12 av m.fl. (m)1998/99:A13 av m.fl (v)1998/99:A14 av m.fl. (kd)1998/99:A15 av m.fl. (fp)med anledning av skr. 1998/99:111 Lägesrapport tvåom IT-omställningen i samhället /99:T23 av m.fl. (kd)1998/99:T24 av m.fl. (mp)med anledning av skr. 1998/99:116 Om kryptografi1998/99:U16 av m.fl. (fp)med anledning av skr. 1998/99:121 Utvecklingsplanför förskola, skola och vuxenutbildning - samver-kan, ansvar och utveckling1998/99:Ub13 av m.fl. (v)1998/99:Ub14 av m.fl. (m)1998/99:Ub15 av m.fl. (fp)1998/99:Ub16 av m.fl. (kd)16 § Anmälan om frågor för skriftliga svarAnmäldes att följande frågor för skriftliga svarframställtsden 2 juni1998/99:689 av () till justitiemi-nisternPolislöner1998/99:690 av () till finansmi-nisternBostadsbidragens marginaleffekter1998/99:691 av () till näringsmi-nisternUtflyttning av kvalificerad arbetskraft1998/99:692 av () tillnäringsministernNautisk vägledning i Öresund1998/99:693 av () till finansmi-nisternExtern kapitalförsörjning för mindre företag1998/99:694 av () till för-svarsministernFramtida underhåll av vapenmaterialFrågorna redovisas i bilaga som fogas till riksda-gens snabbprotokoll torsdagen den 10 juni.17 § Anmälan om skriftliga svar på frågorAnmäldes att skriftliga svar på följande frågor in-kommitden 2 juni1998/99:618 av () till näringsmi-nisternMarknadsföring av svenska småhus i /99:628 av andre vice talman ()till socialministernInförande av sanktionslagstiftning1998/99:635 av () till socialministernJämställdhet i privat vård1998/99:640 av () till statsrådet integritet vid anställning1998/99:641 av () till socialminis-ternRegler för utskänkning av alkohol1998/99:642 av () till näringsminis-ternFlygtrafik Riga-Visby-Jönköping1998/99:643 av () till statsrådet för bostadstillägg1998/99:645 av () till socialminis-ternKAST-projektet i Göteborg1998/99:649 av () till statsrådet för adoptivföräldrar1998/99:650 av () till statsrådetMona SahlinElektronisk reklam1998/99:651 av () till utbild-ningsministernKiropraktor- och naprapatutbildning1998/99:653 av () till försvars-ministernMultipelbomber1998/99:654 av de () tillfinansministernBeskattning av torv1998/99:655 av de () tillsocialministernArbetsförmedlingens medverkan i FINSAM-projektet1998/99:657 av () till utbildningsmi-nisternFördelning av högskoleplatser1998/99:658 av () till näringsminis-ternBiltrafiken på Öresundsbron1998/99:659 av () till utbildningsmi-nisternDen högre utbildningen i västra /99:660 av de () tillstatsrådet i skolan1998/99:661 av () till statsrådetMaj-Inger KlingvallBostadsbidrag och ersättning till steriliserade1998/99:662 av () till statsrådetLeif PagrotskyVapenhandel till Turkiet1998/99:663 av () till utrikesmi-nisternRättegången mot /99:664 av () till utrikesmi-nisternKurderna i Turkiet1998/99:665 av () till nä-ringsministernVäg 9891998/99:666 av () till näringsmi-nisternE4:an vid Hudiksvall1998/99:668 av () till statsrådetMona SahlinÅkerier1998/99:669 av RosMarie () tillnäringsministernE4:an förbi Markaryd1998/99:670 av () till justitieministernKontakten med Förbundet /99:672 av () till utri-kesministernLagstiftning och rättegångar i Iran1998/99:673 av () till utrikesminis-ternRadio- och TV-sändningar från Serbien1998/99:674 av () till näringsmi-nisternRegler för mindre företagande1998/99:676 av tredje vice talman () till statsrådet till nordiska sjömän1998/99:677 av () till försvarsmi-nisternFörsvarsmaktens minröjningSvaren redovisas i bilaga som fogas till riksdagenssnabbprotokoll torsdagen den 10 juni.18 § Kammaren åtskildes kl. 17.45.Förhandlingarna leddesav förste vice talmannen från sammanträdets börjant.o.m. 1 § anf. 29 (delvis),av andre vice talmannen därefter t.o.m. 7 § anf. 62(delvis),av tredje vice talmannen därefter t.o.m. 11 § anf. 98(delvis),av andre vice talmannen därefter t.o.m. anf. 117 ochav talmannen därefter till sammanträdets slut.