prot · GN097 · 1999-09-23 00:00:00 — Jagtycker att det är en stor framgång för att såmånga beger sig utomlands. Vi har 30 000 stu-denter som med studiemedel pluggar utom-lands. Detta är väldigt generöst också i det nya sys-temet, med likartade regler.Sedan är det klart att om man efter avslutade stu-dier väljer att arbeta utomlands ska motsvarandeprinciper gälla som för dem som arbetar hemma. Detska vara utgångspunkten.Anf. 26 ():Fru talman! Jag noterar med stor tillfredsställelseatt regeringen föreslår att höja fribeloppet. Det är juen viktig princip att det ska löna sig att arbeta ävenför studenter. Jag undrar om det i propositionen finnsnågon strategi för att helt avskaffa fribelopps-gränsen, vilket jag tycker skulle vara önskvärt.När det gäller a-kassan uppfattade jag av utbild-ningsministerns genomgång att man skulle få särskiltförmånliga studiemedel kopplat till a-kassepoäng.Detta tycker jag är en orättvisa. Systemet med UBS är en orättvisa, eftersom människor som inte allshar en fot inne på arbetsmarknaden och är under 25 årfår sämre studiemedel än människor som redan harkommit in på arbetsmarknaden.Avslutningsvis undrar jag om det finns någonöppning för att pröva möjligheten med alternativastudiemedelssystem inom ett statligt regelverk, alltsåhelt enkelt privata banker osv. som inom ett systemskulle kunna erbjuda ett alternativ så att den stude-rande kan välja mellan olika typer av studiemedelser-bjudanden.Anf. 27 Utbildningsminister ():Fru talman! Vi höjer fribeloppet mycket kraftigt.Det innebär i princip att alla studenter om de så villkan jobba och sedan utöver detta tjänarunt på extrajobb. Det är ett väl-digt generöst system. Skulle vi avskaffa fribeloppethelt skulle vi få andra grupper in i studiemedelssys-temet, människor som kanske jobbar heltid och stude-rar för nöjes skull vid sidan av men som ändå skullefå mycket kraftiga bidrag från statens sida. Det är viinte intresserade av. Vi vill öka friheten och hand-lingsutrymmet för studerande att själva bestämmaöver hur de studerar och om de vill arbeta vid sidanav. Det uppnår vi med detta system.Studiemedlet kommer inte att vara kopplat till a-kassan. Det är precis tvärtom: Vi inför ett gemensamt,reformerat system, lika för alla, och sedan finns detför vuxenstuderande en möjlighet till ett tilläggslånför att, om man har fått ökade kostnader, faktisktkunna hantera sin ekonomi när man studerar.Det är uteslutet att involvera privata banker i vårtstudiemedelssystem. Detta är en viktig del av dengenerella välfärdspolitiken. Här har alla rätt till studi-emedel, det administreras offentligt och det hålls ihopsom ett offentligt system. Det är en väldigt viktig delav utbildningspolitiken, och det är för min del ute-slutet med privata lösningar.Anf. 28 ():Fru talman! Jag nöjer mig med att gå in på densista frågan. Jag kan inte riktigt se varför en öppningför nya lösningar, som också skulle öka valfrihetenför studenterna, skulle vara ett hot om det fungeradeinom ett fungerande statligt regelverk och system.Anf. 29 Utbildningsminister ():Fru talman! Det är naturligtvis fullt möjligt för varoch en av medborgare att ställa sig i bank-kön och fråga om man kan få lån till sina studier. Jagvågar garantera att den behandling de allra flesta dåfår från bankens sida inte skulle vara särskilt förmån-lig. Det krävs ett statligt system där staten står för enrejäl bidragsandel, ett system som tar hänsyn tillmänniskors betalningsförmåga, som kan reducerabetalningen då man har det tufft ochockså kan erbjuda en avskrivningsmöjlighet när mangår i pension. Det tycker jag är en offentlig uppgift,och den bör inte regleras av privata banker.Anf. 30 ():Fru talman! Det känns bra att statsrådet numöter de studerandes behov av en tryggare studiesi-tuation. Vi välkomnar den här propositionen.En fråga som gör sig gällande men som inte togsupp i den här informationen är de studenter som ärföräldrar. De har en försörjningsbörda, många av demhar en lång studietid och det är just under den periodnär vi fullgör våra reproduktiva uppgifter i samhälletsom vi också är studenter och forskare på våra uni-versitet och högskolor.Har ni resonerat kring ett eventuellt barntillägg?På min tid fick man möjlighet till barntillägg, och detgjorde studier möjliga för mig. Därför är jag mycketintresserad av hur det blir för dagens studenter.Anf. 31 Utbildningsminister ():Fru talman! I det föreslagna systemet finns ingetsärskilt barntillägg. Däremot finns de extra studielå-nen, som naturligtvis kommer att komma en del avbarnfamiljerna till godo - de som har behov av att taextra lån för att komma upp i totalbelopp.Samtidigt är ju familjepolitiken en av de högstprioriterade delarna av regeringens samlade politik.Vi har bakom oss en höjning av föräldraförsäkringenoch barnbidragen. Vi har framför oss två stegs höj-ning av barnbidragen. Vi har också framför oss endiskussion om kraftigt sänkta taxor i barnomsorgen,vilket naturligtvis skulle ge en förälder som studerarett ordentligt stöd för den privata ekonomin. Familje-politiken prioriteras alltså, och den här frågan börockså ingå som en del i familjepolitiken. Studieme-delssystemet bör inte ha den typen av inslag; det är enlinje vi har haft under och som jag tror ärmycket bra på lång sikt.Anf. 32 ():Fru talman! Jag tackar för svaret men vill ändå be-röra ytterligare en punkt när det gäller tryggheten förstudenter. Det gäller den stora bostadsbrist som harrått och råder och som förhindrar många från att ha entrygg studiesocial situation. Har ni beaktat någontingkring detta i studiestödspropositionen?Anf. 33 Utbildningsminister ():Fru talman! Nej, i studiestödspropositionen ingårinte bostadspolitiken. Däremot är det naturligtvis såatt de kommuner som mycket gärna vill ha en ut-byggd högskola och agerar för det på många olikasätt har ett mycket stort ansvar i att nu se till att pla-nera för att öka antalet bostäder på våra högskoleor-ter.Därför har regeringen i budgetpropositionen ocksågett mycket långsiktiga signaler när det gäller antaletplatser i högskolan under ,vilket gör att det finns goda planeringsmöjligheter.Att det inte har byggts tidigare kan man förstå.Sverige har ju varit vid den ekonomiska ruinens brantoch haft skyhöga räntor. Men om det inte byggs nu ärdet svårare att förstå, och det är ett stort ansvar somligger på kommunerna.Anf. 34 ():Fru talman! Det har varit intressant att lyssna tillutbildningsministern angående regeringens nya för-slag. Vi är flera partier i kammaren som under speci-ellt det gångna året har engagerat oss i frågan ochkommit med förslag och idéer om hur vi kan förbättrastudenternas roll i och då speciellt ekono-miskt.Centerpartiet har tagit del i den utbyggnad somhar skett av högskolor och universitet, och ser videt som extra viktigt att stärka kvaliteten och studen-ternas roll. Från denna utgångspunkt har det varitintressant att läsa detta förslag men också lite led-samt. kan man fundera lite på hur vi ska nåupp till de stora mål som både regeringen och utbild-ningsministern har satt upp för tryggheten för stu-denter och som också vi har diskuterat.Om man tittar på den sociala snedrekryteringenundrar jag hur utbildningsministern ser på vikten avatt minska den. Tror utbildningsministern att manmed den lilla ökning som sker av det generellabidraget kan minska den sociala snedrekryteringen?Min sista fråga är: Kan man se, utbildningsminis-tern, att det här är ett första steg till en hälften-hälf-ten-princip för det generella bidraget?Anf. 35 Utbildningsminister ():Fru talman! Kampen mot social snedrekryteringär en ström som finns inom hela Utbildningsdeparte-mentets arbete. Det är en oerhört viktig fråga förSverige som ett rättvist samhälle men också när detgäller långsiktig tillväxtpolitik. Vi måste kunna sti-mulera och förmå alla våra studiebegåvningar attsöka sig vidare i vårt studiesystem, eftersom det gyn-nar oss alla att människor lockas till fortsatta studier.Den här studiestödspropositionen kommer att ge ettverksamt bidrag till detta. En rejäl höjning av fribe-loppet, en rejäl höjning av bidragsdelen och myckettrygga och säkra regler på lång sikt gör att trappstegetminskar.En annan mycket viktig del är ju utbyggnaden avhögskolan. Det är ingen tvekan om att en sådan allra största möjligheten att knäcka social snedre-krytering och särskilt när vi bygger ut högskolan överhela landet. Det är därför som jag med ganska storsorg faktiskt ser att har övergett den politi-ken. Den påbörjade vi tillsammans. Men sägerCentern att man vill använda peng-arna till annat och inte vill bygga ut högskolan. Det ärett hot mot kampen mot social snedrekrytering ochför mig faktiskt obegripligt när vi har börjat så finttillsammans.Studiebidraget höjs rejält. vill minska to-talbeloppet, det som man får i handen. Det är ocksåett sätt att höja bidragens andel av det som man får ihanden. Men jag tror inte att studenterna själva upp-skattar det. Det blir svårare att leva på den inkomstman har.Anf. 36 ():Fru talman! Jag vet inte om nu skastå och diskutera siffror inför höstensbudget, eftersom vi själva nu håller på att ta framdem.När det gäller högskoleplatserna tycker Center-partiet fortfarande att det är oerhört viktigt att utbildamånga människor och att ge många människor chan-sen till utbildning. Men framför allt måste man ju setill att möjligheten finns, att de som har lägst in-komster och att de som inte kommer från studievanamiljöer får chansen till den högre utbildningen.Thomas svarade inte riktigt på min frågaom det finns en tanke hos honom i Utbildningsde-partementet att höja den bidragsdel som man nu såsmått har höjt. Finns det en möjlighet att man höjerden och kommer fram till ett 50-50-system, och finnsdet då möjlighet för de studenter som har det sämstatt bedriva högre studier?Anf. 37 Utbildningsminister ():Fru talman! Regeringen avsätter 4,1 miljarderkronor i en reformering av studiestödssystemet. Detär något unikt, och det är en mycket fin och viktigreform.Förslag om ett 50-50-system har funnits länge idebatten. Jag ska med stor nyfikenhet se om Centernlägger fram ett förslag om ett 50-50-system. Jaggissar att det kommer att kosta drygt 4 miljarder kro-nor till. Hur ska ni finansiera detta? En regering medansvar för statsfinanserna som vill prioriterautbildningspolitiken och en fortsatt utbyggnad av den,vilket är oerhört viktigt för att vi ska kunna förmåvåra studiebegåvningar från hem där det inte finnsnågon studietradition att ta steget att börja plugga,men också ett rejält och generöst studiemedelssystemmed en större bidragsandel, med större fribelopp ochmed trygghet är som jag ser det enmycket viktig del i kampen mot social snedrekryte-ring. Sedan får vi se vad förmår och orkar tafram.Anf. 38 ():Fru talman! Detta är naturligtvis en mycket väl-kommen reformering av studiestödssystemet. Attbidragsdelen ökar och blir pensionsgrundande, attfribeloppet höjs kraftigt och att utbildningsministernflaggar för att också personskadeskyddet ska införasär naturligtvis positiva nyheter som är välkomna förlandets studenter.Även där det har funnits farhågor i frågaom stödet för utlandsstudier finner jag med tillfreds-ställelse att detta stöd finns kvar. För min egen delönskar jag ju att det kommer att stärkas och utvecklasi framtiden. Det tror jag kommer att krävas.Jag har tre frågor till utbildningsministern. Jagbörjar med den som kanske är enklast att besvara, ochden handlar om fribeloppet. Såsom jag har uppfattatdet har det varit uppdelat halvårsvis. Kommerdet nya systemet att räknas på helår? Det har ju bety-delse, eftersom sommarlovet varar huvudsakligenfr.o.m. juli och framåt.De andra två frågorna befinner sig kanske i ettgränsland, och jag vet inte om utbildningsministernkan svara på dem och ska svara på dem.Den ena är hur regeringen ser på den ekonomiskasituationen för de studenter som inte får arbete undersommaren. Det är naturligtvis välkommet för demsom får det.Den sista frågan gäller de studenter som har av-slutat sina studier. För dem har det såvitt jag förstårfunnits ett resebidrag för att de ska kunna söka jobbpå annan ort. Men såvitt jag förstår har detta nu av-skaffats. Om detta är en fråga för utbildningsminis-tern skulle jag vilja ha svar på den.Anf. 39 Utbildningsminister ():Fru talman! Jag tror att jag när det gäller utlands-studier har precis samma åsikt som är väldigt viktigt att vi har ett system som stimu-lerar våra unga att ge sig av utomlands för att skaffasig kulturell erfarenhet och personkontakter. Och i deallra flesta fall kommer dessa människor hem tillSverige igen, och vi har då alla stor nytta av detta. Viska därför ha kvar ett generöst stöd för detta.Fribeloppet kommer även i fortsättningen att räk-nas halvårsvis. Och det är framför allt administrativaskäl som ligger bakom detta. blir det ju så rejälttilltaget att jag bedömer att det är få om ens någonsom kommer att uppleva detta som ett problem fram-över.Arbete har varit en stor och vik-tig fråga, inte minst under krisåren när det har varitnästan omöjligt för många att få ett sommarjobb,eftersom vi har haft en så usel arbetsmarknad. Där-med har studenterna hamnat i en svår ekonomisksituation.Jag ska vara rak och säga att vi aldrig kommer attha råd att ha ett studiemedelssystem som ger studie-medel då man inte studerar. Detkommer aldrig att förverkligas. Däremot ser vi nu attarbetsmarknaden förbättras radikalt även på som-marjobbssidan. Och med det utökade fribeloppet ökarhandlingsfriheten att försörja sig själv under somma-ren. Det är bra och viktigt. Dessutom erbjuder en deluniversitet sommarkurser och möjlighet att läsa undersommaren. Jag läste att universitets rektorsreaktion på den fortsatta utbyggnaden av högskolanvar just den att man återigen skulle se över möjlighe-terna att ge sommarkurser, och det är klart att det ärintressant för många.Till syvende och sist är det naturligtvis på detsättet att det ytterst är kommunen som alltid svararför att människor faktiskt kan leva ett drägligt liv.Frågan om resebidrag ber jag att få återkommatill. Jag kan inte besvara den på en gång.Anf. 40 ():Fru talman! Jag tackar för dessa svar, och jag villbara skicka med utbildningsministern att jag tror attdet är angeläget att man försöker uppmuntra en in-riktning mot att det finns en kapacitet för ett ökatantal studerande . Jag vet nämligen attdet är väldigt många studenter som önskar användaen del eller större delen av sommaren till att studera ien snabbare takt.Anf. 41 Utbildningsminister ():Fru talman! Jag tar med mig upp-maning i det fortsatta arbetet och tackar för att riks-dagen har visat denna uppmärksamhet.Överläggningen var härmed avslutad.9 § Anmälan om interpellationerAnmäldes att följande interpellationer framställtsden 22 september1999/2000:12 av () till statsrå-det ämnen i skolan1999/2000:13 av () till statsrå-det i skolan1999/2000:14 av () till statsrådetIngegerd WärnerssonBarn med multifunktionshinderden 23 september1999/2000:15 av () till kultur-minister /2000:16 av Per () till näringsmi-nister myndigheters upphandling av telefo-nitjänster1999/2000:17 av Per () till näringsmi-nister mellan redovisas i bilaga som fogas tillriksdagens snabbprotokoll tisdagen den 28 september.10 § Anmälan om frågor för skriftliga svarAnmäldes att följande frågor för skriftliga svarframställtsden 21 september1999/2000:14 av andre vice talman () till statsrådet i Angola1999/2000:15 av () till utbildningsmi-nister Högskola1999/2000:16 av () tillsocialminister på RFV:s sjukhus i /2000:17 av () tillnäringsminister för unga arbetshandikappade1999/2000:18 av () till statsrådetMona SahlinDe mindre bryggerierna1999/2000:19 av () till socialmini-ster med överviktden 22 september1999/2000:20 av () till statsrå-det , homosexuella iranierden 23 september1999/2000:21 av () till miljömi-nister luftföroreningar1999/2000:22 av () tillnäringsminister vid tillsättning av poster istatliga företag1999/2000:23 av () till utrikesmi-nister på TaiwanFrågorna redovisas i bilaga som fogas till riksda-gens snabbprotokoll tisdagen den 28 september.11 § Anmälan om skriftliga svar på frågorAnmäldes att skriftliga svar på följande frågor in-kommitden 22 september1998/99:902 av () till socialministerLars EngqvistStoppa utnyttjandet av kvinnor1998/99:905 av () till näringsministerBjörn RosengrenUtbyggnaden av /99:906 av () till näringsminis-ter hos PRV1998/99:907 av () till näringsminis-ter kompetens1999/2000:2 av () till näringsmi-nistern /2000:3 av () till näringsmi-nister 23 september1998/99:880 av Skånberg (kd) till finansminis-ter för våtsnus1998/99:898 av () till justitieminis-ter utbetalningar1998/99:909 av () till justitieministerLaila FreivaldsInternet och prostitution1999/2000:4 av () till statsrådetIngegerd WärnerssonMultihandikappades förutsättningar1999/2000:5 av () till statsrådetMaj-Inger tidtabell1999/2000:6 av () till statsrådet redovisas i bilaga som fogas till riksdagenssnabbprotokoll tisdagen den 28 september.12 § Kammaren åtskildes kl. 13.59.Förhandlingarna leddes av talmannen.