prot · GM0975 · 1999-03-25 00:00:00 — Men det finns också saker kvar att göra,och det sticker jag inte under stol med. Vi har i dennadebatt diskuterat mycket och försökt att slå varandra ihuvudet med olika rapporter. En av de mest seriösafår väl ändå den från vara, som ju är en statligmyndighet.Jag vill också peka på en artikel som fanns i , där det står: ivärldsklass. Där börjar man med att säga att Sverigetyvärr backade en placering och hamnadepå sjuttonde plats. Det var ungefär det som GöranHägglund påpekade. Man skulle alltså kunna ge demsom högljutt kritiserat det svenska företagsklimateträtt. Men riktigt så enkelt är det inte, säger . När man tittar på vad det är som avgör var manväljer att placera sina pengar då är det nämligen lågakostnader, större marknadsandelar, tillgång till tek-nologi, dynamiskt klimat, kompetent personal, bratelefonledningar och vägar. Och ser det genast liteljusare ut. Och det är då som vi får högsta betyg på ettantal områden. Det tycker jag är bra. På de områdendär vi har sämre betyg, tycker jag att det finns anled-ning att vidta åtgärder.Anf. 194 () re-plik:Fru talman! Först och främst skall jag när detgäller historien säga att de ekonomiska problem somSverige drabbades av 1989-1990 handlade om ettackumulerat stort problem som vi hade byggt uppunder . Och det tror jag att alla seriösa be-dömare är överens om. Detta utlöstes under dessadramatiska första åren . Och jag tror att densom säger något annat antingen inte begriper bättreeller också väljer att bortse från sanningen.Socialdemokraterna har haft makten i fem åroch hänvisar ständigt till historien. Hur skalldet gå innan ni tar ansvar för den situation som gälleri dag?LO-tidningen skrev för sedan att LO-ekonomen säger att jämviktsarbetslösheten iSverige är . Arbetslösheten i Sveri-ge kan alltså inte bli lägre än om inflationen skallhållas på nuvarande nivå. Detta är en intressant siffra.Men om och jag är över-ens om att vi inte kan vara nöjda med situationen somden är i , vill jag säga att det är ni somhar makten. Vad vill ni göra? När kommer åtgärder-na? Vilka förändringar skall ske för att vi skall kunnafå en förbättring av situationen? Ni har makten. Vadvill ni göra med den?Anf. 195 ()replik:Fru talman! Nej, jag är inte nöjd med den högaarbetslösheten. Det finns ingen socialdemokrat somär nöjd med den höga arbetslösheten. Men jag är nöjdmed att vi har lyckats vända utvecklingen. Den se-naste AKU-undersökningen visar att det har skapats105 000 nya jobb. Det går sakta men säkert, men detgår framåt. Och det är på det sättet som man helatiden måste jobba. Vi har till vissa delar i detta betän-kande visat vilken väg som vi vill gå. Och vi har iandra sammanhang pekat på andra åtgärder som vivill vidta.Fru talman! Jag skulle vilja referera lite grann vadLeif skrev i en artikel i . Han skriver där:Kanske är förmågan att se vår tids möjligheter engenerationsfråga. De enkätundersökningar där dagensnäringslivstoppar rankar företagsklimatandas pessimism och rädsla för framtiden. Jag kaninte låta bli att jämföra med en helt färsk undersök-ning jag fick i min hand när jag besökte i där framtidens spän-nande ledare redovisade sin syn på länders utveck-lingskraft. När de kommer till tals tillhör de fyranordiska länderna, fyra samhällen byggda på sam-manhållning och inkomstutjämning, den grupp avländer där de ser världens bästa möjligheter.Anf. 196 ():Fru talman! När efter valet utsågBjörn och till att leda rege-ringens näringspolitik var det många som såg dettasom något hoppfullt. Både och under sina respektive perioder i politisk karan-tän gjort uttalanden som tydde på att de var villiga attreformera och tänka om när det gällde den gamlatillväxthämmande näringspolitiken.Dessvärre har de hoppfulla fått se sina hoppkomma på skam. Sedan valet har regeringendemonstrerat en förödande handlingsförlamning. Vadregeringen egentligen vill med den svenska närings-politiken är svårt att urskilja. Vackra men substanslö-sa fraser saknas förvisso inte. Men den konkreta poli-tiken som får på fötter är smärtsamt frånva-rande.Ovanstående beskrivning av verkligheten är dys-ter. Men dessvärre är det enligt alltfler bedömare enkorrekt verklighetsuppfattning. T.o.m. Aftonbladetsledarsida stämmer in i kritiken mot regeringenshandlingsförlamning. Som oppositionspolitiker är detinte med någon skadeglädje man bevittnar den nuva-rande näringspolitiken, eller snarare frånvaron avdensamma. Nej, det är utifrån en uppriktig oro förlandets långsiktiga välfärd. I ett läge där svenskaföretag flyttar utomlands på löpande band, där ar-betslösheten fortfarande, trots alla fagra löften, ärskyhög, krävs en radikalt annorlunda politik, enhandlingskraftig politik som förmår att skapa nyajobb. För att återigen placera i toppskiktet ivälståndsligan krävs ett näringspolitiskt nytänkandesom den socialdemokratiska regeringen tyvärr visatsig oförmögen att forma.Vi kristdemokrater har, delvis tillsammans medövriga icke-socialistiska partier, stakat ut en fram-komlig väg för en gynnsam näringspolitik fylld medkonkreta åtgärder för att komma till rätta med till-växtproblemen, förbättra företagsklimatet och sättafolk i arbete. Våra förslag kan sammanfattas i sexpunkter.För det första krävs goda och stabila spelregler.Statens roll i samhällsekonomin skall vara att sättaramar och övervaka spelreglerna på marknaden, an-svara för samhällsplanering och infrastruktur samtskapa förutsättningar för långsiktig tillväxt. När sta-ten agerar såväl domare som spelare på marknaden ärrisken stor att konkurrensen snedvrids och att investe-ringar inte görs på ett optimalt sätt i de företag somhar de bästa förutsättningarna. Därför bör en stor delav de statliga företagen bjudas ut på marknaden.Detta skulle, förutom att ge ett rejält tillskott i stats-kassan, avsevärt förbättra förutsättningarna för deberörda företagen.För det andra krävs enklare regler, minskad byrå-krati och ökad tillgänglighet. Regelverken som berörföretagare har präglats av ryck-ighet och av att de har blivit alltmer svåra att över-blicka och begripa. Regelmängden har också ökatunder . Trots allmän välvilja och poli-tiska deklarationer om att förbättra situationen ökarregelmassan med . En svensk företagarehar ungefär 4 000 regler och ca 20 000 trycksidor atthålla ordning på. tillkommer ca 5 000 sidormed omarbetade eller nya regler. Detta är naturligtvisinte rimligt. Den totala regelmängden som berör fö-retagare måste minska. Vi kristdemokrater har pre-senterat en rad konkreta åtgärder för att förbättra detsvenska företagsklimatet när det gäller regler ochkrångel. T.ex. måste det bli enklare att registreraföretag. Företaget skall bara behöva kontakta enmyndighet. Detta skall kunna skötas via Internet.Andra förenklingar som måste till är enklare själv-deklaration för företagare, enklare allmänna försäk-ringar osv.För det tredje måste vi ta småföretagarnas behovpå allvar. Småföretagsdelegationens rapport innehål-ler en lång rad förslag som är av sådan art att de dra-matiskt, utan statsfinansiella kostnader, skulle under-lätta för småföretagen. De allra flesta av dessa förslagbör därför genomföras omgående.För det fjärde måste staten underlätta tillgångenpå riskkapital. Speciellt måste de onoterade mindreoch nya företagens finansieringsbehov säkras. Dub-belbeskattningen måste bort. Risksparande skall intebeskattas hårdare än det helt riskfria banksparandetoch sparandet i obligationer. En allvarlig effekt avdubbelbeskattningen är att vinster i företagen intedelas ut till de enskilda aktieägarna så att vinster kanströmma över till nya företag där de skulle kunnaskapa investeringar och nya jobb. Därmed försvårasdet annars naturliga flödet från stagnerande företagoch branscher till mer framtidsinriktade.Staten behöver stimulera privatpersoner till att in-vestera. En väl fungerande marknadsekonomi medgod finansiering av småföretag behöver en stor andelprivata finansiärer. Därför vill vi kristdemokraterinföra ett riskkapitalavdrag på investeringar upp till100 i onoterade bolag.För det femte är det svenska näringslivet i behovav en moderniserad arbetsrätt. Att släpa omkring påen arbetsrättslagstiftning som är anpassad till en nä-ringsstruktur som inte längre existerar är en börda fördet svenska näringslivet. Arbetsrätten har huvudsak-ligen utformats för att passa stora företag och tradi-tionella branscher bättre än små företag och nya bran-scher. Arbetsrätten måste lämna 70-talet bakom sigoch få en form som bättre passar för 2000-talet. Allt-fler inser att detta krävs för att möjliggöra framväxtoch tillväxt av nya företag. Som exempel kan nämnasregeringens egen småföretagsdelegation som"bedömer arbetsrätten som ett viktigt område för attförbättra företagens tillväxtförutsättningar".För det sjätte måste skatterna sänkas. Skattesys-temet måste ge incitament för arbete. Skattereformensmål om enkelhet och en maximal marginalskatt om50 % måste få gälla. Den statliga skatten skall därföruppgå till och värnskatten slopas.I dagens finns det en intervjumed , vd på det framgångsrika svenskaInternetbolaget . Han var exempelvismed i tillväxtgrupp tillsammans med bl.a.Volvochefen. I en kommentar till nyheten om att deblivit uppköpta av amerikanska IPG säger han i dag:På sikt flyttar vi huvudkontoret och ledningen tillUSA.Dessutom står det så här i tidningen:"De flesta hos oss är högutbildade och unga. Ingethindrar oss från att flytta. Det är oundvikligt och detmåste sossarna fatta nån gång, säger efterlyser ett reformerat skattesystem. "Vidare måste arbetsgivaravgifterna sänkas. Förframför allt små företag med endast ett fåtal anställdainnebär arbetsgivaravgifterna en betydande kostnad iverksamheten och om man skulle vilja nyanställa. Föratt underlätta för de mindre företagen vill vi kristde-mokrater att arbetsgivaravgifterna reduceras medtotalt på löneunderlag upp till900 om året.Till sist, fru talman! Det här landet behöver enrejäl attitydförändring vad gäller företagare och före-tagande. Företagande har ofta från vänsterhåll settssom någonting skumt som bör kontrolleras så hårtsom möjligt. Visst minns vi 70-talets barnprogrammed den hårdhjärtade och cigarrökande företagarenmed dollartecken i ögonen, med en högsta önskan omatt göra de fattiga fattigare och sig själv rikare. Ingenvill identifiera sig med honom. Vi måste skapa enannan bild av företagandet - ett attitydklimat därföretagande ses som någonting fint, positivt och sam-hällsnyttigt.Fru talman! Skall vi kunna finansiera vård, om-sorg och värdighet i den omfattning som vi önskar, dåkrävs det mera pengar och resurser - med andra ord:en större kaka. Men man kan inte dela en större kakaän den som bakats. Man måste först skaffa fram in-gredienser till en större kaka och se till att förutsätt-ningar finns att få den bakad. Där är därför som viefterfrågar en handlingskraftig näringspolitik.Anf. 197 ():Fru talman! Jag har ett par frågor till . Detta med att ett antal företag har flyttat frånSverige med sina huvudkontor kan naturligtvis beropå att de tycker att företagsklimat, skatter eller arbets-rättsförhållanden är för hårda i . Men kan detinte också bero på att riktigt stora företag börjar växaur lilla och på något sätt tvingas ut i storavärlden? Det är väl en ganska naturlig utveckling ivissa sammanhang som vi kanske inte skall glömmabort.Mikael talade också om goda och sta-bila spelregler. Jag kan inte låta bli att då säga följan-de. De goda spelreglerna måste väl gälla hela arbets-marknaden, för det är väl inte bra om man skulle tabeslut och vidta åtgärder som river upp det samarbetesom finns på den svenska arbetsmarknaden och somvi har blivit ganska berömda för. Nogmåste man väl säga att förslaget om att börja tafsa påarbetsrätten genom att undanta två personer i turord-ningen är ett sätt att skapa oro. Känner inte MikaelOscarsson någon oro för att sådana här åtgärder justställer till mer än det smakar på den svenska arbets-marknaden?Anf. 198 ():Fru talman! Jag citerade tidigare regeringens egensmåföretagardelegation som bedömer arbetsrättensom ett viktigt område för att förbättra företagenstillväxtförutsättningar.Den lagstiftning som vi har på arbetsrättsområdettillhör 70-talet. Vi behöver få en förändrad syn påarbetsrätten - vi behöver en mera flexibel arbetsrätt -för att på det viset kunna skapa tillväxtmöjligheteroch möjliggöra och underlätta för företagen att tarisken att anställa.Jag lyssnade på inlägg här tidigarenär han sade att han trodde att medicinen för det helaär att ha höga avgifter när personal avskedas. Jag trordock inte att det är medicinen för att få ett slagkraftigtnäringsliv.Anf. 199 ():Fru talman! Nej, , inte heller jag tror att detär den enda medicinen; jag hade väl flera sådana. Jagbara påpekade att det kanske vore bra om vi även idet avseendet kunde ha ungefär samma regler somvåra konkurrenter som vi möter på marknaden.Mikael tog också upp frågan om behovet av enminskad byråkrati. I den egna reservationen sägerkristdemokraterna: "Andra starka sidor" - i -"är exempelvis en väl fungerande fondbörs, en rela-tivt liten och väl fungerande offentlig byråkrati ochgoda förhållanden till omvärlden." Ni noterar särskiltatt den lilla och väl fungerande byråkratin är en till-gång för det svenska företagsklimatet. Är detta någotsom inte längre tycker är riktigt?Anf. 200 ():Fru talman! Ni i ert parti har ju de bästa möjlig-heterna att själva vara med och påverka genom denposition som ni har. Annars tycker jag att ni bordestödja de konkreta förslag som vi har lagt fram. Detförvånar mig att ni inte har stött vårt yrkande om attse till att de konkreta förslag förverkligas som Småfö-retagsdelegationen har lagt fram.Majoriteten säger, på tal om regelförenklingar, påett ställe i betänkandet: "Det är viktigt att statsmak-terna till befintliga och presumtiva småföretagareförmedlar 'en känsla' av att de problem och hindersom dessa möter uppmärksammas och att ansträng-ningar görs - - -." Jag tror inte att det här landetssmåföretagare känner sig nöjda med att statsmakternaförmedlar en känsla, utan jag tror att de vill se kon-kreta åtgärder och att förslagen från Småföretagsde-legationen förverkligas, så att det inte bara blir tom-ma ord. Sådana har näringslivet hört alltför mycketav. Det är inte det som får vårt land på fötter och detär inte det som gör att vårt land får den tillväxt som viså väl behöver.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )15 § Vissa energipolitiska frågorFöredrogsNäringsutskottets betänkande 1998/99:NU8Vissa energipolitiska frågorAnf. 201 ():Fru talman! Under debatten om det föregåendebetänkandet restes frågan: Har energipolitiken någonbetydelse för näringsklimatet? Påverkar energipoliti-ken möjligheten att etablera och behålla jobb här iSverige? Jag trodde inte att jag skulle få höra en så-dan fråga ställas här i riksdagen.Jag som kommer från ett län mitt i Bergslagenåker nästan förbi företag och verksamhetersom är beroende av en väl fungerande energipolitik.Bara i mitt län, län, är det 4 000 direkt an-ställda i elintensiv industri. Det är klart att jag skullekunna åka till eller eller ställamig på torget i , , , eller och fråga alla dem som jobbar ielintensiv industri om de tror att energipolitiken harnågon betydelse för möjligheten att behålla jobb ochföretag i hela Bergslagen och som ett pärlband efterNorrlandskusten har vi mängder av företag och verk-samheter som är beroende av tillgång på el till kon-kurrenskraftiga priser. Det handlar om skogsindustri,stålindustri, kemiindustri och gruvor. Det är tiotu-sentals människor som är direkt anställda och jobbar ide här traditionella svenska basindustrierna som jagtror skulle tolka det som ett direkt hån att få hörafrågan: Spelar energipolitiken någon roll för nä-ringsklimatet?Det är klart att man kan lösa det så som Miljöpar-tiet vill göra, när man dömer ut gruvverksamhetensom ett angeläget intresse för , som man gjor-de i näringsutskottet . Om man dömer ut en helnäringsgren minskar behovet av el, och när man välhar slaktat gruvorna blir det inte mycket kvar avSSAB i , eller . Då minskarelbehovet drastiskt.Det är inte bara industrianställda som är beroendeav säker tillgång på el. Det är också mängder avskogsägare i inland, i och i Gö-taland, som levererar sina produkter till en industrisom är extremt elkrävande och som använder de mestelkrävande mekaniska processerna som bland debästa sätten att ta till vara de långa fibrerna i densvenska granen. Man kan undra om majoriteten möj-ligen har någon gissning varför det inte planeras någ-ra nya investeringar i skogsindustrin de närmasteåren.Den energipolitik som förs, med avveckling avväl fungerande, miljövänliga kärnkraftverk, har lagtsig som en blöt och kall filt över den elintensiva in-dustrin. Den hämmar investeringarna. Den hämmarframtidstron.Vad tror ni engelsmännen säger i när man diskuterar var verksamhetenskall ligga ? Är det i ellerAvesta, med den svenska skakiga energipolitiken, därman inte är säker på om kärnkraften och elförsörj-ningen kommer att vara kvar? Eller tror ni möjligenatt man argumenterar för som en bättreplats?Den energipolitik som förs är inte bara ska-kig och skadlig, utan den är också dyrbar på mångasätt. Vad skulle hända om regeringen mot förmodanfår rätt i Regeringsrätten? Var skulle man ta pengar-na? Hur många miljarder får det kosta?Lennart Beijer sade i den föregående debatten attdet är alldeles för billigt att stänga företag i så vill man själv vara med och genomföra den isärklass dyraste stängningen av företag som kankomma att ske i . Hur många miljarder tyckervänstern att det är värt? Hur många miljarder får detkosta att stänga väl fungerande kärnkraftverk?Alternativet på kort sikt är kolkraft och på me-dellång sikt fossilgas. Det är klart att man kan säga,som näringsminister , att energipoli-tiken har varit framgångsrik eftersom den har lett tillimport av billig dansk kolel. Själv är jag inte riktigtlika entusiastisk över detta miljömässiga misslyckan-de, som det faktiskt är att ersätta ren svensk produk-tion av el med skitig dansk kolkraft.På en punkt har energipolitiken varit lyckad,nämligen den avreglerade elhandeln. Här är det litesynd att socialdemokraterna senarelade den reformenett år. Vi kunde ha sett fördelarna omdet inte hade varit för senfärdigheten.Vi har sett avregleringens effekter framförallt på produktionsledet, och börjar vi se demockså i konsumentledet. När vi har tagit be-slut om att ta bort timmätarkravet kan vi nu konstate-ra att marginalerna för de vanliga små konsumenternasjunker drastiskt. Man talar om marginaler nedmot 1 till . Det kommer attleda till en slakt bland många elhandelsbolag. Jag troratt det inte är en alltför djärv gissning att anta att nioav tio elhandelsbolag kommer att vara borta om femår.Det här ställer också större krav på den statligatillsynen av nätverksamheten. Risken är uppenbar attmånga av energibolagen kommer att vilja korssub-ventionera sin elhandel, genom att plocka ut ohemulavinster ur den nätverksamhet som man har monopolpå för att subventionera elhandeln.Här måste jag beklaga att majoriteten inte har ve-lat gå med på större och mer skärpta krav på tillsynenav nätverksamheten. Vi har haft en svag och ineffek-tiv nätmyndighet, mycket beroende på att verksam-heten flyttades ut till och de flesta slutadepå myndigheten. Det behövs en kraftigt skärpt kon-troll för att inte ohemula vinster skall tas ut ur denverksamhet som man har monopol på.Sedan vill jag också något beröra den storskaligaintroduktionen av fossilgas som vi har diskuterat ibetänkandet. I reservationen säger vi: "Utskottetavvisar alla planer på en storskalig introduktion avnaturgas (fossilgas). En sådan ökad användning avnaturgasen skulle leda till en väsentlig ökning avkoldioxidutsläppen och omintetgöra koldioxidmålet.Vidare skulle naturgasen endast i mycket begränsadomfattning komma att tjäna som utbyte för olja ochkol eftersom dessa bränslen redan har ersatts avbiobränslen. I stället blir det biobränsleanvändningeni de kommunala värmeverken i södra och mellerstaSverige som kommer att hotas. "Jag och många med mig ställde oss frågan: Varförvar inte beredd att skriva under på detta? Närnu hade möjlighet att skapa en annan majo-ritet i utskottet, med ett klart ställningstagande mot enstorskalig introduktion av fossilgas, valde man att integöra det. I stället valde man att tillsammans medmajoriteten skriva det mycket dramatiska "- - - ärdet inte aktuellt med en storskalig introduktion avnaturgas - - -." På det viset gör sig till med-hjälpare i en storskalig fossilgasintroduktion, hotardärmed biobränslena och går emot alla sina tidigarevackra uttalanden.Fru talman! Med detta yrkar jag bifall till reserva-tionen 1.Anf. 202 ():Fru talman! beslut om energipolitik ärmycket viktiga för framtiden. Det är viktigt för vårabarn, för våra barnbarn och för deras barn. Dessamycket långsiktiga beslut som det är tal om måstevara väl underbyggda, och de måste harmoniera medmiljöpolitiken och med den ekonomiska politiken.Det går inte att hålla energipolitiken helt fristående.Samtidigt skall energipolitiken ha som mål attskapa en väl fungerande elmarknad och en god till-gång till energi för industrin och för konsumenterna,och detta till rimliga priser.Energifrågorna går hand i hand med miljöfrågor-na. Det handlar om påverkan på mark, på luft och påvatten. Växthuseffekten - det vet vi - är det allt över-skuggande stora miljöhotet i världen. Den svenskauppgörelsen om avvecklingen av kärnkraften bidrartill en negativ utveckling av växthuseffekten genomökade utsläpp av koldioxid. Vi kan konstatera attregeringen tyvärr inte har tagit dessa frågor på allvar.Det saknas fortfarande ett samlat klimatpolitiskthandlingsprogram.Enligt Kyotoöverenskommelsen skall ländernasutsläpp av koldioxid minskas, men har nuförhandlat fram ett undantag som innebär att vi istället får öka vårt koldioxidutsläpp.Fru talman! Vi kristdemokrater tar energi- ochmiljöfrågorna på fullaste allvar. Vi anser att Sverigesenergiförsörjning skall växlas om till att baseras påinhemska förnybara energikällor och bränslen. Kärn-kraften skall avvecklas, men med förnuft. Den förstareaktorn bör enligt vår mening tas ur produktion närmotsvarande mängd el kan kompenseras med nytillförsel och med sparande. skall vi minskaoch inte öka användningen av fossila bränslen.Fru talman! Vår syn på riktlinjerna för energipoli-tiken finns ganska väl utvecklad i vår reservation,reservation 2, till vilken jag härmed yrkar bifall.Vi kristdemokrater ser med stor oro på planer påen stor naturgasledning genom . Etablering aven sådan gasledning - en fossilgasledning, som deträtteligen borde kallas - skulle för generationer fram-över låsa fast oss vid ökad fossilbränsleanvändningoch vidhängande ökade utsläpp av koldioxid.Den positiva utveckling för biobränsle som vi justnu är mitt uppe i skulle också hotas framför allt isödra och mellersta Sverige.Jag är mycket förvånad över nya inställ-ning till ett eventuellt gasnät. Jag vet att ledande fö-reträdare för partiet har varit ute bland väljarna ochtydligt markerat partiets motstånd mot alla planer påen gassatsning. Men i utskottet ansluter sig nu Cen-tern till den betydligt mjukare hållning till gasen sommajoriteten företräder. Jag ser verkligen fram emot attav nästa talare i talarstolen få en förklaring till dennaomsvängning i en så viktig miljöfråga.En förtida avveckling av inne-bär att blir beroende av import avkraft - en import som till stor del kommer att kommafrån koleldade verk och kanske också från betydligtmindre säkra kärnkraftverk.Det är ett minst sagt rimligt krav att avvecklingenskall föregås av en genomgripande miljökon-sekvensanalys. Som jag tidigare nämnde kan vi inteacceptera en åtgärd som innebär en medveten ökningav utsläppen av koldioxid, svaveldioxid och kväve-oxider.Vi läste att forskarna nu återigenlarmar om försurningseffekterna i . Mankonstaterar att av skogsmarken i södra så försurad att man realistiskt måste räkna medolika skador. Vi vet var svavelutsläppen kommerifrån.