prot · GM0985 · 1999-04-23 00:00:00 — KI har klartuttalat att KI inte har möjlighet att utöka antalet plat-ser på den treåriga optikerutbildningen så längekompletteringsutbildningarna pågår.Härutöver undersöker KI ocksåmöjligheterna att ge kompletterande utbildning tilldem som gått den tvååriga utbildningen Affär ochhantverksoptiker vid och andra motsva-rande utbildningar.Svensk Optikerförening, som är en förening inomSACO, har i en skrivelse till Utbildningsdeparte-mentet framfört att det vore tillskada för yrket om en överutexaminering av optikersker. anser att marknaden på sina håll är kraftigt överetablerad. Föreningenhar föreslagit att man skall vänta med en översyn avantalet utbildningsplatser, dels tills man ser effekternaav att de som genomgår kompletteringsutbildningarnakommit ut i arbetslivet, dels tills det finns ett konsu-menttryck med dokumenterad statistik över oskäligväntetid hos den legitimerade optikern.Enligt uppgift från hardet till arbetsförmedlingarna i hela landetanmälts i genomsnitt 14 nya lediga platser som opti-ker per månad.Av den åldersstatistik som SOR lämnade till Ut-bildningsdepartementet framgåratt uppnår i genomsnitt 19optiker pensionsåldern. är motsvarande siffra 33.Mot bakgrund av de redovisade uppgifterna bören högre dimensionering av optikerutbildningen kun-na anstå in . Jag vill emellertidbetona att det är den enskilda högskolan som haransvaret för att i samverkan med det omgivande sam-hället besluta om omfattning och inriktning av deutbildningar som högskolan anordnar. Det blir såle-des KI som, om så erfordras, fattar beslut om en ökaddimensionering av optikerutbildningen.Vad beträffar optikerutbildningens kvalitet harSOR i en skrivelse till Utbildningsdepartementetframfört att förbundet fått signaler från såväl företagsom anställer nyutbildade optiker som studenter un-der utbildning på KI att utbildningen inte stämmeröverens med förväntade krav.Den tidigare utbildningen omfattade grundutbild-ning, legitimationskurs samt kontaktlinskurs och togmed mellanliggande praktik sammanlagt cirka nio år.Den nuvarande utbildningen är en koncentreradhuvudsakligen teoretisk högskoleutbildning om tre år.Även om de som utexamineras från denna utbildningär formellt behöriga, så krävs det tjänstgöring därut-över innan de har den yrkesmässiga kompetens somkrävs för självständigt arbete. Att så är fallet berorinte på bristande kvalitet i utbildningen.Det ankommer ytterst på varje enskild högskolaatt säkra och utveckla kvaliteten i sina utbildningar.KI gör fortlöpande en uppföljning genom utvärderingav varje enskild kurs inom optikerutbildningen. Debrister som därvid framkommer diskuteras dels inomden utbildningsgivande institutionen, dels inom pro-gramkommittén för beslut om åtgärder i syfte attständigt förbättra utbildningen. De specifika målenför utbildningen fastställs av KI och baseras på deövergripande målen för utbildningen i högskolelagenoch i högskoleförordningen samt på för legitimerade optiker i . Måletär att förbereda studenterna både för yrkesrollen ochatt följa kunskapsutvecklingen inom optometri.KI har inlett en mer omfattande utvärdering ge-nom en enkätundersökning som riktar sig till demsom genomgått utbildningen. Den beräknas pågå iminst . Avsikten är att mäta studenternas synpå utbildningen i förhållande till målen och de kravsom ställs i yrkeslivet dels direkt efter genomgångenutbildning, dels efter två respektive yrkeser-farenhet. KI har vidare ett brett internationellt kon-taktnät och följer noga den pedagogiska och veten-skapliga utvecklingen inom optometri.KI genomför således ett kvalitetssäkringsarbeteinom optikerutbildningen. Det finns därför inte någonanledning för mig att vidta några åtgärder för att kva-litetssäkra optikerutbildningen.Anf. 9 ():Herr talman! Jag har i min interpellation tagit uppdimensioneringen av optikerutbildningen och ocksåfrågat statsrådet, med anledning av den kvalitet somoptikerutbildningen har, vilka åtgärder han ärberedd att vidta.Låt mig börja med att konstatera att statsrådetbygger sina svar på ställningstaganden gjorda i börjanav 90-talet. Det är korrekt i den meningen att dimen-sioneringen och innehållet av utbildningen fastställ-des . Men har det hänt en heldel inom optikerbranschen. Om inte annat kan vi sedet bland oss själva, vår närmaste omgivningen ochde närvarande personerna i kammaren att antaletglasögon, vill jag påstå, högst avsevärt ökat - mednågot undantag. Dessutom har ny teknik, datorer ochannat, inneburit att vi använder oss av glasögonpå annat sätt . Linser och annat har kommitin.Det här har inneburit en ny syn på optikerrollen iden meningen också att det medfört en modeväxling,som inom få branscher har utvecklats på så sätt somvad gäller mode av glasögon. Det gör att man inombranschorganisationerna konstaterar att det föreliggerökade behov av optiker. Man konstaterar också attpensionsavgångar och annat leder till ett ökat behovav utbildningsplatser. Statsrådet hänvisar i sitt svartill den åldersstruktur som är bland optiker. Om allaoptiker går får man mycket riktigtden redovisning som statsrådet gör i sitt interpella-tionssvar, där han hävdar att uppnår i genomsnitt 19 optiker pensionsål-dern. är motsvarandesiffra 33 . vet både statsrådet och jag att denfaktiska pensionsåldern i det här landet är betydligtlägre. Om optiker säljer sin verksamhet, övergår inågon annan verksamhet, förtidspensioneras eller påannat sätt slutar sin verksamhet, sjunker omedelbartden faktiska pensionsåldern i yrket. Det är viktigt närman talar om att dimensionera en utbildning för attsvara upp mot de behov som finns.Låt mig också säga att Svenska optikerföreningenför sin del anser att det inte är bra med en överutexa-minering av optiker. Man skall vänta tills det finns ettkonsumenttryck med dokumenterad statistik överoskäliga väntetider hos en legitimerad optiker. Är detdithän vi skall komma innan vi gör någonting? Detskall vi inte. Det är det vi skall förekomma. därför jag väckt den här interpellationen. Detsom är väsentligt för oss är att om vi beslutar om enutökning av optikerutbildningen nu får det effekter,men först betydligt senare.Anf. 10 Utbildningsminister ():Herr talman! Jag är helt överens med på en punkt. Om man skall låta fackliga organi-sationer dimensionera utbildningen är jag inte säkerpå att det alltid är arbetsmarknadens behov som blirdet helt avgörande. Där kan vi ha precis samma ut-gångspunkt.Jag har i svaret redovisat väl hur vi ser på situa-tionen och framför allt den punkt som är viktig, att vinu har ett kraftigt decentraliserat högskolesystem. Detär inte längre så att regering och riksdag i detalj fast-ställer hur många som skall utexamineras avolika sorters utbildningar. Det är väldigt mycket upptill högskolan i samverkan med det omgivande sam-hället.I det här fallet är det KI som har ansvaret för ut-bildningarna. Jag har redovisat de bedömningar somKI gör och de insatser utöver grundutbildning som debidrar med. som det gäller kommerde inte att ha möjlighet att utöka utbildningen. Detverkar vara en rimlig bedömning.Anf. 11 ():Herr talman! Det är alldeles riktigt att statsrådetutförligt redovisat resonemangen och KarolinskaInstitutets ställningstaganden. Men bedömningar kanvara en sak och verkligheten en annan, beroende påvad man bygger bedömningen på. Klarar vi inte av atttillgodose det behov av optiker som vi kommer att hai framtiden får det de konsekvenser som skisserar och som statsrådet hänvi-sar till. Vad som också skall läggas in är patientsä-kerhetsaspekter. Vi skall ha kunniga optiker som ärvälutbildade. Klarar vi inte av att tillgodose de behovoch den efterfrågan som finns för den här typen avutbildning då går man t.ex. till och får sinutbildning där. Den svarar inte upp mot de svenskahögskolekraven. Man etablerar sedan verksamhet iSverige. Man har alltså kringgått det utbildningssys-tem som vi har. Jag kan också konstatera att ,som är ett land med hälften av invånare mot ,har lika många utbildningsplatser i optikerutbildningsom . Jag vill påstå att man i i dagslä-get är mer framsynt än vad vi är i Sverige.Branschen har till uppgift att leva upp till lagstif-tarens krav under förutsättning att de kanrekrytera det antal utbildade optiker som regelverkensätter upp. Då är det självklart så att vi måste se tillatt dessa finns tillgängliga. Det är Institu-tet som svarar för dimensioneringen. Signalen borderimligtvis vara att man i kontakterna med branschor-ganisationerna väger in deras önskemål.Jag konstaterar att den utvärdering och uppfölj-ning som man gör inom , åt-minstone i den här redovisningen, ser bra ut. Jagkonstaterar dock att man mäter studenternas syn påutbildningen. Det är bra, men man kanske också skallmäta vad de som anställer studenterna tycker om den.Överläggningen var härmed avslutad.4 § Svar på interpellation 1998/99:189 om för-enklingar för medborgarnaAnf. 12 Statsrådet ():Herr talman! har frågat om jag av-ser att ta initiativ till en ""som skall se över hur man kan förenkla för medbor-garna i kontakten med myndigheter.Att förenkla och förbättra kontakterna mellanmedborgarna och myndigheterna är självfallet enmycket viktig uppgift för mig som statsråd med an-svar för demokrati- och förvaltningsfrågor.Min ambition är att få i gång ett förändringsarbetepå bred front som verkligen ger resultat i myndighe-ternas dagliga verksamhet. Jag tror inte att den vikti-gaste åtgärden i det arbetet skulle vara att tillsätta enförenklingskommission.Som konstaterar gör regeringensärskilda insatser för att genom bl.a. regelförenklingarskapa bättre förutsättningar för småföretagen. Arbetetleds av en statssekreterargrupp tillsammans med ennyinrättad förenklingsgrupp inom Näringsdeparte-mentet. Till arbetet har man också knutit en referens-grupp med representanter för små och växande före-tag.Ett annat arbete som pågår är uppbyggnaden avett nytt offentligt rättsinformationssystem som skallgöra alla offentliga rättskällor elektroniskt tillgängli-ga på ett överskådligt och enhetligt sätt.En gemensam ingång till det offentliga påInternet har skapats genom Direkt som ettgemensamt projekt mellan förvaltnings-kontor, , kommun- och landstings-förbunden.En översyn har vidare gjorts av den statliga regle-ringen och tillsynen över verksamhet.Statskontoret har på regeringens uppdrag utretthur införandet av EU-regler påverkar myndigheternasförfattningsarbete.Dessa utredningar bereds inomJustitiedepartement. Regeringen kommer att i olikasammanhang återkomma till med förslagsom syftar till att förenkla såväl medborgarnas somföretagens kontakter med de statliga myndigheterna.Det finns också en granskningsenhet inom Justi-tiedepartementet som svarar för kvalitetskontroll avlagstiftning från alla departement. Enheten granskarförfattningsförslag, kommittédirektiv och andra be-slut ur konstitutionell synvinkel och bevakar texternasallmänna kvalitet. Enheten skall också genom sinaspråkexperter utveckla språket i författningar ochandra texter.Arbetet med att förenkla och förbättra regler börinte begränsas till olika punktinsatser utan måste skepå ett sammanhållet och systematiskt sätt med inrikt-ning på att allmänt höja kvaliteten i regelstyrningen.Det är särskilt viktigt att man har en helhetssyn efter-som regleringar innebär svåra avväg-ningar mellan olika intressen som skall värnas ochmål som kan stå i konflikt med varandra.Medborgarnas kontakter med förvaltningenhandlar emellertid om så mycket mera än om hurregler är utformade. Som jag redan har sagt vill jagdärför få till stånd ett förändringsarbete på bred frontsom verkligen ger resultat i myndigheternas dagligaverksamhet.Viktiga utgångspunkter för detta arbete har rege-ringen redovisat i den proposition om statlig förvalt-ning i medborgarnas tjänst som ställde sigbakom . Ett viktigt underlag för proposi-tionen var en omfattande översyn av förvaltningspo-litiken genomförd av den s.k. förvaltningspolitiskakommissionen.Genom propositionen angav regeringen mål ochriktlinjer för det fortsatta arbetet med att utveckla denstatliga förvaltningen. Ett grundläggande mål är attförvaltningen skall ha medborgarnas fulla förtroende.Det uppnår vi genom att de offentliga verksamheternasköter sina åligganden på bästa tänkbara sätt ochgenom att vara tillgängliga och tillmötesgående medhöga krav på rättssäkerhet, effektivitet och demokrati.Som också framgår av propositionen kommer re-geringen att genomföra ett handlingsprogram för attgöra en bra förvaltning ännu bättre. Åtgärderna syftari hög grad till att förvaltningen skall genomsyras avsitt demokratiska uppdrag och av att säkerställa enhög kvalitet i myndigheternas verksamheter och i detjänster som de tillhandahåller.En särskild myndighet - Statens kvalitets- ochkompetensråd - inrättades för att stödjaregeringen i detta arbete. I dess uppgifter ingår attstimulera till ett mera systematiskt kvalitetsarbete iförvaltningen.En hög kvalitet i förvaltningen innebär för migbl.a. :- att myndigheterna uppfyller offentlighetsprinci-pens krav på öppenhet och insyn i verksamheten,- att myndigheterna förmår anpassa sina tjänsteroch sin service till medborgarnas olika behov ochförutsättningar; i detta ligger exempelvis att kunnanå myndigheter på tider som passar oss som med-borgare, att få begriplig information och att intebehöva kontakta flera handläggare eller myndig-heter i samma ärende,- att vi har myndighetschefer som kan utöva ettaktivt och framåtriktat ledarskap,- att de anställda i förvaltningen har en kompetenssom svarar mot rollen och ansvaret som stats-tjänstemän samt- att de regler som myndigheterna utfärdar är enklaoch ändamålsenliga och att regelverken ständigtses över och hålls aktuella.Jag tror inte att det finns några enkla och snabbalösningar om man vill åstadkomma reella och bestå-ende förbättringar i förvaltningens sätt att fungera.Vad som krävs är i stället en långsiktig strategi somengagerar hela förvaltningen i ett gemensamt, syste-matiskt och uthålligt förbättringsarbete.Anf. 13 ():Herr talman! Jag vill börja med att tacka statsrådetför det mycket intressanta och ingående svaret på mininterpellation om förslag om en s.k. förenklingskom-mission för medborgarna. Svaret visar att det pågårett spännande arbete på området. Jag tycker också attdet är glädjande att har en post i sin regeringsom har ett i mina ögon mycket viktigt uppdrag inne-fattande demokrati- och förvaltningsfrågor.Ursprunget till att jag skrev denna interpellation äratt jag mött alltför många människorpå möten, i telefonsamtal och genom kontakter påolika sätt som gett uttryck för en hopplöshet ochtrötthet i sina kontakter med myndigheter i samhället.Man förstår inte hur systemen fungerar eller manreagerar på hur man blir bemött vid dessa kontakter.Jag vet också att det inom Förvaltningssverige på-går ett arbete med syfte att underlätta för den enskildei kontakten med myndigheter och att man har kommitolika långt i detta viktiga arbete.Just för att varje människa är unik bör hon ocksåbehandlas därefter. Det går inte att stoppa alla männi-skor i samma fack, även om deras fall på ytan liknarvarandra. Systemutveckling måste också tillåtamänskliga, individuella hänsyn utan att man släpperpå kravet på lika behandling. Denna hänsyn måsteockså följas mycket noga när det gäller utveckling avADB-stöd och IT-utvecklingen. Målsättningen måstevara att stärka demokratin och öka det direkta med-borgarinflytandet och känslan av att vara en av mångai samhället.Regeringens beslut om förenklingar för småföre-tagen är ett bra exempel på det tänkande som alltmerkommer att växa fram i samhället och också kravenpå att förenkla och förstå det skrivna ordet.För en väl fungerande demokrati och rättsstat ärdet viktigt att medborgarna ges goda möjligheter attta del av information på olika sätt.Hur framtiden och förändringsprocessen kommeratt se ut i en alltmer internationell värld, med globali-sering, IT-värld och ur ett EU-perspektiv för denenskilde vanlige medborgaren är viktigt att noggrantfölja och försöka att påverka. Det ligger inte minst ipolitikens möjligheter och i det uppdrag som med-borgarna har givit oss politiker.I dag lever vi i ett mångkulturellt medolika tillgång till svenska språket. Detta är i viss månen generationsfråga där vi har fått olika tillgång tillstudier . Avgörande kan också vara vilketarbete man har och möjligheterna att ringaoch skriva till olika myndigheter.Begreppet lika inför lagen är väldigt centralt, menjag tror att det kan få olika utslag beroende på förmå-ga till aktivt agerande från en persons sida.En frågeställning, som förmodligen också är enklassfråga, är: Vilken person har bäst förutsättningarför att kunna agera i en fråga gentemot en myndigheti ett ärende där det finns olika uppfattningar? Därförär det viktigt med lättförståelig korrespondens utanatt man ger avkall på rättssäkerheten.För en del år sedan påbörjades ett arbete inomskatteområdet som för de allra flesta ledde fram förenklad självdeklaration. Detta är till stor glädje,inte minst , för många och utgör ett braexempel på förenkling.En annan intressant fråga är: Kommer man iframtiden att kunna ha blanketter eller liknande mate-rial när man korresponderar med olika myndigheter?Jag skulle vilja gå så långt i mina funderingar omatt göra administrationen och byråkratin enklare förvanliga människor att man borde överväga att hagemensamma direktiv om granskning ur ett förståel-seperspektiv när det gäller regeringsförslag, riksdags-beslut, myndighetsförslag, förvaltningsbesked osv. påde olika nivåerna - centralt och lokalt - innan manfattar beslut. Det hade varit intressant med sådanagemensamma direktiv. Det är också min fråga tillstatsrådet: detta i svaret här?Anf. 14 Statsrådet ():Herr talman! Granskning ur ett förståelseperspek-tiv, säger . Granskningsenheten påJustitiedepartementet gör det arbetet när det gällerprodukterna som lämnar . I detsamlade beredningsarbete som vi nu håller på med iJustitiedepartementet får vi självfallet också fundera ide banorna: Vilka ytterligare insatser kan vi göra föratt se till att det offentliga kommunicerar medmedborgarna på ett sätt så att alla förstår?Ronny tar upp en mängd olika aspekterdär han vittnar om att det finns behov av att förbättrade offentliga verksamheternas och förvaltningensinsatser, attityder och bemötande gentemot enskildamänniskor i . Jag håller med dig om dinbeskrivning. Det finns en hel del kvar att göra, bådeom man ser till ambitionen att förvaltningen skallåterspegla den svenska befolkningen, det mångfal-dens som vi lever i, och när det gällerambitionerna att förenkla kontakterna. Jag kan baraförsäkra om att det är det som helatiden är syftet och ambitionen med samtliga de olikaöversyner som vi nu gör, både i Näringsdepartemen-tet och i . Det övergripandesyftet är naturligtvis att förenkla inte enbart för före-tagen utan också för enskilda individer i Sverige.Men jag har nog inte något mer konkret svar pådin sista fråga, mer än att vi naturligtvis tittar på vilkaytterligare insatser vi kan göra.Anf. 15 ():Herr talman! Jag är väldigt glad över det här reso-nemanget och över att vi kan föra den här debatten iriksdagen. Jag hoppas också att vi vid något senaretillfälle kanske skulle kunna få en bredd och en debattdär även kanske skulle kunna delta som enhelhet.Det är ju just som enskild person man möter detoffentliga , och då vet man inte om det ärregering, riksdag eller myndigheter. Som personmöter man någon som representerar det offentligaSverige. Det är det jag menar. Jag vet att det här är enmycket stor fråga, men någonstans måste man börja.Jag tror att det är så pass angeläget. Jag förstår ocksåatt man uppfattar det så att det finns all anledning attta de här initiativen.Jag skulle faktiskt också vilja fråga om ministernär beredd att ta ett annat initiativ, kanske på EU-nivå.Jag läser i interpellationssvaret som statsrådet ger tillmig att vi, om vi lyckas bra med det, skulle kunna bliett bra föredöme för EU-byråkratin. Man mötermånga människor som liksom jag själv faktiskt harvissa svårigheter att förstå vad som menas. Det ärkrångligt och det är komplext. Därför tror jag ocksåatt ett EU-initiativ från svensk sida skulle vara enintressant fundering på att begära att de i Brysselockså uttrycker sig på ett mer lättförståeligt sätt.Massmediernas roll och ansvar bör också vid tillfällediskuteras. Jag anser att man tar ansvarmen att man tyvärr alltför inte gör det.Då är frågan t.ex. vad det är som gör att man införEU-valet kan känna en viss rädsla, kan känna sig skrämd. Hur blir valdeltagandet?Vi ser i backspegeln att valdeltagandet förra gångenrörde sig kring . I det svenska valet var det80 % deltagande. I val var det 65 %.Tittar man på rör det sig om mellan 65 %och , och i mellan och , beroen-de på om det är val till senaten eller presidentval.De här grupperna är identifierade. Det handlaribland om, som man säger, svaga grupper. Det är ettuttryck som jag egentligen inte gillar, men som an-vänds. Men vad är det som gör att så stora grupperkänner ett så pass stort utanförskap att de inte deltar idemokratins grundtanke och inte deltar med sin röst ivalen? Beror det på att man tycker att man möter ettför komplext samhälle eller att man inte har möjlighetatt komma in och på något sätt känna att man kanvara med och påverka?Det här är ett oerhört allvarligt problem. Jag troratt vi med alla krafter måste arbeta med detta just föratt inte få ett tudelat samhälle i . Det kan fin-nas en uppenbar risk också, känner jag, utifrån demo-kratins grundvalar. Hur länge orkar politiken år efterår, val efter val, att appellera till människor som interöstar? Jo, så länge de som röstar känner att det ärviktigt att man har alla med på vagnen. Men det kanju komma tider då de egoistiska intressena blir alltförstarka och därmed gör att olika partier kanske inteorkar prata för helheten, för alla i ett samhälle.Därför är min fråga: Skulle statsrådet kunna tänkasig att vi kan vara något av en förebild eller ta initia-tiv i de här sammanhangen när det gäller hela EU-perspektivet?Anf. 16 Statsrådet ():Herr talman! tar upp en mängdolika frågeställningar som rör det gigantiska ochmycket förpliktigande området demokrati i dess hel-het. För att inom ramen för den här interpellationsde-batten kunna föra diskussionen framåt skall jag för-söka besvara kärnan i det jag uppfattade var fråge-ställningen: Kan det möjligtvis vara så att bristen påöverskådlighet, komplexiteten i det nuvarande svens-ka samhället och i EU får negativa konsekvenser fördemokratin i , demokratin i , valdelta-gandet etc? Borde inte gå före och propageraför ett enklare, förståeligare, mindre komplext, merdemokratiskt offentligt samhälle, även i de aspektersom har att göra med våra relationer och vårt ansvarför ett folkens , EU?Jo, jag är helt övertygad om att en grundförutsätt-ning för att en demokrati skall fortsätta att växa ochfortsätta att omfattas av människors hjärta och själ äratt de demokratiska beslutsprocesserna vi har, oavsettom vi pratar om de nationella, överstatliga eller mel-lanstatliga, går att förstå, att överblicka. Det är enförutsättning att man har insyn i dem, att de är öppna,att man kan följa dem som medborgare och därmedockså påverka dem samt att det går att utkräva ansvarpå ett tydligt sätt. Förståeligheten, öppenheten, an-svarsutkrävandet - de tre apsekterna är alltid viktiganär vi pratar om demokratiska beslutsforum.Det är enkelt att konstatera att det finns en hel delatt göra i de avseendena, både här hemma i Sverigeoch i EU. Om sedan har förutsättningar att tanågon form av ledande position i detta arbete återstårväl att se. Men vi har från den svenska regeringenssida arbetat mycket hårt för att öka insyn ochöppenhet i EU. i samband med att så mycket hän-der i och parlamentet - vi harvalet och Amsterdamfördraget träder i kraft om någradagar - fortsätter vi det här arbetet. Det finns en stör-re förståelse från de övriga EU-länderna för vårt för-hållningssätt.