prot · GM0970 · 1999-03-17 00:00:00 — Eftersom höga vederbörande - partiledare ellerföreträdare för partierna och regeringsföreträdare -sitter i ett annat rum och diskuterar skall de 349 le-damöterna inte ha någon uppfattning. Det kunde välvara en vägledning för de här förhandlarna om riks-dagen fattade beslut i någon av de frågor som vi harlagt fram. I stället säger man att utredningar är pågång etc.Det är konstigt att det alltid utreds så mycket närdet skall göras förbättringar för företagen. När detdäremot gäller försämringar brukar det vara fråga omomedelbara stoppregler, retroaktiv beskattning osv.Detta tyder på en attityd som inte är särskilt trevlig.Sedan har jag en fråga om någonting helt annatsom berör både och mitt intresseför idrotten. Det gäller frågan om avdrag för spons-ring som tas upp i en av motionerna. Vem är bäst attbedöma om en sponsringsinsats är till nytta för före-taget - företaget och företagsledningen eller skatte-myndigheten? Företaget står faktiskt för avkostnaden!Anf. 164 () replik:Herr talman! Jag tar den sista frågan först. Jag troratt det är farligt att gå den väg som villgå. Det skulle öppna för möjligheter att yrka på av-drag i stort sett för gåvor. Det är den verkan som detskulle få. Mitt svar på frågan är att jag än villhålla fast vid att skattemyndigheterna är bäst på attbedöma detta. Jag tror nämligen mera på den model-len.Sedan gäller det skattesamtalen. Att kan tycka att det är dumt att jag inte här kanslå fast en linje för vad vi socialdemokrater på mångaområden tycker i denna kammare är något som må ståför honom. Å andra sidan är partiockså inbjudet till skattesamtalen. Ni får ju delta idem och därmed påverka och vara med. Därför kanjag inte förstå kritiken på den punkten.Vi kommer att hamna i den situationen att vi sena-re får diskutera de här frågorna; det är jag ganskaövertygad om. Jag hoppas att då finnsmed i de samtalen.Skatteharmoniseringen tog jag upp. I reservation 1kritiserar ni den bolagsskatt som finns. Ni tycker attden är för hög. Det har ju varit en liten debatt om densaken här mellan Per och Kristdemokra-ternas och företrädare. Ni tycker, somsagt, att bolagsskatten är för hög. Av detta drog jagslutsatsen - kan ju läsa protokollet- att har uttalat att man vill harmoniseraskatterna med . Man har lämnat Nya Zee-land och väljer i stället Ryssland.Anf. 165 () replik:Herr talman! delgav oss en delsynpunkter på jämförelser mellan å ena sidan 60- och70-talen och å andra sidan nuläget när det gäller till-växt och företagsklimat. Så långt håller jag gärna medLars . Det är naturligtvis en ganska kompli-cerad helhetsbild som reglerar detta, med mångaingående faktorer. Jag kan t.o.m. vara med så långtsom till att det kanske är så att skattefrågorna hartillmätts alltför stor betydelse i den allmänna debat-ten. Ändå är det väl så att framför allt internationali-seringen, som betydligt har ändrat förutsättningarnafrån dåtid till nutid, gör att skattefrågorna har väsent-ligt större betydelse nu än vad de hade då, främst medavseende på de lättrörliga skattebaser som vi bl.a.behandlar i det här betänkandet. Det gäller då exem-pelvis förmögenhetsbeskattningen och kapitalbe-skattningen i vid bemärkelse; här närmast exemplifie-rat med lättnader i ägarbeskattningen.Tveklöst är det väl så att det bara finns en riktningför vidkommande när det gäller den harmo-nisering som ändå måste ske framöver. Det är när-mast takten i denna förändringsprocess som det ärfråga om. Jag skulle gärna vilja höra på detta resonemang. Dessutom vill jag erin-ra om frågan i mitt huvudanförande, vilken jag intebehöver upprepa.Anf. 166 () replik:Herr talman! Jag tar fråga först.Egentligen hör den hemma i ett annat betänkande.Rolf Kenneryd kanske kan dra sig till minnes att denfrågan var lite av en vals i utskottet - frågan flyttadeshit och dit. Jag skulle vilja säga att den som väntar pånågot gott inte väntar för länge men det är kanske attsticka ut hakan alltför långt. Vi har ju väntat ganskalänge i den här frågan.Jag har inget svar att ge. den som har hand om frågan i vårt utskott. OmRolf kan avvakta till kan han nog få ettbesked då, antingen av eller också av mig. Vihar diskuterat saken men jag har inte i huvudetnär frågan skall tas upp igen.Anf. 167 () replik:Herr talman! Jag är naturligtvis medveten om attvi gemensamt har kommit överens om att detta skallhamna i ett annat betänkande. Jag har själv drivitfram frågan för att det inte skulle bli avslag beträf-fande det betänkande som vi nu diskuterar.Vad som är väldigt angeläget tycker jag är att allasom är berörda av frågan om reavinstbeskattningenvad gäller både näringsfastigheter och fastigheter iövrigt är väl värda ett besked. Därförhoppas jag att betänketiden blir så kort som möjligt.Anf. 168 () replik:Herr talman! Jag kan försäkra omatt jag har fört en diskussion med finansen men jaghar inte i huvudet finansen skallpresentera detta. kan få det beskedet imorgon.Jag återkommer till frågan om tillväxten. Jag för-sökte lite grann hävda att det är fel att göra en så vidjämförelse på så . Jag tror att det som Rolfsade stämmer, alltså att vi när vi internationaliseradesmera blev betydligt mer utsatta. Det är därför somregeringen har lämnat dörren öppen för att undernuvarande mandatperiod kunna diskutera kapitalbe-skattningen och förmögenhetsskatterna. Därför är detintressant för oss att följa skattediskussionerna. Jagfår säga samma sak som jag sade till , nämligen att jag hoppas att så många partiersom möjligt kan stanna kvar i deskattediskussioner som förs; detta för att få en breduppgörelse som sedan kan diskuteras här i kammaren.Anf. 169 () replik:Herr talman! Jag skulle vilja återkomma dit därRolf Kenneryd började, . Det varen imponerande tillväxt. Man kan fråga sig vad viskall göra för att uppnå detsamma. Hur länge skall vivänta på de konkreta åtgärderna? Vi hör att vi skallvänta på fiskeriavdraget, vi skall vänta på förmögen-hetsskatteändringen och kanske mångt mycket mer.Även om inte företräder regeringen är detändå ett regeringsparti, och därför bör han kunna habättre kontakt än vi övriga här i och kunnage oss en vink om hur länge vi länge skall behövavänta på beskeden.Det pågår skattesamtal. Det var utifrån dem manskulle göra överenskommelser. Inte skall vi behövaläsa att det sker överenskommelser med andra partierutanför dessa samtal.Min fråga är: Hur länge skall vi behöva vänta?Anf. 170 () replik:Herr talman! har rätt i att jag inteingår i regeringen, och därför skall han kanske intesätta upp den dagordningen med alla dessa frågorsom dimper ned i riksdag. Jag vill inte gå inpå det. Jag tycker att det är lite magstarkt om jag skallstå i talarstolen och ange någon tid.Kenneth säger att jag som ingående i detsocialdemokratiska partiet skulle ha så stort inflytan-de och stor insikt. Det är en stor vinst med de skatte-samtal som pågår. och hans parti harsäkert tillgång till de diskussioner som förs precis påsamma sätt som jag har som tillhör regeringspartiet.Det är en styrka och en fördel. Återigen: Jag hoppasatt även kd finns kvar i diskussionerna länge.Anf. 171 () replik:Herr talman! Jag tackar för att har note-rat att vi har beteckningen kd, inte längre kds. Detuppskattar jag.Låt mig gå tillbaka till skattesamtalen och frågaom är medveten om de samtal som försig-går nere i . Man talar om att eventuellt in-stifta en fristat skattemässigt för företagarna. Hurkommer den konkurrensen att slå för våra, inte minstskånska, företag som då har ganska enkelt att flyttasitt säte från , , övertill den själländska jorden?Anf. 172 () replik:Herr talman! Just den fråga som upp har faktiskt s-gruppen i skatteutskottet haftanledning att diskutera. Vi har gjort en resa till och tagit upp den diskussionen med det danskautskott som har hand om dessa frågor. Det var enväldigt stor förvåning. De har aldrig hört talas omnågot sådant. De skulle kontakta oss direkt om någotsådant dök upp. Jag vill inte kommentera det mer. Vihar fört det på tal med danskarna. Vi från Sverigessida, åtminstone jag som riksdagsledamot och inte endel av regeringen, ser allvarligt på om vi får någon-ting sådant så pass nära oss. Från min horisont uppe iNorrbotten kan jag säga att vi haft en del problemmed gränshandelsfrågorna. Sådant skulle försämrasituationen i Danmark.Anf. 173 () replik:Herr talman! Jag vill uppehålla mig vid takt ochprioritering i arbetet med att se över svenskt skatte-system och försöka anpassa det lite till den verklighetvi nu lever i. Jag vill gärna framhålla att jag är jätte-tacksam att socialdemokraterna vill diskutera skatte-politik med även andra partier i än Miljö-partiet och . Därför tycker jag att skat-tesamtalen är väldigt bra. Om man är väldigt nog-grann blir man ibland också väldigt långsam. Medanvi är väldigt långsamma händer det saker i verklig-heten som kan vara väldigt negativa.Jag skulle vilja fråga om det finns någon chans attLars U kan släppa lite grann och tala omvilken sorts prioritering man har, om det finns vissaskatter som är mindre skadliga än andra vad gällerförekomsten, tillkomsten och uppmuntrandet av till-växt och nya jobb. Finns det någon sådan priorite-ring? Det har kommit fram en del förslag om att manskall förlänga den tillfälliga lilla svackan för de män-niskor som har små inkomster. Kan det tänkas att detfinns andra skatter som är mer skadliga? Jag tänkerexempelvis på straffskatten på investeringar. Kan detvara så att man tycker att det är dumt att ha den omman vill ha fler investeringar? Jag avser dubbelbe-skattningen på aktier, för att vara extra tydlig. TyckerLars U att det väsentliga är att se på dentotala beskattningen av aktieutdelningen, dvs. denbeskattning som sker i bolaget till , som är enrelativt låg siffra, adderat med den ytterligare be-skattning som sker en andra gång i vårt land på dessainvesteringar? Det är ändå det totala uttaget av skattpå riskkapital som är det relevanta.Anf. 174 () replik:Herr talman! Jag vill inte säga någonting om det.Jag kan inte gå in på de frågorna, för det är inte jagsom sitter på och lägger uppdagordningen, utan det sköts ju därifrån. Vi får rap-porter framöver om vad diskussionen handlar om ochvad den kommer att landa i.Johan tar upp frågan vilka skatter som ärskadliga för företagen. Jag skulle vilja peka på en saksom tog upp i sitt eget huvudanföran-de. Han pekade på som någon sorts mönster-land i fråga om skatter. Jag tror att det är farligt -precis som i den fråga som tog uppom - att gå på en linje där vi anpassar ossmot länder med skattedumpning, som . Då harvi snabbt ryckt sönder stabiliteten inom den europeis-ka gemenskapen vad gäller att kunna få någon fart påföretagande. Det tror jag att får passa sigväldigt noga för att driva fram som en linje och hållaIrland som någon sorts föregångsland.Anf. 175 () replik:Herr talman! Det har jag verkligen inte gjort, utanjag pekade snarare ut som ett föregångsland.Sänkningen av bolagsskatten till i första ledethar lett till att vi nästan fördubblat skatteinkomsternapå det här området. Exemplet visar att man harlyckats få in väldigt mycket mer skattepengar trots har sänkt skatten. Det kan vara ett sätt. En delhävdar att sänkt skatt på kapital är dåligt, för manförlorar kortsiktigt. Det är ett statiskt tänkande. MenSveriges eget exempel och även är ett bevispå motsatsen. Då tänkte jag att det kan ge en känslaav att det kan finnas något att hämta här. Vissa skattersom man kan tycka per definition är obehagliga attsänka, därför att det ser ut att gynna de rika, faktisktkan gynna väldigt många människor som ärarbetslösa i och med att det skapar förutsättningar förfler och växande företag och fler nya jobb.Tycker att det är rimligt att vibara jämför skattesatsen i första ledet, eller skallvi se på hela beskattningen och vad det är som verkli-gen påverkar investeringsviljan i vårt land?Anf. 176 ():Herr talman! Sista frågan först. Jag tar Tysklandsom exempel som har haft en egentlig beskattning påbolag på . Trots det har tappat väldigtmycket av investeringar. Så det finns ingen direktkoppling däremellan. I Tysklandhar man lagt fram ett förslag om en eventuell ny bo-lagsskatt på . Så den kopplingen att om vi skullesänka lite grann kanske vi skulle spilla över och till-baka har jag lite svårt för. Det gäller alla skatter. Detvar just där problematiken fanns - jag skall inte blitjatig men går tillbaka lite historiskt - med den se-naste borgerliga regeringen i Rosenbad.Det finns ingen säkerhet i att man växlar skattermot nya jobb eller någonting annat. Men om man gördet så får man räkna på att kanske ligga ute med storaförluster på intäktssidan , tills detkanske ger en intäkt i form av nya jobb eller nyaföretag.Jag var inne på det lite grann i mitt huvudanföran-de, att man skall vara lite försiktig när man använderskattesänkningar som någon sorts drivmedel. Det ärlätt att man hamnar på en väldigt osäker väg där detär väldigt svårt att beräkna någon eventuell effekt.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )11 § Insolvensrättsliga frågorFöredrogsLagutskottets betänkande 1998/99:LU11Insolvensrättsliga frågorFörste vice talmannen konstaterade att ingen tala-re var anmäld. (Beslut skulle fattas . )12 § Historiska arrendenFöredrogsLagutskottets betänkande 1998/99:LU12Historiska arrendenAnf. 177 ():Herr talman! Som framgår av lagutskottets betän-kande LU12 Historiska arrenden är det utskottetsmening att det finns behov av en kartläggning av ivilken utsträckning frivilliga överenskommelser omfriköp ägt rum och om det alltjämt kan anses förelig-ga intresse av lagstiftning om friköp av historiskaarrenden.Ett särskilt yttrande av har fogats tillbetänkandet, där vi pekar på några förhållanden somenligt vår mening även bör kunna belysas i sambandmed kartläggningen.De historiska arrendena utgörs ofta av mark somingår i ett fideikommiss. Skulle den kartläggning somutskottet föreslår visa att det föreligger intresse av enlagstiftning om friköpsrätt så finns det också skäl attöverväga vissa justeringar när det gäller reglernakring fideikommiss.Fideikommissinstitutet innebär nämligen att vissegendom bildar en särskild förmögenhetsmassa sominte får överlåtas, pantsättas eller tas i anspråk förbetalning av skulder. En avyttring förutsätter därförsärskilt tillstånd enligt permutationslag. Ettsådant tillstånd får lämnas endast om bestämmelsen istiftelseurkunden på grund av ändrade förhållanden ejlängre kan följas, om bestämmelsen blivit uppenbartonyttig eller uppenbart stridande mot utfärdarensavsikter, eller om det föreligger annat särskilt skäl.Från Moderata samlingspartiets sida tycker vi attdet vore olyckligt om en fideikommissinnehavare,trots en vilja att avyttra egendomen eller en del avden, skulle ha nekats tillstånd enligt permutationsla-gen, medan däremot en önskan från en arrendator attfriköpa sin arrendedel ges företräde framför de in-skränkningar som enligt stiftelseurkunden gäller föravyttring av marken. Det går inte att bortse från detfaktum att marken, om den säljs i sin helhet eller istörre delar, i vissa fall betingar ett högre värde än omden säljs uppstyckad i mindre delar som tidigareutgjorts av arrenden. Det kan därför vara en uppenbarnackdel för fideikommissinnehavaren att tvingas säljamarken till arrendatorn trots att han har ne-kats tillstånd att sälja marken till en annan köpare. Vimenar därför att även dessa frågor bör övervägasinom ramen för den övriga kartläggningen.Avslutningsvis, herr talman, yrkar jag bifall tilllagutskottets betänkande men vill alltså samtidigtpeka på vikten av att man beaktar skrivningen i detsärskilda yttrandet.Anf. 178 ():Herr talman! Jag vill börja med att uttrycka minglädje över lagutskottets välvilliga behandling avmotionerna i ärendet om friköp av historiska arren-den. Det är väl inte alla nya ledamöter förunnat attredan första motionsomgången få ett bifall från ettenigt utskott.Jag har haft förmånen att få lyssna på mina farför-äldrar och morföräldrar när de har berättat om sinuppväxt i början av detta sekel. Min farfar försörjdesig som statare. Det har också varit förmån att få höra, och för den delen också se,hur de på olika sätt med framgång kämpat mot dettadjupt orättvisa och feodala system. Det är otillständigtatt det än finns enstaka rester kvar av det feo-dala systemet.Med morgondagens beslut i denna kammare gesregeringen möjlighet att undanröja en sådan rest. Jagutgår från att regeringen utnyttjar denna möjlighetoch återkommer med ett förslag som gör det möjligtatt friköpa historiska arrenden. Det handlar inte iförsta rummet om en ekonomisk fråga. Det handlarmer om en mänsklig och medborgarrättslig fråga.Den utredning som aviseras i utskottets yttrandetror jag kommer att ge klart besked att friköp av his-toriska arrenden äntligen kan bli verklighet och attstatsministerns ord i regeringsförklaringen - "Stegetin skall tas med en politik som ökar rätt-visan i " - också skall gälla för den lilla gruppsom fortfarande förvägrats att friköpa den jord somde brukat i generationer.Med dessa ord, herr talman, vill jag än en gånguttrycka min glädje över ett enigt lagutskotts betän-kande och yrka bifall till detsamma.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )13 § Homosexuella och barnFöredrogsLagutskottets betänkande 1998/99:LU13Homosexuella och barnAnf. 179 ():Herr talman! Inledningsvis vill jag läsa några ra-der ur brev från barn som växt upp med homosexu-ella föräldrar.Så här skriver : "Hej, jag heter är . Jag har levt med två mammor undernästan hela min livstid. När jag var mindre tyckte jagatt den enda skillnaden mellan att ha två mammoreller en mamma och en pappa var att när man har tvåmammor, så är det ju två som tjatar på en att borstatänderna. ville jag ha en pappa för att ha nå-gon att spela fotboll med. Men strax efter det träffademin mamma en kvinna som gärna spelade fotbollmed mig, då ändrade jag uppfattning om det.I skolan så vet de flesta att jag har homosexuellaföräldrar och det är ingen som retar mig för det. Deflesta kommenterar det inte ens. "Herr talman! 23-åriga skriver så här: "Hej!Har tänkt på vad jag vill skriva om min lesbiska upp-växt. Om jag ser tillbaka på hur det har varit attväxa upp i ett lesbiskt hem, måste jag säga att det varmycket positivt. Genom att ha blivit uppfostrad avpersoner som lever på ett annorlunda sätt i samhällettycker jag att jag har lärt mig att se skillnader ochförstå olika grupper bättre.Könsrollerna försvinner helt i en familj som barabestår av kvinnor. Det blir en självklarhet att mam-mor både kan laga mat och mecka med bilen. Att jaghar sluppit få inpräntat i mig 'Det gör mamma och detgör pappa' är värdefullt. Det är en bra grund att stå påför att själv skapa jämlika relationer . "Jag vill avsluta med att läsa ur det brev som 16-åriga skrivit: "Det finns en kvinna som kännermig bäst av alla. Hon som jag inte skulle klara migutan. Hon som alltid finns där när jag behöver henne.Hon är min bästa vän. Hon som födde mig till den härvärlden.Min mamma är lesbisk. Det har hon alltid varit förmig. Det är inget konstigt med det. Det är en tillgångi mitt liv. Det ger mig erfarenheter jag inte delar medså många.När jag var yngre bodde mamma och pappa isamma hus. Jag föddes i samband med deras skils-mässa, och de ville hålla ihop familjen för min ochmina systrars skull. bodde jag i entvålägenhetsvilla tillsammans med mamma, pappa,syskon och mammas flickvän.Att mamma och pappa alltid hållit sams har betyttväldigt mycket för mig. Även om jag så gott somalltid har bott med mamma, har pappa alltid funnitsdär.Jag tror att min mors homosexualitet främst görmig mera öppen för andra synsätt och ger mig enbättre förmåga att genomskåda folks fördomar. Jagvet att kärlek inte handlar om kropp utan om själ, såvilket kön det är på den kropp min blivande själsvänbesitter är i det stora hela oväsentligt. "Herr talman! Dessa brev kan man läsa i dess hel-het i och Ann-ChristineJansons föräldrar.Motionerna som behandlas i betänkandet LU13handlar just precis, som skriver, om själ, inteom kropp. De handlar om kärlek, om gränslös kärlekoavsett sexuell orientering eller sexuell tillhörighet.Motionerna handlar om att homo- och bisexuellafortsättningsvis inte skall diskrimineras i lagstiftning-en. Men vad är då diskriminering?Ur Homosexuellas rättigheterläser jag följande: Det finns flera förklaringar tillordet diskriminering. En enkel förklaring är att enperson utan godtagbart skäl behandlar någon sämreän andra. Diskriminering är alltså att missgynna ellersärbehandla.De bakomliggande skälen har ofta sitt upphov i- en tro att mänskligheten kan delas upp i avskildagrupper efter något kriterium, t.ex. ras vid rasism- en åsikt att vissa grupper är underlägsna, mindrenaturliga än andra, t.ex. judar och homosexuellaför nazister- en uppfattning att den överlägsna - alltså den"naturliga" - gruppen skall regera över - varatongivande - den underlägsna - eller "onaturliga"- gruppen, t.ex. manligt och kvinnligt kön vidsexism.Herr talman! Diskriminering kan ske öppet ellerdolt. Öppen diskriminering kan ta sig många former.Misshandel, ofredande, förtal, förolämpningar m.m.är vanliga former. Den mest utbredda diskriminering-en är tystnaden om homosexuella. Detta kan ocksåbeskrivas så, att man i samhället och umgängesliveträknar med att alla individer är heterosexuella ochdärigenom inte "ser" homosexuella.Herr talman! Det blir allt vanligare att homo- ochbisexuella väljer att bli föräldrar. I takt med öppen-heten i samhället har också våra egna spärrar och våregen homofobi börjat ge vika. En undersökning frånUSA visar att av de lesbiska kvinnorna och54 % av de homosexuella männen önskar sig barn.Många homo- och bisexuella har redan barn fråntidigare heterosexuella relationer, och väljer allt-fler att skaffa barn med sin partner eller som ensam-förälder. Ett liv med barn står inte längre i motsats tillett liv som homosexuell.När man fattar beslut om hur en familj skall se utär det viktigt att alltid tala om och alltid utgå frånbarnets perspektiv och sätta barnets bästa, barnetsbehov, i centrum.Inledningsvis nämnde jag att motionerna yttersthandlar om kärlek. Men tyvärr märks inte detta iutskottets betänkande, trots att lagutskottet är ettkärleksfullt utskott, herr talman.För två veckor sedan var vi mer än 1 200 personerfrån riksdag och regering som såg i Nubiska rummet. bild föreställde bl.a. två lyckliga kvinnor. Mankunde också se ett provrör. Om bilden skrev : och bor i utanförStockholm. är efter att ha låtitinseminera sig. En liten föddes två månadersenare. Varje barn är ett under. Varje älskat barn ärett älskat barn.Yvonne Ruwaidas och mo-tioner handlar just om insemination - assisterad be-fruktning - att homosexuella inte skall särskiljas, intediskrimineras, utan behandlas lika som heterosexuellai lagen.Herr talman! I andra bild fickvi se den homosexuella familjen: mamma, mamma,pappa och pappa. Det är vad de andra motionernahandlar om; återigen att vi inte skall ha en lag somdiskriminerar människor på grund av deras sexuellaorientering. Att ha en förmåga att älska en människaav samma kön handlar inte om perversiteter och sex.Det handlar om kärlek och åter kärlek.Den svenska lagstiftningen diskriminerar homo-och bisexuella i flera olika avseenden, och detta ärmest påfallande i lagstiftningen om föräldraskap. Ivår motion L409 begär vi ett tillkännagivande om attregeringen skall tillsätta den av riksdagenvåren 1998 begärda förutsättningslösa utredningenom situationen för barn i homo- och bisexuella fa-miljer.Herr talman! Det är med glädje jag kan konstateraatt regeringen beslutade att tillkallaen parlamentarisk kommitté med uppgift att undersö-ka och analysera villkoren för barn i homosexuellafamiljer. Jag vill rikta ett stort tack till de personersom har arbetat fram direktivet till utredningen. Detär nämligen ett väldigt bra direktiv i stora drag.Jag vill särskilt lyfta fram två saker i direktivet. Påsista sidans näst sista mening kan vi läsa:"Kommittén skall inhämta synpunkter från Statensmedicinsk-etiska råd, barnrättsorganisationer ochhomosexuellas organisationer".Herr talman!