prot · GM0957 · 1999-02-17 00:00:00 — Det är an-märkningsvärt, fru talman, att man, när man inför enny lag som man redan från början vet kommer att slåså hårt, inte särskilt ser till att ganska omgående börjamed ett utvärderingssystem så att man kan följa uppdet. Det har ju faktiskt gått några månader, och detdröjde inte många veckor förrän de första förlorarnakunde visa sig.Fru talman! Med anledning av detta är Folkpartietfortfarande emot den nuvarande formen av rättshjälp.Därför yrkar jag bifall till reservation 2. Jag yrkarockså bifall till reservation 3.Anf. 66 ():Fru talman! Den nya rättshjälpslagen trädde i kraftden . Ett antal nödvändiga föränd-ringar vidtogs för att förenkla ett tidigare mycketkomplicerat system - som det faktiskt var fråga om -med ett antal problem som faktiskt fanns där. Det varalltså ett av syftena; att förenkla ett komplicerat sys-tem. Men det gällde också att även fortsättningsvis setill det absolut grundläggande, alltså att rättshjälpenskall utgöra det yttersta skyddsnätet för de människorsom inte kan få rättsligt bistånd på något annat sätt.I dagens debatt skall vi behandla ändringar i denrättshjälpslag som då beslutades om. Beslutet fattades1996, och lagen trädde i kraft den 1 december 1997.Det huvudsakliga innehållet i propositionen, ochdet som vi än så länge mest har varit inne på, är bl.a.inkomstgränsen och utvärderingskraven. Jag kommeratt beröra detta vidare sedan.Propositionen innehåller alltså ett förslag om enförändring av inkomstgränsen. Den innehåller försla-get om att en underårigs avgift skall grundas på denunderåriges egna ekonomiska förhållanden samt attunderåriga skall kunna befrias helt från rättshjälpsav-gift och rådgivningsavgift.Det föreslås också en utvidgning av Domstolsver-kets talerätt i frågor som rör målsägandebiträde, er-sättningsgaranti och återbetalningsskyldighet förförsvararkostnader.Förslagen föreslås träda i kraft den 1 januari 1999.Men som jag sade tidigare är alltså inkomstgrän-sen för att få rättshjälp i årsinkomst.När beslutet fattades låg det beloppet precis över dentidigare s.k. brytpunkten och innebar då att över 80 %av befolkningen skulle få möjlighet till rättshjälp.Beslutet om rättshjälpslagen fattades 1996, och denträdde i kraft . Det har alltså gåttnästan själva gränsvärdet sattes till210 000 kr.Nu ser vi att det finns anledning att justera grän-sen och höja den från till iårsinkomst. Den här justeringen skulle innebära än av befolkning kan få rättshjälp.Det är i internationella sammanhang en nästan uniktäckningsgrad.Kristdemokraterna hävdar i sin reservation att detinte behövs någon inkomstgräns alls. Det anser vinaturligtvis att det gör. Vi har ju den här inskränk-ningen bl.a. just för att rättshjälp skall gå till de män-niskor som inte annars skulle ha någon möjlighet attta vara på sina rättsliga intressen. Det är inte rimligtatt statens resurser används för bidrag till en mindrekrets som själva har förmåga att betala sina rättsligakostnader.I reservation riktas en omfattandekritik mot hela rättshjälpsreformen. villriva upp hela reformen och återgå till den gamla ord-ningen. Jag tror inte att det är hela lösningen. Jag trorinte vi löser de problem som möjligtvis finns i daggenom att återgå till det gamla. Det vet naturligtvisFolkpartiet också.Utskottet hävdar att de skäl som låg till grund förrättshjälpsreformen fortfarande bär. Som jag tidigaresade är ju faktiskt täckningsgraden för det svenskasystemet mycket hög.Sedan finns det en gemensam reservation frånCenterpartiet och där man begär en utvär-dering av rättshjälpsreformen. När utskottet behand-lade propositionen underströks att det är viktigt attreformen följs upp både fortlöpande och när det finnstillräckligt underlag för att göra en mer ordentligutvärdering. Det är fortfarande lika viktigt. Ett teckenpå att regeringen ändå visar sin goda vilja att följaupp reformen är ju de förslag som presenteras i detärende som vi debatterar i dag.Men för att en övergripande utvärdering skall blimeningsfull krävs det att det finns ytterligare under-lag. Det underlag som finns räcker inte. Ävenom jag tidigare pratade om att det är sedangränsvärdet sattes i inkomsttaket, har ju lagen intevarit i kraft i mer än drygt ett år.Vi i utskottet tror att det är absolut nödvändigtmed en utvärdering. Vi utgår också ifrån att regering-en gör vad som krävs för att en utvärdering skall bliav så snart som möjligt.Det är naturligtvis självklart att medborgarna skallkunna känna sig starka gentemot myndigheter ochliknande. Det är ju alla medborgares rättighet. Jagtycker också att det är självklart att utgå ifrån attmyndigheterna själva följer de regelverk som finnsoch lämnar den service som allmänheten kan begära.Jag utgår ifrån att det är så. Men det är naturligtvisfrågor som man också måste följa upp fortlöpande.Med det yrkar jag bifall till hemställan i justitieut-skottets betänkande och avslag på samtliga reserva-tioner.Anf. 67 () replik:Fru talman! Jag vet inte om hörde pånär jag hade mitt inlägg här. Men poängen med vårinställning när det gäller inkomsttaket är ju inte attalla skall ha rättshjälp oberoende av sina inkomster.Vi föreslår ett annat sätt att pröva det sociala behovsom föreligger för att få rättshjälp. Vi menar alltså attvi kan överlämna detta till domstolarna.Ni däremot hävdar att man enligt ett gammaltpreussiskt reglemente i alla lägen måste föreskriva inpå muttern vad som skall gälla. Det får den påföljdenatt systemet får ägna stor tid och kraft åt att hanteradetta. Och ändå kan det gå helt fel, precis som det hargjort nu med bostadsbidragen och debatten om dem.Detta innebär ju inte att de svaga får det bättre, utandet är ju de som kommer i kläm. Det är det som ärpoängen.I propositionen står det också: "Regeringen delarDomstolsverkets uppfattning att en justering av in-komstgränsen inte bör göras alltför ofta. Som föreslår kan ett lämpligt riktmärke vara atten översyn görs även om det vidvissa tillfällen kan finnas anledning att frångå dettariktmärke. "Då får vi ta upp detta i kammaren från tid till an-nan och ändra lagen. Det kan inte vara rimligt att viskall lagstifta efter sådana förutsättningar.Anf. 68 () replik:Fru talman! Jag tror att det är absolut nödvändigtatt ha detta inkomsttak, bl.a. ur kostnadssynpunkt.Annars drar kostnaderna naturligtvis i väg. Det är julätt att önska sig allting egentligen, men vi hävdar attinkomstgränsen är absolut nödvändig. Det är natur-ligtvis inte bra om man alltför ofta måste göra änd-ringar i de lagar som vi stiftar. Så långt håller jagmed. Det är inte tillfredsställande.Men jag tycker inte att det är någon lösning påproblemet att i stället hävda att man skulle ta borthela inkomstgränsen. Man får se till att takgränsernaligger så att de håller under . Lösningen ärinte att ta bort inkomstgränsen.Anf. 69 () replik:Fru talman! Jag förstår att detta är er inställning.Det är lite frejdigt att bara säga: Då drar naturligtviskostnaderna i väg.Det är egentligen ganska oprövat i att gåandra vägar för att pröva sådana här saker. Vi vet juegentligen inte det. Vi har av tradition, av historiskaskäl, utnyttjat det här reglementerandet, men vi harväl egentligen aldrig gjort några riktiga utvärderingarav om det är så särskilt effektivt. Jag tror att vi kanvara överens om att kostnaderna inte skall dra i vägpå ett okontrollerat sätt. Man kan ju vara öppen för attpröva andra vägar när det gäller den här kostnadsbe-lastningen.Anf. 70 () replik:Fru talman! Jag tror fortfarande att det här är detmest rättvisa systemet. Det är självklart så att manmåste söka nya lösningar. Man skall inte låsa sig förnågonting egentligen. Det måste alltid finnas en vissöppenhet för att titta på nya lösningar. Det tycker jagär självklart.Men som det ser ut ser jag i alla fall den härlösningen som den mest rättvisa så långt, just därföratt de människor som annars inte skulle ha någonmöjlighet att få den här hjälpen skall få det. Det härinnebär också att av befolkningen kommer attuppfylla de ekonomiska förutsättningarna för atterhålla rättshjälp, och som jag tidigare sade är det ennärmast unik täckningsgrad i internationella sam-manhang.Jag tycker att vi skall komma ihåg det. avbefolkningen är ändock en stor grupp.Anf. 71 () replik:Fru talman! Det här är en lag som berör mångapersoner som har svårt att föra sin egen talan. Manmåste vara otroligt uppmärksam på att det går att fallagenom maskorna, och man måste se till att lagenfungerar.Därför tycker jag att det är självklart att man skallfölja upp beslutet. Jag kan inte förstå varför man ärmotsträvig. Det är självklart att man kontinuerligtföljer upp beslut, särskilt då det fanns en så stor oronär beslutet om lagen fattades. Med tanke på det citatsom jag anförde tidigare i debatten är det ännu merbefogat.Anf. 72 () replik:Fru talman! Jag håller med om attdet är viktigt att följa upp beslutet och att göra detfortlöpande. En del i det var ju, som sagt var, bl.a. detsom vi håller på att diskutera , om inkomstgrän-ser och om att regeringen ändå har visat att man följerupp beslutet.Det är självklart att när det finns tillräckligtmycket underlag måste det göras en mer ordentligutvärdering. Vi är fullständigt överens om den saken.Det är dock, tror jag, fortfarande för tidigt att kunnagöra en så stor och genomgripande utvärdering. Jagönskar att det vore annorlunda, för jag tycker verkli-gen att det är oerhört viktigt att man gör en utvärde-ring eftersom det fanns med som ett krav från ut-skottet från början.Som jag sade tidigare utgår jag och utskottet frånatt regeringen så snart det är möjligt gör vad somkrävs för att en genomgripande utvärdering blir av.Men vi måste naturligtvis också fortlöpande utvärderaoch följa upp beslutet under tiden.Anf. 73 () replik:Fru talman! Jag hör vad säger. Jagtycker att det är konstigt att man inte har kunnat ta dethär steget nu och verkligen se till att det sker. Det harju funnits många signaler sedan lagen togs på att deninte fungerar. Det finns det som trillar igenom, ochdet är stora maskor.Som situationen är just nu förstår jag att man intekan komma längre. Men jag förlitar mig på att HelenaFrisk verkligen driver på så att det här kommer tillstånd.Anf. 74 () replik:Fru talman! Jag kommer fortfarande att vara medoch driva på - och jag utgår från att utskottet ocksågör det - så att den här reformen fortlöpande följsupp. Och så fort det finns tillräckligt med underlagskall en mer genomgripande ordentlig utvärderingske. Vi utgår från att regeringen gör det så snart det ärmöjligt.Anf. 75 ():Fru talman! Jag vill börja med att yrka bifall tillhemställan i justitieutskottets betänkande. Men jagvill ändå ta upp och kommentera en del frågor somhar tagits upp i debatten och även i reservationerna.När den nya rättshjälpslagen skulle tas, och innanlagen togs, förde en stark debatt där vivar mycket kritiska till det förslag till ny rättshjälpsom höll på att arbetas fram. Också i debatten här iriksdagen, när vi skulle anta den nya lagen, lyfteVänsterpartiet fram principiella ställningstagandenmot denna nya rättshjälpslag. Vi lyfte i debatten ävenfram just svårigheterna för kvinnor och kvinnorsmöjlighet att få rättshjälp när det gäller äktenskaps-skillnad. Vi lyfte fram att det här skulle försätta kvin-nor i en mycket svår situation.Det fanns många punkter som vi lyfte upp. Ävenefter det att lagen hade antagits här i , ochunder det år som försäkringsbolagen hade på sig attförbereda den nya lagen innnan den skulle träda ikraft, försökte att på olika sätt föra endebatt för att se till att den nya rättshjälpslagen inteskulle genomföras.Tyvärr genomfördes den nya rättshjälpslagen. Detvar en oerhört stor reform. Den föranledde regeringenatt gå ut i stora kampanjer, att skicka ut informationtill alla hushåll i om den stora förändringennär det gällde rättshjälpsfrågor. Man hade även in-formation i TV under långa perioder för att reformenskulle nå ut till alla och för att man skulle genomföraden.Därför, fru talman, kvarstår den principiella kriti-ken, precis som för . Vi hade gärna sett attVänsterpartiet, och även som också varkritiskt, hade kunnat stoppa lagen. Men vi lyckadesinte. Vi var i minoritet.I dag har man genomfört den här oerhört storaförändringen med alla de insatser som har gjorts föratt genomföra reformen. Försäkringsbolag har ändrathela system för att anpassa sig till den nya lagstift-ningen. Därför finner vi i att det inte ärmeningsfullt att stå här i och säga:Nej, vi skall riva upp reformen och återgå till detgamla. Det är att inte vara ärlig. Även om man sompolitiker ibland kan önska att verkligheten hade settannorlunda ut är det bara att konstatera att vi lever ien verklighet som inte alltid blir som vi själva hadeönskat. Därför finner vi inte något skäl att stödjaFolkpartiets reservation om att riva upp reformen.Nu måste den här reformen ändå få sätta sig i helasystemet. Vi vet att det har kommit signaler om attdet finns maskor, att det finns brister. Men det varinte någon nyhet för , utan det var frå-gor som vi lyfte upp innan lagstiftningen trädde ikraft. Jag önskar att också hade drivitfrågan om kvinnornas rättighet med samma kraft somman gör när man ser att bristerna kommer. Dåkanske vi ändå hade haft en möjlighet att förändralagstiftningen på den punkten. Men då fanns intedenna kritik.Just bara för att det var en mycket stor förändringär det oerhört viktigt att det finns ett tillräckligt un-derlag när vi nu skall göra en genomgripande utvär-dering av lagstiftningen. Även om det finns signaler,även om det finns fall som man kan peka på räckerinte det för att man skall kunna säga att man kan göraen total utvärdering. Skall man kunna göra en utvär-dering av en sådan här stor reform måste man ha ettunderlag där man kan se det sammantagna utfallet,inte enstaka händelser. Man måste se mönstren iutfallet av lagstiftningen. Därför anser vi att lagen änså länge inte har varit i kraft för skall kunna göra en utvärdering.Men det är viktigt att regeringen fortsätter att följautvecklingen. Det är viktigt att vi politiker och depolitiska partierna i kontakter försöker att följa uppoch utvärdera lagstiftningen. Men den stora utvärde-ringen tror jag att vi ändå måste vänta på ett slag,innan man kan få ett tillräckligt underlag.Sedan, fru talman, vill jag lyfta fram kristdemo-kraternas reservation. Man vill lyfta bort taket ochkräver en individuell prövning av varje fall. Man villinte låsa sig vid något tak utan man vill att det skallvara en individuell prövning och att även domstolarnaskall kunna göra det.Vi i tror att ett system med indivi-duella prövningar skulle vara både kostsammare ochmycket mer komplicerat. Vi tror att det skulle finnasen risk för att orättvisorna snarare skulle öka, attdomstolar skulle göra olika bedömningar i rättshjälps-frågor i landet och att människor kanske skulle fårättshjälp utifrån vilken domstolskrets de tillhör. Dettror jag inte heller vill ha. Jag trordock att man löper en sådan risk med en individuellprövning.Därför är det system som har föreslagits ochsom innebär att vi höjer gränsen nog ändå det bästa,även om det innebär att ärendet då och då måste lyf-tas fram här i kammaren och lagstiftningen ändras såatt den hamnar på en nivå som då är lämplig.Med detta, fru talman, vill jag återigen yrka bifalltill justitieutskottets hemställan.Anf. 76 (mp):Fru talman! har ingen reservation viddetta betänkande, eftersom de ändringar i rättshjälp-slagen som regeringen föreslår är positiva. Man villhöja inkomstgränsen, och avgiften skall för den un-derårige grundas på den underåriges egna ekonomis-ka förhållanden. I sak finns det alltså ingenting attdryfta, men det görs här alltid en historisk beskriv-ning av vad man har tyckt om förändringen i rätts-hjälpslagen. Som påpekar måsteman lyfta fram denna fråga gång på gång i riksdagen.Även tycker att det är olyckligt.I betänkandet finns en liten notering om möjlig-heten att koppla förändringen till basbeloppets ut-veckling, men detta avfärdas utan någon djupareanalys. Jag avser att fortlöpande följa detta problemoch ämnar återkomma om frågan kommer upp tillbehandling igen. Det skulle vara olyck-ligt att ständigt behöva lyfta fram frågan igen.Jag vill här något beröra de avlämnade reservatio-nerna. I en folkpartireservation yrkas att rättshjälpsre-formen skall rivas upp. Också var emotreformen och hade en stark argumentation för att deninte skulle genomföras. Vi har dock resonerat så attden majoritet i som genomfört detta beslutsannolikt än en gång kommer att tycka detsamma ochatt det därför inte är någon idé att försöka riva uppden.En utvärdering är dock oerhört viktig. Jag ser ing-et motiv för en reservation i det avseendet. I betän-kandet anförs tydligt att en utvärdering skall genom-föras men att är i sammanhanget.Också vi i tycker att det krävs en längretid. Det är oerhört viktigt att utreda hur det har funge-rat hos försäkringsbolagen och även för kvinnorna,och det finns inte några motsättningar om detta. Dethar både tillkännagetts av utskottet och med tydlighetframhållits av har alltså inte avgett någon reservation viddetta betänkande, men det krävs helt klart hela tidenen uppföljning av hur ärendet utvecklas, och dettycker även Miljöpartiet.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 16 §. )14 § Åtgärder mot mc-kriminalitetenFöredrogsJustitieutskottets betänkande 1998/99:JuU7Åtgärder mot mc-kriminaliteten(prop. 1997/98:181)Anf. 77 ():Fru talman! Så är det på nytt dags att diskuteraden allvarliga mc-kriminaliteten. För nästan exakt tvåår sedan hade vi debatter i frågan ikammaren. För nästan exakt hade vi yt-terligare en debatt, och är det alltså dags igen.Debatter är bra, men under förutsättning att regering-en lyssnar på förslag som kommer fram och om de-batten ger resultat. Men tyvärr är det så, fru talman,att orden är många men åtgärderna är få. Av det fåtalförslag som genomförs är en del rena panikåtgärdermed stora risker och liten effekt.När vi debatterade mc-kriminalitetenuttalade justitieministern: "Det som i första handkrävs är polisiära resurser" - ett uttalande som vimoderater helt instämde i. Men vad har hänt? Inteblev det mer resurser , och den omtaladeresursökningen för polisen under innevarande årräcker inte ens till för att täcka ökade lönekostnaderför befintlig personal.Våren 1997 behandlades ett moderat förslag ominförande av möjlighet till buggning. Då uttalademajoriteten att ett pågående utredningsarbete bordeavvaktas. , , då regeringensskrivelse om organiserad brottslighet behandlades,gjordes samma uttalande med tillägget att regeringenborde återkomma . har vivåren 1999, och det går inte ens att hitta något om ettaktuellt lagförslag om buggning i vårens proposi-tionsförteckning.Behandlingen av regeringens skrivelse våren 1998innefattade även ett förslag från oss moderater omvikten av förebyggande arbete bland unga identitets-lösa män som riskerade att lockas av samhörigheten ide kriminella mc-gängen. Vårt förslag bemöttes medatt inget behövde göras, och förslaget avslogs.Vi föreslog också att regeringen borde studera er-farenheterna från länder där dömda outlaws placeras isärskilda fängelser. Även här blev svaret att ingetbehövde göras, och vårt förslag avslogs. Utveckling-en av våldet på våra fängelser och de tecken somfinns om kopplingar till outlaws tyder på att något dåbehövdes och fortfarande behövs.Enligt moderat uppfattning borde den nationellaberedskapsstyrkan kunna användas på ett annat sättän . Även detta förslag bemöttes våren 1998med att "inget behöver göras" och med ett avslag påvårt förslag. Att majoriteten då menade allvar medsitt uttalande om att inget behöver göras kan vi i dagse i verkligheten, när nu den nationella beredskaps-styrkan helt håller på att falla sönder.Vårt förslag om en skärpning av straffen för hotmot vittnen resulterade också i att majoriteten be-stämde att inget behövde göras, och därför avslogsförslaget. Tycker verkligen de som då var nöjda attvittnen har det skydd de förtjänar? Är de nöjda medatt alltfler, t.o.m. poliser, försöker undandra sig sinvittnesplikt av rädsla?Sammanfattningsvis innebar de tidigare debatter-na att alla förslag till förändringar avslogs, att ingetblev gjort och att regeringens skrivelse, som inteinnehöll några förslag utan bara storstilade löften förframtiden, lades till handlingarna.I dag har vi att ta ställning till ett förslag där möj-ligheten för t.ex. kriminella mc-gäng att ägna sig åthot och våld under täckmanteln inkassoverksamhetbegränsas. Det är mycket bra, och det ligger i linjemed vad vi moderater vid tidigare tillfällen har fram-fört. Men den stora nyheten i det förslag som vi i dagskall ta ställning till är ökade möjligheter att görahusrannsaken. Vi moderater har invändningar motdetta förslag. Våra motiv är flera, och de stämmer välöverens med vad som anförts från vissa remissinstan-ser.Från flera remissinstanser framförs tveksamhetermot att den föreslagna regeln skulle öka effektivite-ten. Hovrätten för skriver i sitt yttran-de över förslaget: "I promemorian skriver man all-mänt att den föreslagna regeln kommer att bli entillgång i kampen mot den allvarliga brottsligheten,men det utvecklas, anmärkningsvärt nog, inte närma-re på vilket sätt." Hovrätten fortsätter: "Enligt hov-rättens mening kan sedvanligt polisarbete i brottsbe-kämpande syfte vara lika effektivt. "Hovrättens uttalande stämmer med det justitiemi-nistern uttalade , då hon sade: Det som iförsta hand krävs är polisiära resurser. Tänk om detuttalandet hade omsatts i handling!JO anser helt uppenbart, liksom Hovrätten förVästra , att regeringen inte motiverat behovetav en utvidgning av rätten till husrannsakan och skri-ver: "Om det av skäl som inte redovisas har visat sigföreligga betydande utredningssvårigheter - - -". Härkan man tala om hård kritik i en mjuk förpackning!Ytterligare en invändning som framförs och somför oss moderater har stor tyngd är den bristfälligaanalysen av förslagets överensstämmelse med vårgrundlagsskyddade mötes- och föreningsfrihet. Hov-rätten för skriver om överensstämmel-sen med vår grundlag följande: "Även de antagandenoch konstateranden som i det avseendet görs i pro-memorian är alltför summariska." Och hovrättenfortsätter: "Enligt hovrättens mening bör även dennadel bli föremål för ytterligare överväganden." I sam-ma fråga skriver att man "kännerbetydande tveksamhet till om förslaget står i överens-stämmelse med om de mänskli-ga rättigheterna och vår grundlag och avstyrker för-slaget".Fru talman! Alla säger, med fullt allvar och i allasammanhang, att vi har en oroande utveckling avbrottslighet som kan relateras till vissa internationelltförgrenade mc-klubbar. Många förslag till förbättrademöjligheter att ingripa mot dessa har förts fram, bl.a.av oss moderater, . Vi får då beskedantingen att förslagen är onödiga eller att regeringenredan är på gång med förslag. av diskussionhar förflutit, och det vi nu fått är inte vad man tidigareutlovat, utan ett förslag som i sin väsentliga del t.o.m.kan misstänkas stå i strid med Europakonventionenom de mänskliga rättigheterna och vår egen grundlag.Detta är oacceptabelt. Jag förväntar mig att regering-en gör något av alla de goda idéer som förts fram vidtidigare debatter i kammaren, och för att inte riskerainskränkningar i vår grundlagsfästa mötes- och före-ningsfrihet yrkar jag bifall till reservation 1.Anf. 78 (mp):Fru talman! instämmer till fullo i re-geringens oro över utvecklingen av vissa internatio-nellt förgrenade mc-klubbar.Regeringen framlägger nu två förslag, vilka skallförsvåra för mc-grupper som begår brott och somutgör ett stort problem i samhället eftersom de villsätta sig över våra lagar med hjälp av hot och våld därvapen ingår som verktyg.Regeringens ena förslag, om skärpta krav på in-kassoverksamhet med utvidgad tillståndsplikt, tyckerMiljöpartiet är ett bra förslag. Mc-klubbmedlemmarna har utnyttjat inkassolagens un-dantagsbestämmelser.