prot · GM0944 · 1999-01-22 00:00:00 — Det måsteskapas en uthållig tillväxt och en jämn fördelning avvälfärden i hela landet, så att regionala obalansermotverkas. Vi har inte haft tillräckligt bra regional-politiska insatser. Det kan historien utvisa. är detoerhört viktigt att de analyseras, så att vi också fårbättre verktyg för dem.Tack, fru talman!Anf. 113 () replik:Fru talman! Man kan naturligtvis instämma imycket av det som sade. Företagskall naturligtvis hellre vara i än någonannanstans ute i . Tendensen har snarare varitatt vi har förlorat det ena företaget efter det andra. Deförsvinner ut till Europa.Man kommer ju också från landsbygd och gles-bygd till för att ragga tjänsteföretag, inteminst på datasidan. Det finns ett antal lyckade exem-pel på det både i inlandet och längst uppe i norr. Vadsäger om den typen av raggning iStockholm? Är det något som man kan tänka sig,eller är det vansinne?Anf. 114 () replik:Fru talman! Jag ser inget negativt idet. Jag har själv varit både i och i Väster-botten och tittat på olika typer av sådan verksamhet.Det handlar också om ny verksamhet som sätts igång, bl.a. dessa callcentrer. Det är helt fantastiskt attBritish Airways finns i när man bokar biljet-ter. Det är alldeles utmärkt att man kan hitta sådant.Jag talar i mångt och mycket om övrig verksam-het som andra vill investera i vårt land. Skall vi säganej till dem som vill investera i ,eftersom det inte är glesbygd? Vi måste ta upp denproblematiken.Jag är så trött på detta evinnerliga ställningstagan-de när det gäller storstad och glesbygd. Jag ser myck-et positivt på tillväxtavtalen. Vi måste ta till vararespektive områdes speciella resurser och utveckladem.Anf. 115 () replik:Fru talman! Tack för detta! Det lät i alla fall posi-tivt för oss ute i landsbygden. Jag vill bara komplette-ra med att säga att det är viktigt att man satsar påISDN-kopplingar, utveckling av bredbandsteknik ochallt detta. I den yttersta glesbygden får man trots alltden här typen av utrustning sist. Det är viktigt att justIT-satsningar prioriteras. Då kan vi åtminstone få dechanserna till nya arbetstillfällen. Detta är ändå pånågot sätt gjort för att också kunna användas ute ilandsorten.Anf. 116 () replik:Fru talman! Självklart tycker jag att de förutsätt-ningarna måste finnas. Men man får inte säga att maninte kan vidareutveckla därför nu måste satsa ute i landet. Man får inte se till-växten i som något negativt. Denkan naturligtvis också vara en förutsättning för skall kunna lägga ut verksamheter till övrigadelar av landet. Vi måste ta av varandra och ge tillvarandra. Därför är också den regionalpolitiskakommittén oerhört viktig.Anf. 117 ():Fru talman! Det har här talats mycket omavfolkning i olika delar av landet. Detta fenomentycks nu också ha drabbat kammaren så här på fre-dagseftermiddagen.Jag vill ägna mitt anförande åt något som har storbetydelse för regional tillväxt, nämligen informa-tionstekniken i det svenska samhället. Jag vill peka pånågra saker som regeringen borde förändra i sineventuella IT-politik.Om man skulle bygga ett nytt datasystem -skulle man då ägna en tanke åt att det om ca 8 000 årbehövs ytterligare en siffra i datumet? Det blir ju dåår - "år hundrahundra" kanskedet skall uttalas i konsekvens med "år tjugohundra" -vad vet jag? Nej, några sådana tankar skulle manknappast ägna sig åt. Lika lite ägnade man i databran-schen någon tanke åt att det skulle bli problem år2000 när man byggde data-system.Det finns självklart förklaringar till detta. Det varinte av okunskap man uteslöt århundradets två siffrorutan helt enkelt för att man oftast var tvungen attspara minnesutrymme i datorerna. Likaså var manfast övertygad om att inga datasystem kunde överlevamer än . Verkligheten har sedan visat att mångagamla system kunnat byggas på efterhand, och , islutet av 90-talet, krävs det oerhörda insatser för attsäkra systemen inför . Kostnaderna kanknappast mätas, men det välrenommerade konsultfö-retaget uppskattar kostnaderna för attlösa hela världens 2000-problem till 8 biljoner kro-nor, alltså 8 000 miljarder kronor.Regeringen har kommit ut med en skri-velse om 2000-problematiken i det svenska samhäl-let. Vi kristdemokrater har med anledning av dennaskrivelse lämnat en motion till . Vi krävertuffare tag i jakten på "millenniebuggen", som pro-blemet kallas . Regeringen redovisar en bredkartläggning av samhället i sin skrivelse men vi sak-nar "stinget". Detta är ju inte ett problem som kanlösas när vi har tid. Tiden rinner ut för oss medan vipratar.Fru talman! Jag vill inte sälla mig till dem somkonstruerar domedagsprofetior på grund av 2000-problematiken. Men jag vill allvarligt varna för att taför lätt på frågan. I har man nu erkänt att maninte har grepp om situationen. Vår svenska regeringär väldigt sent ute med kartläggningen, och i de fallman har upptäckt uppenbara problem har man sällannågon åtgärd att vidta.Ta t.ex. finanssektorn. Vad händer om ett eller fle-ra banksystem rasar? Vad händer om aktiehandelnstoppas ? Vad händer om inteföretag kan få in betalningar och om privatpersonerinte kan betala sina räkningar?Ta t.ex. energisektorn. Vad händer om eltillförselnstängs av? Ja, det vet vi av erfarenhet: Samhällenalamslås. Människor fryser i sina hus. Fabriker upphör att fungera.Just på dessa viktiga områden har regeringen ingasvar på hur det egentligen står till med datasäkerhetenruntom i landet. Det är till syvende och sist kommu-nerna och staten som har det yttersta ansvaret för attsamhället fungerar med energitillförsel och kommu-nikationer och att människor kan handla varor och fåsin lön och därigenom betala sina räkningar.Vad skall man då göra för att väcka dem som intevaknat och skynda på dem som är sent ute? Kanskeman skall göra som i , där man beordrat ansvari-ga chefer att boka flygbiljetter år 2000och ge sig upp i luften. Det blir ju då ett verkligt testpå att dataproblemen är lösta.Nu tror jag inte att vi behöver oroa oss för attflygplan kommer att störta, men det är nog så allvar-ligt om eltillförseln eller finanssystemet vacklar.Därför efterlyser vi krafttag från regeringen. Klockantickar.Regeringens IT-politik över huvud taget är intemycket att komma med. Det finns ljusglimtar - per-sonal-pc:n är en sådan - men jag får en känsla av drivs framåt på det här området, inte av visioner,utan för att man är tvungen att försöka hänga med iutvecklingen.Vi framhåller gärna vårt land som främst i världenpå Internet och mobiltelefoner. lär dock varadet land som tar täten. Jag bevistade en inter-nationell konferens, "Politik & Internet", i Helsing-fors. Där deltog president, och finska minist-rar och parlamentariker visade stolt upp sina idéer omhur man skall kunna utnyttja IT till medborgarnasfromma. Det fanns deltagare från hela världen; detvar näringslivsfolk, professorer, parlamentariker -men från riksdag kom endast två ledamöter,och svenska ministrar lyste med sin frånvaro, precissom här . Men det är väl för mycket begärt på det nya superdepartementet skall hinna medatt bevaka vartenda område. I harman inrättat ett framtidsutskott som sysslar med dessafrågor.Man skall inte underskatta betydelsen av ett fram-tidsinriktat ledarskap. Hur skall skolbarn, lärare, för-äldrar, pensionärer ta till sig den nya tekniken, ominte landets ledare går i spetsen? Snarare andas deibland ett förakt för datorer och Internet. Man bidrarpå detta sätt till att göra klyftan djupare mellan demsom har och dem som inte har - tillgång till Internetvill säga.För att hela folket skall kunna dra nytta av Inter-net och datatekniken över huvud taget krävs det attdet finns en infrastruktur som är användbar. Liteförenklat skulle man kunna säga att det som behövsär optisk fiberkabel till hushållen. Eller populistisktuttryckt: Fiber åt folket! Detta låter nu regeringenutreda, och frågan är om inte verkligheten hunnitförbi utredningen när den väl är klar. Precis somjärnvägen och telenätet en gång byggdes ut till i stortsett hela landet, så bör staten ha ett övergripandeansvar för att även snabba datakommunikationer görstillgängliga överallt. Därmed inte sagt att staten be-höver betala allt.Blekinge är ett län som visat framfötterna på IT-området. Föreningen har hjälpt till attstarta s.k. Bit-världshus på tio platser i länet. Detinnebär att även människor utanför tätorterna kanträffas och använda Internet och få hjälp med att sökainformation. Denna idé håller nu på att spridas runthela med hjälp av EU-stöd. Hela Sverigeskall ju leva, som bekant, och med en klok IT-politikkan denna målsättning lättare uppnås. Informations-tekniken kan också underlätta tillvaron för mångahandikappade människor, och det är viktigt att dessapositiva sidor av IT också lyfts fram.Summerat riktar jag alltså kritik mot regeringenför tre saker:· Se till att infrastrukturen kommer på plats snabbt!· Ta tuffare tag för att undanröja problem inför2000-skiftet!· Visa ett framtidsinriktat ledarskap på IT-området!Anf. 118 ():Fru talman! Jag vill tacka kammarkansliet för attvi har den allmänpolitiska debatten i enlighet med entradition som vi har haft i många herrans år. Det ärväl i första hand organisation som är an-svarig för det och inte något enskilt parti, som någonsade under debatten.Det har varit en mycket spännande och väldigt gi-vande debatt . Det betyder oerhört mycket. Vikan aldrig bli så fattiga i vårt land att vi inte kan ha enlevande landsbygd. Vi kan ha en glesbygd där detbubblar av verksamhet av olika slag. Jag tänker t.ex.på damerna på , som det var ett TV-program om för lite sedan. De hade bildat ett han-delshus och åstadkommit fem nya arbetstillfällen påKärringön, och det hade de gjort med hjälp av infor-mationsteknik och annat. De ansvarade för"förkärrningen" av material för helalandet, förlagt till just Kärringön. Det hade gett femnya arbetstillfällen.Därför hyser jag stora förhoppningar om den härlandsbygdspolitiska utredningen som skall påbörjasitt arbete. Det finns faktiskt många goda exempel påmånga områden och på många platser här i landet.Jag tycker att det är roligt att betala telefonräkningen,och jag skall få skicka den till . Jag tycker attdet är väldigt bra att jag, om jag är i , kanbeställa min biljett någonstans uppe i norra ,vilket talade om. Den utvecklingenkommer att fortsätta, det är jag helt övertygad om.Det finns alltså möjligheter i storstadsregionernaatt förlägga verksamheter ute på landsbygden och iglesbygden. flyttadenyligen hela sin IT-verksamhet från tillEskilstuna. Och naturligtvis är det politiken som iviss mån har haft betydelse för att skapa förutsätt-ningar för att den verksamheten skall komma till.Svealandsbanan invigdes och fungerar.Det har gjort att det har blivit lättare att ta sig frånStockholm till andra platser i landet - i detta fallEskilstuna. Det är därför som vi med politikens hjälpmåste se till att fortsätta att skapa goda kommunika-tioner, så att vi kan förhindra de problem som över-hettningen i storstadsområdena ger. Därför är det idetta fall viktigt att E 20 byggs färdig från Stockholmmot och västerut i landet. Det är mycketviktigt att vi ser till att vi får de förbifarter som skallgöras i många av våra städer för att underlätta kom-munikationerna och komma till rätta med de storamiljöproblem som finns i tätorterna. Förbifarterna iKatrineholm är ett exempel på ett projekt som vimåste driva på för att få igenom.Det talas i debatten om överhettningsproblem iStockholm. Det måste jag hålla med om. Det är intenödvändigt att man styr alla transporter genomStockholm. Man kan faktiskt använda sig av flygplat-ser som ligger utanför och hamnar i andradelar av landet. Man behöver inte använda Värta-hamnen och inne i . Mankan använda sig av det stora samarbetsprojekt somöstgötarna och sörmlänningarna gjort i fråga omhamnar. Exempel på det är hamn ochNorrköpings hamn. Jag talar då inte om persontrans-porter - det är okej att bedriva den typen av trans-porter från i detta fall - utan om gods-transporter, de godstransporter som sker frånVärtahamnen och genom staden via Valhallavägen.Dessa transporter borde kunna styras på ett sådant sättatt inte ansträngs av den typen av miljö-förstörande verksamhet. Dessa transporter kan skefrån i riktning mot E 4 mot Norrköpingoch och därmed försörja den industrisom finns med råvaror och produkter.Det är mycket viktigt att vi tar upp detta vid de-batterna i våra olika partigrupper när vi skall påbörjaarbetet med vårpropositionen, så att vi ser till attfortsätta att förädla kommunikationssituationen ochpå det sättet ger förutsättningar för en mer aktiv verk-samhet ute i landsbygden. På det sättet kan vi få gles-bygden att blomstra med hjälp av de goda exempelsom jag hoppas kommer att redovisas i den lands-bygdspolitiska utredningen.Anf. 119 ():Fru talman! är det många som har talat omutflyttningen, och det är naturligtvis, när det gällerregionalpolitik, allvarligt.Under tre år har ungefär 5 000 personer flyttat utfrån , som jag kommer från. Det är klart attdet finns många orsaker till det. Men en orsak ärgivetvis den höga arbetslösheten, men det är inte denenda.I mars 1997 redovisade en statlig utredning orsa-kerna till den utflyttning som skett under ungefär tioårs tid. Utredningen hade analyserat de regionalakonsekvenserna av förändringar när det gällde denstatliga sektorn. Det framgick också av utredningenatt olika rationaliseringar, besparingar och nedlägg-ningar hade fått en viss effekt. Det hade naturligtvis iförsta hand drabbat försvaret, polisväsendet, domsto-larna, posten, m.m.Under 1997 och 1998 har olika politiska beslutockså lett till negativa konsekvenser för glesbygden.Framför allt handlar det om olika typer av skatter somhar trätt i kraft.Bränsle- och energiskatter påverkar hushåll ochföretag i norra betydligt hårdare än motsva-rande i de södra delarna av landet. Klimatet innebärväsentligt högre energiförbrukning, och bristen påkollektivtrafik kräver två bilar per hushåll, bilar somofta körs flera tusen mil . Man kan faktiskt talaom en omvänd regionalpolitik.I norra hämmas dessutom företagenskonkurrenskraft av skillnader mellan svenska ochfinska punktskatter och mellan svensk och finsk lag-stiftning. Många jordbrukare, skogsbrukare ochentreprenörer tvingas betala per liter dieselplus moms medan motsvarande pris på andra sidanTorne älv i är . De finska företagenhar därmed ett inte obetydligt försteg i konkurrensenom jobben i där den högsta arbetslösheteni landet finns. Och befolkningen i harminskat med 800 personer enbart under 1998.Fru talman! I vårt västra grannland har manvarit aktiv och prövat nya former av regionalpolitik.Det har handlat om differentierade arbetsgivaravgiftersom har avvecklats helt högst upp i . Menman har också prövat ett helt annat system i en litennordnorsk kommun vid och Kåfjorddär arbetslösheten var mycket hög. Man har där för-ändrat verksamheten på temat: Hur överlever vi?Hela bygdens invånare diskuterade de gemensammaproblemen och bildade en organisation som kalladesKAM, kulur, arbete och miljö. Efter diskussioner medkommunen, statliga myndigheter och länsarbets-nämnd fick man överta en del av lokaliserings-stödspengarna och en del av länsarbetsnämndensinsatser. Detta skulle man sköta själv i denna lillakommun. Det lyckades man med väldigt bra. Manstartade många små företag, och varje mantalsskrivenung människa som kom tillbaka till fick enminskning med av sin studieskuld.Detta har även diskuterats här i kammaren . Detvisade sig att den tidigare arbetslösheten på 20-25 %efter bara var nere på . Det finns alltsåmöjligheter att pröva olika modeller, och det kanskeskulle vara möjligt att pröva detta i någon svenskinlandskommun.En annan stor potentiell tillgång för Norrbottensom inte utnyttjas är ju . Här i riks-dagen har det talats mycket om Östersjösamarbetet,och en och annan miljard har avsatts också för detta.Men det är sällan man hör någon diskussion om Ba-rentssamarbetet. Inte heller näringsministern tog uppdet . Det finns faktiskt stora möjligheter att göranågot åt det. startades BarentsArktiska Region, ett råd där tillsammansNorge, och deltar. Under de sex-sjuår som har gått har man talat mycket, men det harinte hänt så mycket. Jag tycker att det vore viktigt attvi, precis som och , etablerade ett kon-sulat i nordvästra , t.ex. i , etthandelskontor som skulle hjälpa företagen med visio-ner, olika typer av administrativa åtgärder och han-delsutbytet över gränserna.Jag kan säga att , som startade detta tidigt,har ökat sitt handelsutbyte otroligt under de senasteåren. 1997 var de 133 fler norska företag som hadehandelsutbyte över gränsen i nordvästra 1998 har jag inga siffror.Det är oerhört viktigt att man i glesbygden tar tillvara alla de möjligheter som finns. Här har vi för-summat en hel del av möjligheterna. Givetvis krävsdet vissa infrastrukturella insatser från ochFinland för att detta fullt ut skall vara möjligt. Ävenom transporter pågår behövs mera för att klaraav det här. Framför allt ser vi att länderna både på denvästra och den östra sidan av norra har lyck-ats bättre. Då måste man titta på vad orsaken är till attdessa länders norra delar klarat sig bättre när detgäller regionalpolitiken än vad vi har gjort.Jag vill ändå understryka det som sagts , attdet är viktigt att hela landet skall leva. Naturligtvis ärdet som är bra för också bra för hela lan-det. Likaväl anser jag att det som är bra för Norrbot-tens residensstad är bra för hela glesbygden.Men man kan inte komma ifrån att vissa delar avverksamheten påverkas mer, vissa mindre. Framförallt är viktig för Norrbotten.Anf. 120 () replik:Fru talman! Jag skulle vilja ställa en fråga till OlleLindström. Han säger i sitt anförande att det är viktigtatt ta till vara alla intressen som finns. Vi vet attbyautvecklingslagen växer ganska starkt i vår regionoch att det bildas kooperativ där man har ett stortdemokratiskt inflytande. Är det här med kooperativoch möjligtvis socialekonomin någonting som OlleLindström kan tänka sig att stödja?Anf. 121 () replik:Fru talman! Självklart får man i en glesbygd ta tillvara alla möjligheter. Det finns många kooperativ som fungerar väl. Men det finns andra alternativalösningar. I min hemkommun har vi ett par koopera-tiv som sköter en del uppgifter som kommunen sköttetidigare. Det fungerar jättebra, och alla är nöjda. Uti-från min utgångspunkt är det inget problem.Anf. 122 () replik:Fru talman! Jag tycker att det är positivt att OlleLindström stöder det. Jag undrar hur stort hans infly-tande är över partikamraterna inom Moderata sam-lingspartiet.Anf. 123 () replik:Fru talman! Jag måste säga att jag inte har någraproblem med det. Det är klart att vi mest värnar friföretagsamhet men också olika typer av kooperativ. glesbygd får man försöka hitta de alternativ som ärmöjliga. Framför allt säger vi att det är viktigt att detfinns en konkurrens. Ofta är det så att man på detsättet får lägre kostnader. Otvivelaktigt är det så.Dessutom är det viktigt att man får en valfrihet så attfolk får välja de företag och den service som manhelst vill ha och också kan få det oavsett vem somutför arbetet.Anf. 124 ():Fru talman! Jag tror inte att jag har varit närva-rande tidigare vid någon av motsvarande debattdagarsom jag vet litet felaktigt och förklenande kallashembygdens dag. Jag tycker att det har varit mycketintressant att höra alla infallsvinklar som har kommitupp under det här ämnet.Fru talman! Vi har en statsminister som i en ny-årsintervju sagt att vårens kanske svåraste politiskafråga för regeringen är den om den inomkommunalakostnadsutjämningen. Ett förslag skall lämnas i sam-band med vårbudgeten. I den frågan är spänningarna,som vi har sett, mycket stora inom regeringspartiet.Regeringens problem är i hög grad självförvållatgenom att man utformat ett system - det fick vi 1966- i vilket man byggt in nästan olösliga konflikter ochöppnat för ständiga förhandlingar och utredningar iett slutet system, ett nollsummespel , somockså förstärks av att det gjorts tillväxtfientligt.Vi fick en ordning där kommunerna de facto skallbetala pengar till varandra i detta gigantiska omför-delningssystem. Varje förändring i det skapar envinnare som skall motsvara en förlorare i andra än-dan. Men värst av allt är att man avskaffat alla inci-tament för den enskilda kommunen att själv ta itumed sin situation och medverka till ekonomisk till-växt i hela landets intresse.För en kommunalman som ser kortsiktigt och en-bart till den egna kommunen innebär det här systemetatt det är så tillrättat att man bör försöka arbeta för attfå ut så mycket som möjligt som finansieras av andrakommuner. En ekonomisk tillväxt av den egna skat-tekraften utöver riksgenomsnittet tas nämligen ome-delbart hand om av utjämningssystemet och leder intetill någon extra intäkt för den kommun där den härtillväxten åstadkommits. Det här gäller oavsett om detär en fattig eller en rik kommun. Systemet är så igrunden fullständigt orimligt att det enda som möjli-gen gör att det fortlever är att så få begriper hur ge-nomruttet det är.Jag skall i den här debatten, som handlat om regi-onala frågor, ta ett litet exempel. Möjligen skulleSven ha behövt upplysas om detta då hantog upp det tidigare i debatten. Jag har noterat att enrad kommuner i sagt att man borde få räknain skatteinkomster från t.ex. vattenfallen i sin kom-munala skattebas. Den frågan kunde naturligtvis varavärd en diskussion. Jag vill dock påpeka att det meddagens inomkommunala skatteutjämningssystem inteskulle leda till någonting för just de kommuner somberörs av vattenfallsinkomsterna. De skulle inte allsfå en förbättrad situation. I stället skulle de skattein-täkterna inom ramen för det inomkommunala system-et smetas ut över hela kommunkollektivet, precis vadsom händer om någon enskild kommun lyckasöka sin skattekraft. Att det här systemet leder tillorimligheter och begränsar incitamenten till ekono-misk tillväxt måste påpekas så ofta som möjligt. Detär därför jag tar tiden i anspråk att göra det även här.Men om många socialdemokratiskt styrda kom-muner nu råkar i luven på varandra kanske det un-derlättar att få till stånd en förändring. Jag vill påpekaatt regeringen när man skall söka sigfram i den frågan kan få koka i sin egen soppa underpropositionsskrivandet.Vad finns det då för alternativ? Det finns mångaalternativ, och nästan varje alternativ till dagensgrundlagsvidriga system innebär säkert en förbättring.Vi moderater har fastlagt några principer.För det första: Kommunalskatten måste varakommunal. Det som man tar upp i kommunalskatt ien kommun måste gå till den egna kommunens lokalauppgifter. Börjar man att tumma på den principen harman i praktiken infört en statsskatt eller en statskom-munal skatt.För det andra: Man måste självfallet tillföra medeltill de kommuner och landsting som har otillräckligskattekraft för sina uppgifter. Men det är en statliguppgift, och den skall finansieras genom statligamedel.För det tredje: Det måste finnas incitament i ettnytt system som stimulerar alla kommuner, oavsettom de har låg skattekraft, medelhög skattekraft ellerhög skattekraft att medverka till en ekonomisk till-växt i hela landets intresse, och inte som görkommunerna intäktsmässigt opåverkade av hur desköter de egna kommunen.Det är förhållandevis enkelt att skapa detta inci-tament, inte genom att ändra utjämningsgraden idagens system eller i något framtida system utan istället genom att under frysa utjämnings-bidragets storlek och därefter låta alla kommuner blihundraprocentigt delaktiga av förändringar i skatte-kraft. Det kommer att ge en ny upplevelse för kom-munalmän, men också för medborgarna, att upptäckaatt man är direkt påverkad av hur kommunen skötsäven beträffande möjligheten att ha en bra skattebasoch att åstadkomma en ekonomisk tillväxt.I dag kan man leva med problemen, och de påver-kar inte intäkterna. Problemen kommer i stället närfolk flyttar från kommunen. Det är många Norrlands-kommuner som har märkt det.