prot · GM09103 · 1999-05-31 00:00:00 — Våraregler, som jag har nämnt, med pooling, dubbelbe-skattning m.m. har utgjort allvarliga nackdelar föraffärer jämfört med vad som gäller i ett antal av vårakonkurrentländer.Jag efterlyser alltså mycket, mycket mer av snabboffensiv och även signalsystem där man sätter uppstoppdagar då vissa saker även från det politiskasystemet skall levereras.Jag skulle vilja fråga näringsministern på vilkapunkter inom Småföretagsdelegationens konsensussom regeringen inte avser att vidta några åtgärder. Jaghar för min del varit beredd att acceptera samtliga ochhar motionerat om dem i . Men vi ser ettväldigt, väldigt långsamt genomförande. Jag sympati-serar inte till med alla, men jag ser attdet är småföretagens och företrädarnas olika åsikteroch dem respekterar jag.Anf. 38 Näringsminister ():Fru talman! Detta lär inte sluta i någon hård de-batt. Jag delar mycket i Per inlägg, inteminst när det handlar om att vi nu måste se över bän-ken, om jag får uttrycka mig så, och förstå varandra.Det är självklart så att politiken mer måste förstånäringslivets villkor, vilket jag också sade tidigare.Jag tycker att det är bra exempel som Per Wester-berg tar upp. Ett mycket bra exempel är , därman med samverkan och förståelse har lyckats mins-ka arbetslösheten oerhört kraftigt de senaste åren.Med detta skulle jag vilja avsluta med att säga attjag delar mycket av vad som har sagts här. Regering-en kommer att återkomma på en hel del områden somhar nämnts när.Vi bereder nu Småföretagsdelegationens olikaförslag. En hel del av dessa frågor kommer i budget-propositionen. Men det vore inte rimligt om jagskulle stå och säga att det och det gillar jag inte. Frå-gorna bereds, och vi är öppna för att studera och ta tilloss allt som är möjligt.Anf. 39 PER ():Fru talman! Jag är glad att näringsministern in-stämmer i en stor del av de moderata näringspolitiskamotionerna. Men jag är mer ledsen över att hanspartikamrater röstar emot dem i denna kammare, fördet är de facto så som sker när man i praktiken röstarned nästan samtliga punkter i Småföretagsdelegatio-nens förslag.Jag är glad över att det finns ett visst intresse attgöra saker här, men framför allt vill jag peka på attdet inte är genom låga löner som vi skall konkurrera iSverige utan genom teknik och kompetens. Det finnsmycket starka skäl att ta på allvar de saker som integörs och det som behöver göras mycket bättre när detgäller kunskapsföretagen.Jag hoppas, om näringsministern nu instämmer imycket av vad jag har sagt, att vi ser förändringar närdet gäller rörlighet på riskkapital. Det innebär föränd-ringar som gör det lättare att flytta kapital från ettföretag till ett annat. Det måste innebära förändringari någon form av reavinstbeskattning. Samma sakgäller med dubbelbeskattningen på utdelningar. Denskapar problem inte minst inom kunskapsföretagennär det gäller konkurrensen och möjligheten att göraaffärer, vilket vi har sett inom telekomsektorn, ochkan bli ett allvarligt hinder för en av de starkaste ochsnabbast växande svenska delarna.Jag hoppas att vi också får se ett starkare engage-mang när det gäller Internethandeln, där vi kommeratt se betydande skattekonkurrens, inte minst på mer-värdesskatteområdet, men där jag tror att harunika förutsättningar att utvecklas.Fru talman! vill jag bara i denna debattmycket klart markera att det egentligen kanske inte ärvisionen som saknas utan alternativen eller förslagentill denna kammare. Vi har levererat förslag frånmoderat håll, men vi ser ingen respons i sak i hand-ling utan bara i ord från socialdemokratin. Jag hoppasdärmed att näringsministern är beredd att äntligen gåfrån ord till handling.Anf. 40 Näringsminister ():Fru talman! Jag hoppas att inte det som jag nu sa-de skall tas till intäkt för att jag delar hela den mode-rata politiken. Jag utgick från vad Per togupp om samverkan och samförstånd. Det innebärsjälvklart inte att jag delar den näringspolitiken.Självfallet bör vi se mer till vad som förenar ossän till vad som skiljer oss. Det gäller nog såväl parti-erna som vårt förhållande till näringslivet och defackliga organisationerna.Med detta och med de inlägg som Per Westerbergnu har gjort ser jag faktiskt hoppfullt på framtiden.Och glöm inte: Det går bra för Sverige.Överläggningen var härmed avslutad.10 § Svar på interpellation 1998/99:279 omgodstrafiken genom SkåneAnf. 41 Näringsminister ():Fru talman! har frågat mig· vad jag avser att vidta för åtgärder för att målenför transportpolitiken skall kunna förverkligasockså i och undanröja bristerna i den delenav det svenska transportsystemet,· vad jag avser att vidta för åtgärder för att godstra-fiken till och från övriga genom Skånekommer att lösas ur ett helhetsperspektiv där frå-gan om det s.k. yttre godsspåret ingår som en del.Det är riktigt som anger att det rå-der oklarheter för vissa järnvägsprojekt, främst desom är beroende av Hallandsåstunnelns färdigställan-de. Tunnelbygget står still, men rege-ringen gav i uppdrag att till okto-ber 2000 vidare utreda förutsättningarna för ett slutfö-rande av tunnelbygget. Dubbelspåret genom nord-västra står också still i avvaktan på att kommu-nen och av regeringen anmodas inkommamed vissa kompletteringar med anledning av att pla-nerna för utbyggnaden överklagats av ett stort antalboende.Men jag vill lyfta fram de investeringar och om-byggnader som faktiskt görs eller kommer att görasenligt stomnätsplanen omfattande åren 1998-2007.På kommer kapacitetsförstärk-ningsåtgärder för att görasmellan och , vilket gynnar både passa-gerartrafiken och godstrafiken. Alternativa förslag tillsträckningar mellan och har, som IngaBerggren nämner, presenterats av Banverket.De anges mycket riktigt i planen ligga i huvudsakefter . Orsaken är förståsmedelstilldelningen men även det faktum att åtgärderför att öka kapaciteten, antingen genom fler godsspåri ny sträckning eller genom åtgärder för ökad kapaci-tet på befintlig järnväg, kräver utredningstid.Inte minst den nya , med högre krav på attalternativa sträckningar och miljöeffekter redovisasredan i ett tidigt skede, gör att tiden innan ett projektkan komma i gång kommer att förlängas.Jag vill också nämna en pågående utbyggnad avTrelleborgs rangerbangård som kommer att förbättramöjligheterna till utskeppning från hamntill övriga Europa.Anf. 42 INGA ():Fru talman! Jag får tacka för det här svaret ävenom det till största delen innehöll konstateranden. Jagefterlyser fortfarande helhetsgreppet, något som jagett flertal gånger har gjort här i kammarenbåde i riksdagsdebatter och i interpellationsdiskussio-ner med tidigare kommunikations- och miljöminist-rar. Dessa har svarat att den viktiga frågan om gods-trafiken till och från övriga genom Skånesäkert kommer att lösas i ett helhetsperspektiv. Menjag har dessvärre inte funnit ens en ansats till en kon-kret helhetslösning.Nu vill jag ge näringsministern, regeringen, chan-sen. Jag vill på nytt aktualisera denna för Sverigeviktiga fråga. Vilka åtgärder avser sätta in så att flaskhalsar, felande länkar och andrahinder för effektiva godsflöden genom frånoch till övriga elimineras?I hamnarna runt ökar godsmängden,och den kommer att fortsätta öka enligt prognoserna.Omkring 70 % av vårt lands exportgods och likamycket av importgodset passerar . stra-tegiska läge med och hamnarna erbju-der näringslivet alternativa vägar för gods som skallvidare till, och gods som kommer från, olika destina-tioner i . Men det finns stora brister. Det är endel av dem som jag har pekat på i min interpellation.Det gäller t.ex. och yttre godsspåröster om av anslag till de här projekten i inne-varande stomnätsplan är minst sagt beklagansvärd.Även vissa vägavsnitt på Europavägarna E 4, E 6,E 22 och E 65 är delar av helheten. Jag menar attinvesteringar naturligtvis måste sättas in där de görden största nyttan. Utbyggnaden bör koncentreras tillsådana stråk, vägar, järnvägar och hamnar där destora gods- och övriga transportströmmarna går. Detgäller inte bara långtradarchaufförer och järnvägsspe-ditörer, utan också var och en av oss som privatper-soner kan konstatera att det inte riktigt fungerar iSkåne.Det behövs alltså en hel del för att få det här attfungera. För att välstånd inte skall stagneraeller försämras behöver näringsliv och medborgarenaturligtvis betjänas av en effektiv infrastruktur förolika typer av transporter. Det är dags att fårsin beskärda del av resurserna. Visserligen sägernäringsministern i sitt svar att det görs kapacitetsför-stärkningar på mellan ochMalmö. Men blir det fråga om det som kommunernadär anser vara de optimala lösningarna?Det finns ytterligare ett exempel från min egenkommun, , som gäller pågående utbyggnadav rangerbangård. Vissa farhågor har uttalats om attBanverkets reducerade medelstilldelning skulle kunnaförsena det här projektet, men jag tar på orden när han säger att det här är och förblirett pågående och inte ett avbrutet arbete. Har jaguppfattat saken rätt?Vilka åtgärder avser näringsministern att sätta inför att eliminera de av mig här påtalade felande län-karna - som jag också tog upp i min interpellation?Anf. 43 Näringsminister ():Fru talman! När det gäller frågan om alla de pro-blem som interpellanten tar upp kan jag faktiskt sägaföljande: Många av dessa problem kommer att lösasnär är klar. Det är så att säga det storahindret för en utveckling. Den stora rangerbanan iTrelleborg håller ju på att byggas . Rangeringen avgods i kommer inte att ge några effektivitets-vinster. Det gäller alltså frågan om... blandar jagihop det här. Jag är ledsen. Jag får ta tillbaka detta.Ett av de stora problem som finns här är alltsåCitytunneln. När den är klar löser vi många av de härproblemen. Och rangerbanan håller som sagt på attbyggas i . Jag förstår att det finns en hel delproblem som tar upp. Men än en gång:Mycket av detta är kopplat till Citytunneln.Anf. 44 INGA ():Fru talman! Jag blir inte så mycket klokare av dethär, , men jag har viss förståelse föratt detta är ett stort departement som skall greppaöver mycket. Då är det ju så att en del frågor kanskekommer på efterhand, så att säga. Det var också litegrann därför som jag gärna ville ta upp den här dis-kussionen. Jag tycker att det hade varit väldigt braockså för att komma till ochpå plats ta del av de olika felande länkar som jag talarom. Goda transporter har ju oerhört stor betydelse förnäringslivet och medborgarna.För ett litet land som är naturligtvis möj-ligheten till fri handel över gränserna av speciellbetydelse för den ekonomiska utvecklingen. Sverigesom är så starkt beroende av utrikeshandeln måstenaturligtvis planera sin infrastruktur med det här iåtanke. Mycket av det här med gränsöverskridandetransporter och val av transportsätt, transportvägar,har inte heller bara betydelse för ett land. För ,en del av , är de här förhållandena särdelesuppenbara. Det är därför också av yttersta vikt medingående samarbete med , , Polenoch de baltiska länderna. Det här tycker jag att belyser mycket tydligt och klartoch på ett rakt sätt; att det är en oerhört väsentliguppgift för att se till att satsa pengar på in-frastruktur där man gör det bästa transportarbetet.Då kommer jag till en fråga som diskuteras väl-digt mycket i och som har stor betydelse förnationen, för . Det gäller godstransporternaoch det effektiva flödet genom . Jag vill ta uppdet som kallas för det yttre godsspåret, öster ochsöder om . Sedan Danlink, traden Helsing-borg-Köpenhamn, lagts ned, vilket har förutsatts, ochdå står klar för trafik skall all godstra-fik på järnväg genom till kontinenten, inklusi-ve trafiken till och från och Ystads ham-nar, passera via och Konti-nentalbanan.Visserligen har en upprustning skett, men det lö-ser bara vissa problem. Det kvarstår många problem.Otillräcklig kapacitet, buller och olyckor med farligtgods är exempel på sådana. Ett flertal kommuner harnu tagit initiativ i frågan och avser att undersökamöjligheterna att finna lösningar, en ny sträckning avett yttre godsspår öster och söder om . Detta ären felande länk som i den stora helheten måste finnasin långsiktiga lösning. Det är angeläget att vi realise-rar de här sakerna.Jag vill därför fråga om han ärberedd att stödja en fortsättning av det arbete sompågår och om han har tagit initiativ i till ettyttre godsspår öster och söder om . 45 Näringsminister ():Fru talman! Detta är ett stort departement. Mendet är det som är själva poängen, dvs. att vi kan sam-ordna och se helheten mellan de olika politikområde-na - näringspolitik, arbetsmarknadspolitik och sådantsom har att göra med kommunikationer. Det är detsom är själva poängen. Och med det vill jag ha sagtatt vi och även jag har god kontroll över vad somsker.Jag vill först konstatera att mycket görs i Skåne.Jag tror att det är få regioner som har en så positivutveckling och där det investeras så mycket i in-frastruktur som just där.Jag vill än en gång säga att det inte är några störreproblem med trafiken. Det finns en felande länk närdet gäller godstransporterna. Detta löses med Ci-tytunneln. Jag vill vidhålla den uppfattningen.Det finns också problem som vi har svårt att på-verka, och det gäller gods via . Vi för nu enhel del förhandlingar i samband med byggandet avbron och förhandlar så att säga om alla frågor meddanskarna.Enligt så är det inga problem med ka-paciteten på godsspåret öster om . Jag ärövertygad om att har gjort en rätt bedöm-ning i fråga om detta.Anf. 46 INGA ():Fru talman! Jag kan inte riktigt inse och förstå vadnäringsministern menar när han säger att Citytunnelnskulle lösa frågan om godstransporter genom Skåne.Jag inser också att det inte är helt lätta frågor ochprioriteringar som vi diskuterar. Men jag saknar trotsallt ett helhetsgrepp från när detgäller transporterna genom . Det har tyvärrsagts alltför att detta säkert skulle lö-sas, men jag tror inte alls att man i är överensmed om detta, utan det framstårsom verkliga svårigheter, och det behövs mer analysoch eftertanke.Syftet med min interpellation är just att lyfta framdessa olika frågor och lyfta fram helheten för attflytta fram positionerna, eftersom dessa felande län-kar trots allt finns kvar. Det finns i exempel på sådana länkar somman prioriterar, t.ex. E 6:ans sydligaste del , kring och ett yttre gods-spår öster och söder om . Först när dessa fe-lande länkar är åtgärdade kan man tala om en lång-siktig lösning. Det är angeläget att vi får en lösningpå detta. Och jag hoppas nu att tarmed sig dessa olika frågor i en fortsatt prioriterings-diskussion inför den resurstilldelning som sker inomnästa planeringsomgång. Välkommen till föratt ta del av detta!Överläggningen var härmed avslutad.11 § Svar på interpellation 1998/99:313 omregelverket för EU:s strukturfonderAnf. 47 Näringsminister ():Fru talman! har frågat mig vilkaåtgärder jag är beredd att vidta för att förenkla ochanpassa regelsystemet för strukturfonderna, exempel-vis när det gäller överprövning samt möjligheter tillförskottsutbetalning av beviljade medel.Struktur- och regionalpolitiken är ett viktigt inslagi EU:s politik för att skapa regional balans och ut-veckling. För del kan vi konstatera attstrukturfonderna ökar våra möjligheter att bedriva enkraftfull regionalpolitik. Jag delar att den ideella sektorn har stor betydelse.Det är därför glädjande att lokala utvecklingsgrupperoch ideella organisationer medverkar i ett stort antalstrukturfondsprojekt. I likhet med jag att reglerna för stödformerna bör vara såenkla och säkra som möjligt. Det är enligt min me-ning också väsentligt att bestämmelserna för stödgiv-ningen utformas så att de främjar initiativ och tillväxtpå regional och lokal nivå.Som väl känner till har två utreda-re presenterat förslag om struktur-fondsprogrammen för nästa programperiod. I de tvåavgivna betänkandena EG:s strukturstöd - Ny orga-nisation för de geografiskt avgränsade struktur-fondsprogrammen (SOU 1999:24) och Utveckling avmänskliga resurser i arbetslivet - Förslag till inrikt-ning av nya mål 3 inom (SOU1999:23) behandlas de frågor som tas upp i interpel-lationen, såsom överprövning och möjligheter tillförskottsutbetalning.Utredaren för de geografiska målen föreslår attlänsstyrelserna som skall fatta beslut också skall varautbetalningsmyndigheter. Dagens problem medöverprövning skulle därigenom enligt utredaren för-svinna. När det gäller förskottsutbetalning föreslås atten generell möjlighet till förskott införs på beviljatstrukturfondsstöd. Utredaren för mål 3 anser också attproblemen med överprövning bör lösas. Beträffandeförskott föreslår utredaren att det skall finnas möjlig-het att efter särskild prövning bevilja förskott.De framlagda förslagen har behandlats vid en sär-skild hearing, där olika synpunkter på utredarnasförslag framfördes. Ett antal skriftliga yttranden överförslagen i de båda betänkandena har också kommitin till Näringsdepartementet.Jag är väl medveten om de problem som ÅkeSandström tar upp. Min ambition är att frågan omöverprövning skall lösas. Den problembild som teck-nas om svårigheter med finansiering är enligt minmening alltför negativ. Det finns sålunda under vissaförutsättningar möjligheter att lösa de likviditets-problem som kan uppkomma vid ett projekts start ochuppbyggnadsskede. Länsstyrelserna kan exempelvisbetala ut förskott efter särskild prövning av projektenför den del av ett projekt som finansieras av länsan-slaget. Vidare kan EU-medel betalas ut vid flera till-fällen under projektets gång. De små projekten kanockså drivas genom s.k. ramprojekt för att stärkalikviditeten.Förslagen bereds nu vidare i . Vikommer att göra en samlad bedömning av framlagdaförslag och inkomna synpunkter. Syftet med översy-nen är att inför den kommande programperiodenskapa ett regelverk som tillgodoser såväl enkelhetsom effektivitet.Anf. 48 ():Fru talman! Jag vill börja med att tacka för svaret.Vi delar uppenbarligen uppfattningen om behovet avförändringar av regelsystemet kring och liknande. Jag får också konstatera att mininterpellation skrevs i samma andetag som de betän-kanden som näringsministern nämnde tillkom.Jag har några kompletterande frågor. För detförsta: När ungefär kan vi få besked om de nya reg-lerna för strukturfonderna? För det andra: Kommer deförändringar som berörs här att gälla 1, 2 och 3 i detänkta områdena? Man kan tyda svaret som att det ärenbart för strukturfondsområde 3 som man avser attpröva frågan om överprövningen. Är det möjligen ettmissförstånd?Jag vill också utvidga frågeställningen: kan vivänta oss att områdesindelningen för mål 1 och mål 2blir helt klara? Jag vore tacksam att få besked om enrimlig tidsangivelse i dag.Som angetts i svaret, vilket jag är glad över, ärlikviditetsproblemen mycket stora. Kommuner ochlandsting har faktiskt räddat väldigt mångaEU-projekt. Min direkta fråga blir: Anser ministernatt det är rimligt att små Norrlandskommuner, t.ex.Vindelns kommun i , har fått uppträdasom EU-bank för att över huvud taget få med och hakvar några projekt inom den ideella sektorn och hosde mindre projektägarna?Beträffande svaret konstaterar jag också att detnär det gäller möjligheten till förskottsutbetalningarfrån länsstyrelserna bara har gällt helt säkra projekt.Då uppstår frågan: Skall den ideella sektorn och pri-vata små aktörer alltså ta en större risk än vad statentar i det här sammanhanget?I fråga om förskotten gäller möjligheten till del-betalningar från länsstyrelserna faktiskt bara redanbetalda fakturor. De långa handläggningstiderna göratt de små inte kan få samma möjligheter. Jag hoppaspå en förändring i det avseendet.Fru talman! Jag har en negativ erfarenhet av rege-ringens decentraliseringspolitik på just det här områ-det och kring strukturfondsarbetet. Det är enormt mycket papper. Det är långahandläggningstider eftersom länsstyrelserna i mångafall inte haft tillräckliga resurser för att klara detta,vilket inte torde vara obekant för näringsministern.Jag vill ändå tolka svaret positivt. Men vågar vitro på konkreta förändringar? Vilken beredskap finnsdet när det gäller att komma i gång inför den nyaprogramperioden? Får departement och myndighetersignaler så att vi inte upprepar det misstagsom skedde vid innevarande programperiods början?Samstämmiga uppgifter bekräftar att väldigtmånga av de problem kring strukturfonderna - därhar vi samma uppfattning - liksom övriga EU-stöd ärhemmaproducerade problem. Vi kan inte alltid skyllapå EU. Där bär regeringen ett klart ansvar. Jag uppre-par därför frågan: Kan vi lita på att det blir enklareregler, att det blir mindre papper och att det blir möj-ligheter till förskottsutbetalningar av EU-medel?Anf. 49 Näringsminister ():Fru talman! För det första vill jag när det gällerorganisationen säga att det handlar om målen 1, 2 och3. För det andra vill jag när det gäller område 1 sägaatt det är klart. handlar det om mål 2. Detta skallregeringen behandla. Sedan skall det till kommissio-nen för att därefter fastställas. bördetta vara klarlagt.Problemet med överprövningen tas här upp. Vivill undvika överprövning och tänker bygga en orga-nisation där vi slipper överprövning. Det är vår ar-betshypotes, liksom att det skall ges möjligheter tillförskott och att vi på ett bättre sätt än vi görmåste försöka hantera frågor som handlar om småprojekt.Det övergripande är att göra det här enklare. Jaghar själv som landshövding jobbat med detta och jagmåste säga att mycket var onödigt tillkrånglat. Nuskall vi försöka få det här effektivare och enklare ochfå strukturer som är sådana att det blir transparens, såatt man vet vad som händer, vad som görs, och att detblir korta tider.Om vi skall slippa överprövningen kommer det attställa helt andra krav på organisationen. Det kanockså bli diskussion om det. Vill man uppnå det enamålet finns alltid risken att man får problem medannat.Jag delar alltså uppfattningen att överprövningenskall bort. Vidare gäller det att försöka betala ut för-skott. Dessutom skall vi titta på de små projekten. Vibereder nu det här inom . Därförkan jag inte här närmare gå in på detta.Anf. 50 ():Fru talman! Jag får tacka för positiva signaler ochbra besked. Möjligen har jag en kompletterande frå-ga. Då regeringen skall komma med förslag och enaskring en områdesomfattning på strukturområde 2borde väl den inställningen bli känd innan det gårvidare till kommissionen. Jag hoppas att det inte ärhemligt. Kan vi möjligen få veta när regeringen ärfärdig med den processen?Jag har fått många signaler från folk ute i landet.Man är väldigt intresserad av just omfattningen avstrukturfondsområde 2. I övrigt konstaterar jag att viser på problemen på likartat sätt. Jag får tacka försvaret.Anf. 51 Näringsminister ():Fru talman! Svaret är att jag tror att vi kommer attkunna redogöra för det här strax ,alltså strax före sommaruppehållet. Tack!Överläggningen var härmed avslutad.AjourneringKammaren beslutade på förslag av tal-mannen att ajournera förhandlingarna till kl. 11.20.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 11.20.12 § Svar på interpellation 1998/99:292 omkravet på nya taxametrarAnf. 52 Näringsminister ():Fru talman! () harfrågat mig dels vilka åtgärder som jag ämnar vidta föratt införandedagen för TX-godkända taxametrarverkligen blir , dels vilka andraåtgärder jag är beredd att vidta för att komma åt ille-gal taxikörning.Jag vill inledningsvis understryka att fusk inomtaxibranschen naturligtvis inte kan accepteras. minska risken för fusk har mandat attutfärda taxameterföreskrifter. Dessvärre har arbetetmed och anpassningen till föreskrifterinte framskridit i den takt som vore önskvärt. Avsik-ten är dock alltjämt att det materiella innehållet iföreskrifterna skall genomföras om än detta skernågot senare än vad som kunde beräknas.Jag vill också påminna om att alltsedan avregle-ringen av taxinäringen harsituationen inom branschen på olika sätt uppmärk-sammats och diskuterats. Många åtgärder har vidta-gits för att förbättra förhållandena och minska insla-gen av illojal konkurrens. Bl.a. kan nämnas de änd-ringar i yrkestrafiklagen som trädde i kraft den1 . har också taxiut-redning överlämnat sitt betänkande.