prot · GM09110 · 1999-06-15 00:00:00 — Det är inte en rimlig anledning köpa ett företag.På en punkt har rätt: Den verkligagrunden för produktionen är inte de politiska besluten- där har faktiskt rätt. Men det får inteheller vara så att grunden för produktionen skall varade som bestämmer i företagen, underförstått kapital-ägarna. Det är ingen bra grund för en produktiv till-växt. Vi måste se vem som lägger grunden för job-ben. Det är alla de som verkar i företagen. Det är intebara toppen utan alla de som gör jobbet. De har gjortett bra jobb. Det är de som skall äras mest. Men poli-tik har gjort nytta. Företagen har stärkts genom att dekunnat ta sats i ett samhälle som satsar på forskningoch utbildning. Där vill man nu göra mer enligt pro-positionen. Det är ett samhälle som ger de anställdatrygghet både i och utanför arbetslivet. Det skaparden flexibla arbetsmarknaden. Med ett starkt sam-hälle kan man byta och flytta. Det skapar en rörlighetpå arbetsmarknaden. Det är detta som vi i Vänsternkallar den produktiva rättvisan.Jag skulle vilja säga att vi framför allt behöver denya företagen och de nya produkterna. Vi behöverbörja bygga för . Jag skall citera envd för ett av de företag som alldeles strax skall intro-duceras på börsen, vars aktie övertecknats 14 gånger.Det finns 14 gånger fler köpare än vad utbudet moti-verar. Det företaget heter just . Detbygger upp nya lösningar på Internetmarknaden.Vd:n undrar varför politikerna inte uppmuntrar ho-nom och hans företag att stanna i . Vad kräverhan då? Kräver han sänkt skatt och slopad arbetsrätt?Nej, han talar inte om något av det. Hans krav är attsamhället måste börja investera i bredbandstekniköver hela , så att företagen kan växa. Det ärhans krav.Jag tror att denna vd har rätt i sin kritik. Jag villlyssna på denna företagare. Vi behöver investeringar iny infrastruktur. Det vi en gång gjorde på järnvägssi-dan måste vi nu göra i IT och bredbandskommunika-tion. Detta är ett av de områden där vi måste se överbudgetprocessen, finansministern. Vi får inte kommai ett läge där utgiftstak gör att vi ställer löpande utgiftför trygghet t.ex. vid sjukdom mot framtidsinveste-ringar med sikte på nya jobb och framtiden.Här borde vi kunna se något av en nationell sam-ling i stället för partipolitiska gräl. Kan man räknamed det? Läser man de borgerliga reservationerna serman att det är tveksamt. Borgarna kritiserar i ställetatt vi inte lägger investeringarna under utgiftstaket.De går emot investeringspolitiken.Fru talman! Allt det jag har talat om nu kan vi gö-ra på nationell nivå. Vi har börjat göra det i samarbe-tet mellan Vänstern, Socialdemokraterna och Miljö-partiet. Men en än bättre effekt kommer det att bli isamarbete med andra stater. Vi menar nu att rege-ringen aktivt måste verka för detta både inom ochutom EU-systemet. I när globaliseringsfällanhotar att bli verklighet krävs åtgärder som driverkapitalströmmarna från finansiella bubblor till inves-tering och arbete. Det är en insikt som omfattar alltbredare internationella grupper, från vänstern tilletablerade ekonomer. Man har skrivit ett manifestnere i om att det nu är dags för en annan poli-tik och att vi måste sluta med den stenhårda ned-pressningspolitiken från EU. Det växer fram en rörel-se. Den omfattar t.o.m. gamla spekulanter som Geor-ge i . Det är en bred rörelse. Det är dagsatt ansluter sig till denna rörelse. Jag villyrka bifall till reservation 4 under mom. 3.Fru talman! är faktiskt på rätt väg , menjag skall hålla med om att allt i Sverigeinte är bra. Vi måste göra mer för jobben. Vi vet attmånga lever i ekonomisk otrygghet. Det drabbarsärskilt våra nya svenskar. Tyvärr måste jag ocksåkonstatera att det drabbar kvinnor långt oftare änmän. De goda tiderna märks inte överallt. Jag tyckeratt det är bra att den borgerliga oppositionen är medoch pekar på problemen, men det hade varit bättre omden hade kommit med förslag som hjälpt i stället förstjälpt - förslag som förvärrar problemen. De kritise-rar regeringen både för en släpphänt budgetpolitikoch för besparingarna. Så lämnar man in motionermed krav på miljard efter miljard i sänkt skatt redannästa år. föreslår man ökade utgifter förförsvar, ökade bidrag och snabbare amorteringar påstatsskulden. I bästa fall är detta blå löftespolitik.Det är betecknande att den gemensamma reserva-tion som finns inte innehåller några siffror eller ta-beller. Där mörkar man. Den politik som redovisasdär är helt enkelt inte beräkningsbar. Den är en fanta-si.När man sedan redovisar sina alternativ på parti-nivå blir resultatet inte mycket bättre. , som närdet gäller , blir det värre.Jag skall ta några exempel. Både m och kd vill in-föra en karensdag. Så skär de ned på utgifterna underutgiftstaket för sjukförsäkringen. Men de glömmer attbesparingen i praktiken faller ut hos arbetsgivarna,eftersom det är de som betalar ut sjuklönen. I denverkliga världen spar moderater och kristdemokrateringet alls. Det är fantasibesparingar som finansierarett förslag om en reell skattesänkning.Alla tre partierna föreslår att trafikförsäkringenskall överta kostnaderna för alla trafikolyckor nästaår. Men hur har de tre tänkt sig att man skall klara ensådan omställning redan till ? Jag serjättemånga svagheter och fel i deras förslag. Hurskulle man kunna genomföra en sådan jättelik föränd-ring rent praktiskt , änskönt mantyckte att det var bra? Det är inget sparförslag somhåller. Jag kan göra listan längre.Borgarna lovar skarpa skattesänkningar, men dehar ingen täckning på kontot när det är dags att beta-la. När de har skarpa besparingsförslag tycks de helstvilja slippa att redovisa de fördelningspolitiska ef-fekterna av sina förslag.Fru talman! En sådan politik inger inget förtroen-de. Den skapar ingen uthållig utveckling för nya jobb.Det är bara önskelistor från ochfrån som man har omsatt iriksdagsmotioner.När man känner alternativen förstår man varförväljarna säger nej till detta alternativ. När man jämföralternativen är man glad att man är med i den rödgrö-na redan. Det är ett alternativ för jobb.Jag yrkar avslag på de borgerliga reservationernaoch bifall till hemställan i utskottets betänkande, medundantag för det yrkande jag har gjort om bifall till env-reservation. Vi står naturligtvis bakom även denandra reservationen.Fru talman! Jag har anmält mig ,men drog , så jagskall också göra det. Jag vill egentligen ta upp endebatt med någon som inte är här. Det är lite synd,men jag måste ändå säga det. Det är till en som intekan delta. Det var som skrev i DagensNyheter. Jag måste ge honom en hälsning. Han skrevi lördags att hade varit lysandeför kapitalister men att festen nu med största sanno-likhet var över. Han skrev att det just nu var ett unikttillfälle för kapitalister att förena sig i ett tack tilllöntagarna. kanske målar en smula, mensom finansman vet han nog mer än de flesta om ka-pitalets villkor under dessa decennier. Jag vet inte omdet är våra röstetal som får Weil att tro att festen ärslut, men jag tror att han har rätt.Jag skulle också vilja återgälda hans artighet mednågra tröstens ord. Även om festen är slut kommerdet alltid att finnas möjligheter för alla att tjäna enextra slant i ett samhälle som satsar på arbete ochrättvisa. Det är det som vi skall göra nu.Anf. 3 BO () replik:Fru talman! Att lyssna på är fak-tiskt som att höra ett eko från det förgångna. Detmoderna var användandet av orden.Jag tycker att den första frågeställningen är intres-sant. Jag kan konstatera att min farfars ambition närhan en gång var ordförande i stenarbetarförbundet varatt frigöra människor och se till att skapa den person-liga trygghet som gjorde att de fick ett oberoende. Nuhar vi fått en situation där det parti han representera-de, tillsammans med , driver en linjedär politikens patroner är de som skall ha makten ochinflytandet över människorna. Det ger beroende.Det märks så tydligt när använderordet särintresse. Egentligen är särintresse bra. FörLars är det överordnade något slags all-mänintresse som han och möjligen . Men särintressen är vi alla - miljonersvenska invånare. Om inte vi får utrymme att kunnaleva, känna en trygghet och ta personligt ansvar - omvi inte har den möjligheten - är det kollektivet somtar över. Men det är ju det alltid harvelat, nu liksom tidigare.Ta ett konkret förslag. Vad vill han göra för attförbättra familjernas chanser att klara barnomsorgen?Jo, han vill att staten skall ta över. In med skatterna.Minska avgifterna. Ge inte människorna en chans attsjälva välja.Vi säger: Sänk skatten! Låt människorna självabestämma. Det är den skillnad som finns oss emellan.När det gäller arbetsmarknadsreglerna och Learvill jag säga att vår ambition är att skapa förutsätt-ningar för att det skall bli lättare att anställa. Att detvar lätt att avskeda med dagens regler såg vi, somLars själv sade, men vi behöver en ar-betsmarknadslagstiftning som gör det lättare att an-ställa, så att jobben hos inte ersätts med jobbsom annars skulle ha funnits i utan mednya jobb som växer fram i och runtom iSverige.Anf. 4 () replik:Fru talman! Skall jag välja ett särintresse väljerjag löntagarna - det breda kollektivet. Ni väljer ettannat särintresse - arbetsgivarna och som har ganskamycket slantar. Det är två olika särintressen. Det ären klassisk kamp mellan vänster och höger. Den fårvi leva med.Ni försöker ge intryck av att ni ger samma varatill lägre pris. Men det är just det ni inte gör. Det är enhelt annan vara ni presenterar. Ni presenterar detalje-rade tabeller i en motion om hur mycket man gynnasav er skattesänkarpolitik. En normal familj tjänar1 . Det redovisar ni i detalj. Men nisäger inte ett ord - ingenting - om hur mycket manförlorar på alla era besparingar och om hur mycketman förlorar i sämre service från det allmänna. Detsäger ni ingenting om. Varför gör ni inte det? Är niöver huvud taget inte intresserade av fördelningspoli-tik? Går det inte att räkna på det i er politik?Varför redovisar ni aldrig fördelningseffekterna? här propositionen redovisar vi detta glasklart pås. 35, i diagram 1.7 och 1.8. Ni redovisar bara dengoda sidan. Besparingssidan av era förslag är sommånens baksida en gång var. Ingen hade sett denförrän man hade skickat dit en satellit. Skall det varalika omöjligt att komma åt de fördelningspolitiskaeffekterna av er politik, vad de betyder för den en-skilde? När ni kan redovisa dessa effekter kan väljar-na ta ställning. Är er politik över huvud taget rimlig?Berätta det!När det gäller karensdagen, , har nifantasibesparingar. Redogör för detta! Vi tog upp dethär i utskottet. sade till mig att det finnsmetoder för att få en besparing också på utgiftssidan.Redovisa den metoden! Är det fel i detaljerna, BoLundgren? Detta är en detalj som vi diskuterar i dag.Hur är det med alla andra frågor? Det är detta som ärblå löftespolitik.Anf. 5 BO () replik:Fru talman! Vi kan inte bara leverera samma varaoch tjänst till ett lägre pris utan också till en bättrekvalitet. glömde det.I dag har vi världens högsta skatter, och ändå harvi problem när det gäller t.ex. utbildning, barnom-sorg, sjukvård och rättstrygghet. Det visar att denmodell som , ochSocialdemokraterna tillsammans med Vänsterpartietoch pläderar för inte håller. Det är densom vi måste frigöra oss ifrån.När nu talar försöker han köra dethär gamla spåret igen: företräder ar-betsgivarna, kapitalet. Det gör jag inte alls. Jag skullealdrig ägna mig åt politiken och arbeta ellermer i den här kammaren om jag hade några få männi-skors - de med goda förutsättningar - intresse förögonen. Det finns ett enda skäl för mig, mitt parti ochandra borgerliga partier att göra det och det är attskapa bra förutsättningar för de människor som boroch verkar i . väljer att be-skriva det som att man jobbar för löntagarna. Hananvänder ordet "kollektivt". Jag jobbar för NilsSvensson och . Jag jobbar förBirgitta , och många andra. Detär det som är den stora skillnaden. Ni förmår inte setill de särintressen som alla vi människor faktiskt är.Ni ser det uppifrån. Ni skapar system. När de hållerfinns det för de allra flesta inga lösningar. Där är detstora problemet med er politik.Vi redovisar kostnaderna för våra förslag. Det ärklart att det också blir minus om man sparar ellersjälv får ta en större del av någonting. Sammantagetger detta plus för löntagarna. Även om man skulleväxla ned skatterna med exakt lika mycket mindrebidrag och subventioner vore det väldigt bra. Dåskulle man få en möjlighet att se vad det kostar, enmöjlighet att själv bestämma. Då skulle man inte varautlämnad till att och lyckas; det är mer sannolikt att de misslyckas.Anf. 6 () replik:Fru talman! talar om att växla nedmed exakt lika mycket. Om jag får en skattesänkningoch en lågavlönad skulle få en skattesänkning somt.o.m. skulle vara större i kronor skulle jag ändå medvåra arvoden härifrån klara mig bättre än den lågav-lönade på den fria marknaden där jag får välja själv.Det är ju det ni moderater glömmer, . Niglömmer att individens köpkraft inte blir densamma.Det handlar om lite pengar. Men en hundralapp ärvärd mycket mer i för en lågavlö-nad än för mig och . Det är en oerhörtenkel sanning som vi kan se i varuhusens kassor närvi handlar . Det är just detta som ni glöm-mer. Det är oerhört synd att ni gör det.Ni redovisar inte de fördelningspolitiska effekter-na. Ni har inte ens räknat ut dem, eftersom ni intekan. nickar nu till mig. Om man hargjort detta är det oerhört synd att det inte redovisas itabellform och i diagram i motionen. Men då kan manju få se detta i en motion. Jag tar det somett löfte om att vi skall få se de fördelningspolitiskaeffekterna. Skriv nogsamt in detta i protokollet! Dåkommer vi att få en mycket intressantare debatt nästagång. kommer säkert på något sätt att iord lova att vi får fördelningspolitiska tabeller i fort-sättningen när det gäller det moderata alternativet.Det är en stor innovation. Detta är ett steg framåt förModeraterna. Vi kommer att få en mycket rakarepolitisk debatt i fortsättningen. Det är alldeles ut-märkt, . Jag är glad över den här debat-ten.Bo Lundgren! Vi satsar nu på arbete genom attfördela och få ut effektiv köpkraft. talarom att man inte klarar sig på sin lön i det här landet.Samtidigt sade han att tillväxten bara baseras på attlöntagarna konsumerar i stället för att spara. Hur kande sätta fart på tillväxten och konsumtionen om deinte ens klarar sig på sin lön? Det måste alltså finnasnågra som har pengar. Det är kanske lite snett förde-lat, . Vi kanske kan få en bättre omför-delning i ekonomin. Låt oss göra en sådan. Det blirmöjligt nu när kommer att börja presen-tera fördelningspolitiska redovisningar och analyser.Det här var en bra debatt, fru talman!Anf. 7 ():Fru talman! Jag måste nästan börja med LarsBäckström. Han är oerhört självbelåten. Han bliralltmer nöjd i takt med att tar väljarefrån Socialdemokraterna.Hur kan vara så nöjd när, enligtgårdagens SCB-siffror, 458 866 personer var öppetarbetslösa eller i åtgärder i ? Ertsamarbete har verkligen inte visat att ni orkar ta tag ide strukturella problem som gör att är kvar iden här massarbetslösheten.Lars har hittat en Internetdirektör medett snabbväxande företag som är nöjd med den svens-ka arbetsrätten och de svenska reglerna på arbets-marknaden. Det är självklart. Tillväxtbranschernasproblem är inte arbetsrätten. Deras problem är att detär svårt att över huvud taget hitta arbetskraft. senaste rapport hade långt över80 % av datakonsultföretagen stora problem med atthitta arbetskraft med rätt kompetens. !Problemen med de svenska arbetsrättsreglerna, somredovisas av alla fackekonomer, och , finns i de mog-na branscherna. Det är där huvudparten av de anställ-da i näringslivet finns i . Där vet man inte omen orderökning blir bestående. Där vet man inte omman törs anställa. Det är där, , somtveksamheterna kommer in när det gäller att utvecklaföretagen, nyanställa och nedbringa massarbetslös-heten.Därför, fru talman, är det tragiskt att 1999 årsekonomiska vårproposition är ytterligare en i radenav ekonomiska propositioner som saknar konkretaförslag som skulle kunna öka tillväxten i den svenskaekonomin och därmed antalet nya jobb. verkarkonjunkturen, både här hemma och i vår omvärld, blibättre än de flesta tidigare hade trott. Men regeringenkommer ändå inte ifrån sitt ansvar för att massar-betslösheten kostar det svenska folkhushållet - förutom förloradsjälvkänsla och framtidstro hos de drabbade.Fru talman! En starkare konjunktur kan inte ur-säkta regeringens notoriska passivitet och handlings-förlamning när det gäller att ta itu med Sverigesdjupgående strukturella problem, främst när det gällerlönebildningen och arbetsmarknadens funktionssätt.Regeringens vasaller, typ , kan inteöverskyla det faktum att detta är störstaekonomiska och strukturella problem.Arbetslösheten, vid sidan av den öppna också dendolda, är det största ekonomiska och sociala proble-met, medan regeringen formligen jäser av stolthet föratt sysselsättningen nu ökar från en mycket låg nivå.Det skulle vara intressant att veta vilka beslut somt.ex. vårt stora superdepartement har fattat som harresulterat i propositioner som i sin tur har resulterat ibeslut i denna kammare som ligger bakom den ök-ning av sysselsättningen som vi nu ser. Vilka propo-sitioner, och , är detsom denna kammare har fattat beslut om som harlett till att sysselsättningen ökar vid sidan av budget-saneringen? Det skulle vara mycket intressant att sevad som beror på en starkare konjunktur i vår om-värld och vad som beror på konkreta förslag frånregeringens sida.Sanningen är att regeringens största misslyckandeär att den inte har lyckats åstadkomma en långsiktigthållbar utveckling av sysselsättningen, trots de nutillkommande jobben.Jag nämnde gårdagens AMS-siffror som visar att306 752 personer var arbetslösa vecka 23. Det är enökning med 48 817 personer jämfört med veckan föreoch en ökning med 20 726 personer jämfört medsamma vecka . Det kan finnas tillfälligaeffekter i dessa siffror. Det är jag väl medveten om.Men man kan icke komma ifrån att det bara är treEU-länder som har haft en sämre sysselsättningsut-veckling än om vi ser till den socialdemokra-tiska regeringsperioden som helhet.Fru talman! Det allvarliga i detta är att regeringenfortfarande satsar på att arbetslösheten går över av sigsjälv, dvs. är konjunkturell, trots att ekonomiska be-dömare från de flesta svenska fackekonomer till , och Internationella valutafon-den samstämmigt med en röst formligen ropar till densvenska regeringen att ta tag i de strukturella proble-men innan det är för sent och innan Riksbankentvingas börja höja räntan.Vad är egentligen regeringens recept för att sänkajämviktsarbetslösheten? , som är chefseko-nom på LO anser att jämviktsarbetslösheten ödesbe-stämt ligger någonstans mellan och i Sveri-ge. Om det är så är det fatalt. Då kommer regeringenatt misslyckas med alla sina målsättningar på syssel-sättningsområdet.Jag vill fråga : Delar finansmi-nistern P-O Edins bedömning att den svenska jäm-viktsarbetslösheten ligger någonstans mellan och8 %? Om han inte gör det, när kommer i så fall dekonkreta förslag som väntanskulle kunna ta itu med problemen och börja får nedjämviktsarbetslösheten?Kristdemokraterna har ett alternativ till dennapassivitet. Det är ett alternativ till regeringens budget-och strukturpolitik som tar sikte på att öka sysselsätt-ningen så kraftfullt att välfärden långsiktigt kan tryg-gas för alla. Politiken måste inriktas på att skapaförutsättningar för fler riktiga arbeten och växandeföretag.Vi föreslår åtgärder för att åstadkomma ett så braföretagsklimat att landets företagare vågar satsa ochnyanställa med en skattepolitik där alla får behållamer av sin lön. Vi börjar med att sänka de skatter somär mest skadliga för jobben och därmed välfärden.Vi fortsätter också att driva en familjepolitik medvalfrihet för småbarnsföräldrarna. Det är nu hög tidatt också låta svenska barnfamiljer slippa kollekti-vismens tvångströja. Vi visar också att det går attgenomföra angelägna strukturreformer utan att dettagår ut över pensionärer, änkor, kroniskt sjuka ochandra utsatta grupper som regeringen nu låter bidratill finansieringen av vallöftet om maxtaxa på dagis.Denna ensidiga subventionering av kommunalbarnomsorg får nu en alltmer stötande finansiering.Det vore intressant om finansministern kunde redogö-ra för när han räknar med att landets pensionärer kanfå maxtaxa i äldrevården, där det nu kan skilja påöver i avgift för samma typ avtjänster. Kommer regeringen att ta något initiativ föratt skapa mer rättvisa och värdiga förhållanden förvåra gamla inom äldrevården?Vi kristdemokrater föreslår också omprioritering-ar som ger höjda pensioner för de sämst ställda pen-sionärerna, bättre förutsättningar för en värdig vårdutan köer, fler lärare i , ett återupprättaträttsväsende, en ökad miljösatsning och bättre kon-kurrensvillkor för jordbruket, fisket och åkerinäringenoch att jordens fattigaste ges bättre utvecklingsmöj-ligheter genom att biståndet höjs.Fru talman! Detta når vi genom att göra omprio-riteringar och besparingar inom de utgiftsramar förstaten på 748 miljarder som vi föreslår för år 2000.Inom 748 miljarder går det faktiskt att omfördelaresurser och göra andra prioriteringar än de regering-en gör utan att detta är utopiskt och utan att LarsBäckström skall behöva ta i på det sätt som han gjor-de här tidigare.På alla dessa områden är den socialdemokratiskaregeringens politik enligt vår uppfattning utpräglatbristfällig eller direkt felaktig.De flesta finanspolitiska åtgärder som vi kristde-mokrater föreslår har också fundamentala strukturellaeffekter. Dagens skattenivåer på arbete, sparande ochföretagande försämrar förutsättningarna för jobb,företagande och investeringar. Men det finns också enannan sida. De utmanar också medborgarnas etik ochmoral på ett förödande sätt framför allt när det gällerköp av privata tjänster.Dagens höga marginalskatter ger negativa effekterpå arbetsmarknadens funktionssätt. Det skulle t.ex.vara intressant att veta - nu har finansministern läm-nat kammaren, men han har kanske kvar någon med-arbetare här som kan vidarebefordra frågan - omSocialdemokraterna i den kommande skattereformenvill ta bort straffskatten på högre utbildning, den s.k.värnskatten, eller om man anser att den av något slagsförmenta fördelningsskäl borde behållas trots dessdokumenterat negativa inverkan på viljan till högreutbildning och kompetensutveckling.Vad säger finansministern inför de fortsatta skat-tesamtalen? Vill han avveckla straffskatten om detfinns resurser eller vill han ha den kvar? Är det barautländska experter som skall uppmuntras? Hur blirdet med de nuvarande och de blivande svenska ex-perterna? Jag tycker att det vore bra att få reda på vadsom är Socialdemokraternas inriktning om det finnsresurser. Skall värnskatten bort eller skall den finnaskvar?Fru talman! Genom omprioriteringar och bespa-ringar i de offentliga finanserna kan kristdemokrater-na genomföra en skattepolitik där alla får behålla merav sin egen lön. Men skatt och skattelindring handlarinte bara om ekonomi. För oss handlar det om attmyndigförklara medborgarna. Vi tror att individeroch familjer själva har förutsättningar att bättre än detpolitiska systemet bestämma över en större del av sinegen inkomst.Det civila samhället måste få större utrymme iSverige. Det behövs inte bara en ekonomisk tillväxt.Det behövs ett tillväxtklimat också för medborgaran-da, för ökat ansvar i frivilliga nätverk och organisa-tioner i samhället. Därför vill vi kristdemokrater geförutsättningar för ett ökat personligt ansvarstagandesamtidigt som den etiska dimensionen stärks. Merenskilt ansvar bör gå hand i hand med en starkareetisk förankring i samhället. Det blir ett bättre, etttryggare och ett friare samhälle än när staten ochkommunerna skall vara huvudansvariga för våra liv.Detta leder oss till att svenska hushåll och familjerbehöver få uppleva en frihets- och valfrihetsrevolu-tion. Det tror vi blir en kreativitetsinjektionsom i sig också ger ökad tillväxt och nya jobb.