prot · GM0997 · 1999-05-20 00:00:00 — Vi hoppas ju från sidaatt det skall ändra sig, för det är naturligtvis inte såtrevligt att få den här typen av avfall.Därför är det mycket bra att regeringen i skrivel-sen slår fast att den svenska policyn skall vara attavfall på den gula respektive den röda listan inte börimporteras - det står på s. 5 - och att teknik för att tahand om sådant avfall skall finnas tillgänglig i detland där avfallet uppstår. Det står på s. 8.Det är en viktig signal till EU att var och en skallklara sina egna miljöproblem. Det här skall intetransporteras framlänges och baklänges och hit ochdit. Vi tycker från sida att det är enriktig princip. Dels minskar vi transporterna, dels servi till att det för varje land, i och med att man haransvar för det gula respektive röda avfallet, skapas ettincitament till att försöka få så lite avfall som möjligt.Man skall inte kunna exportera bort miljöproblem.Det finns en annan skrivning i betänkandet som vivälkomnar mycket som säger att ambitionen i frågaom sanering av miljöskadade områden skall vara attdet skall vara åtgärdat inom en generation. Det är ienlighet med de miljömål som vi har diskuterat här ikammaren. Det står också att det är etiskt och mora-liskt viktigt att minska de kostnader för miljöproblemför kommande generationer som dagens och gårda-gens generationer orsakat.Det är detta vi ibland kallar miljöskulden, dvs. attvi i dagens generation har skapat en massa problemsom morgondagens generation måste ta hand om. Dethär följs också upp i budgeten med rejäla summor,vilket gör att vi kan få i gång en sanering igen. Detfinns en sanering inom investeringsprogrammet,vilket är mycket bra. drev att det skullekunna finnas pengar till detta inom programmet. Detär mycket bra.Det här är naturligtvis inte den enda gången vidiskuterar avfallspolitik. , närvi skall diskutera avfallsskatten, kommer vi att kom-ma in på de här frågorna igen. Jag vill bara mycketkort kommentera det som tar upp.Det förvånar mig att en person som så harvarit kommunpolitiker skriver på detta sätt. Om Ha-rald reservation skulle gå igenom skulleproducentansvaret totalt försvinna. Det föreslår i sin reservation är nämligen att kom-munen skall se till att det finns fasta återvinningscent-raler och ambulerande uppsamlingsmöjligheter ochatt kommunen skall se till att det finns källsortering.Det gäller bl.a. bostadsbyggande.Det var så vi arbetade innan producentansvaretkom till. Det fanns ett enormt kommunalt engage-mang för att se till att vi kunde bygga ut återvinnings-stationer osv. Många människor var engagerade.Tyvärr försvann hela det engagemanget när produ-centansvaret kom in, för producentansvaret centrali-serade hela insamlingen. Det kommunala engage-manget, och invånarnas engagemang, fanns det ingetutrymme för längre. Det är materialbolagen som sertill det här.En kommun kan vilja skapa återvinnings-centraler aldrig så mycket. Men det är materialbola-gen som bestämmer. Det är materialbolagen som talarom var de skall stå och inte stå och som har hand omverksamheten.Jag tycker att reservation 2, som har yrkat bifall till, är ett radikalt angrepppå producentansvaret. Jag kan säga att jag var kom-munpolitiker då producentansvaretkom, och jag välkomnar denna syn. Jag tycker att detär jättebra att det börjar finnas en självkritik inom deborgerliga leden. För mig är det nämligen självklartatt producenterna naturligtvis skall ha ansvar för detavfall som finns. Men frågan är om det är ett insam-lingsansvar som de skall ha eller om det är ett eko-nomiskt ansvar som de skall ha för att saker och tinginsamlas och ett ansvar för omhändertagandet. Menjust dagens producentansvar som gör det omöjligtmed ett lokalt engagemang tycker jag känns sorgligt.Jag är därför glad att tar upp detta.Jag är däremot lite fundersam över reservation 3där skriver att problemet är att det inte finns pengar till den riktiga naturvården. Jagkan säga att naturvårdsorganisationerna inte delar denuppfattningen. De säger: Äntligen har det tillkommitpengar.Så mycket pengar som har avsatts av regering-en, och för att man t.ex.skall kunna köpa skog och skapa skogsreservat haraldrig funnits. I vårpropositionen tillför vi dessutomstora belopp för att skapa nyckelbiotoper. Vi tillförpengar för miljöforskningen. Vi tillför ytterligarepengar för kalkningen. Och det tillförs rejält medpengar för miljösaneringen. Så mycket pengar har detfaktiskt aldrig satsats förr, tycker jag att man gärna kan kritisera de lokalainvesteringsprogrammen. Men såsom det ser ut numed den nuvarande majoriteten så kommer pengarnatill miljön dessutom, och det tycker jag känns oerhörtbra. Men det är också en diskussion som vi kommeratt få återkomma till när vi skall diskutera vårpropo-sitionen. En ledamot i miljö- och jordbruksutskottet -jag behöver inte säga vem, och jag vill inte säga vil-ket parti den personen representerar - sade: Det är juinte så lätt att skriva motioner numera, eftersom nihar gjort allting.Från är vi övertygade om att det finnsoerhört mycket mer att göra, både i budgetsamman-hang och i andra sammanhang när det gäller natur-vården, och vi kommer att återkomma, och det kom-mer att bli mera.Jag yrkar bifall till hemställan i utskottets betän-kande.Anf. 181 () re-plik:Fru talman! Jag skall kortfattat säga något om delokala investeringsprogrammen. Vi menar att pengar-na till miljövården och naturvården bör användas påett annat sätt. Det sker inte på ett verkningsfulltoch bra sätt.När det gäller det lokala engagemanget är det somGudrun säger inte alls min erfarenhet, näm-ligen att det lokala engagemanget avtar. Min erfaren-het är att det tilltar. Men med denna nationella av-fallsplan finns det risk för att det avstannar.Anf. 182 () re-plik:Fru talman! samarbetade inte med re-geringen när pengar till de lokala investeringsprog-ram tillfördes. Men såvitt jag har förstått var avsiktenmed dessa pengar aldrig att de skulle gå till naturvår-den. Vi har aldrig sett det så.Det som vi har jobbat för är att få in möjlighetenatt söka pengar till miljösanering. Det har skett. Vihar också sett till att få in pengar för allergisanering. Pengar tillnaturvården måste ligga därutöver. Jag kan bara be-klaga att regeringen tillsammans med Centerpartietskar så hårt på den sidan, för det gjorde de. Jag ärmycket glad över att så fort har kommitin har mer pengar än anslagits.Om vi tittar på pengarna till skog är det mer änNaturskyddsföreningen har begärt och mer än Miljö-vårdsberedningen har begärt. Att då säga att det intetillkommer pengar, tycker jag inte är riktigt rättvist.Dessutom kan vi se att så fort nyckelbiotopsin-venteringen kom, vilket den gjorde , svaradevi på det genom att se till att det finns pengar tillnyckelbiotoper. Vi vet att det finns 4 000 nyckelbio-toper som är kartlagda. Troligtvis finns det dubbelt såmånga, ungefär 8 000 nyckelbiotoper. Det kommeratt kosta pengar. Om vi i samhället vill spara dessanyckelbiotoper måste det kosta. Men om vi kan fåpengar utöver de lokala investeringsprogrammen såhar jag ingenting emot det. Om vi tittar på de lokalainvesteringsprogrammen kan vi nämligen se att drygt350 miljoner använts till miljösanering. Jag har ettsådant objekt i min kommun. Och det har också varitmycket bra för miljön.Jag kan dessutom säga att vi har varit kritiska tilllokala investeringsprogram. Men man kan se att denAgenda 21-samordnare som fanns i många kommu-ner nu i stället fått arbeta med detta. Det har faktisktinneburit att många kommuner har kunnat börja ge-nomföra en del av de Agenda 21-program som de harhaft.Man kan gärna vara kritisk, men när det finns nå-gonting positivt tycker jag att man också måste lyftafram det.Anf. 183 () re-plik:Fru talman! Jag tycker att det är positivt att merpengar anslås till naturvården och till nyckelbiotoper.Men det är tveksamt om den debatten hör hemma här.Låt mig bara säga att vi tydligt har markerat att manmåste gå snabbare fram när det gäller nyckelbiotoper.Man måste ha ännu mer pengar till dessa satsningar.Anf. 184 () re-plik:Fru talman! Det är klart att alla i oppositionen villalltid vara bäst. Det är självklart. Det handlar alltsåom 1999, 2000, 125miljoner och 2002.Vi har talat mycket med och kankonstatera att det är pengar som man vet att man kanta hand om på ett bra sätt.De stora belopp som finns till skogen gåribland också till nyckelbiotoper. Vi har från Miljö-partiet, regeringen och varit noga medatt se till att vi kunde få bort många av de skrank somfanns mellan stora och små områden. är det såatt man i mångt och mycket har nyckelbiotoper. Mantar nyckelbiotoper och ett större område och använderde pengar som finns för skogsavsättningen. Detfinns också redovisat i vårbudgeten att det intefinns den motsättning som tidigare fanns mellan na-turreservat och skydd av nyckelbiotoper.Jag skulle vilja sluta med att säga att jag skall haen interpellationsdebatt om källsortering.Harald får gärna delta i den debatten.Många kommuner uppe i , t.ex. Bjur-holm, blir nu av med sin källsortering, därför att ma-terialbolagen når de procenttal som finns utan dessasmå kommuner. Om man tittar på dessa procenttal ärdet som sade att de behöver skärpas.De procenttal som den borgerliga regeringen satte förglas, papper, osv. var egentligen de som man upp-nådde när lagen skapades. Man var lite rädd för attsätta ribban ens lite högre än verkligheten den dagen.Det innebär t.ex. att i många av dessa kommuner fårmänniskor ingen möjlighet att källsortera vare sigglas, papper, metall eller något annat. Detta är dessakommuner oroade för. har dessa kommuneringa möjligheter att gå in och själva samla in dessaavfallsslag just på grund av producentansvaret. Låtoss därför vara kritiska mot det, eftersom det börjarvisa sig vara stora nackdelar med det.Anf. 185 ():Fru talman! är jag helt överens medIngemar . Ofta är vi till stor del överens,men är vi det helt och hållet. Det är judärför, kompletterat med det som med bakgrunden mot EU, som denna skrivelsehar kommit till.Frågan om avfall är ju inte oreglerad . Miljö-balken och andra lagar och förordningar gör att det äroerhört välreglerat hur avfall skall klassificeras ochbehandlas. Jag har sett det på nära håll. Min man ärordförande hemma i vårt avfalls- och vattenbolag.Det är rätt att varje land skall avsätta resurser föratt ta hand om sitt avfall. menaratt det kan finnas speciella fall där det kan vara frågaom stora anläggningar för mera udda avfall. Man kanunder en övergångsperiod nyttja sig av grannländer-nas kapacitet. Det menar jag att vi skall göra. Vi harspeciellt riktat uppmärksamheten på spillolja som viför närvarande bränner här i , även om den gårmycket bra att återvinna. Men vi har inte raffinaderierför det. Då kan man nyttja sig av kapacitettills vi har byggt upp en sådan kapacitet själva. Jagtycker att det är viktigt att vi fåren miljöriktig avfallshantering.Vi uppfattar denna skrivelse mer som en skrivelsesom kom till för sakens skull och att det var en nulä-gesbeskrivning och att det inte var nya förslag utöveratt man varslade om avfallsskatten. Därför väckte viinga motioner med anledning av den, utan vi harfogat ett särskilt yttrande till betänkandet i stället.Jag skall ta upp producentansvaret. Min kommun,, tar fortfarande på sig ansvaretför insamling. Men producenterna betalar till kom-munen. Det finns alltså kommuner som fortfarandehar detta ansvar. Därför var jag faktiskt inte alls med-veten om det enorma problem som det kan vara påandra ställen. Det fungerar oerhört väl i min kommun.Jag trodde att det fungerade lika bra överallt.Vi har alltså inget säryrkande här, utan vi ställerupp på hemställan i betänkandet.Anf. 186 ():Fru talman! Jag vill bara säga en sak till . Är det inte så i din kommun, precissom det är i , att det är kommunen somsamlar in på entreprenad åt materialbolagen? Mångakommuner i landet har varit väldigt oroliga för detta.När materialbolagen har gått ut och sökt någon somvill göra det praktiska jobbet har kommunen vunnitentreprenaden. Det är så det har gått till. Kommunensamlar alltså in på entreprenad åt materialbolagen.Man kan kanske säga att detta är en sorts anomali.I många fall försöker kommunen, egentligen tvärte-mot vad producentansvaret förordar, även göra detlite bättre än vad entreprenaden godtar. Är det inteså?Om samlar in glas, papperosv. bryter man faktiskt mot lagen , om det inteär så att man gör det på entreprenad åt materialbola-gen.Anf. 187 ():Fru talman! Det är riktigt att vi gör det på entrep-renad åt materialbolagen. Det fungerar väldigt bra.Alla är väldigt nöjda, även materialbolagen. Ingen harklagat, inte heller några paragrafryttare. Vi tänkerfortsätta med detta.Anf. 188 ():Fru talman! Det fungerar bra i många kommuner.Men det innebär fortfarande att det är materialbola-gen som säger hur mycket insamlande man vill ha.I har kommunen samlat in på entrepre-nad, jag tror i alla fall att det är så. Den som harsamlat in på entreprenad åt materialbolagen har i allafall helt plötsligt fått veta att det inte blir någon in-samling i kommunen längre. Det skulle kunna ske iFalkenberg också.Anf. 189 ():Fru talman! Det är möjligt att det kan inträffa. Detligger helt utanför min kännedom. Jag har nämligentalat med våra renhållare och med entreprenörerna,och det verkar inte finnas några sådana avsikter i vårkommun. Där verkar det som om det skall fortsätta attvara så bra som det är i dag.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )10 § Anmälan om frågor för skriftliga svarAnmäldes att följande frågor för skriftliga svarframställtsden 19 maj1998/99:635 av () till socialministernJämställdhet i privat vård1998/99:636 av () till finansminis-ternSkattemyndigheternas resurser1998/99:637 av () till statsrådetPierre SchoriUNHCR och mutor1998/99:638 av () till nä-ringsministernEU-bidrag1998/99:639 av () till utrikesmi-nisternSituationen i Guatemaladen 20 maj1998/99:640 av () till statsrådet integritet vid anställning1998/99:641 av () till socialminis-ternRegler för utskänkning av alkohol1998/99:642 av () till näringsminis-ternFlygtrafik Riga-Visby-JönköpingFrågorna redovisas i bilaga som fogas till riksda-gens snabbprotokoll tisdagen den 25 maj.11 § Anmälan om skriftligt svar på frågaAnmäldes att skriftligt svar på följande fråga in-kommitden 20 maj1998/99:626 av () till justitie-ministernVåld mot homosexuellaSvaret redovisas i bilaga som fogas till riksdagenssnabbprotokoll tisdagen den 25 maj.12 § Kammaren åtskildes kl. 17.52.Förhandlingarna leddesav tredje vice talmannen från sammanträdets börjantill ajourneringen ,av förste vice talmannen därefter t.o.m. 4 § anf. 157ochav andre vice talmannen därefter till sammanträdetsslut.