prot · GM0996 · 1999-05-19 00:00:00 — Vi harförsökt hitta vägar att kompensera de allra sämstställda och dem som har hög konsumtion. Det gällergrupper av pensionärer. Vi har också sett till att detfinns möjlighet att betala medicinen på avbetalning.Ingen människa skall behöva lägga ut mer än imånaden för att få tillgång till sin medicin.Det innebär en ökning på för in-divider. Jag vet att det är väldigt mycket för väldigtmånga människor i detta land. Precis som socialmi-nistern sade - det vill jag ställa mig bakom - måsteman hitta vägar för att se till att människor medmycket svag ekonomi får det bättre.Högkostnadsskyddet är inte det första redskapet,men det finns ett behov av att se till att en utgiftsök-ning på inte spräcker människorshushållsekonomi. Vi måste hitta system som gör attde får det bättre. Det behovet finns, och det är reellt.Anf. 68 () re-plik:Herr talman! I min inledning frågade jag hurVänsterpartiet kan ställa sig bakom förslaget. Det harkommenterats av utskottets ordförande. Man harskyllt på utgiftstaket och på att alternativen är sämre.I andra sammanhang har det också handlat om inte vill spräcka samarbetet med regeringen.Det har varit, tycker jag, mycket av försvarstalfrån utskottets ordförande. Det har varit många an-grepp på oppositionen, men det har sagts väldigt liteom vad självt vill göra och om vilkaframtida idéer man har för att komma till rätta med deproblem som de ökade läkemedelskostnaderna förmed sig.Jag skulle vilja fråga mera konkret om detta. Manhänvisar nu till översyn och annat. Vad vill Vänster-partiet göra mer konkret på läkemedelssidan, utöverdetta, för att komma till rätta med dessa problem?Jag skulle också vilja fråga om det är så, vilket jagbefarar, att är helt låst när det gälleravregleringen av apoteksmonopolet.Anf. 69 () replik:Herr talman! När det gäller höjningen av högkost-nadsskyddet och att vi inte vill spräcka ett samarbetehar jag en kommentar. Vi vill samarbeta med de par-tier som värnar de generella systemen och som ser tillatt de är hållbara för framtiden och fullt finansierade,så att människor kan känna trygghet. Vi har sett tillhelheten i politiken. Då har vi funnit att de lämpli-gaste samarbetspartnerna för just nu ärSocialdemokraterna och . Där finns det engemensam vilja att värna generella hållbara systemsom också omfattar svaga grupper och verkar lång-siktigt och som skall vara fullt ut finansierade. Det ärmot bakgrund av den helheten som man skall se dettasamarbete och budgeten i alla dess delar, inklusivehögkostnadsskyddet.Jag tror att har lyssnat dåligt.Jag tycker att jag har redovisat ganska väl vad Väns-terpartiet vill långsiktigt. Vi vill politiskt jobba för atthitta ett system som garanterar alla människor läke-medel till en rimlig kostnad. Vi har sagt att man dåmåste jobba med en rad instrument. De instrumentenfinns inbegripna i den översyn som är på gång.Om vi skall kunna klara framtiden och erbjudamänniskor nya effektiva läkemedel måste vi också haen helhetssyn på området. Själv är jag inte främman-de för att man också skall titta över sambandet sjuk-försäkring-läkemedelskostnader. Det tror jag är enuppgift för framtiden.Anf. 70 () re-plik:Herr talman! Det var väldigt lite av konkreta för-slag. Beskrivningen är allmänt hållen: vi skall ha enhyfsat bra ekonomisk situation, osv. Men det är dekonkreta förslagen som jag efterfrågar. Det har jagsaknat, och jag saknar det även efter det senaste sva-ret från sida. Det tycker jag är synd.Jag fick, såvitt jag kunde höra, heller inget svarnär det gäller avregleringen av apoteksmonopolet.För vår del beklagar vi att det finns en låsning i denfrågan. Vi tycker att det vore bättre att leta struktu-rella viktiga grepp inom detta område som möjliggörbesparingar och som gör att vi kan pressa priser ochöka tillgänglighet och service, i stället för att läggabördan på dem som redan har det svårt.Anf. 71 () replik:Herr talman! har uppfattningen attApoteksbolaget skall vara kvar. Jag är förvånad överatt har en annan uppfattning. Jag harväldigt svårt att se hur man skall hitta lösningar iglesbygd - i eller , där jag själv rötter - om vi privatiserar den delen. Hur skulleman kunna få en fullskalig service vad gäller läkeme-del på de små orterna, där det bor i storleksordningen400-500 människor? Det finns ett regionalpolitisktperspektiv i detta som bortser ifrån.Jag tror inte att det skulle vara några problem atthitta fullskaliga lösningar för storstäderna. Om vibörjar tillämpa den principen måste ett statligt bolagta ansvar för verksamheten på de platser där det intefinns någon s.k. marknad, medan de lukrativa delarnaav verksamheten i storstäderna skulle kunna privati-seras.Vi tror alltså att servicen i landet som helhet blirbättre om vi behåller ett apoteksbolag.Sedan tror jag att det är viktigt att man alltid hartillgång till välutbildad personal som kan råda pati-enter eller kunder när de kommer in. Apoteksbolagethar en mycket kvalificerad personal. Detta är en kun-skapskälla som vi skall värna och behålla.Anf. 72 ():Herr talman! Jag vill gärna se en utredning somtydliggör kostnadsutvecklingen när det gäller läke-medel och som ger en riktig bild av kostnaderna. Jagtycker att det är bra om det kommer fram material, såatt vi kan väga kostnaderna för läkemedlen mot debesparingar som samhället gör genom nya effektivaläkemedel. I den vågskålen skall man också lägga dennytta dessa läkemedel gör för samhället och de bespa-ringar som görs.Jag tycker att det är märkligt att man baratittar på kostnaderna och helt glömmer bort nyttanoch de besparingar som de nya läkemedlen bidrar till.Med andra ord saknas det ett viktigt underlag för denföreslagna förändringen.Herr talman! Redan under förhandlingarna mellans, v och mp var jag starkt kritisk till en höjning avhögkostnadsskyddet. Jag kunde inte då, och kan intenu, förstå varför kroniskt sjuka och funktionshindrademänniskor skall tvingas ta ansvaret för de ökade lä-kemedelskostnaderna. Det är kostnader som de långtifrån bär ansvaret för.Skall inte vi alla ta ett delat solidariskt ekono-miskt ansvar, så att alla kan få medicin till ett rimligtpris? Många av dem som får ökade kostnadermåste ha sina mediciner för att överleva eller för attfå ett drägligt liv. För mig är det obegripligt att ettsådant här förslag kommer när alla talar om attekonomin i landet har förbättrats och att det snartfinns utrymme för skattesänkningar. Jag förstår defunktionshindrade som uttalar att det här förslagetkänns som ett hån mot dem och att tilltron för politi-ker har skadats. Att vi som fattar beslut i dessa frågorsjälva har fria läkemedel förbättrar inte situationennär det gäller höjningen av högkostnadsskyddet.Herr talman! Många av dem som drabbas av dethöjda högkostnadsskyddet har, som harnämnts, också dryga kostnader för annat, t.ex. sjuk-vård, färdtjänst och hemtjänst. Många har en ekono-miskt svår situation. I vissa hushåll har båda parterkostnader för läkemedel och handikapp. Det är t.ex.inte ovanligt att funktionshindrade har en extra må-nadskostnad för sitt handikapp på mer än ,som har sagts.Nu är det inte bara de som köper läkemedel somdrabbas av den här höjningen. De ca 20 000 stomio-pererade som hade fria hjälpmedeltillämpar högkostnadsskyddet. De kommerunder resten av sina liv att få dras med en stadig må-nadskostnad.I stället för att försvåra för dem som har en eko-nomiskt besvärlig situation borde man koncentrerasig på att försöka komma till rätta med det som orsa-ker onödiga läkemedelskostnader, t.ex. läkeme-delsmissbruk och läkemedelsberoende. Vi måsteockså se till att man kortar väntetiderna i vården, såatt sjuka människor slipper medicinera än nödvändigt i väntan på vård och rehabilite-ring. Det är också viktigt att det görs en översyn avhur läkemedel skrivs ut. Givetvis bör vi också få endebatt om hur de s.k. komfortläkemedlen skall hante-ras. Framför allt måste vi skapa ett samhälle där be-hovet av läkemedel blir mindre.Ett annat problem i den här propositionen är attgränsen för en reducering av läkemedelskostnadernahöjs från till . Detta har också nämntstidigare. vet vi att det finns de som avstårfrån läkemedel på grund av att de anser att de inte harråd. Om människor nu får en kostnad på -ibland kan en pillerburk kosta så mycket - finns deten uppenbar risk att de tänker att de kanske blir braändå och avstår från medicinen. Jag tycker att detvore olyckligt. Vi vet att upptas ca 15 %av vårdplatserna av patienter som felmedicineras. Dethandlar om dem som har tagit för mycket, för liteeller som har avstått från att ta medicin.Nya mediciner är på väg, bl.a. när det gäller reu-matiska sjukdomar och MS. Det är läkemedel som vihar väntat på; människor har verkligenlängtat efter att de skall komma. Därför tycker jag attdet är märkligt om vi bara har en debatt om att det ärså dyrt och kostar så mycket. Vi måste se till detsolidariska och till den nytta som medicinen gör. Detär det viktiga, och det skall också vägas in. Man fårinte glömma att skaffa sig en total bild över den nyttaoch de besparingar som den medför.Herr talman! Jag kan inte ställa mig bakom hem-ställan i det här betänkandet. Jag kommer därför atttrycka på den gula knappen.Avslutningsvis yrkar jag bifall till reservationnr 6, Översyn av högkostnadsskyddet.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 9 § anf. )5 § En stärkt revisionFöredrogsKonstitutionsutskottets betänkande 1998/99:KU30En stärkt revision (prop. 1998/99:66)Anf. 73 ():Herr talman! Effektiviteten och kompetensen i detkommunala revisionsarbetet måste öka. Detta är vik-tigt inte minst mot bakgrund av det missbruk somavslöjats beträffande bl.a.kommunpolitikers och kommunaltjänstemäns sätt attrepresentera och företa tjänsteresor. Det har ocksåvisat sig att vissa kommuner, utan att det inträffatnågot brottsligt, varit direkt misskötta i ekonomiskthänseende. Man har i många fall kunnat ifrågasättahuruvida revisorerna verkligen skött sina uppgifter påett godtagbart sätt.Det betänkande som vi nu skall behandla inne-håller en rad förslag som är avsedda att förbättra denkommunala revisionen. Förslagen grundar sig dels påregeringens proposition 1998/99:66, dels på en radriksdagsmotioner. Vi moderater ställer oss i fleraavseenden bakom förslagen i propositionen och ingårdärigenom i utskottsmajoriteten, varför jag här skallbegränsa mig till att tala om de ämnen där vi har enavvikande mening.Även om man i betänkandet föreslår flera lagänd-ringar är det ändå väsentligt att man har klart för sigatt en bättre situation inte kan uppnås enbart genomatt man gör ändringar i lagen. Det måste också skapasen större medvetenhet ute i kommunerna, hos såvälkommunala politiker och tjänstemän som medborga-re, om hur viktigt det är med en väl inriktad och ge-nomförd revision och att en sådan faktisktockså bidrar till lägre kostnader, högre säkerhet ochbättre hushållning i kommunerna. En bra kommunalrevision betalar sig så att säga i det långa perspekti-vet.En grundläggande förutsättning för en bra kom-munal revision är att revisionen är organiserad på ettsådant sätt att den uppfyller kravet på oberoende.Endast på det sättet kan den inge respekt och förtro-ende. Det är därvid lika viktigt att kommunrevisionenrent faktiskt är oberoende som att kommunmedbor-garna också uppfattar den som oberoende och trovär-dig.Enligt den gängse definitionen av begreppet obe-roende för statsrevision och revision av aktiebolagm.m. skall revisorn inte vara delaktig i beslut ellerdelaktig i verkställighet med anledning av genomfördrevision. En oberoende revision innebär definitions-mässigt ett krav på funktionellt och organisatorisktoberoende. Revisionen måste följaktligen utgöra enfristående och självständig organisation som fritt ochpå eget ansvar garanteras att välja ut områden ellerdelar av en verksamhet som behöver granskas. Kravetpå oberoende innebär också frihet från yttre påverkanunder pågående granskning bl.a. i fråga om val avmetoder, data och informationskällor. Oberoendetgäller självfallet också de bedömningar och uttalan-den som revisionen kommer fram till efter genomfördgranskning.Mot den här bakgrunden står det klart att denkommunala revision som vi har inte uppfyllerkriterierna för en oberoende revision. Det nuvarandesystemet med förtroendevalda revisorer innebär ju attkommunpolitiker granskar kommunpolitiker. Deförtroendevalda revisorerna, som alltså själva är akti-va kommunpolitiker, granskar och uttalar sig omverksamheter som de själva har fattat beslut om ochsom de, om de fortsätter som ledamöter av kommun-fullmäktige eller nämnd, kommer att fatta beslut omäven framdeles.Det förhållandet att kommunpolitiker granskarkommunpolitiker innebär i sig en icke obetydlig riskför att kommunmedborgarna inte uppfattar den kom-munala revisionen som oberoende eller tillräckligttrovärdig. Och detta riskerar naturligtvis att skada denmedborgerliga tilltron till hela den kommunala verk-samheten. Om medborgarna inte har förtroende förpolitiker och tjänstemän kommer de inte heller attkänna sig nöjda och trygga med den myndighetsutöv-ning och service som kommunerna svarar för.Regeringen föreslår att det i kommunallagen skallinföras en bestämmelse att de förtroendevalda reviso-rerna i sin granskning skall biträdas av sakkunnigasom de själva väljer och anlitar i den omfattning desjälva bestämmer. Som skäl för sitt förslag har rege-ringen angivit att den kommunala verksamheten är såspeciell att de som biträder de förtroendevalda reviso-rerna i kommuner och landsting bör vara personersom har praktisk erfarenhet av kommunalt arbete iolika avseenden.Enligt den mening som kommer till uttryck i re-servation nr 2 är det emellertid inte möjligt att i ettoch samma organ kombinera en politisk granskning,som det ju i så fall handlar om, med en oberoenderevision, även om den förtroendevalda revisionen ärbiträdd av revisionell expertis. Med en växande ochalltmer komplex verksamhet har det blivitallt svårare för icke-professionella revisorer att full-göra sin egentliga revisionsuppgift. De kommunalaförvaltningsutgifterna omfattar inte mindre än20 % av BNP.Det är angeläget, herr talman, att kom-muner prövar en yrkesmässigt oberoende revisionsom ett komplement till den förtroendevalda revisio-nen, om det nu är önskvärt att denna finns kvar. Denoberoende yrkesmässiga revisionen bör inte vara enren "sifferrevision" utan vid sidan av den direkt fi-nansiella delen också utgöra en effektivitetsrevisionför att granska måluppfyllelsen i den kommunalaverksamheten. Frågor som skall ställas är bl.a. följan-de: Lever de kommunala nämnderna upp till kom-munfullmäktiges mål? Används resurserna effektivt?Har nämnderna en tillräcklig kontroll över verksam-heten? Ger årsredovisningen en korrekt informationtill beslutsfattare, medborgare och medier?En oberoende yrkesmässig revision skulle på siktockså kunna bidra till lägre kostnader, högre säkerhetoch bättre hushållning i kommunerna och i förläng-ningen till ett större förtroende för hela den kommu-nala verksamheten. Det är mycket tveksamt om all-mänhetens förtroende för revisionen kommer att ökanämnvärt om det bara införs en föreskrift att anlitasakkunnigt biträde vid granskningen.Självklart har det ett värde att det ute i kommu-nerna finns en demokratiskt förankrad revision medpersoner som har god kännedom om den kommunalaverksamheten. Men jag tycker nog att såväl regering-en som utskottsmajoriteten överbetonar den kommu-nala verksamhetens särart. Det är inte lätt att se någraväsentliga skillnader mellan de krav som kan ställaspå revisionen på den statliga sidan och kraven pårevisionen i kommunerna. Det handlar ju i båda fallenom att bokföring och verksamhet skall granskas uti-från dels aspekten att internkontrollen är tillräckligoch att inte felaktigheter föreligger, dels aspekten attverksamheten bedrivs på ett ändamålsenligt och eko-nomiskt tillfredsställande sätt.Det finns många argument som talar för en heltoberoende revision i kommuner och landsting. Inomramen för den kommunala självstyrelsen bör detdärför införas en möjlighet för kommuner och lands-ting att välja en ordning med enbart professionellrevision. Ett förslag om att införa en sådan möjlighet ikommunallagen bör föregås av en försöksverksamhetmed några kommuner som önskar pröva en sådanmodell.För att understryka revisorernas opartiskhet ochsjälvständiga ställning i det nuvarande systemet börordföranden i revisionen normalt utses efter nomine-ring av minoriteten i kommunfullmäktige. Trots att ensådan ordning faktiskt enhälligt förordades av har regeringen i sin propo-sition avstått från att lägga fram ett sådant förslag.Men som framgår av reservation nr 4 anser flerapartier i utskottet att det är angeläget att ett uttalandegörs i den riktningen.Herr talman! På grund av vissa olyckliga omstän-digheter är begreppet lekmannarevisor inskriveti aktiebolagslagen. Detta begrepp används för attbeteckna en person utan formell kompetens som kanutses för att utföra en allmän granskning av ett bolag.Det som avses är den förtroendevalda revisorn.Benämningen lekmannarevisor har fått mycketkritik. , riksdagenslagutskott och regeringen är bara några av dem somansett att uttrycket är olämpligt. Regeringen har sagtatt man i det fortsatta arbetet med Aktiebolagskom-mitténs återstående betänkande kommer att övervägaen annan benämning, men har i sin nu aktuella propo-sition inte föreslagit någon ändring, varför man iavvaktan på kommitténs förslag ändå använder denbenämning som man inte anser vara bra. Problemet ärbara att ju går, desto mer inarbetat blirlekmannauttrycket och desto svårare blir det att få tillstånd en ändring framöver.I och för sig har uttrycket lekman gamla anor ochhar rentav varit en benämning på enperson som uppbär en ansvarsfull befattning på ettområde utan att ha detta område som yrke. Som ex-empel kan nämnas lekmannadomare. Men det är enhelt annan sak. I det avseendet är ju det centrala attfolkliga synpunkter skall komma in i bilden. När detgäller mera specialiserade sammanhang, som härbeträffande revisionen, är det ju viktigt att ha omfat-tande fackkunskaper på en mängd olika områden, inteminst i fråga om aktiebolagsrätt och ekonomi, och dåför uttrycket lekmannarevisor i stället tankarna till enperson som rentav saknar erforderliga kunskaper försina uppgifter. Benämningen lekmannarevisor kant.o.m. leda till felaktiga slutsatser beträffande viktenav den granskning som en sådan revisor utför.Begreppet lekman är faktiskt också direkt oegent-ligt i samband med den typ av uppdrag som det här ärfråga om, eftersom det till den förtroendevalda revi-sorsfunktionen också kan väljas personer som i sinyrkesutövning är just revisorer.Det är viktigt att slå vakt om begreppet förtroen-devald såväl i kommunala sammanhang som i t.ex.föreningssammanhang. Förtroendevalda bör även ifortsättningen i svensk lag benämnas förtroendevaldaoch inte lekmän. bör därför besluta attordet lekmannarevisor i aktiebolagslagen skall bytasut mot benämningen förtroendevald revisor. Denuppfattningen framförs i reservation nr 8.Herr talman! Det inträffar gång på gång att detuppstår problem med anledning av att såväl kommu-nallagen som aktiebolagslagen gäller för kommunalverksamhet. Parallella ändringar måste ständigt görasi de båda lagarna för att det inte skall uppstå kompli-kationer. Det regelverk vi har gör också attkommuner och landsting gärna ger sig in på affärs-mässig verksamhet som inte kan anses ligga inomramen för vad som är en naturlig uppgift.De kommunala företagen gynnas av sina ägare på ettsätt som snedvrider konkurrensen i förhållande tillprivata företag. Hela den här situationen, herr talman,är det nu nödvändigt att se över. Det bästa vore na-turligtvis om lagar och regler kunde utformas så, attförvaltningsformen återigen blir det helt dominerandesättet att bedriva verksamhet. En alternativlösning är att aktiebolagslagen inte skall gälla förkommunala företag, utan att en särskild bolagsformför kommunala företag inrättas. De här tankegångar-na finns refererade i reservation nr 7.Jag yrkar bifall till reservation nr 2.Anf. 74 ():Herr talman! En effektiv internkontroll och revisionär utomordentligt viktig för den kommunala verk-samheten. De senaste årens erfarenheter, med de s.k.affärerna i många olika kommuner, understrykervikten av att man aldrig tummar på de säkerhetssys-tem som skall ge allmänheten rimliga garantier för attden offentliga verksamheten bedrivs enligt demokra-tiska beslut och utifrån en grundläggande etik ochmoral. Tilltron till revisionen och den kommunalademokratin skapas inte enbart genom tekniska lös-ningar utan i första hand via en grundläggande etikoch ett ansvarigt ledarskap.Herr talman! Enligt nuvarande bestämmelser ikommunallagen finns inga formella hinder mot attrekrytera revisorer bland fullmäktigeledamöterna. Detfinns både fördelar och nackdelar med att rekryterarevisorer bland ledamöterna. Men enligt vår meningöverväger nackdelarna.Här vill jag citera ur betän-kande SOU 1996:169, som jag tycker innehåller endel tänkvärda meningar kring dessa frågeställningar:"Att revisionen bedrivs av förtroendevalda revisorerunder offentlig insyn ger den en värdefull särprägel.Samtidigt som själva revisionsuppdraget är oberoen-de och skall utföras självständigt, utkräver fullmäkti-ge revisorernas ansvar. Både för den sittande politiskamajoriteten och för oppositionen ställer uppdragetsom revisor därför särskilt höga krav på personligintegritet. Snöda partiintressen måste få vika för enautonom granskning i allmänhetens tjänst, om intetrovärdigheten skall gå förlorad. Revisorernas opar-tiska ställning och politiska mod är av stor betydelseför medborgarnas tilltro till rättssäkerheten och de-mokrati. Allmänt sett måste också de förtroendevaldarevisorernas status höjas. Att undvika att revisionenpartipolitiseras framstår i det sammanhanget somangeläget. Ett steg i den riktningen, som flera tagit, äratt inte rekrytera personer bland fullmäktigeledamö-terna men gärna personer med goda erfarenheter avkommunal verksamhet. "Dessa synpunkter är väl värda att beakta. Vi krist-demokrater tycker att de förtroendevalda revisorernainte skall hämtas bland ledamöter i kommunfullmäk-tige och . Revisorer skall varapersoner som i alla lägen kan uppträda självständigtoch fria från vad kommunalråd, landstingsråd ochandra ledande företrädare önskar. Detta krav börinarbetas i lagen. Det kravet återfinns också i reser-vation 1.Herr talman! För att markera att revisorerna äroberoende och alltså inte knutna till den politiskamajoriteten förordar vi en ordning, liksom var inne på, som normalt innebär att ordföran-den i revisionen utses från oppositionen.Herr talman! och vill haen försöksverksamhet med en oberoende kommunalrevision, såvitt jag förstår en alltigenom professionellrevision. Syftet med en sådan försöksverksamhetskulle vara att sedan snabbt gå vidare på den linjen.Vi tycker att det långsiktiga syftet är väl långtgående,men vi kan tänka oss en sådan försöksverksamhet föratt sedan analysera om det kan vara något för framti-den.När det gäller benämningen på de förtroendevaldarevisorerna tycker vi också att det är rimligt att mansorterar bort det märkliga uttrycket lekmannarevisor.Herr talman! finns med på ettantal reservationer, men för tids vinnande nöjer jagmig med att yrka bifall till reservation 1.Anf. 75 ():Herr talman! De senaste årens kommunala skan-daler har visat på nödvändigheten av att göra en nog-grann granskning av hela den kommunala verksam-heten. Revisionsfunktionen fylls inom den kommu-nala förvaltningen av förtroendevalda revisorer, menen växande och alltmer komplex verk-samhet har gjort att det har blivit svårare för icke-professionella revisorer att fullgöra en revisionsupp-gift som tillgodoser de viktiga kraven. Detta har bl.a.påtalats av Justitiekanslern. Han har krävt en översynav den kommunala revisionen.Nu har regeringen lagt fram en proposition medförslag som innebär en viss förstärkning av denkommunala revisionen, genom att de förtroendevaldarevisorerna skall biträdas av sakkunniga. Men tyvärrhar förslaget avgörande brister.