prot · GM0958 · 1999-02-18 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1998/99:58Torsdagen den 18 februariKl. 12.00 - 16.34Det justerade protokollet beräknas utkomma ---------------------------------------------------------1 § Justering av protokollJusterades protokollet för den 12 februari.2 § Beslut om utskottsbetänkanden som slutde-batterats den 17 februariBoU2 Kooperativ hyresrätt och ägarlägenheterMom. 3 (ägarlägenheter)1. utskottet2. (s, v)Votering:157 för utskottet158 för res.34 frånvarandeKammaren biföll res.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 75 m, 36 kd, 16 c, 14 fp, 16 mpFör res. : 119 s, 39 vFrånvarande: 12 s, 7 m, 4 v, 6 kd, 2 c, 3 fpÖvriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.BoU3 Hyresrätt och bostadsrättMom. 1 (bruksvärdessystemet)1. utskottet2. 1 (m)Votering:235 för utskottet75 för res. 12 avstod37 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 119 s, 39 v, 36 kd, 16 c, 14 fp, 11 mpFör res. 1: 75 mAvstod: 2 mpFrånvarande: 12 s, 7 m, 4 v, 6 kd, 2 c, 3 fp, 3 mpMom. 6 (porrklubbsverksamhet som grund för upp-sägning)1. utskottet2. 4 (kd, mp)Votering:259 för utskottet53 för res. 42 avstod35 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 119 s, 72 m, 39 v, 16 c, 13 fpFör res. 4: 1 m, 36 kd, 16 mpAvstod: 1 m, 1 fpFrånvarande: 12 s, 8 m, 4 v, 6 kd, 2 c, 3 fpMom. 8 (självförvaltning)Yrkanden:1. utskottet2. 6 (kd, c)3. utskottets hemställan med den ändring däri somföranleddes av bifall till mot. 14 (fp)Förberedande votering:Kammaren biträdde res. 6 genom uppresning.Huvudvotering:248 för utskottet52 för res. 615 avstod34 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 119 s, 75 m, 39 v, 15 mpFör res. 6: 36 kd, 16 cAvstod: 14 fp, 1 mpFrånvarande: 12 s, 7 m, 4 v, 6 kd, 2 c, 3 fpMom. 9 (förvärvslagens tillämpning vid aktie- ochandelsförvärv)1. utskottet2. 7 (v)Votering:275 för utskottet39 för res. 735 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 118 s, 75 m, 36 kd, 16 c, 14 fp, 16 mpFör res. 7: 39 vFrånvarande: 13 s, 7 m, 4 v, 6 kd, 2 c, 3 fpMom. 12 (ett personligt låneansvar för bostadsrätts-havaren)1. utskottet2. 8 (kd)Votering:279 för utskottet35 för res. 835 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 119 s, 75 m, 39 v, 1 kd, 16 c, 13 fp, 16mpFör res. 8: 35 kdFrånvarande: 12 s, 7 m, 4 v, 6 kd, 2 c, 4 fpMom. 22 (bostadsanvisning m.m.)1. utskottet2. 16 (v)Votering:275 för utskottet39 för res. 1635 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 119 s, 75 m, 35 kd, 16 c, 14 fp, 16 mpFör res. 16: 38 v, 1 kdFrånvarande: 12 s, 7 m, 5 v, 6 kd, 2 c, 3 fpMom. 23 (rätten att hyra en lägenhet)1. utskottet2. 17 (v)Votering:275 för utskottet38 för res. 1736 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 118 s, 75 m, 36 kd, 16 c, 14 fp, 16 mpFör res. 17: 38 vFrånvarande: 13 s, 7 m, 5 v, 6 kd, 2 c, 3 fpÖvriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.Meddelande om samlad voteringTredje vice talmannen meddelade att socialut-skottets betänkanden SoU4 och SoU5 samt arbets-markandsutskottets betänkande AU5 skulle avgöras iett sammanhang efter avslutad debatt.3 § Narkotikapolitik samt kontroll av syntetis-ka droger och åtgärder mot dopningFöredrogsSocialutskottets betänkande 1998/99:SoU4Narkotikapolitik (skr. 1997/98:172)betänkande 1998/99:SoU5Kontroll av syntetiska droger och åtgärder mot dop-ning (prop. 1997/98:183 och prop. 1998/99:3)Anf. 1 HANS ():Fru talman! Dagens betänkanden grundar sig påen regeringens skrivelse om narkotikapolitiken ochtvå propositioner om kontroll av syntetiska drogerrespektive åtgärder mot dopning. Dessutom finns enrad motioner med anledning av regeringens skrivelseroch propositioner förutom 27 motioner från allmännamotionstiden. Trots denna mångfald kan konstaterasatt det råder en betydande samsyn på dessa problem ivårt land. Skillnaderna mellan partierna är marginella.Narkotika fortsätter dock att vara ett stort folkhäl-soproblem. kan vi ta del av rapporter i pres-sen om nya tragedier. Det förefaller som om Sverigeockså har blivit ett transitoland för narkotika. Väldigamängder narkotika tas om hand av tullen, så storamängder att svenskarna knappast kan konsumera alltsjälva. Narkotikapolitiken i har som sagtkunnat föras under en förhållandevis stor enighet. Vihar alla den uppfattningen att narkotikapolitiken skallbedrivas kraftfullt, tydligt och konsekvent. Motåtgär-derna omfattar ansträngningar från hela samhället.Och huvudansvar har föräldrar och skola. Möjlighe-terna att på ett tidigt stadium upptäcka drogmissbrukär beroende av om föräldrar och andra ansvariga hartillräckliga kunskaper. Samhället och dess myndig-heter måste samarbeta också med de frivilligorgani-sationer mot narkotika som ofta har stor kunskap omdessa problem.A och o vid denna verksamhet är information ochkommunikation framför allt till ungdomarna. Det ärvanligast att ungdomar rekryteras till drogmissbruk.Ungdomar är de mest lättrekryterade. Vi har visserli-gen den s.k. ANT-undervisningen i skolan som be-handlats mycket seriöst i utbildningsutskottet, menden fungerar trots allt ganska dåligt. Varken elevereller lärare lär sig på detta sätt tillräckligt om alkohol,droger och tobak. ANT-undervisningen måste intensi-fieras. Lärarna har en bra observatörsroll. De kan oftase när en individ snabbt förändrar sitt beteende, t.ex.börjar skolka, visar likgiltighet, är hyperaktiv, osv.Förändringar i personligheten kan vara det förstatecknet på ett begynnande narkotikamissbruk.Det finns också modernistiska trender i dagenssamhälle där narkotika har en stor lockelse. Vi känneralla till uppståndelsen då rejvfes-terna blommade som mest. De s.k. medvetandevid-gande drogerna kan aktivera en stark lockelse till detöversinnliga, till nyhinduism, sekter och guruer. So-cialt avvikande företeelser, t.ex. satanism, kräverpraktiskt taget narkotika med gravskändningar, kyrk-bränder och t.o.m. mord som följd. I detta samman-hang måste vi betona föräldrarnas oavvisliga ansvar.De måste veta vad deras ungdomar gör. Det offentli-ga skall medverka och stödja genom information ochnormbildning. Detta gäller också alkoholbruk som juär inkörsporten till narkotikabruk.Jag skall inte läsa upp listor på vilka sorters nar-kotika som är särskilt farliga. Alla är farliga om än påolika sätt. har de s.k. syntetiska prepa-raten blivit ett stort problem, eftersom lagstiftningenhar haft svårt att hänga med. Genom att ändra denkemiska sammansättningen får man fram nya prepa-rat som inte är narkotikalistade och därmed kan säljastill dess att samhället har hunnit i fatt.Narkotikamissbruket har fördubblats . Missbruket har också börjat tränga alltlängre ned i åldrarna. Missbruket har också blivittyngre. Utvecklingen mot allt tyngre medel är illa-varslande. Poliser och ungdomar rapporterar omtilltagande missbruk hos barn . Lagensbegränsning tills straffmyndighetsåldern uppnåttshindrar polisen att få fram bevis. Lagstiftningen bordesnarast kompletteras så att polisen kan ta drogtesteräven när missbrukaren är under 15 år.Man bör inte heller glömma bort en äldre genera-tion bara för att detta är mindre vanligt hos den.Drogmissbruk i arbetslivet kan medföra svåra risker ivissa yrken och måste med kraft motarbetas. har i en dom gett kärnkraftverkentillstånd att drogtesta personal även om dessa perso-ner inte traditionellt tillhör riskpersonalen. Den förstaförutsättningen för att man skall kunna bekämpamissbruket är ju att man kan identifiera det.Staten har tillsammans med kommunerna ett an-svar för missbrukarvården. Och fördelar staten 50miljoner kronor för insatser på detta område. Dennasumma behöver förmodligen förstärkas till komman-de år.Idrottsrörelsen arbetar i stort sett mycket bra motdroger och narkotika. Den har också stor erfarenhetav att bekämpa förekomster av dopningsmedel. Fuskvia dopning måste till varje pris bekämpas. En sär-skild anledning till detta är naturligtvis preparatensmedicinska effekter som kan ödelägga unga männi-skors liv. Även dessa medel kan vara starkt vanebil-dande. En kriminalisering som föreslås av bruketav dopningsmedel är befogad.Någon skillnad mellan alkoholbruk och narkoti-kamissbruk finns egentligen inte ur teoretisk syn-punkt. Hur pass vanebildande alkohol är kan varamycket individuellt. Ur praktisk synpunkt finns där-emot betydande skillnader, kanske framför allt därföratt alkohol är ett av samhället sanktionerat berus-ningsmedel. Alkohol kan konsumeras utan vare sigmedicinska eller sociala konsekvenser. Alkohol kanvisserligen också leda till missbruk med svåra negati-va konsekvenser både medicinskt och socialt, mendetta är inte regel. Narkotikabruk däremot ingår i vårtland inte i vårt normativa beteende.Trots mångårigt arbete har man ännu inte fåttfängelserna narkotikafria. Man räknar med att om-kring av de intagna på fängelserna är narkoti-kamissbrukare. Rekryteringen av nya missbrukare ärockså mycket stor. Detta är otillfredsställande. Härom någonstans måste man ha en nollvision. Lösning-en kan ligga i en differentiering av klientelet ochmycket större restriktivitet vid permissioner. Besöks-verksamheten bör inte vara fri utan ske i skilda glas-ruteförsedda rum för dem som har ett konstateratnarkotikabruk. Fortsatt regelbunden provtagningborde vara en självklarhet. Bättre utredningar närpersonal misstänks smuggla in narkotika och verkligtkännbara straff för detta är en annan åtgärd.Jag stöder självklart alla moderata reservationer,men för tids vinnande yrkar jag bifall endast till re-servation 1 i socialutskottets betänkande 4.Anf. 2 ():Fru talman! Låt oss först konstatera att begreppetdroger innefattar såväl legala som illegala droger. Vifår inte glömma att den drog som skapar flest pro-blem såväl vad avser mänskligt lidande som sam-hällsekonomiskt är den legala drogen alkohol. Dettaär nödvändigt att konstatera för att se helheten menfår naturligtvis inte skymma det faktum att narkotikaoch andra illegala droger utgör ett växande problemsom kräver betydande samhällsinsatser för att mot-verkas. Tillgången på droger ökar dramatiskt överhela , och den illegala droghandelns besvärasnumera inte mycket av t.ex. gränskontroller. De s.k.syntetiska drogerna tillverkas både inom och utomlandet och utgör ett nytt och än mer svårkontrolleratområde.Narkotika och droger är ett stort och växande häl-soproblem, inte minst för många unga människor somi dagens samhälle blir alltmer exponerade för en stän-digt växande flora av nya och gamla droger. Utöverhälsoproblemen utgör den ökade drogförekomstenockså ett växande socialt problem. Vänsterpartietmenar att de djupnande ekonomiska klyftorna i vårtland, den ökade segregationen, arbetslösheten ochmarginaliseringen av stora grupper människor utgören grogrund för ett växande missbruk av droger ochför nyrekrytering. Här finns inga enkla orsakssam-band, det vill jag understryka, men avsaknad av hoppoch framtidstro är ett för hundratusentalsmänniskor i vårt land, och detta är mycket allvarligtoch har betydelse för rekrytering av nya missbrukare.Därtill kommer att utslagningen av människormed missbruksproblem i viktiga och för alla männi-skor avgörande sociala sammanhang som arbete,utbildning och boende är mer definitiv och brutal än vad den var för bara några år sedan.I har vi av tradition en massiv och breduppslutning kring en restriktiv narkotikapolitik, meden strävan att motarbeta allt bruk av narkotika syftan-de till ett narkotikafritt samhälle. För att uppnå dettakrävs en balans av åtgärder av förebyggande ochinformerande karaktär, behandling och rehabiliteringav människor med missbruksproblem samt åtgärderoch sanktioner som är ämnade att verka restriktivtoch stoppa tillförsel och handel.Vänsterpartiet sluter upp bakom denna politik ochutgår från att enigheten kring dessa utgångspunkterfortsätter att gälla, för det är värdefullt och viktigtutåt.Vi har i haft en mer begränsad ut-bredning av narkotikamissbruk än många jämförbaraländer, även om problemen växer också här. Tilldenna mer gynnsamma utveckling torde just balansenmellan åtgärder av olika karaktär bidra. Det går inteatt enbart använda restriktioner och repressiva åtgär-der. Vid många internationella jämförelser visar detsig inte vara särskilt framgångsrikt.Regeringens narkotikapolitiska redogörelse lyfterfram denna balanserade politik som utgångspunktäven i fortsättningen. Det anser vi i Vänsterpartietvara viktigt och värdefullt.Det finns dock anledning, menar vi, att vara kri-tisk och ifrågasättande när det gäller just balansenmellan olika åtgärder som den har utvecklats undersenare år. På den förebyggande sidan har det i mångakommuner skett en kraftig neddragning av insatser iskolorna, t.ex. ANT-undervisningen. Fritisverksam-heten har också drabbats kraftigt på många håll. Ävenden sociala fältverksamheten, den uppsökande verk-samheten, har kraftigt beskurits på många håll.Av redogörelsen framgår att antalet platser påLVM-hem har skurits ned kraftigt. Beläggningentotalt på alla behandlingshem - det gäller alltså ävenfrivilligplaceringarna, har också gått ned på ett myck-et radikalt sätt. En förklaring till denna utvecklingtycks vara den överallt växande förekomsten av öp-penvårdsprojekt som tagit över behandlingen avmånga missbrukare. Det finns ingen anledning attgenerellt ifrågasätta framväxten av nya öppna be-handlingsformer men som så ofta i socialt utveck-lingsarbete svänger pendeln så kraftigt att det geranledning till eftertanke. Det är svårt att tänka sig attgrava missbrukare, som place-rades på behandlingshem med omfattande insatser, nufår behoven tillgodosedda i öppenvård med vanligenglesa personalinsatser. De har tillsyn men det äribland allt de får. Det är uppfattningatt det är nödvändigt att ägna stor uppmärksamhet åtutvecklingen på behandlingsområdet framöver.Vi i menar att det, tyvärr, finns enrisk även i vårt land med att bemöta dessa växandedrogproblem med enbart högre straffsatser och re-pressiva insatser. Vi är säkert helt överens om attäven i fortsättningen ha kraftfulla åtgärder riktademot försäljning, hantering och innehav av narkotikaoch andra illegala droger. Men när det kommer nedtill bruket av droger borde det vara problematiskt medytterligare straffskärpningar för alla människor sommenar allvar med att behålla balansen i samhälletsutbud av insatser.Detta gör att vi i , mot den bakgrundsom jag har tecknat, i dagens situation motsätter ossen kriminalisering av bruket av dopningsmedel, somju föreslås i regeringens proposition. Vi kan tänka ossskärpta straffsatser för langning och försäljning menatt kriminalisera bruket utan att mer precist ange huransträngningarna skall ökas för att erbjuda missbru-karna lämplig vård och behandling är något som vi iVänsterpartiet motsätter oss.Jag vill i sammanhanget också erinra om att fleratunga remissinstanser - exempelvis ,, Riksåklagaren och Socialstyrelsen- avstyrker kriminalisering. Ett skäl för flera av demär att detta strider mot den straffrättsliga principen attinte straffbelägga handlingar riktade mot den egnapersonen eller det egna intresset.Till yttermera visso kan vi konstatera att framti-den är synnerligen oviss för ett av de fåtaliga centrumför kunskap och kompetens som finns på området,nämligen Dopingjouren. Vi ställer oss bakom denmotion från m.fl. som syftar tillinitiativ för att trygga Dopingjourens framtid. Allahär som menar allvar med att behålla kunskaper ochkompetens på området borde, tycker vi, stödja denreservation som vi och andra partier har lagt. Detinnebär ett litet ekonomiskt åtagande men verksam-heten har stor betydelse för utvecklingsarbetet påområdet. Det understryks också av Riksidrottsförbun-det, som ju har kunskaper på området.Som jag redan framhållit ser vi i Vänsterpartietpositivt på grunderna för narkotikapolitiken som deformuleras i regeringens skrivelse, och vi bejakar detarbete som inlett. Vi villdock komplettera och förtydliga på några punkter,som framgår av reservation 8. Det handlar om attbelysa inte minst ungdomars livssituation på ett bre-dare sätt än vad direktiven antyder. Det gäller att pekapå riskmiljöer men också på alternativ till drogmiss-bruk. Vi framhåller också värdet av att försöka kost-nadsberäkna ökade ansträngningar avseende förebyg-gande och behandlande insatser så att dessa blir syn-liga, också i jämförelse med kostnader för repressivainsatser.Slutligen är det viktigt att tydligt belysa och be-skriva de starka krafter i som verkar förlegalisering och liberalisering av droger så att bättrekunskap kan spridas och för att effektivt bemöta denpropagande som alltmer oblygt når oss.Med detta, fru talman, yrkar jag bifall till Väns-terpartiets reservation 8 vad avser socialutskottetsbetänkande 4 samt till reservationerna 1 och 2 vadavser socialutskottets betänkande 5. Vi står självfalletockså bakom våra övriga reservationer men för tidsvinnande avstår jag från fler yrkanden.Anf. 3 ():Fru talman! Narkotika och andra droger är ett gis-sel för alla dem som blir inblandade i sådant. För demsom fastnar i ett beroende blir beroendet ett fängelsesom inte stannar vid missbruket utan som får vidarekonsekvenser, både socialt och medicinskt.Det svenska samhället gör tillsammans med fri-villigorganisationer och enskilda stora och behjärt-ansvärda insatser, vilka är värda allt stöd. Det allraviktigaste är dock att människor inte hamnar i enmissbrukssituation. Det är därför glädjande med denövergripande samsyn om ett narkotika- och drogfrittsamhälle som utskottets betänkande ger uttryck för.Vi kristdemokrater anser att arbetet med att uppnåmålet om ett narkotikafritt oförtrutet måstefortsätta. Samhället måste klargöra att bruk och miss-bruk av narkotika är oacceptabelt. Information ochnormöverföring på detta område kan inte nog beto-nas, och här måste alla hjälpas åt - föräldrar, skola,sociala myndigheter, frivilliga organisationer ochenskilda.Ibland skiljs det på socialpolitik och kriminalpoli-tik, trots att dessa borde ses i ett sammanhang. Vidnarkotikabekämpning räcker inte nationellt arbete,utan ett internationellt samarbete är nödvändigt för attstoppa narkotikaflödet. Det är bl.a. därför som vikristdemokrater i vårt budgetförslag vill anslå merpengar än riksdagsmajoriteten till tullen för en bättregränskontroll.En ny effektiv narkotikabekämpning inom krimi-nalvården måste byggas upp. Förekomsten av narko-tika på anstalter är oacceptabelt. Till vissa delar somberör t.ex. finansiering av rehabilitering, där vi villundersöka möjligheterna till statlig garanti som hjälptill kommunerna, utbytesverksamhet av sprutor,missbrukssituationen på kriminalvårdsanstaler ochsynpunkter på arbete har vilämnat reservationer.Fru talman! Problemet med syntetiska droger harökat och blivit alltmer sofistikerat. Nya, hälsofarligamissbruksmedel som inte kan definieras som narkoti-ka, dopningsmedel eller läkemedel förekommer.Dessvärre ökar tillgängligheten till dessa produkter,trots att arbetet för att motverka spridning pågår.Alltfler ungdomar har fått tillgång till dessa varormed drogliknande effekter, ibland med mycket all-varliga konsekvenser.Det ligger i både samhällets och medborgarensintresse att hälsofarliga missbruksmedel inte florerar isamhället - det gäller då oftast bland våra ungdomar.Det finns också ett viktigt folkhälsoperspektiv i dessafrågor som inte nog kan överskattas.De möjligheter till inskränkningar på områdetsom nu ges måste ske med restriktivitet så att hälso-kostvaror och godkända naturläkemedel inte drabbasav den nya lagen.Kriminalitet, sexuella övergrepp m.m. är oftaknutna till bruk av droger i någon form. Inte baramissbrukaren utan även omgivningen involveras,ibland t.o.m. som brottsoffer. I många fall leder miss-bruket till livslånga problem både för missbrukarenoch det sociala nätverket, om nu något sådant existe-rar. Därför har samhället och beslutsfattare ett ansvaräven på detta område som inte kan avsägas.Dopning och dopningsmedel är ett annat bekym-mer som tyvärr förekommer - till skada för dem sombrukar dessa medel. Främst är det unga människorsom använder dopningsmedel, vilket ytterligare för-stärker allvaret med problemet. Konsekvenser avbruket av dopningsmedel är allvarliga fysiska bief-fekter och ibland bestående men. Samhället bör medkraft motverka att unga människor utsätter sig fördylika hälsorisker.Rent generellt bör man inta en restriktiv hållningtill inskränkningar för den enskilde medborgaren,men dessvärre måste samhället vid vissa tillfällentillgripa begränsningar för det allmännas bästa. Dettaär ett av dessa.Fru talman! yrkar jag bifall till reservation9 i SoU4. För övrigt står vi bakom våra motioner,men för tids vinnande avstår jag från att yrka bifalltill dessa.Anf. 4 ():Fru talman! av svenska folket anser attdet behövs kraftfullare åtgärder från samhällets sidaför att hejda narkotikamissbruket enligt en nyligengjord SIFO-undersökning. Det visar tydligen vilketstarkt stöd och starkt krav som ställs på att det verkli-gen vidtas långtgående åtgärder, på alla nivåer, för attbekämpa narkotikamissbruket, att det görs resolut,tydligt och med kraft innan det blir för sent att hejdaen förödande utveckling. Det finns således en allmänfolkförankrad uppfattning att vi skall göra rent husmed knarket.En annan viktig förutsättning är den politiskasamsyn som råder om att den svenska narkotikapoli-tiken bygger på en kompromisslös inställning, att viskall ha ett narkotikafritt samhälle. Jag vill tydligt ochklart markera att står bakom detta syn-sätt. Ett narkotikafritt samhälle är ett lika högt ställtsom viktigt mål som ger uttryck för samhällets håll-ning till narkotikan, att vi inte accepterar att narkoti-kan integreras i samhället. Målet om ett nakotikafrittsamhälle uttrycker, enligt min uppfattning, optimismoch en positiv människosyn. Det går att hejda narko-tikans framfart, och det går att rehabilitera missbruka-re. Det finns dock farliga drogliberala krafter, främst ivår omvärld. och , kanskefler partier, bör t.ex. ägna kraft åt att påverka sinapartikamrater i . Vi måste stenhårtarbeta för att få förståelse och genomslag för densvenska narkotikapolitiken, klargöra att ökad legalise-ring av narkotikan leder till ökad tillgänglighet, som isin tur leder till ökad användning av narkotika ochandra droger.Jag och delar det allra mesta av in-nehåll och bedömningar i utskottets betänkanden.Utöver de principiella utgångspunkterna krävs ettbatteri av åtgärder, av många och på alla nivåer -internationellt och nationellt, av myndigheter, organi-sationer och enskilda, förebyggande och vårdandeinsatser. Framför allt krävs det att vi som vuxna iolika roller som förälder, lärare, fritidsledare etc. geskunskaper och stöd att ta vårt ansvar. Att reagera,säga nej, markera gränser och normer är att bry sigom och visa kärlek.Jag har - om jag tillåts vara lite personlig - sompappa fått den bok om droger som Folkhälsoinstitutetgivit ut. I materialet beskrivs nya preparat, diskuterasrollen som tonårsförälder och ges kunskaper, tips ochråd. Jag tycker att det är ett bra exempel på vad somkan göras men som självfallet enbart är ett komple-ment till alla övriga insatser som krävs. Mot bak-grund av att utbudet av droger ökat, att alltfler ung-domar visar intresse för och prövar narkotika kännsdet oerhört angeläget att prioritera just ungdomsgrup-pen.Fru talman! står bakom två flerparti-reservationer i narkotikabetänkandet SoU4. Jag yrkarbifall till reservationerna 6 och 7.I den förstnämnda reservationen handlar det omsprututbytesverksamheten, där vi menar att pågåendeprojekt i och med utdelning av friasprutor till narkotikamissbrukare skall avbrytas.