prot · GM09104 · 1999-06-01 00:00:00 — Låt vara att vi kanske menar lite oli-ka, men det ligger ändå i botten att vi alla från högertill vänster inser att det blir bättre med en konkurrenspå likvärdiga villkor.Kanske vi från oppositionen också skall vara ärli-ga och säga att i flera avseenden går ju regeringensproposition i rätt riktning, men inte tillräckligt långt.Därför finns det anledning att reservera sig för attmarkera att man vill gå längre. Och som det sades harvi bildat en annan majoritet än den med regeringspar-tiet.När det gäller de likvärdiga villkoren är post-nummersystemet det första som behövs för att detskall bli konkurrensneutralt. Det måste finnas entillgång till den postala infrastrukturen.Vad är då en postal infrastruktur? När det handlarom järnvägar är det den mycket påtagliga rälsen. Närdet handlar om telefoner är det antingen radiovågoreller ledningar, men när det handlar om den postalainfrastrukturen är det postnummer, postboxar, efter-sändningar, adressändringar som måste regleras. Detskall vara tydligt vilka redskap som är postal in-frastruktur. Jag återkommer till den definitionen. Detmåste också bli så konkurrensneutralt som möjligt.Vi har redan hört en beskrivning - jag skall intelägga ut texten ytterligare - om att huvudförslaget iPost- och var att postnummer-systemet bör överföras till ochatt skall ha beslutanderätt översystemet och ansvara för förvaltningen.Vi anser att regeringen möjligt bör åter-komma till med ett förslag till de ändringarav postlagen som behövs för att detta önskemål skallkunna tillgodoses. Detta är huvudinnehållet i vårreservation nr 1, som det redan har yrkats bifall till.När det gäller postboxar har ju Posten för detmesta sådana inne på sina postkontor. Det är själv-fallet en konkurrensfördel, eftersom de övriga opera-törerna inte kommer åt dem. De får inte gå på baksi-dan och stoppa ned sin post, utan de får betala detsom de av goda skäl antar kommer att vara ett myckethögt pris för att komma åt postboxarna.Här menar vi att det är viktigt att regeringen väl-digt uppmärksamt följer utvecklingen och ser till attden kostnad som Posten tar ut för att stoppa ned ku-vert i postboxarna blir rimlig. Vi befarar att den an-nars kan bli alldeles för hög.Eftersändningen är också någonting som är vik-tigt. Det är sant att Posten har en kostnad för att tafram postnummer för eftersändning. Men vi menar attPostens kostnader för detta är överskattade.Vi påpekar i reservation 4 tillsammans med Mo-deraterna och att det i 17 § i postlagenfinns en bestämmelse om att tillståndsmyndighetenfår meddela de förelägganden som behövs för efter-levnaden av föreskrifter eller tillståndsvillkor som harmeddelats med stöd av lagen. I propositionen fram-hålls det att möjligheten att meddela föreläggandeäven gäller de regler om tillgången till anläggningarför postöverlämning som regeringen föreslår skalltillföras postlagen.Vi anser att möjligheten som jag nämnde, attmeddela förelägganden, även bör gälla villkoren föreftersändning utanför eget distributionsområde ochför s.k. privat eftersändning. Detta skriver vi i vårreservation 4.I reservation 6 tar vi upp konkurrensfrågor ochunderstryker att postmarknaden omfattar ettstort antal företag. Det har gått avregle-ringen blev ett faktum. Ändå är Postens konkurrenterssammanlagda marknadsandel bara några få procent.Vi hörde preciseringar alldeles . Detta är intetillfredsställande. Vi menar att förutsättningarna fören sund konkurrens inom postsektorn snabbt måsteförbättras.Alla de företag, vilka vi tidigare hörde uppräknas,som har blivit avreglerade sätter nu en heder i attannonsera och säga: har vi fått konkurrens påtelemarknaden. Det är bra. Vi välkomnar det. SJ kansäga: Det är bra för oss. Vi tror att också Posten, närdet blir en reell konkurrenssituation, kommer att säga:Det här är bra för oss.Men dithän är det ännu ett stycke.När det handlar om övernattsbefordran av brev -och då är vi framme vid reservation 7 som jag, frutalman, yrkar bifall till - har enbegäran som visserligen kan synas vara marginellmen som ändå innebär att vi vill skärpa kraven förvad Posten skall förmå i enlighet med vad man fak-tiskt har bevisat att man förmår. Vi vet ju att det ärkonkurrens med fax och e-post. Det tar någon eller ettpar minuter tills meddelandet har nått den som detskall nå. Då är det inte tillfredsställande att man drö-jer på steget och inte har tillräckligt hög ambitionsni-vå när det gäller brev med övernattsbefordran.Mätningar har ju visat att kan un-gefär och av de brev som lämnas tillPosten för övernattsbefordran också komma framöver natten. Vi tycker att kravet på befordringstiderför breven bör skärpas så att av de brev somlämnas in för övernattsbefordran skall delas ut följan-de arbetsdag och att i princip alla eller, som vi skri-ver, av breven skall delas ut senast tre dagarefter inlämnandet. Så sker redan. Det behövs inteändras någonting. Men vi vill alltså hålla - det är välkraftigt uttryckt att säga tummen i ögat - åtminstonetrycket uppe på Posten att vara duktig i brist på till-räcklig konkurrens som skulle kunna skapa dettaförhållande.Jag förmodar att vi i replikväxlingarna kommer inmer på frågan om adressändringar och definitionen ipostlagen av begreppet postal infrastruktur. Det är detvå frågor i vilka vi får ett annorlunda majoritetsför-hållande än vad som förutsågs i propositionen. Jagåterkommer till detta.Anf. 68 () replik:Fru talman! Skånberg, det verkar som om viär ganska eniga om att det viktiga trots allt är att viskapar likvärdiga förutsättningar för postoperatörer-na.Min fråga: Är det viktigare att privatisera t.ex.Svensk Adressändring AB än att skapa likvärdigaförutsättningar? Det är ju trots allt tanken från rege-ringens sida att skall överva-ka detta.Anf. 69 SKÅNBERG (kd) replik:Fru talman! Nej, det är inte så att privatiseringarär ett självändamål. Men vi har sett att de ofta, och ialla de fall som har räknats upp, faktiskt har bidragittill en bättre situation för oss konsumenter. Så det ärett viktigt redskap för att nå den situationen.Anf. 70 () replik:Fru talman! Det känns lite märkligt att kristdemo-kraterna trots allt inte tror på att två parter kan för-handla sig fram till ett vettigt avtal, för det som fak-tiskt är huvudpoängen är ju att Post- och Telestyrel-sen får uppdraget att övervaka dessa förhandlingar.Anf. 71 SKÅNBERG (kd) replik:Fru talman! Jodå, nog kan två parter för det mestakomma överens. I har vi ju ett klimat som göratt det brukar gå att resonera sig fram. Vi i vårt partivill gärna vara en del av denna kultur där man resone-rar sig fram.Men ibland går det troll i frågor. Det blir prestigeeller så är någon så väldigt stor att han, i det här falletPosten, trycker undan de andra. I sådana fall vet vi juatt det på arbetsmarknaden mellan arbetsgivare ocharbetstagare ibland kan vara nödvändigt att gå in ochreglera med hjälp av lagen, så att det blir någon redamed det hela. Detta är ju prövat. har sådana för-sök gjorts om och om igen, men Posten har inte tagittillfället att visa att man kan samarbeta. Därför tving-as vi att tillgripa den här lösningen.Anf. 72 ():Fru talman! Jag vill börja med att yrka bifall tillreservationerna 1 och 4.För att postmarknaden skall fungera är det viktigtatt den postala infrastrukturen tillhandahålls på kon-kurrensneutrala villkor. Det har dock inte varit falletunder . En viktig förklaring till detta har varitatt det tidigare endast funnits ett företag som distribu-erat all post. Sedan avregleringen av postmarknadenhar ett åttiotal nya företag etablerat sig på marknaden,varav de flesta är små enmansföretag. Resultatet ärdock att de övriga operatörerna endast har avmarknaden. Posten har fortfarande . En förkla-ring kan vara att tillgången till den postala in-frastrukturen - postboxar, adressändringar, eftersänd-ning av post och postnummersystemet - har varit påvillkor som varit långt ifrån konkurrensneutrala.Regeringen konstaterade själv i en departe-mentspromemoria, Statens ansvar på post- och betal-tjänstområdet, följande:"Frivilliga överenskommelser mellan parterna harinte visat sig vara en framkomlig väg att få till ståndett önskvärt samutnyttjande av infrastrukturen, bl.a.då den dominerande aktören på postmarknaden tillikadriftansvarig för infrastrukturen inte har något inci-tament att förhandla om samutnyttjandeavtal. "Regeringen gav därför iuppdrag att utreda frågan och skyndsamt kommatillbaka med förslag på hur problemen skulle åtgär-das. Detta gjorde i en rapportunder , varefter den skickades ut på re-miss. Remissyttrandena gav ett överväldigande stödför Post- och förslag.Därför är det förvånande att regeringen endastväljer att åtgärda vissa delar av problemen och gerPost- och i uppdrag att åstadkommafrivilliga överenskommelser. Jag har uppfattat attregeringens utgångspunkt vid beslutet att tillsättautredningen har varit att frivilliga överenskommelsermellan parterna inte visat sig vara en framkomlig vägför att få till stånd ett önskvärt samutnyttjande avinfrastrukturerna.För att villkoren för tillgång till den postala in-frastrukturen skall bli på mer konkurrensneutralavillkor föreslår vi därför att Post- och Telestyrelsenshuvudförslag genomförs med undantag för den före-skrivningsrätt som föreslås av Post- och Telestyrel-sen. Där menar vi att den hänvisning som finns ipropositionen till postlagen § 17 om myndighetensrätt att utfärda föreläggande är tillfyllest, men att denäven skall gälla eftersändning utanför eget distribu-tionsområde.I dag finns en allmän uppfattning om vad som ärpostal infrastruktur. Regeringen, partierna i riksda-gen, , , osv. är överens om den defi-nition som anges av regeringen i propositionen. Detär endast Posten som är av en annan uppfattning. Detär därför viktigt att den av Post- och Telestyrelsenföreslagna definitionen av postal infrastruktur införs ipostlagen.Av Post- och utredning framgår attdet finns ett missnöje med Postens förvaltning avpostnummersystemet och att i princip samtliga intres-senter utom Posten anser att postnummersystemetframdeles bör förvaltas i myndighetsregi.Glesbygdsverket förordar detta i sitt remissyttran-de till Post- och eftersom ut-redningen visar att inte vill betrakta sys-temet som en del av infrastrukturen. anför i sin utredning följande:"- - - att Postens inställning till postnummersys-temet alltjämt tar avstamp i det förhållandet att post-nummersystemet är ett produktionssystem för Postenoch inte en del av den postala infrastrukturen. Det ärutredningens uppfattning att det för utvecklingen avpostmarknaden vore värdefullt med en neutral styr-ning av systemet vilken klart utvisar att postnummer-systemet utgör infrastruktur på postmarknaden och attdet därmed i och för sig måste användas för att styraproduktionen av postbefordringstjänster, men att dettainte beror på att Posten utvecklat systemet för sinproduktion utan på att samhället faktiskt använder sigav adresser med postnummer i sin adressering avförsändelser.Det är enligt utredningen den spridda och fre-kventa användningen av postnummersystemet somgör att systemet är en förutsättning för produktion avbefordringstjänster, inte tvärtom.Mot denna bakgrund finns det fortfarande starkaskäl att överföra beslutanderätten över postnummer-systemet till en neutral beslutsfattare oavsett omPosten som nuvarande förvaltare indikerat att desenaste årens kritik numera lett till ändrade rutiner. "Vi delar denna bedömning och föreslår därför ienlighet med Post- och huvudförslagatt postnummersystemet överförs till . Det innebär att fårbeslutanderätten över postnummersystemet och sva-rar för förvaltningen av detta. Själva den praktiskahanteringen av postnummersystemet kan i sin turupphandlas av Post- och Telestyrelsen.I propositionen anges att den befintliga möjlighe-ten för myndigheten att utfärda föreläggande förefterlevnaden av postlagen även gäller de nu före-slagna reglerna om tillgången till anläggningar förpostöverlämning. Detta borde inte endast ha angivitsför postboxanläggningarna utan även vad gäller vill-koren för eftersändning utanför eget distributionsom-råde och s.k. privat eftersändning. Vi menar därför attriksdagen som sin mening bör uttala att Post- ochTelestyrelsens föreskrivningsrätt enligt postlagen§ 17 även skall gälla villkoren för eftersändning utan-för eget distributionsområde och s.k. privat eftersänd-ning.Anf. 73 HANS ():Fru talman! debatterar vi lagstiftning inomett helt nytt område; den postala infrastrukturen. Föratt tågen skall kunna komma fram krävs det järnvä-gar. För att bilar och bussar skall komma fram krävsdet vägar. Flygplanen behöver flygplatser och farty-gen behöver hamnar och farleder.I likhet med de andra formerna av kommunikationbehöver också den postala kommunikationen en in-frastruktur. Sedan postmarknaden avreglerades 1993har det tillkommit ca 70 företag förutom Posten ABsom bedriver postverksamhet. Möjligheterna fördessa att verka bygger bl.a. på tillgången till denpostala infrastrukturen. Frivilliga överenskommelserhar inte alltid visat sig vara en helt framkomlig vägför att uppnå konkurrensneutral tillgång till dennainfrastruktur. Därför har regeringen nu lagt en propo-sition om postal infrastruktur på bord.Med begreppet postal infrastruktur menar vi i dagpostnummersystemet, postboxar, eftersändning avpost och adressändringar. Jag säger "" eftersomutvecklingen även inom det här området går väldigtfort. Just därför har regeringen i sin proposition inteföreslagit att man skall lagstifta om definitionen.Miljöpartiet, ivrigt påhejat av de borgerliga partierna,tycker emellertid att detta skall ske.Vi socialdemokrater har tillsammans med Väns-terpartiet en reservation mot detta. Om vi skri-ver in en definition av den postala infrastrukturen ilagen kommer verkligheten med all säkerhet ganskasnart att ha rusat ifrån oss och inte längre stämmaöverens med lagstiftningen. Däremot förutsätter vi attpostnummersystemet kommer att bestå för överskåd-lig framtid. Därför kan vi lagstifta om en definition avdetta i postlagen.Vi beslutar också att regeringen bemyndigas utseen postoperatör som skall tillhandahålla och förvaltapostnummersystemet. Denne postoperatör skall ocksåtillhandahålla en samhällsomfattande posttjänst. Detfinns bara en operatör som uppfyller det kravet,och det är . De har också den nödvändigakunskapen om det här systemet.Miljöpartiet har tillsammans med ,reserverat sig motdetta. De erkänner i och för sig att det förslag som visocialdemokrater har lagt fram är ett steg i rätt rikt-ning, men de menar att önskemålet om största möjli-ga konkurrensneutralitet kräver en annan lösning. Dehär partierna vill i stället använda huvudförslaget iPost- och utredning, som innebär attPTS får beslutanderätt över det system som svarar förförvaltning.Vi tycker också att det är viktigt att postnummer-systemet görs tillgängligt för alla operatörer. Därförger vi i förslaget PTS en vetorätt mot ändringsförslag.Dessutom har vi skrivningar om att alla berörda skallha bra information innan ändringar görs. Vitycker att det här är fullt tillfredsställande och att vidärför skall vänta med att ta ytterligare steg innan vihar utvärderat hur det här kommer att fungera.I det här betänkandet slås det också fast att för-valtaren av postnummersystemet skall vara skyldigatt på andra postoperatörers begäran tilldela dessapostnummer för postboxanläggningar. Samtidigtinförs en regel om att alla operatörer är skyldiga attmöjliggöra att försändelser kan nå allas postboxar.Villkoren för detta skall vara skäliga, konkurrens-neutrala och icke-diskriminerande i förhållande tillvad operatören tillämpar för sin egen verksamhet.PTS får en roll som medlare om operatörerna intekommer överens. De här förhandlingarna får inte blilångdragna. PTS kan därför också utfärda föreläg-ganden om reglerna inte efterlevs. Regeringen säger isin proposition att den kommer att följa denna fråga,så jag kan lova såväl som Kristdemo-kraterna, som har reserverat sig i frågan, att regering-en följer detta och ser till att lagen efterlevs.Fru talman! En utskottsmajoritet bestående av fempartier har drivit igenom att regeringen skall utreda påvilket sätt verksamheten i Svensk adressändring ABskall bedrivas och redovisa sitt ställningstagande ifrågan för möjligt. Vi socialdemo-krater slår i vår reservation i likhet med regeringenfast att det är angeläget att Svensk adressändring ABuppträder konkurrensneutralt i förhållande till anslut-na tillståndshavare. Men vi tycker nog att det förstbör prövas om det går att nå detta syfte genom för-handlingar och frivilliga överenskommelser om in-flytandefrågor m.m. mellan tillståndshavarna. PTSbör ges i uppdrag att medverka i förhandlingarna ochredovisa resultatet av dessa för regeringen.I vår reservation betonar vi dessutom att uppdra-get bör utformas så att det åligger tillståndsmyndig-heten att klargöra vikten av att långsiktiga och hållba-ra överenskommelser uppnås. Annars måste alternati-va lösningar övervägas för att tillgodose intresset avstabila förhållanden för denna del av infrastrukturen.Uppdraget bör tidsbegränsas och inte utsträckas allt-för långt i tiden. Det betyder att det skall redovisassenast . Det tycker jag ger alla en chans nog såsnart.Även eftersändningen av post utanför eget distri-butionsområde bör man klara av genom att förhandlafram avtal. Även i detta sammanhang får PTS åter-komma till regeringen och om det intefungerar.Fru talman! Konkurrenssituationen på postmark-naden, som det också finns en reservation om, be-handlades ju senast i fjolårets postbetänkande. Jag villändå i sammanhanget påpeka att det åligger PTS att isamband med sin årsredovisning bl.a. redovisa kon-kurrenssituationen inom postområdet, särskilt i frågaom hinder för marknadstillträde. Förutom PTS ansvarpå området har givit ut två rappor-ter med uppföljningar på avreglerade marknader iSverige. Härtill kommer att regeringen avser att följautvecklingen på postområdet i dess helhet, vilketanges i propositionen. Det finns alltså fler som följerkonkurrenssituationen.Med tanke på den relativt korta tid som har gåttsedan postlagen trädde i kraft och med tanke påpostmarknadens unika karaktär, tycker jag att deförändringar som har skett är långtifrån obetydliga.Det förslag som vi nu debatterar kommer också attunderlätta konkurrensen ytterligare.Fru talman! I fråga om kravet på en högre ambi-tion när det gäller nattbefordran följer vi ett EU-direktiv. Sedan är det en självklarhet att det är upp tillvarje operatör att sätta sina egna mål. Det är väl ettbra inslag i konkurrensen mellan de olika företagen.På en fri marknad finns det flera incitament för ope-ratörerna att sträva efter att uppnå en högre nivå,framför allt i förhållande till sina konkurrenter. Det ärväl precis detta som är meningen med konkurrens, skall sträva efter att bli bättre än de andra.Avslutningsvis vill jag påpeka vad som gäller förpost i glesbygd. Av betänkandet framgår det att dennafråga kommer att behandlas i den regionalpolitiskautredningen. Vi socialdemokrater anser att det ärviktigt att alla landets invånare, oavsett var de bor,har tillgång till en bra postservice. Staten har tagit sittansvar för detta genom att har antagitpostlagen. I den anges övergripande mål i form av ensamhällsomfattande posttjänst. Och i Postens tillståndframgår klart och tydligt att antalet hushåll som intehar daglig postservice inte får öka.Fru talman! Med det anförda yrkar jag bifall tillreservationerna 3 och 5 och i övrigt till utskottetshemställan samt avslag på övriga reservationer.Anf. 74 SKÅNBERG (kd) replik:Fru talman! Det blir en lite bakvänd debattordningi och med att majoritetsförhållandena är omvända. Irepliken försvarar jag majoriteten i dessa två avseen-den i stället för att ifrågasätta utskottets skrivning.När det handlar om definitionen av begreppetpostal infrastruktur säger att verklig-heten förändras och att vi därför inte kan definieravad postal infrastruktur är. Men behövs det. Närvi i utskottet uppvaktades av Posten fick vi t.ex. klartoch tydligt höra att Posten ser t.ex. postnumren somett kapital, en tillgång, som man själv hanterar på ettföretagsmässigt vis, i stället för att det är något ge-mensamt, en infrastruktur som alla skall kunna bruka.Detsamma gäller naturligtvis för adressändringar ochför boxar, osv., nämligen att Posten bevisligen - dethar bevisats - vill behålla dem för attbehålla sin konkurrensfördel.Om vi nu får en ordentlig definition av vad en in-frastruktur är, innebär det också att vi befrämjar enbättre konkurrenssituation. Och det vill vi ha ut av detutredningsarbete som regeringen skall åter-komma med. Vi vill också att det tillsätts en utred-ning om adressändringarna, så att adressystemet brytsut och hanteras fristående från Posten. Vi anser att detsom föreslogs i , att postoperatörernabildar en ekonomisk förening, också skall föreslås iregeringens utredning.Anf. 75 HANS () replik:Fru talman! Jag tror att det är olyckligt att i detaljlägga in vad vi menar med postal infrastruktur. I dettabetänkande pekar vi ju ut ett antal områden, bl.a. detsom Skånberg tog upp, postnummersystemet,postboxar och eftersändning av post och adressänd-ringar. Det kan mycket väl komma till nya sakerframöver som vi inte ens kan föreställa oss vad det är.I sådana fall, dvs. om vi ser att mer behöver tas in idetta begrepp, är det lämpligt att , om manmärker att tiderna förändras, ändrar lagstiftningen.Men om man skulle försöka göra en kartlägg-ning av hur det ser ut, gissar jag att det skulle blinågot som man får göra om . Och deområden som Skånberg tar upp reglerar vi fak-tiskt i detta betänkande.Anf. 76 SKÅNBERG (kd) replik:Fru talman! Jag anser att ledamöter ihuvudsak har kunnat inse var skiljelinjerna går. De ärinte så stora, men de finns verkligen. Jag vill därförgå vidare och få ett svar när det gäller den reservationsom jag har valt att yrka bifall till, nämligen reserva-tion 7 om skärpta krav på övernattbefordran av brev.Håller inte med mig om att det är braatt skärpa kraven på Posten, så att Posten får ökadekrav på sig när det gäller tiderna för övernattbeford-ran?Anf. 77 HANS () replik:Fru talman! Enligt min uppfattning är det enöverloppsgärning att agera på detta sätt. Vi har ju ettEU-direktiv som vi använder som norm i detta sam-manhang. Sedan är detta självklart en fråga om kon-kurrens mellan de olika operatörerna.Jag har varit ute på ganska många postkontor ochpostterminaler. Där har jag sett att det finns en myck-et stark strävan från Posten att bli bättre på detta om-råde. Att skärpa lagstiftningen förändrar ju egentligeningenting. Som Skånberg redan vet ligger Pos-ten långt över detta mål. Och om man ärkonkurrensutsatt strävar man självklart efter att bli såbra som möjligt.Det är lite märkligt att de partier som hela tidentalar om den fria konkurrensen och om att den skallvara allena saliggörande för att få en bra fungerandemarknad på område efter område vill gå inoch peta i denna fria konkurrens för vissa företag. Jagser ingen mening med att göra det. Man strävar redani dag efter att bli så bra som möjligt.Anf. 78 () re-plik:Fru talman! Jag har lite svårt att köpa Hans Sten-bergs argument att man inte skall reglera den postalainfrastrukturen därför att utvecklingen går så fort. Justgenom att socialdemokraterna är så passiva vid dettatillfälle så låter de egentligen hela regleringen liggainom ramen för den största postoperatören, nämligenhos Posten. Passivt låter socialdemokraterna eller mindre styra och reglera marknaden. Ochdet kan ju inte vara någonting som är särskilt önsk-värt.Jag tycker att det hade varit bättre att på engång definiera och lägga in den postala infrastruktu-ren och dess ramar och riktlinjer. Sedan finns det juingenting som hindrar att regeringen , omutvecklingen skulle gå så mycket snabbare, kan göraändringar.