prot · GM0961 · 1999-03-02 00:00:00 — Detär alltså 2 000 platser fler än motsvarande månadförra året.Det som är så jobbigt i denna debatt är att vi å enasidan ser hur sysselsättningen ökar, hur arbetslöshe-ten sjunker. Vi har den lägsta räntan och denhögsta reallöneökningen . Av någon underliganledning är det å andra sidan nu den nya sporten attsäga: Det går bra , men det kommer att gå åt sko-gen. Men, kära ni, det kommer att gå bra, om vi nuhar någon tilltro och någon optimism.Anf. 25 ():Fru talman! Jag håller med näringsministern omatt tilltro och optimism är oerhört viktigt. Att vi kanförmedla det, och det har vi allihop ett ansvar för, äroerhört viktigt.Sedan tycker jag ändå att diskussionen om centra-lisering är lite sned. På många ställen har man hafttvå olika anläggningar med ungefär jämförbara kva-liteter på utrustning, lärare, kompetens etc. Men likförjordat har man flyttat arbetsmarknadsutbildningenfrån till . Man har säkert gjort sam-ma sak i de flesta andra län också. Man har centrali-serat och dragit in utbildningen till mer centraliseradeorter. Det har inneburit en negativ utveckling i mångadelar av landet som är ganska onödig. Det hade varitlika enkelt att flytta utbildningen från i stället.Sedan kan man ifrågasätta detta med flyttbidra-gen. Det finns en artikel som publicerades undervalrörelsen, . Den är skriven avdocent , forskningschef på i , och LarsOlof , forskningsledare vid , Institutetför infrastruktur och samhällsplanering vid KTH iStockholm. De skriver i sitt inlägg att arbetslösa inteskall flytta, för det innebär att i stort sett alla katego-rier flyttar från en lägre till en högre arbetslöshet. Detinnebär att bl.a. drar till sig enhögre arbetslöshet än vad som egentligen behövs. Detinnebär också att många småorter blir dränerade påsin utbildade arbetskraft som skulle kunna göra nyttapå de mindre orterna. Det blir alltså rekryterings-problem, som det också blir arbetslöshets-problem på fler ställen än vad som skulle behöva varafallet.Det är en kategori människor till som är de storaförlorarna , nämligen medföljarna. Detär en i familjen som flyttar för att få ett bättre arbete.Sedan är det oftast kvinnan som följer med och somfår ett sämre arbete eller blir arbetslös. Detta är ettsvårt problem. Det som forskarna ser som lösning påproblemet är att man utvecklar universitets- och hög-skoleutbildningen på ett mycket mer effektivt sätt änvad man gör . Detta är någonting som på långsikt måste lösas. Man borde inte uppmuntra männi-skor till att flytta på det här sättet. Därför hävdar jagfortfarande att flyttbidragen är ineffektiva. De gör attdet blir omflyttningar som inte är positiva. Det ledertill att människor försvinner från områden där deskulle behövas.Det är glädjande att det är betydligt fler männi-skor som får jobb . Vård- och omsorgssidan harju stor brist på arbetskraft på många ställen . Viser ju larmrapporter från olika delar av landet, inteminst från , om att det fattas läka-re, sjuksköterskor och även omsorgspersonal. Här fårvi nog fundera över hur vi med olika former av ar-betsmarknadsutbildningar skall kunna tillfredsställabehovet. Att över huvud taget se till att matcha beho-ven mot det som finns är också någonting som och hela dess organisation måsteinrikta sina insatser på.Anf. 26 ():Fru talman! Jag är lika glad som näringsministernöver de nya jobb som kommer till. Jag ställer miggärna i optimisternas skara. Men som optimist kanman också ta på sig verklighetsglasögon. Jag tyckeratt detta kan ingå i samma roll. Man skall också vågase verkligheten som den är.Näringsministern talar om de nya jobben. Jagtyckte att de som nämndes företrädesvis hamnadeinom offentlig sektor. På hemmaplan varslar manganska mycket folk inom industrin . Där ökarinte antalet jobb, att döma av det jag har kunnat läsaut av de prognoser som finns. För statsfinansernatotalt är det ju väldigt bra om antalet jobb inom denprivata sektorn ökar mer än antalet jobb inom denoffentliga sektorn. Då kan vi få skutan på rättköl.Jag får tacka för bekräftelsen. Det har egentligenaldrig skett någon uppföljning eller utvärdering avhur flyttningsbidragen fungerar. Det är tacknämligtatt en sådan nu är igångsatt och att processen är igång. Jag kan tala om vad utvärderingen kommer attsäga med ganska stor tvärsäkerhet - nästan lika stortvärsäkerhet som näringsministern uttrycker här.Jag hävdar bestämt att människor inte flyttar där-för att det finns ett flyttningsbidrag. De flyttar därföratt de vill ha ett jobb på en annan ort, oavsett om detfinns flyttningsbidrag eller inte. Bidraget kan bli enextra belöning för att man tar steget, men jag tror inteatt det i något fall är det avgörande för att flytten skallkomma till stånd. Jag menar att de pengarna skullekunna användas på ett mer tillväxtbefrämjande sätt.Min fråga om vad som skall hända med tillväx-tavtalen kvarstår fortfarande. Jag väntar med spän-ning på svaret.Anf. 27 Näringsminister ():Fru talman! Om jag får börja med tillväxtavtalenkan jag säga att de kommer att föreläggas regeringeni mitten av april - jag tror att det är - ochdå kommer vi att föra en diskussion med regionernaom omfördelningar, regelverk etc. Sedan kommer viatt samla oss kring en formulering om att en regiongör det ena och en annan region det andra, osv. Det ärdet svaret jag kan ge.När det gäller de ekonomiska resurserna är tankenmed tillväxtavtalen i första hand att man skall läggafram förslag om omfördelning av de statliga pengarsom finns. Jag tror att det handlar om 16-17 miljardertotalt, om jag minns rätt. Det är detta det handlar om.Jag var faktiskt med och startade denna process engång i tiden. Då kallades det landshövdingsuppdraget.Jag kan erkänna att det inte riktigt följdes upp avregeringen. Det blir lätt en backlash. Jag kommer attgöra allt för att det inte skall bli så . Jaghar en stor tilltro till detta, och det måste självklartföljas upp.Så gäller det diskussionen om att flytta. Jag har nufått veta av att det är mellanSävsjö och . Som norrbottning färdas man36 mil mellan och . Man åker på morgo-nen och åker hem . Man färdas tillKaresuando, för att nämna något. Det blir lite löjligt,tycker jag. Skulle man inte kunna ståut med att färdas och pendla mellan dessaorter om man vet att man får en högre kvalitet påutbildningen och att den blir mer kostnadseffektiv?Vad talar vi om? får jag väl alla sävsjöbor på mig,men jag tar den risken. Det är viktigt att vi har denflexibiliteten, och att vi därmed också försöker uppnåen högre kvalitet i utbildningen.Jag vidhåller också fortfarande att det är bättre flyttar till ett jobb än att man går hemma och ärarbetslös. Detta är en självklarhet för mig. Sedanfinns det situationer - det vet jag - där man flyttarfrån arbetslöshet till arbetslöshet. Det är bättre attvara arbetslös, gissar jag, i än att vara arbets-lös i . Jag delar den uppfattningen, men detär inte det vi talar om. Vi talar om att man flyttar tillett jobb. Den möjligheten, den flexibiliteten och denstimulansen tycker jag att arbetsmarknadspolitikenskall ge.Fru talman! Jag vill också säga att det viktigastevi har framför oss när det gäller arbetsmarknadspoli-tiken är att satsa på arbetsmarknadsutbildningen. Jagkan nämna att det , vecka 8, finns 56 000människor i arbetsmarknadsutbildning. Det är ocksåett uttryck för hur viktig denna åtgärd är för att kom-ma åt flaskhalsar och ge utbildning. Jag tror att vi haren så bra fördelning vi kan ha på arbetsmarknadsut-bildningen. Det är möjligt att den kan göras bättremed distansutbildning, etc., som har sagts tidigare.Men det är ingen stor fråga om det handlar om sjumil.Anf. 28 ():Fru talman! Nej, är inte så långt, men detär fortfarande mellan och Sävsjö.Det gäller inte bara det reella avståndet utan ocksåden psykologiska faktorn. Man talar om att central-orterna i länen är viktigare än småorterna. Det är detsom är det viktiga. Det är det som är vitsen med mininterpellation. Varför skall man alltid dra allting tillJönköping, till , till och till Stock-holm i stället för att försöka sprida ut verksamhetentill alla delar av landet?Jag vet att jag går in i en diskussion om ett speci-ellt område, men jag vill ändå säga att det fanns lo-kaler. Man hade två fullständigt jämförbara utbild-ningsställen. Förmodligen var det lite billigare attgenomföra utbildningen i , eftersom lokalernavar billigare. Det fanns utbildning på två ställen, menman lade ned och såg till att kommun tappadeytterligare ett antal arbetstillfällen. Det skedde pågrund av en statlig åtgärd, som gjordes på detta sätt.Jag hoppas också att tillväxtavtalen kommer attmedföra allt det positiva som näringsministern troroch hoppas att de skall göra. Men det finns, såvitt jagkan förstå, inga nya pengar. Det viktigaste i dettasammanhang, egentligen oavsett vad vi diskuterar, äratt få människorna med oss så att de känner att dettaär viktigt och att de kan påverka sin situation.Jag är rätt övertygad om att den del av Jönköpingslän som kallas för Gnosjöbygden kommer att klaradetta om de så inte ens får mer i kassan. Dehar ganska god tilltro till sin egen förmåga. Andradelar kommer däremot att tappa gnistan, eftersom deredan har fått så många smällar - bl.a. nedläggningenav arbetsmarknadsutbildningen i Sävsjö.Anf. 29 Näringsminister ():Fru talman! AMS har fått ett regeringsuppdragsom innebär att av de personer som gårigenom yrkesinriktad arbetsmarknadsutbildning skallvara i arbete efter avslutad utbildning . Det är faktiskt ett ganska tufftmål. Det målet kräver att man har mycket hög kvalitetpå arbetsmarknadsutbildningen. Det leder till att viinte kan ha arbetsmarknadsutbildning på alla ställen.Den skall ligga så spritt som möjligt, gärna koppladtill distansutbildning. Man måste kräva av människoratt de färdas för att få den högre kvaliteten.Överläggningen var härmed avslutad.4 § Svar på interpellation 1998/99:116 om väg-nätetAnf. 30 Näringsminister ():Fru talman! har frågat mig· vilka åtgärder jag är beredd att vidta för att mot-verka en urholkning av vägkapitalet i vårt landoch säkra nödvändigt drifts- och underhållsarbete,· om jag är beredd att avsätta pengar för en tioårs-plan för hårdbeläggning av grusvägar,· vilka initiativ jag avser att ta för att återställanivån på stödet för det enskilda vägnätet,· om jag är beredd att återigen ge de enskilda vä-garna del av eller medel motsvarande det tidigarebärighetsanslaget,· vilka åtgärder jag kommer att vidta för att avhjäl-pa de dryga förrättningskostnader som vägföre-ningar riskerar vidkännas· och slutligen om jag är beredd att medverka till enbättre balans i de satsningar på kommunikationersom statsmakterna gör för att sätta kraft bakomdevisen att hela skall leva.Regeringen delar oro över deökade regionala obalanserna. De grundläggande för-utsättningarna för att en positiv utveckling skallkomma till stånd i alla delar av landet skapas genombeslut inom många politikområden, bl. a. transport-politiken. Regeringen har därför beslutat atttillkalla en parlamentarisk kommitté med uppgift attlämna förslag om hur den svenska regionalpolitikenskall inriktas och utformas under 2000-talets början.Förra året fastställdes de långsiktiga infrastruktur-planerna för . I den planerings-omgången fick länen ansvar för en betydligt större delav planeringsramen för infrastruktur . Minbedömning är att länens ökade ansvar i planerings-processen bidrar till ett trafikslagsövergripande syn-sätt, till förstärkta möjligheter för regional utvecklingi alla delar av landet och till regional förankring avbåde nationella och regionala infrastrukturåtgärder.Väganslagen kommer inte att nå upptill den planeringsnivå som finns upptagen i länspla-nerna. Jag kan inte ge besked om huruvida me-del kommer att omfördelas till förmån för ett ökatgenomförande av länsplanerna redan i år.De investeringsmedel för järnvägar som regering-en överförde till syftadetill att tidigarelägga åtgärder som medför höjd bärig-het, rekonstruktion och ökat beläggningsunderhåll.Målet är att skall fullfölja dettaarbete.Regeringen anser att länen även fortsättningsvisskall ha en viktig roll i infrastrukturplaneringen. Där-för har länen fått i uppdrag att lämna underlag tillarbetet med planerna för . Länenskall bl.a. redovisa brister i förhållande till de trans-portpolitiska målen som har stor betydelse för till-växten i regionens näringsliv. Frågan om beläggningav grusvägnätet och andra frågor som rör investering-ar i och rekonstruktion av vägar som inte är nationellastamvägar kommer att beaktas inom ramen för dettaarbete.Sven Bergstöm efterlyser ökade anslag till det en-skilda vägnätet. Regeringen har för avsikt att göra enöversyn av systemet för statsbidrag till enskilda vä-gar. Inom ramen för detta arbete kommer de kriteriersom skall gälla för att erhålla statsbidrag att behand-las. Den minskning av bidragsgivningen till enskildavägar som sker , sker temporärt och avrent budgettekniska skäl. Den kommer inte att påver-ka vägsamfälligheternas ekonomi.Slutligen vill jag kommentera frågan om förrätt-ningskostnader. Krav på bidrag till dessa kostnaderhar framställts till regeringen. Frågan är således fö-remål för beredning i departementet.Anf. 31 ():Fru talman! Jag får börja med att tacka närings-ministern för svaret. Den här raden av interpellationersom vi från har riktat till olika statsrådär naturligtvis ett uttryck för att vi känner särskiltstort ansvar för de frågor som vi berör: Hur ser förut-sättningarna ut för Småortssverige, områdena utanförstorstäderna, att överleva långsiktigt, att utvecklas, attklara sysselsättning och jobb åt människorna?Det fanns ett antal frågor i min interpellation tillnäringsministern, och jag tycker i och för sig att sva-ret var ett gott försök att redovisa sakläget i bered-ningen av vissa frågor. Men det var inte mycket tillbesked i sakfrågan. Det var tunt - övermåttan tunt.Länen har ett ansvar, påpekar statsrådet här ochtalar om att de skall inventera och att man skall göradet ena och det andra. Från sida har vimånga gånger framhållit att det just är inom områdensom trafik, utbildning, näringspolitik och arbetsmark-nadspolitik, dvs. den stora regionalpolitiken, sommöjligheterna för Landsortssverige - Småortssverige- avgörs. Jag vill påstå att särskilt infrastrukturfrå-gorna är av avgörande betydelse för hela landetsmöjligheter att leva och utvecklas.Enligt vår uppfattning skall väg- och transportpo-litik syfta till att minska avståndsnackdelar och utökamöjligheterna för ett decentraliserat samhälle. Nä-ringslivets konkurrenskraft, det tror jag att närings-ministern känner väl till, hänger väldigt nära ihopmed frågor om trafikförsörjning, krav på god standardoch hög tillförlitlighet vid transporter. Nackdelar iform av långa avstånd inom landet, till övriga Europaoch till andra marknader måste kompenseras med välavpassade och väl fungerande transporter och en välutbyggd infrastruktur.Enligt vår mening måste inriktningen vara att ska-pa en infrastruktur som ger förutsättningar att tillva-rata utvecklingsmöjligheterna i hela . Dåmåste vägkapitalet, som jag har fokuserat på i den härinterpellationen, förvaltas på ett sådant sätt att värdetav gjorda investeringar inte urholkas. För att en sådanprincip skall kunna upprätthållas krävs en långsiktigstrategi för drifts- och underhållsåtgärder. Av denanledningen prioriterar också vi i justdrifts- och underhållsåtgärder.Den debatt som vi har haft de senaste veckornaom det ökande antalet olyckor på våra vägar har ju aven del sammankopplats med just bristen på underhåll,brist på snöröjning och annat, som gör att vi har ensämre säkerhet på våra vägar än vad vi hade närman röjde snön tidigare. Det har naturligtvis sambandmed mycket annat också, men det är svårt att frigörasig från tanken att det kan finnas ett samband mellanbristande drifts- och underhållsåtgärder och det ökadeantal olyckor vi nu kan se.Innan min talartid alldeles rinner ut skulle jagvilja höra med näringsministern om den här sistafrågan. Där uppfattade jag inget svar alls. Det gällerom statsrådet är beredd att medverka till en bättrebalans i de satsningar på kommunikationer somstatsmakterna gör för att sätta kraft bakom devisen atthela skall leva. Inte i någon del av textenuppfattar jag att det finns ett svar på den frågan, ochjag tycker att den också är central i den här diskussio-nen.Jag upplever, och jag tror att väldigt många andraockså gör det, att när det gäller stora mastodontpro-jekt, infrastrukturprojekt, i storstadsområdena - Ci-tytunneln, , , Arlandaba-nan, osv. - finns det många miljarder attta till. När det gäller att hålla de vägarsom vi har runt om i hela vårt land i bra skick fattasdet ofta pengar.Anf. 32 Näringsminister ():Fru talman! Som väl känner tillräcker tyvärr inte, på grund av budgettak och bespa-ringskrav, de medel som tilldelat för 1999för att helt nå den nivå som vi tidigare planerat för ide långsiktiga infrastrukturplanerna. Men regeringensambition är att vi skall nå denna nivå till 2001 vadgäller investeringar och vad gäller driftoch underhåll. Låt mig också säga att anslagen fördrift och underhåll av vägnätet har ökat medan utgif-terna för investeringar har minskat. Det är nu vårambition att satsa mer på drift ochunderhåll.När det gäller frågan om balansen vill jag säga attvi nu väntar på regionernas rapporter. Vi väntar påderas bedömningar. När vi har fått dem skall vi åter-komma i denna fråga.Anf. 33 ():Fru talman! Om man skall vara välvillig mot nä-ringsministern var det en positiv signal att regering-ens ambition är att satsa mer på drift och underhåll.Jag noterar detta och hoppas att det kommer att få ettsubstantiellt innehåll.Dock får jag ännu inget svar på den sista frågan.Jag tror att det är viktigt att regeringen och närings-ministern, som är ansvarig för trafikfrågor, vågarsätta ned foten och tala om att det är ett oerhört vik-tigt kapital, dessa vägar vi har runt om ilandet och att det är väldigt viktigt att de underhållsoch drivs på ett sådant sätt att man inte urholkar ka-pitalet.På alltför många håll i vårt land är vägarna i oac-ceptabelt dåligt skick under stora delar av året. Av-stängningar eller dålig framkomlighet innebär bety-dande merkostnader för näringslivet. Och längrerestider, försämrad framkomlighet och högre under-hållskostnader drabbar självfallet även persontrans-porterna. Då är bärighetshöjande åtgärder, tjälsäkringoch beläggning av grusvägar, av stor betydelse.Vi har ju sett att andelen vägar som avstängs pågrund av tjällossning har ökat. Jag tycker att det ärrimligt att de i stället borde minska, inte minst medtanke på industrins transportbehov och de enskildasmöjligheter att bo och verka i de delar av landet därväsentliga delar av våra naturtillgångar finns ochbrukas.Jag hoppas att näringsministern och jag är överenspå den punkten; att det är väldigt viktigt för Sverigesekonomi, för exportindustri och annat, att vi kan tavara på de stora resurser som finns i alla delar av vårtland.Jag skulle vilja att näringsministern återkommertill frågan om hur han ser på fördelningen när detgäller stora infrastrukturprojekt och när det gällerdrift och underhåll av det stora vägkapitalet.Anf. 34 Näringsminister ():Fru talman! Först vill jag göra ett konstaterande.Det är regeringens uppfattning att skallupprätthålla en hög transportkvalitet och säkerhet pådet befintliga statliga vägnätet. Medel till drift ochunderhåll av statens vägar bör prioriteras högt ävenunder . Det är därför regeringen har valt attfördela de anslag som anvisar för väghåll-ning och statsbidrag så att pågående vägutbyggnadkan fullföljas och så att vägunderhållet kan hållas påen fortsatt hög nivå.I budgetpropositionen har regeringen av-satt medel för att vidmakthålla standarden på vägnätetoch för att återta av eftersläpat underhåll. Vihar då särskilt pekat på återhämtning av eftersläpandebeläggningsunderhåll och på att regionala skillnader iytstandard på belagda vägar med samma trafikvolymskall minska.Jag vill påminna om att skillnaderna iytstandard på belagda vägar har minskat mellan olikaregioner, och regeringen vidhåller alltså denna inrikt-ning inför 1999.När det sedan gäller tjälsäkring och dålig bärighetvill jag säga att bärigheten på det statliga vägnätet harökat, men den har ökat mindre i regionalpolitisktprioriterade områden än i övriga delar av landet. Detär en följd av att bärighetsprogrammet först inriktadesmot skogslänen, men utökades det till attomfatta hela landet. Ett viktigt skäl till att man intekommer att uppfylla planerna för bärighet och tjäl-säkring är att den årliga medelstilldelningen frånriksdagen är mindre än man planerade för. En bidra-gande orsak är också att flera län gjorde sina planerframtunga. Sammantaget har det lett till att man lig-ger efter i planerna. En tydligare koppling mellan deramar som tilldelar för infrastrukturinveste-ringar och de budgetmedel som tilldelarårligen är väsentlig för att man skall kunna behållaförtroendet för planeringsprocessen.Hur inriktningen för bärighetsåtgärderna skall seut framöver kommer att analyseras i det pågåendearbetet med infrastrukturplaneringen för år 2002-2011.Tack!Anf. 35 ():Fru talman! Jag noterar näringsministerns redo-visning. Men jag tycker att det vore intressantare attfå höra hans synpunkter på de frågor som jag har tagitupp i interpellationen.Ett exempel är hårdbeläggningen av vägar. I Sve-rige finns drygt 2 allmän väg som inte ärhårdbelagd. Och det här finmaskiga vägnätet - somnäringsministern säkert känner till, eftersom storadelar finns i och i - utgör enbetydande verksamhetsförutsättning för våra störstaindustrier. Och det är av största vikt att det här väg-nätet håller en god standard. har före-slagit att regeringen skall lägga fram en tioårsplan föratt klara av en hårdbeläggning av grusvägarna med entrafik på 150 fordon eller mera . Vad sägernäringsministern om det? Tycker han att en tioårigplan för att hårdbelägga de här vägarna är ett braförslag?Jag skall säga några ord om det enskilda vägnätet.Det handlar alltså om av de 40 000 milväg vi har i det här landet. För många på landsbygdeni Småortssverige är detta förbindelsen till det allmän-na vägnätet. Det är också förutsättningen för tillgäng-lighet till natur, rekreation och friluftsliv för väldigtmånga människor. Nivån på det här bidraget har gåttupp och ned ett antal gånger , och vifrån sida har sagt att vi tycker att detmåste ges besked om att det skall ligga fast långsik-tigt på en rimlig nivå. Delar närinsministern den upp-fattningen? Jag vet att det är en översyn på gång. Mensäg några ord om nivån! Är det meningen att bidragetskall ligga fast på en anständig nivå, eller skall ned det?Jag skall slutligen säga några ord om förrättnings-kostnaderna. Näringsministern nämner detta bara mednågra få ord i slutet av sitt svar. Jag skulle gärna viljaatt han utvecklade det ytterligare. Har man en positivsyn på att hjälpa till med detta, eller skall det vältrasöver på människorna i Småortssverige?Anf. 36 Näringsminister ():Fru talman! Jag skall börja med en deklaration.Jag anser att det nu är viktigt att dämpa våra ambitio-ner när det gäller de stora, tunga infrastrukturellainvesteringarna och mer satsa på vägunderhåll.Det är riktigt, som det sades här från talarstolen,att en översyn är på gång när det gäller de enskildavägarna och statsbidragen. Min ambition är självklartatt vi skall ligga kvar på den nivå vi har. Vi kommerockså att titta på förrättningskostnaderna. Med dettatycker jag att jag har svarat tydligt och klart.Tack!Överläggningen var härmed avslutad.5 § Svar på interpellation 1998/99:126 om före-tagsnedläggningarAnf. 37 Näringsminister ():Fru talman! har ställt en radfrågor till mig om regeringens politik i samband medföretagsnedläggningar på olika orter i bl.a. Värmland.I samband med beslut om nedläggningav verksamheten i har jag bl.a. sagt attjag förväntar mig "att företaget redovisarför de regionala organen vilka åtgärder som de avseratt vidta".