prot · GN0912 · 1999-10-13 00:00:00 — Vi kommer att se ett stort antalelhandelsbolag som köps upp eller går i konkursdärför att de inte kommer att ha kompetens, förmågaeller kapitaltillskott nog att hantera den nya situatio-nen. Det finns all anledning att sända signalen tillmånga av de kommunpolitiker vi har runtom i landet:Se över ägandet och driften av de kommunala elhan-delsbolagen. Det kommer att krävas kapital och kom-petens på ett sätt som inte har krävts tidigare.Slopandet av timmätarkravet är mycket bra. Vi ärglada över att vi fick reformen genomförd ochbetydligt tidigare än vad regeringen själv ville. Detfinns emellertid några brister i betänkandet från nä-ringsutskottet. Ett är att majoriteten inte ställer upp påen skärpt tillsyn av monopolen inom energiområdet.Det gäller framför allt nätverksamheten och fjärrvär-meverksamheten.Här visar undersökningar att många av monopol-bolagen tar oskäligt mycket betalt. De har en i vissafall orimligt hög avkastning på eget kapital. Här krävsen skärpt tillsyn. Därför, herr talman, yrkar jag bifalltill reservation 1, som rör just skärpt tillsyn av nät-verksamheten.Betänkandet handlar också om övergångslösning-en för skyddet av små elproducenter. Det är bra att desmå elproducenterna får en möjlighet att själva vändasig till kunderna för att på det viset kassera in möjlig-heten att få bättre betalt för den småskaliga elen.Vi väntar på ett förslag från regeringen om hursystemet skall se ut efter övergångsperioden somsträcker sig . Enligt vår upp-fattning skall de små elproducenterna i allt väsentligtdå få agera på samma marknadsmässiga villkor somde större producenterna. Det ger möjlighet att ta brabetalt för den småskaligt producerade elen. Det gerockså en möjlighet att komma ifrån de monopol somde har varit instängda i.Anf. 59 ():Herr talman! Den borgerliga regeringen inledde en period av avreglering i . Viöppnade upp - och jag säger vi, eftersom jag då självjobbade i - område efter områdeför konkurrens. Det hela skedde under mycket starktmotstånd från Socialdemokraterna.Medan vi ville myndigförklara konsumenternaville Socialdemokraterna fortsätta med att behandladem som okunniga, satta under statens förmynderi.Vi vill skapa fungerande marknader med konkurrensbåde när det gällde pris och kvalitet. Men Socialde-mokraterna sade blankt nej till våra förslag. Vi villeockså avreglera elmarknaden. En ny lag om handelmed el antogs faktiskt också av riksdagen.Herr talman! Detta är historia. handlar detom en öppen elmarknad som vi skall göra tillgängligockså för hushållen. Det är med stor glädje som vikan konstatera att vi nu har baxat frågan om den friaelmarknaden ända till ett beslut här i riksdagen.Vi är mycket glada över att nu också hushållen fårta del av den fria elmarknaden. Vi har redan sett ef-fekterna i form av sjunkande priser och höjd service-nivå. tävlar faktiskt elleverantörerna om sinakunder. Kunden, konsumenten, sätts i centrum.Vi kristdemokrater stöder propositionens huvud-sakliga innehåll. Men vi har i vår motion och i reser-vationer därutöver särskilt pekat på några områdendär regeringen bör vidta åtgärder för att skapa ochupprätthålla en väl fungerande energimarknad.Det gäller behovet av att få till stånd en rationali-sering och sänkning av kostnaderna för nätverksam-heten. Det gäller att utse en myndighet för prisöver-syn beträffande fjärrvärme. Det gäller skärpta regleroch förbättrad tillsyn för att förhindra att elbolaganvänder vinsterna från nätverksamhet för att sub-ventionera elförsäljningen.Det är också mycket viktigt att löpande kontrolle-ra hur elmarknaden nu kommer att fungera och att haberedskap för snabba åtgärder om det t.ex. skulle visasig att det finns behov av justering av bestämmelsernaom förbrukningsgränserna för schablonberäkningen.Herr talman! värnar om desmå elproducenterna. Vi har gjort bedömningen att enrimlig ersättningsnivå ligger på ungefär 26öre per kilowattimme.Enligt en har man nu kom-mit fram till en uppgörelse om ersättningen. Från den1 november och kommerenligt pressmeddelandet de små elproducenterna attfå ut ca för den el de producerar. Är det så, såger detta ett välkommet andrum för de ca 1 200 an-läggningar som är berörda. Det uppfyller också iprincip det krav på ersättning som vi har rest i vårmotion. De små elproducenterna behöver klara, lång-siktiga spelregler.Det är bestämda uppfattningatt om menar allvar med en stängning avBarsebäck och med att avveckla kärnkraften,och seriöst menar att energibortfallet ska ersättas avenergislag som inte förgör miljö och natur - då måstevi värna de små elproducenter vi har. Många bäckarsmå bildar som bekant en å.Herr talman! Vi ställer oss naturligtvis bakom vå-ra reservationer. Men jag nöjer mig för tids vinnandemed att yrka bifall till reservation nr 4.Anf. 60 ():Herr talman! Från ser vi också posi-tivt på avregleringen av elmarknaden. Den har förväldigt många människor och företag betytt sänktaelkostnader, vilket är bra. Det har tidigare redovisatshär.Takten i byte av ellevarantörer skulle ha varitmycket snabbare om inte kravet på byte avelmätare hade funnits med. Detta beslut från förrariksdagsperioden är nu tack och lov ändrat.När vi ska besluta om schablonberäkningpå elmarknaden uppstår en del problem, i första handför de små elproducenterna. Detta är vi överens om.Det skydd för dessa som beslutades om 1995 serväldigt bräckligt ut, i varje fall för den närmaste ti-den. Vid tiden för ärendets behandling i utskottet fickvi veta att förhandlingar pågick och att Centerpartietsförslag om en garanterad prisnivå för elproduktionenfrån de små producenterna därför inte var möjligt attanta.Mina frågor till Socialdemokraternas företrädare -jag ser inte här - är för det första:Vilka förhandlingar pågick - islutet av september?För det andra, herr talman, har vi via medi-erna fått veta att det nu har upphandlats ett medelprispå ca för de små producen-terna. Denna modell, som valdes av majoriteten,innebär att tagit in offerter och attbidrag ska utgå från staten upp till, som det heter, ennivå som ger möjligheter att uppnå rimlig lönsamhet.Herr talman! Denna modell kräver ett godkännan-de av EU. Pengarna som vi ställer upp med och somska beslutas om i budgetpropositionen blir alltså meddenna modell inlåsta . Om vihade antagit den modell om ett garanterat miniprissom vi från och föreslagithade det gett möjlighet att direkt kunna betala ut dethögre priset. Självfallet skulle hahaft mottagningsplikten.Nu ställs hela branschen, med ca 1 200 företag, ien ny oviss situation och väntan på en vettig ersätt-ning. En svag lönsamhet blir ännu sämre då likvidi-teten nu hotas under det närmaste halvåret.Herr talman! Min andra fråga till Socialdemokra-ternas företrädare blir därför:Är Socialdemokraterna beredda att medverka tillatt staten förskotterar medel ur de i budgetpropositio-nen föreslagna miljonerna för detta ändamål - för attge de små producenterna rimliga villkor i väntan påbesked från EU?Detta är synnerligen angeläget eftersom en myck-et tveksam situation kan uppstå.Slutligen kan jag konstatera att en ny etapp avovisshet och väntan hotar den småskaliga energipro-duktionen. Skattefrågorna och besked om dessa lysermed sin frånvaro. Detta ska behandlas i en särskildordning.Om vi inte får till stånd en rimlig hantering avdessa frågor för kommer fleraföretag att slås ut. Vid omförhandlingar av lån harbankerna varit kallsinniga, då inget garantipris förnärvarande gäller - en ögonvittnesrapport från dengångna veckan. Hela teknik- och tillbehörsindustrinför den småskaliga energin ställs i väntläge.Min tredje fråga gäller ambitionerna efter år 2000.Hur ska regeringen uppfylla statsministerns målom åtta nya terrawattimmar vindel?Och när kommer utredningen kring förutsättning-ar och villkor för den småskaliga energiproduktionenefter 2000?Det är många som väntar på besked.Herr talman! Jag yrkar bifall till reservationerna 1och 7.Anf. 61 ():Herr talman! beslutade på näringsut-skottets initiativ att anmoda regeringenatt lägga fram ett förslag om slopat krav på elmätareför små elkonsumenter. Motivet för detta var att möj-liggöra även för denna kategori att dra nytta av el-marknadens omreglering genom sänkta elpriser. Medden gräns för schablonberäkning som här föreslåsberäknas av landets elanvändarekomma att omfattas av det nya systemet. alla hushåll, men även flertalet jordbrukare ochandra små näringsidkare, vilket är en viktig principtycker jag.Kravet på timvis mätning har varit ett hinder fören ökad rörlighet bland elkunder med låg elanvänd-ning och därmed hindrat en ökad konkurrens ochprispress inom denna del av marknaden. Kostnadenför mätutrustning med tillhörande installation harheller inte minskat i den takt som förväntades dåtakpriset på infördes.Byte av elleverantör får nu ske ivarje månad. I beslut om att schablonbe-räkning ska införas uttalades attnågon avgift inte ska tas ut av den kund som byterelleverantör. Detta är viktigt.Regeringen föreslår också att innehavare av nät-koncession inte ska ha rätt att ta ut en särskild avgiftvid byte av elleverantör. Detta är bra, men det måsteockså kontrolleras noga av konkurrensverk och andraså att det inte kringgås.I dagens nummer av slår man fast attpriset på el har minskat från till 17 örei timmen. Detta är bra. Men jag tror att priset kommeratt kunna minska ytterligare ju fler kunder som upp-märksammat att det faktiskt är en verklighet att kunnabyta leverantör.Elhandelspriset utgör emellertid bara en del av dettotala priset som en konsument betalar. Nivån pånätavgifterna och hur de utvecklas är också av storbetydelse för det totala elpriset. Eftersom nätverk-samheten inte är konkurrensutsatt är det mycket vik-tigt att tillsynen över denna del av elmarknaden äreffektiv. Så är inte fallet . Trots gällan-de regler om korssubventionering finns det en uppen-bar risk för att energiföretagen söker kompenserasänkta elpriser med ökade nätavgifter.Regeringen bör också utse en myndighet för till-syn av prisövervakning beträffande fjärrvärme. har uppmärksammat att en kraftprodu-cent som producerar både fjärrvärme och el har er-bjudit rabatter på fjärrvärme när man också har erbju-dit bra elpriser. Därmed riskerar man att en hel del avkostnaderna vältras över på fjärrvärmekostnaderna.Beräkningar bör redovisas i de fall då el- ochfjärrvärme produceras i samma anläggningar för attundvika risken att kostnaderna övervältras mellanenergislagen. bör enligt vår mening genomett uttalande ställa sig bakom detta.En annan konsekvens av införandet av schablon-beräkning på elmarknaden är att leveranskonces-sionssystemet upphör. Detta system har bl.a. gett desmå elproducenterna ett särskilt skydd. I sambandmed avregleringen av elmarknaden utlovades attdessa producenter skulle ges en garanterad avsättningmed ett garanterat lägsta pris t.o.m. utgången av år2000. Därmed tycker vi att statsmakterna har ettsjälvklart moraliskt ansvar att säkerställa ett motsva-rande skydd för den småskaliga elproduktionen närsystemet med leveranskoncession försvinner.Det måste ges en tydlig signal om att staten tar sittansvar och garanterar elproduktionen ett lägsta prisom från den1 till utgången av år 2000.Detta hindrar dock inte att den process som in-letts, där agerar mellanhand i ettanbudsförfarande om inköp av småskaligt produceradel, fortsätter. bör det klargöras att den friaelmarknaden förutsätter att också den småskaligaelproduktionen efter utgången av i princip fåragera på elmarknaden på samma villkor som annanproduktion. Det är över huvud taget väldigt viktigt förnäringsklimatet att de politiska spelreglerna för före-tagandet är långsiktiga och genomtänkta. Staten skakort sagt hålla vad den lovar.Herr talman! Med detta yrkar jag bifall till reser-vation nr 1 och nr 5.Anf. 62 ():Herr talman! Vid beslutet om en ny ellagstiftninghösten 1995 var alla partier överens om att det varviktigt att alla elkonsumenter kunde dra nytta av delägre elpriser som en ökad konkurrens på elmarkna-den skulle leda till. För var det självklartatt det rådande regelverket, med bl.a. en kostnad på2 för ny elmätare vid byte av elleverantör, varett hinder för att uppnå målet att alla konsumenterskulle dra nytta av de lägre priserna. Det var barastorkunderna som fick skörda frukterna av den friaelmarknaden.Därför föreslog vi att kravet påelmätarbyte skulle utgå. Tyvärr fick vi inte stöd frånnågot annat parti för det förslaget. De andra partiernaansåg att "största möjliga effektivitet i systemet upp-nås vid mätning av den verkliga förbrukningen" ochatt det därför vore olyckligt om timvis mätning ersättsav en schabloniserad debitering.År 1997 hade bristerna med regelverket blivittydligare. Vi återkom med vår begäran att kravet påelmätarbyte skulle utgå och ersättas med en avräk-ning mot normalförbrukningskurvor. Inte heller dengången fick vi stöd från något annat parti. De övrigapartierna enades om att nästa ordagrant upprepa detde hade sagt året innan, nämligen att det vore olyck-ligt om timvis mätning skulle ersättas en schablonise-rad debitering.Därför återkom vi också 1998 till frågan. Då hadevi fyra huvudsakliga krav, nämligen att slopa kravetpå elmätare vid byte av ellevarantör, att förkortauppsägningstiden vid byte av ellevarantör, att låta detbli avgiftsfritt att byta elleverantör och att de nyareglerna skulle träda i kraft eller såfort som möjligt. Det är glädjande att samtliga partiernu stöder den modell vi har velat ha sedan 1996.Vi har faktiskt fått gehör för alla dessa krav. Detsom återstod när utskottet behandlade propositionenvar frågan om hur de små elproducenterna skulleskyddas i omställningen från leveranskoncession tillfri marknad. I och med höstbudgeten, där 250 miljo-ner avsatts för att säkra ersättningsnivåerna underövergångsperioden , borde alltså de småelproducenterna ha möjlighet att få ersättning. Jaghoppas att det också kommer att fungera och att er-sättningen kommer att vara sådan att de kan överlevaunder . Det kommer att innebära attelmarknaden betalar , sedanfår de små elproducenterna ut mellanskillnaden upptill . Vi känner oss tillfreds med den lösningen.Vi får hoppas att detta fungerar och att det inte blirtrassel innan de får ut sina pengar.En översyn kommer att göras när det gäller denmer långsiktiga lösningen för de små elproducenter-na. Vi tänker avvakta resultatet av den. Men detmåste stå klart att det är väldigt viktigt att det blir enlångsiktig lösning för dem så att de kan klara sig överden period med låga elpriser som vi har . Småpro-ducenterna har ofta ingen ekonomisk buffert för attklara svåra tider. Vi får inte glömma att det är ettsamhällsintresse att de finns kvar på marknaden föratt vi ska kunna få en långsiktigt hållbar energipolitikin i framtiden.Miljöpartiet anser att försäljningen av de små el-producenternas produktion bör ske samordnat och ikonkurrens - jag pratar alltså nu om hur det bör se utframöver - för att få en långsiktig lösning. Vi anseratt olika sätt att stimulera marknaden för grön elmåste undersökas. Det måste ges rimliga ekonomiskaförutsättningar på lång sikt. Vi tycker att det är rim-ligt att alla elanvändare bidrar till finansieringen.Dessutom tycker vi att definitionen av småskaligelproduktion bör ses över eftersom uteffekten 1,5megawatt börjar bli en diskutabel begränsning förvindkraften.Ett problem nu är att så många ansökningar ominvesteringsstöd till vindkraft inte kan beviljas pågrund av brist på resurser. finns 14ansökningar om sammanlagt 35 aggregat, vilket mot-svarar ett stöd på 60 miljoner, som inte får stöd. Dettaberor på de låga nivåerna på stöden, bl.a. den ram på300 miljoner ,som beslutades i energiuppgörelsen mellan några avriksdagspartierna.Herr talman! Trots att det finns mycket positivt idet här betänkandet måste vi ändå reservera oss på enpunkt. Det som inte tillgodoses av utskottet är beho-vet av energisparande. Det är alldeles nödvändigt attspara energi på ett mycket målmedvetet sätt fram-över. De låga elpriserna, som bl.a. är en följd av av-regleringen och internationaliseringen av elmarkna-den, innebär i sig en fara för att elförbrukningenkommer att öka. Detta är naturligtvis inte hållbart ilängden.En viktig del av incitamentet till sparande är vet hur mycket man gör av med och när förbruk-ningen är stor. Då kan man arbeta med sitt elsparandeoch få en bild av hur man lyckas. Vi anser att detta ärmycket viktigt både ur konsumentens och samhälletssynvinkel. Därför vill vi tillsätta en utredning somtittar på en mer generell installation av fjärravlästaoch timregistrerande elmätare. De elmätare som finnspå marknaden och som har utnyttjats av defåtal konsumenter som bytt elleverantör har mångafördelar, inte minst att de uppmuntrar till elbesparing.Den väg som utskottet förordar, som innebär attutredningens förslag först ska remissbehandlas för attsedan behandlas av för att sedan eventuelltlanda i en försöksverksamhet vars resultat i sin turska utredas, tar . Det kan inte råda någontvekan om att hushållen behöver få en bra bild av sinelförbrukning för att kunna klara ett effektivt sparan-de. Därför bör en generell ansats på problemet varautredningens inriktning redan nu.Herr talman! Av det skälet yrkar jag bifall till re-servation 3.Anf. 63 () replik:Herr talman! Jag har en fråga till . Tycker att det bra eller dåligt avskaffar kravet på timvis mätning?Skälet till att jag frågar är att en stor del av sitt anförande åt att tala om hurbra det är att man avskaffar kravet på timvis mätning.I reservation 3 skriver man att man anmodar rege-ringen att tillsätta en utredning med ett uttryckligtuppdrag att föreslå att en generell installation av el-mätare, dvs. fjärravlästa och timregistrerande elmäta-re.Jag får inte detta att gå ihop riktigt. Är förslagetatt avskaffa kravet på timvis mätning bra eller dåligt?Anf. 64 () re-plik:Herr talman! Det är bra att avskaffa kravet på enelmätare för att man ska kunna dra nytta av konkur-rensen på elmarknaden. Men däremot behöver elkon-sumenterna ha en mätare för att själva kunna arbetamed sitt elsparande.Anf. 65 () replik:Herr talman! Svaret är alltså att det är bra att vi tarbort kravet på elmätare men att det i stället ska ställaskrav på en fjärravläst timmätare. Vad vill Miljöpartietegentligen på det här området?Anf. 66 () re-plik:Herr talman! Vi vill att hushållen ska kunna se hurde själva använder sin el. För att bli effektiva i sittsparande måste de kunna se hur elanvändningen vari-erar över dygn, timmar osv. I annat fall blir det väl-digt svårt för dem att göra någonting åt sin elkon-sumtion.Däremot ska det här kravet inte ställas för att gemöjlighet att välja elbolag och få billigare el påmarknaden. Det är skillnaden.Anf. 67 ():Herr talman! Jag börjar med att yrka bifall till ut-skottets hemställan och avslag på samtliga reservatio-ner. Vi behandlar proposition 1998/99:137 ominförande av schablonberäkning på elmarknadenm.m. Med anledning av propositionen har det väcktssex motioner.Utskottet har inhämtat synpunkter från Närings-departementet, Elleverantörer och SvenskaKraftverksföreningen.Fru talman! beslutade riksda-gen om en ny ellagstiftning, som trädde i kraft den1 . Lagstiftningen innebär att att konkur-rens har införts i handeln med el.Under våren 1997 beslutades att ett takpris på2 ska gälla för de kostnader som nätföretagenfår debitera en enskild konsument med s.k. direkt-mätning för timregistrerande utrustningar och derasinstallation. Lagändringen trädde i kraft den 1 juli1997. Syftet med takpriset var att underlätta för kun-der med liten elförbrukning att delta i handeln med el.Fru talman! beslöt på nä-ringsutskottets förslag att anmoda regeringen att läg-ga fram ett förslag om slopat krav på elmätare försmå elkonsumenter. Utskottet anförde att det ärmycket viktigt att även de små elkonsumenterna kandra nytta av elmarknadens omreglering genom sänktaelpriser.Utskottet föreslog därför att den pågående utred-ningen om leveranskoncessionssystemet, den s.k.LEKO-utredningen, skulle ges i uppdrag att läggafram förslag om att undantag från grundprincipen omtimvis mätning ska göras för kunder med säkringsa-bonnemang om högst , att uppsägningsti-den ska vara högst en månad och att det av konsu-menten inte ska uttas någon administrativ avgift vidleverantörsbyte. Utskottet sade attdet var ett första steg till slopande av timvis mätningav el. Regeringen fick i uppdrag att återkomma idenna fråga för att timvis mätningskulle kunna upphöra att gälla för denna kundgruppden 1 november 1999.Fru talman! I den proposition som vi snart skafatta beslut om har regeringen föreslagit att förbruk-ningsgränsen för schablonberäkningen för kundermed säkringsabonnemang ska vara ochför lågspänningskunder med effektabonnemang 135kilowatt.Med den gräns för schablonberäkning som rege-ringen förordar och som utskottet tillstyrker beräknas99,av landets elanvändare komma att omfattas avschablonberäkning. Byte av elleverantör får ske denförsta dagen i . Den nya elleverantörenska underrätta innehavaren av nätkoncession om bytetsenast en månad innan leveransen ska påbörjas. Detförsta bytet sker för dem somhar sagt upp sina avtal senast dessförin-nan, dvs. , och innehavarenav koncession ska inte ha rätt att ta ut en särskildavgift vid byte av elleverantör.Fru talman! och kristdemokraternahar i sina motioner anfört att nätavdelningen vid Sta-tens energimyndighet i samband med att schablon-mätning införs inte behöver ha någon tillsyn överelhandelsdelen, eftersom den kommer att sköta sigsjälv. Man vill i stället att utskottet ska uttala att nä-tavdelningen ska utöva ökad tillsyn över nätverksam-heten.Utskottets majoritet tycker inte att det behöver gö-ras något uttalande i denna fråga. Det är en självklar-het att myndigheten, om den inte behöver kontrolleraelhandelns priser, kan lägga alla sina resurser på att fåen effektiv kontroll av nätavgifter.Miljöpartiet vill i sin motion att böranmoda regeringen att tillsätta en utredning om enmer generell installation av fjärravlästa och timregist-rerande elmätare. Utskottets majoritet avstyrker mo-tionen. Vi ska här och besluta om schablonberäk-ning, och utskottets majoritet tycker att det är märk-ligt att regeringen ska få i uppdrag att utreda en ord-ning som vi säger att vi inte ska ha.Några motionärer har tagit upp skyddet för de småelleverantörerna. Bl.a. framhåller man att golvprisetska vara lägst per kilowatt, och någon vill attde ska garanteras det pris som gäller , alltså 26öre per kilowatt.Utskottets majoritets inställning är att den små-skaliga elproduktionen efter avskaffandet av leve-ranskoncessionssystemet bör ha ungefär samma vill-kor fram t.o.m. som förnärvarande. Däremot är utskottet inte berett att nu taställning till de olika modellerna.Den av regeringen valda modellen med ett an-budsförfarande förefaller utskottet vara en lämpligväg att gå för en temporär lösning. Regeringen har ibudgetpropositionen för på utgiftsområde 21Energi i syfte att den småskaliga elproduktionen skages stabila villkor föreslagit att den ersättningsnivåför denna produktion som enligt leveranskonces-sionssystemet skulle ha gällt fram till utgången av år2000 ska upprätthållas genom ett särskilt stöd. Nivånpå stödet ska fastställas då resultatet av Svenskakraftnäts anbud i frågan föreligger. För perioden den1 ska således stödkunna utgå till elproduktion från småskaliga anlägg-ningar med en effekt om högst 1 500 kilowatt.Fru talman! Jag vill avslutningsvis än en gång yr-ka bifall till utskottets hemställan och avslag påsamtliga reservationer.Anf. 68 () replik:Fru talman! Jag ställde tidigare tre frågor. Detgällde för det första vilka förhandlingar som pågick iseptember. För det andra: Hade det här verkligenvarit en lämplig väg att gå, om vi hade vetat vad vivet , nämligen att pengarna inte kan betalas utunder i princip det närmaste halvåret? För det tredjeundrar jag om det också från socialde-mokraternas sida finns några ambitioner beträffandede små energiproducenterna.Anf. 69 () re-plik:Fru talman!