prot · GN0925 · 1999-11-04 00:00:00 — Det ärdet första året . Jag vill fokusera på den-na fråga och vara ute och resonera med aktörerna påbostadsmarknaden om att inrikta politiken på attsuccessivt få ned boendekostnadernas andel av dendisponibla inkomsten. Det finns inte bara en lösningpå detta problem. tycker jag att det blir lite förschablonmässigt när man säger att man ska göra påett visst sätt: Ta bort fastighetsskatten, så löser sigproblematiken. Jag tror inte att det är så enkelt. Tar vibort fastighetsskatten i löser vi ändå inteproblemet med nyproduktionskostnaderna. Det ärmöjligt att kan ta ut ännu högremarkavgifter då, för att kamma hem pengarna denvägen.Här måste alla aktörer vara inriktade på en be-stämd utveckling. Man måste hålla tillbaks och foku-sera på att pressa boendekostnadernas andel av dendisponibla inkomsten.När det gäller tomtpriserna i , , är det så att jag har reagerat på det förfaran-de som jag framför allt har tagit del av i medierna.Man lägger ut mark på anbud, och densom betalar mest får markområdet. Då hamnar manpå väldigt höga markpriser. Den socialdemokratiskapolitiken i är att jobba mer medtomträttsinstitutet, som leder till att vi kan ha en lug-nare utveckling när det gäller markkostnaderna.Överläggningen var härmed avslutad.15 § Svar på interpellation 1999/2000:32 ombostadslösa studenterAnf. 130 Statsrådet ():Fru talman! har frågat vilkaåtgärder som jag avser att vidta dels för att förbättrabostadssituationen för studenter i allmänhet, dels föratt tillgodose behovet av bostäder för studenter medolika funktionshinder.De senaste årens utbyggnad av högskolan har letttill att antalet högskolestuderande i grundutbildninghar ökat med och i dagomfattar mer än 300 000 studenter. Med anledning av1999 års ekonomiska vårproposition har riksdagenbeslutat att högskolan ska byggas ut ytterligare - meddrygt 10 000 nya platser för och lika mångaför år 2002.Byggandet av studentbostäder har inte ökat isamma takt, och det skapar problem för de studerandepå många orter. Enligt , , finns det ca 63 000 studentbostäder iSverige. Skillnaderna mellan olika kommuner äremellertid mycket stora när det gäller tillgången påstudentbostäder. Likaså varierar på många orter köti-den kraftigt under året.Ansvarsfördelningen inom bostadspolitiken grun-das på en uppgiftsfördelning där staten svarar för attlegala och finansiella instrument finns tillgängliga förbostadsbyggandet och där kommunerna tillsammansmed andra aktörer svarar för att de bostäder sombehövs också kan erbjudas kommunens invånare.Staten har dessutom lämnat olika former av produk-tionsstöd.Hösten 1996 infördes ett särskilt investeringsbi-drag för att man skulle anordna bostäder för studen-ter. Bidragsgivningen avsåg projekt som påbörjadesunder perioden från till den 31december 1999. I budgetpropositionen för år 1999konstaterade regeringen att intresset för investerings-bidraget varit svagt och föreslog att bidragsgivningenskulle avvecklas för att man skulle tillgodose behovetav nödvändiga omprioriteringar. Bidrag har per den30 totalt beviljats med 138 miljonerkronor avseende en produktion av närmare 5 800lägenheter.Det är kommunerna som har ansvaret för bostads-försörjningen på den lokala nivån och för att det finnsett utbud av bostäder som svarar mot kommuninvå-narnas efterfrågan. Detta ansvar innefattar ocksåbostäder för studerande. Det är därför angeläget attkommunerna tillsammans med studentkårerna analy-serar behovet av bostäder och vidtar åtgärder så attstudentbostäder anordnas utifrån de behov som finnspå orten.Regeringen anser att tillgången på studentbostäderpå studieorterna är av stor betydelse och följer därförfrågan med uppmärksamhet. Landshövdingen har fått regeringens uppdrag attöverlägga med kommunerna i ommöjliga åtgärder för att öka bostadsbyggandet i länet.Inom ramen för uppdraget ska landshövdingen ocksåtillsammans med kommunerna diskutera och utarbetaförslag om åtgärder för att öka tillgången på student-bostäder både på kort och lång sikt.Antalet studenter med funktionshinder vid univer-sitet och högskolor har ökat från knappt 500 stude-rande /94 till drygt 1 300 studerande år1998. Trots detta är gruppen med funktionshinderfortfarande underrepresenterad inom högskolan. En-ligt bostadsrapportär antalet studentbostäder som är anpassade efterbehoven hos studenter med olika funktionshindermycket begränsat på de flesta högskoleorter. Det ärdärför viktigt att denna fråga särskilt uppmärksammasi kommunernas planering.Anf. 131 ULLA-BRITTHAGSTRÖM (kd):Fru talman! Jag vill börja med att tacka statsrådetLars-Erik för svaret på min interpellation.Samtidigt vill jag gratulera statsrådet till att ha blivitnästan bostadsminister. Bostadspolitik och familje-politik har mycket gemensamt, och kristdemokraternaanser att ett större helhetsgrepp måste tas.Som ledamot i bostadsutskottet och ersättare i ut-bildningsutskottet känner jag ett starkt ansvar förstudenternas situation. Med 300 000 studenter igrundutbildning och 63 000 studentlägenheter är detinte konstigt att den situation som råder haruppstått. Den här hösten beskrivs faktiskt som denvärsta för studenter när det gäller att hittanågonstans att bo. Man behöver inte vara matemati-ker för att inse att endast en av fyra fem studenter kankomma till. Det är som att spela bingo. Ska man få enlägenhet eller inte? att 12 av 22 högskoleorter redovisar ett sämrebostadsläge än . Allra värst är det för studentermed handikapp som inte kan välja vindsutrymmenoch annat.Lars-Erik ! Det är ingen seriös politik attbolla ansvaret mellan stat och kommun för att manska slippa kritiken. Det finns faktiskt ungdomar som börjar sin livsuppgift med att betala 3 500 krsvart för en källarskrubb. Det är faktisktbåde kommunerna och regeringen som har ett ansvar.Det finns ett ordspråk som lyder: som man bäddarfår man ligga. En konsekvens av att över 250 000ettor försvann är att ungdoms-bostadsbristen har blivit katastrofal. Ungdomarnakonkurrerar inte bara med varandra om de bostädersom finns. De konkurrerar också med andra nytillträ-dande och splittrade hushåll som kan tänkas efterfrå-ga små lägenheter. beslutade dessutomvåren att sänka bidragsunderlaget för små lä-genheter vid beräkning av räntebidrag. Bidragsun-derlaget för bostäder sänktesfrån per kvadratmeter till perkvadratmeter. reserverade sig motdet beslutet.Det byggs väldigt lite. nyproducera-des 12 000 lägenheter jämfört med 69 1990. Iår hoppas man att det ska landa på 14 200 lägenheter.Men byggandet går med snigelfart, och för studententycks det bättre att bära sitt hus på ryggen. Det finnsnämligen inget att flytta in i. I lär det intefinnas några handikappanpassade studentlägenheterintegrerade i beståndet. I hela landet finns det 300handikappanpassade studentbostäder. En tredjedel avdessa finns i . Tyvärr finns det bara 1 300studenter med handikapp i högskolestudier. Men detär inte svårt att förstå att det är så. Först handlar detom att hitta en högskola som klarar handikappkravenoch sedan en lägenhet. Det är det som är problemet.Fru talman! Statsrådet måstesnarast göra något. Produktionsstödet till kommuner-na ledde till 5 800 lägenheter. Det var ryckigt, ochplaneringstiden var kort. Därför behöver det föränd-ras. har lagt till 20 miljoner i bud-geten för detta ändamål och vill höja investeringsbi-draget till per månad.Jag vill uppmana statsrådet att arbeta långsiktigtmen också att göra något akut. Det finns mobila möj-ligheter. Ställ upp mobila lägenheter utanför högsko-lorna! Det går också att flytta bostäder från rivnings-orter. Så gjorde man från till . Nå-got som fick genomslag var friggeboden. hoppasjag att begreppet Lövdénmobilen ska hjälpa studen-terna. Vad anser statsrådet om det, och vad kan stats-rådet konkret göra?Anf. 132 ():Fru talman! Som vi har hört tidigare är det ettstort problem med studentbostäderna. Vi kan se siff-ror om att av studenter får er-bjudande om en bostad som ligger någorlunda närauniversitetet eller högskolan. Resten, , hänvisasantingen till att inte studera på orten eller till att hyraen vanlig lägenhet. Vad innebär det för studenten? Jo,det innebär en kostnad som inte alls äracceptabel och som inte alls fungerar i samband medden ekonomiska situation som studenterna har. Dethär måste man göra någonting åt.Vi kunde höra hur utbildningsministern stodoch slog sig för bröstet och menade att det nya studi-emedelssystemet kommer att göra att fler får möjlig-het till en bättre ekonomi och därmed också kan hyrasin lägenhet. Det stämmer inte. Vi måste se till attbostäderna finns och att det finns en möjlighet förstudenterna att få tak över huvudet. Jag tycker att detär en självklarhet att studenterna ska ha en funktionellbostad.Centerpartiet har lagt fram ett förslag. Jag undrarom tycker att det är ett bra förslagoch vill ta fasta på det. Det handlar om att regeringenska bjuda in berörda kommuner, högskolor och stu-dentkårer till överläggningar om hur bostadssituatio-nen för studenter ska hanteras framöver. Det här är enangelägen fråga. Det är inte en fråga enbart för dekommuner som har högskolor eller universitet, utandet är ett ansvarsområde också för regeringen, efter-som regeringen bestämmer antalet utbildningsplatseroch var de ska hamna någonstans.Jag tror också att bristen på bostäder för studenterökar den sociala snedrekryteringen, som redan i dagär oacceptabel. Det har inte hänt någonting på över 30år när det gäller den sociala snedfördelningen. Dethar inte blivit lättare för studenter från hem där manär ovan vid att läsa att komma in på . Dethär är en viktig fråga. Det handlar om en social situa-tion för studenterna. Det är en fråga i en helhet somhandlar om att vi ska ge möjlighet för fler att studeraoch läsa på de högre utbildningarna.Anf. 133 ():Fru talman, statsrådet ! Som riksdagsle-damot från känner jag en oro för student-situationen.Studentbostadssituationen i Stockholmsregionenär ohållbar, och situationen har blivitallt värre. väntetid är inte bra. Rika föräldrarköper lägenheter åt sina ungdomar. Men hur går detför andra?Regeringen gör nu en satsning på ungefär 6 800nya högskoleplatser i fram till år2002. Det är i och för sig vällovligt och önskvärt.Men hur tänker regeringen? Bör inte satsningen påhögskoleplatser också följas av insatser för att få igång bostadsbyggandet, i samtal med kommunernaoch med statliga investeringsbidrag?I interpellationssvaret pekar påatt intresset för investeringsbidraget, som fanns åren1996-1999, var ljumt och att det avvecklades för atttillgodose behovet av nödvändiga omprioriteringar,som det heter. Men problemet är ju att projekterings-tiden för att bygga dessa bostäder oftast är två ,vilket gjorde att ingen hann söka investeringsbidrageninnan de drogs in, och investeringsbidragen behövsmer än väl.Statsrådet menar också att kommunerna måste tasitt ansvar. Och visst är det kommunernas ansvar attbygga bostäder, men staten kan ju vara med ochunderlätta och befrämja byggandet av studentbostä-derna.Vi kristdemokrater tror att det är nödvändigt. Vihar också i en Stockholmsmotion särskilt tagit upphur man kan få i gång byggandet av studentbostäder,och jag hoppas att tar del av den.Det vore värdefullt om ministern här kunde pre-sentera hur regeringen tänker underlätta byggandet avstudentbostäder i framför allt Stockholmsregionen.Anf. 134 ():Fru talman! Jag behöver inte ytterligare under-stryka behovet av studentbostäder, för det har tidigareanförts. Utöver de 20 000 högskoleplatser som nukommer enligt budgetuppgörel-sen vet vi att ytterligare ungefär 50 000 högskoleplat-ser skulle behövas i för att nå upp till OECD-nivå när det gäller högskolestuderande.Ulf Adelsohn har ju fått i uppdrag att titta närmarepå det här, och han har lämnat sin första delrapport.Vad jag kan förstå av den kräver även insatser från statens sida. Vi använder bl.a.högskoleplatserna som regionalpolitiska satsningar.Det är inte helt orimligt att tänka sig att man måstesätta sig ned och resonera kring hur staten kan un-derlätta byggandet av studentbostäder , förproblemet är inte tillfälligt utan kommer tvärtom attaccentueras rätt kraftigt under den närmaste tioårspe-rioden.Sedan kan man naturligtvis också diskutera beho-vet av ett allmänt bostadsbyggande. Det är inte säkertatt det alltid är ett kategoribygge som behövs. Det ärmycket möjligt att man ska spränga in studentbostä-derna i det allmänna bostadsbeståndet.Skälet till att jag gick upp i den här debatten äregentligen ett helt annat. Det står i statsrådets svaroch jag har även hört lite från ombehovet av att bygga speciella bostäder med tillgäng-lighet för funktionshindrade. Det oroar mig att mantänker sig att bygga speciella isolerade öar för speci-ella studerandegrupper. Man glömmer bort att defunktionshindrade studerande naturligtvis har ettbehov av att på sin fritid kunna umgås med andrastudenter. De ska ha förutsättning till samma socialaliv som alla övriga har. Jag skulle därför vilja rikta enfråga till statsrådet om hans tankeär att utgångspunkten i det fortsatta byggandet avstudentbostäder måste vara att tillgängligheten isamtliga bostäder är av sådan kvalitet att man somfunktionshindrad kan delta i det totala sociala liv somstudietiden utgör.Anf. 135 Statsrådet ():Fru talman! Vi tycks vara rörande överens om attbristen på studentbostäder är ett allvarligt problemoch bekymmer i dag.Många kommuner efterfrågar ständigt, när de nyahögskoleplatserna ska fördelas, så många platser sommöjligt till respektive kommuner. Har man den in-ställningen och de ambitionerna från kommunernassida, måste man också inse att man har ett studentso-cialt ansvar som följer med ett ökat antal högskole-platser på orten.Framförhållningen när det gäller att ta fram olikaformer av studentbostäder har varit bristande och inteanslutit till den kraftiga expansion av högskolan somskett . Särskilt allvarlig är pro-blematiken i . Men det är intebara som har bekymmer med förfå studentbostäder.I de överläggningar och diskussioner som jag harmed kommunerna lyfter jag naturligtvis fram dennafråga som viktig. Jag tycker kanske också att jag seren viss förändring och större ambitioner när detgäller att medverka till att lösa studentbostadssitua-tionen. Det ungefärliga intryck som jag fick av UlfAdelsohns redovisning av delrapporten är att detfinns ett ökat intresse och ett ökat engagemang frånkommunernas sida på detta område.Ulf Adelsohn har ju det direkta uppdraget attöverlägga med kommunerna, precis som efterlysteshär i diskussionen, för att få fram ett ökat antal stu-dentbostäder i . Jag hoppas attdet ska ge vid handen en rad förslag som ytterligareökar studentbostadsbyggandet.Man ska vara medveten om att det inte är alla stu-denter som vill bo i studentboende. har viföreställningen, och det sägs ibland i debatten, att detska byggas så många studentbostäder att det täckerbehovet för alla studerande på högskolorna. Så är detnaturligtvis inte. Det är många nya kategorier avstuderande och även traditionella studerandegruppersom inte vill bo i det särskilda studentbostadsbestån-det utan som vill bo i eget boende eller i andra boen-deformer.Men det är alldeles uppenbart att det råder en bristi dag. Regeringen följer frågan väldigt noga. Vi skaha fortsatta överläggningar med FörenadeStudentkårer för att göra en utvärdering avkötiderna vid intaget till höstterminen. Sedan får vidra slutsatser av det för att se om vi behöver vidtaytterligare åtgärder.En fråga som både pekar på i sinrapport och har tagitupp är regelverket kring studentbostadsbyggandet. Vibereder nu frågan i regeringen och kommer troligenatt ge ett uppdrag att se över regelverket förstudentbostadsbyggandet. Jag vet inte vad det kan gevid handen, om det kan ge någon effekt, men efter-som både och UlfAdelsohn har pekat på det får vi titta närmare på denproblematiken.Sedan vill jag säga till när detgäller funktionshindrade att jag gärna vill se en ut-veckling med ökade möjligheter till integration.Funktionshindrade ska naturligtvis kunna ta del avdet studentsociala livet i allmänhet och inte hänvisastill ett särskilt kategoriboende för funktionshindrade.När man bygger studentlägenheter är det angeläget atttänka på möjligheten för funktionshindrade att fåtillgång till de sociala kontakter som studenterna iövrigt har. När kommunerna nu försöker öka student-bostadsbyggandet är detta en fråga som de bör upp-märksamma i särskilt stor utsträckning.Anf. 136 ULLA-BRITTHAGSTRÖM (kd):Fru talman! Jag ska börja med att svara StenLundström. Det finns faktiskt inget kategoribyggandei dag när en av fyra fem studenter har tillgång tillstudentlägenhet.Jag kan också hålla med om att tillgänglighetenför elever med handikapp verkligen ska vara så som möjligt. Men jag var med vid etttillfälle då ett bibliotek skulle byggas om. Frågangällde om alla skulle ha tillgång till det innerstarummet, för då kunde inte byggas om överhuvud taget.Vi måste ändå resonera så att det är bättre att stu-denterna, om de har ett handikapp, kan studera, bonära högskolan och givetvis så långt det någonsin ärmöjligt ha fullständig tillgänglighet.Framförhållningen är väl inte så stor, nej. Det ärju inte rimligt att fem studenter ska behöva bo i enetta eller att studenter ska behöva bo i en husvagn.Ansvaret vilar givetvis, , på såvälstat som kommun.Det är ju staten som formulerar reglerna, ochbyggreglerna kan förenklas vad gäller standard. Detär staten som fördelar högskoleplatser. Det finns idéersom studentorganisationer och ungdomsråd tillför.Man kan alltså titta på sitt bostadsbestånd i denkommun där man har studentboende. I visa fall är detbättre att använda byggda för äldre tillstudentbostäder och att bygga nya bostäder med bätt-re hygienutrymmen till de äldre. Det finns personal-bostäder som kan användas som ungdomsboende. Ivissa flerbostadshus kan vindsvåningar byggas om tillstudent- och ungdomsbostäder.Vi kan peka på Uppsalahem, som har studentlä-genheter i ett f.d. kontorshus. Vi har Framtidsloftet iÅrsta i södra . Det är ett självbyggeri därungdomar är med och bygger sina egna lägenheter.Det finns också hyresrabatter som ges till ungdomarpå flera håll. I har det kom-munala bostadsföretaget vigtvissa lägenheter för ungdomar. I ochMalmö kommuner får avgångsklasser i gymnasie-skolan utbildning i bostadsfrågor. Vi kristdemokratertittar också på möjligheten till bosparande. Det vill vistarkt framföra som något positivt.Sedan till det här med bostadsgaranti. Det är barafem kommuner som har infört bostadsgaranti förstudenter. Det är , , , och . Om kundeframhålla dessa kommuner som goda exempel såskulle det sprida sig i landet. Bostadssituationen kandå bli en parameter för tilldelning av nya högskole-platser.Vi tycker fortfarande att vi ska ge stimulansbidragför byggande av studentbostäder. Det här tillfälligainvesteringsbidraget varade . Detskulle ju t.o.m. dras in mitt , den12 . Om man inte hade anmält till läns-styrelsen då skulle man inte få del av bidraget. Dåblev det en storm från många kommuner ute i landetoch från många byggherrar som hade planerat ochsom plötsligt stod där och inte skulle få del av bidra-get.Det vore bra om konstrueradeett bättre bidrag. Det tycker också studentkårerna. Desäger att det är mycket olyckligt att inte riksdagenännu inte lyckats konstruera ett praktiskt och attrak-tivt bidragssystem som stimulerar ett ökat byggandeav studentbostäder. Vi vill att vi ska ta perlägenhet. De 25 000 är för lite. Jag tycker att statsrå-det nu bör reformera byggnormerna, se över bi-dragsnormerna, öka flexibiliteten och satsa på Löv-dénmobilen. Jag kommer att upprepa detta, för mankan akut sätta upp mobila lägenheter, och man kanflytta lägenheter.Anf. 137 ():Fru talman! pratar om långsik-tig planering. Det är jätteviktigt. hardet ju varit så att kommunerna inte har hunnit med isin planering och i utvecklingen. För att det ska kun-na komma till stånd, för att man ska hinna byggabostäder med den utvecklingstakt och den utbild-ningstakt som vi har, krävs det just den planeringenfrån främst regeringens sida i dag.Lars-Erik tog också upp frågan om att seöver de regler som gäller för byggandet av studentbo-städer. Det tycker jag är jättebra. Det har Centerparti-et föreslagit i för att underlättaoch göra det bättre. Studenterna är inte längre enheterogen grupp som behöver ha det exakt likadant.De är en flexibel grupp som har olika behov som manbör se över.På många ställen har det varit så att projektering-en präglats av föreställningen om just den här homo-gena gruppen. Vi har också sett att det har blivitganska stora kostnader i byggandet - rumsstorlekenhar ökat och standarden har blivit ganska god - istället för att man sett till vad studenterna vill ha. Devill ha en bra bostad där de kan arbeta och bo ochsom är billig och enkel för studenterna.Centerpartisten i bostadsutskot-tet har , eller om det var , begärten hearing om studentbostäder. Jag hoppas att också tycker att det kan vara intressantatt fortsätta diskutera.Sedan vill jag avslutningsvis än en gång ta uppfrågan om ett samtal där regeringen bjuder in berördakommuner, högskolor och studentkårer. Det skullegälla överläggningar om studentbostäder i framtiden.Tycker att det är ett bra förslag?Kommer han i sådana fall att lägga fram det?Anf. 138 ():Fru talman! Jag tycker inte att vi har fått någotriktigt svar från statsrådet på om han kantänka sig att staten bidrar med olika riktade investe-rings- och räntebidrag. Det gäller alltså bidragsreglerför studentbostadssituationen. I har vi t.ex. enhelt annan situation. Där har man verkligen tagit dethär med studentbostadssituationen på allvar. I står t.ex. staten för60 % av den totala produktionskostnaden inklusiveinventarier osv. Det skulle vara intressant att veta omman kan titta över gränsen.Sedan har jag en annan fråga. En modell som fun-gerar väl i de är ju campusmo-dellen, där skola och bostad är integrerade. Det är braom du får en studieplats i t.ex. . Du kanskekommer utifrån landet. Du är ganska ung och kännerdig orolig för det här med hur du ska bo. Du kan inteflytta runt till kompisar, för det har du kanske inga iStockholm. Då vet du på ett campus att där har dubostadssituationen löst. Det ger en trygghet för alladem som faktiskt vill studera, och som har ett intresseav att studera i på de utbildningar somfinns här.Då undrar jag: Kan regeringen och statsrådetLövdén tänka sig att satsa mer på campuslösningar äntidigare?Anf. 139 ():Fru talman! Min oro lugnades lite i och med svar omkring rätten till tillgänglighetöverallt. blir jag orolig igen när jag hör frånframför allt mina meddebattörer att det handlar om attförsämra regelverket och ändra byggreglerna. Detbrukar nästan konsekvent leda till att det första manskär bort är rätten till tillgänglighet. Jag tror inte attmina meddebattörer på allvar menar att vi ska haspeciella lägenheter som är tillgängliga för funktions-hindrade och att dessa inte kommer att ha rätten attvistas i resten av beståndet. Det är alltså ett boendeför funktionshindrade som gör att de utestängs fråndet övriga studiesociala livet.Jag måste fråga en sak. Jag vet inte om jag får gö-ra det i en sådan här debatt, fru talman, men jag harnu två gånger hört nämna de20 miljoner som kd har avsatt i budgeten för investe-ringar. Om jag har förstått det hela rätt är det alltså40 per lägenhet som skulle kunna användas.Det innebär att kd mäktar med ett investeringsbidragtill sammanlagt 500 lägenheter. Vi har samma statsfi-nansiella utrymme, och vi borde kanske fundera påom det verkligen handlar om det är 500 lägenhetersom vi ska subventionera byggandet av när behovetframöver är mycket större än så med tanke på de10 000 platser som tillkommer årligen.Det är alldeles riktigt att utskottet har tagit initia-tiv till att bjuda in studentkårer, byggare och andra.Jag hoppas naturligtvis att man även från vår "nästan-bostadsminister" är intresserad av att delta på denhearingen för att se vad man kan komma fram till.Anf. 140 Statsrådet ():Fru talman! Flera har efterlyst en ökad dialog medkommunerna. Jag tycker att det är bra. Jag understry-ker det.