prot · GM09110 · 1999-06-15 00:00:00 — Det är icke trovärdigt attframställa problemet på det sättet.Anf. 196 ():Fru talman! Ekonomiska styrmedel för att åstad-komma en bättre miljö är något som vi inom Mode-raterna gärna driver. Att ge företag och andra aktöreri samhället ekonomiska incitament för att förbättraden miljö de påverkar har ofta visat sig framgångs-rikt.Detta politiska instrument är bra att ta till på deområden där marknaden själv inte går framåt. Men vifår inte glömma bort att har miljön blivit ettförsäljningsargument, något som är positivt för före-tagen att visa upp för sina kunder. Den ideala situa-tionen är ju när aktörerna på marknaden själva tar etttillräckligt stort ansvar utan politikens inblandning.För att avgifter och skatter skall fungera somstyrmedel för miljön krävs det tydlighet - tydlighet ifråga om att syftet med skatten eller avgiften är attjust styra utvecklingen mot en bättre miljö.Problemet är att vissa av de skatter vi kallarmiljöskatter har ett annat syfte än att ge en bättremiljö. De skall ge ökade intäkter till statskassan ellerfungera som en ideologisk överföring av pengar fråndet privata till det offentliga. Bara man hävdar att detfinns miljöskäl verkar det som om man kan höjaskatterna hur som helst i . Regeringens propo-sition om skatt på avfall är ett bra exempel på detta.För det första är propositionen synnerligen komp-licerad. Den innehåller en mängd olika undantag frånreglerna om beskattning därför att dessa områdenannars skulle drabbas hårt av skatten. Detta gör attförslaget blir mycket svåröverskådligt.För det andra tycks regeringen inte ta hänsyn tillatt våra deponier runt om i landet faktiskt redanminskar. Det finns redan en rad viktiga instrumentsom verkar i positiv riktning: producentansvaret, etttidigare fattat beslut om förbud mot deponering avutsorterat brännbart avfall och ett förbud motdeponering av organiskt avfall . skallman alltså lägga på en skatt ovanpå detta. Det blir enform av politisk overkill som resultat. Syftet verkarinte vara att uppnå en bättre miljö, det verkar vara attfå ökade inkomster till staten. Skall man lokalisera destörsta miljöhoten och de största miljöproblemen ärdet inte de nya deponierna som är problemet. Det ärde gamla läckande deponierna som är de största mil-jöhoten i detta sammanhanget . Dem kommer viinte åt med det här förslaget.Fru talman! Propositionen kommer att leda till enrad olika problem som måste belysas. Ett stort pro-blem är att skatten kommer att styra avfallet till för-bränning. Detta kommer troligen att leda till en för-sämrad miljösituation. Hotet som finns om en depo-niskatt har redan styrt över avfallsströmmen motmassförbränning, och många befintliga förbrännings-anläggningar, t.ex. i , , Stockholmoch , planerar att nära nog fördubbla sin för-bränningskapacitet. Anläggningen i har t.ex.ansökt om koncessionstillstånd för att släppaut ungefär kväveoxider, svaveloxi-der, saltsyra, ammoniak, kvick-silver och dioxiner. Det är ämnen somlagras i naturen och som vi svårligen kan vilja ha merav. Till det kommer också problemen med slagg ochaska som innehåller tungmetaller och de ökade trans-porter det innebär att vi samlar våra avfallsproblemtill ett par förbränningsanläggningar.På grund av en lång livslängd hos anläggningarnapå riskerar vi att bli beroende av att produ-cera avfall till anläggningarna i den mängd som manbygger för. Denna storskalighet riskerar att låsa fastoss vid förbränningen som metod under många årframåt.Vi moderater är inte principiellt emot förbränningi alla lägen. Men det är viktigt att vi är medvetna omriskerna. Vi tycker att det är olyckligt att utskottsma-joriteten på detta sätt vill styra över avfallshantering-en till förbränning. Inte blir jag klokare på Vänster-partiet, och , som först ställersig bakom en avfallsskatt och sedan vill kompenseraför de styrande effekterna genom att införa en skattpå förbränning utöver det. Detta är i och för sig etteffektivt sätt att stärka statens budget. Men vore detinte bättre att som vi moderater yrka avslag till helaskatteförslaget? Då undviker vi de styrande effekternai fråga om avfallsförbränning.På flera ställen i landet pågår försök att utvecklas.k. biobäddar för att utvinna biogas. I propositionenmedges skatteavdrag för t.ex. kompostering och re-aktorbaserad rötning, men inte för rötning i bioceller.Framtidens bioceller kan bli ett intressant komple-ment i energipolitiken och ett bra sätt atthantera avfall, framför allt hushållsavfall. Modernabioceller har ett mycket litet läckage av lakvatten ochen god förmåga att hindra den metangas som bildasfrån att läcka ut i luften. Risken för emissioner avväxthusgaser till atmosfären är obetydlig på demoderna anläggningarna, framför allt i jämförelsemed den lustgas, dikväveoxid, som bildas vid för-bränning och som är nästan 300 gånger så farlig sommetangasen.Ser man på energiinnehållet i biobränslen jämförtmed reaktorrötning kan man säga att biocellen ärdubbelt så effektiv. Den ger ungefär 200 kubikmeterbiogas per ton, till skillnad från reaktorrötning somger biogas.Det är mycket olyckligt att framför allt socialde-mokraterna driver en mycket hårdnackad linje motbiocellerna. Kanske har man dålig insikt om biocel-lernas utveckling och förtjänster och de modernaanläggningar som finns . Men det märkliga är attalla andra partier säger ja till skatten, den skatt somdrabbar biocellerna hårt. Vissa partier har försökträdda detta genom att "stimulera användningen avdeponigas för energiutvinning".Den bästa stimulansen för biocellerna är att avslåskatten. Dessutom har man fortfarande ingen lösningpå hur stimulansen skall fungera. Man uppdrar därföråt regeringen att återkomma i frågan.Man kan således konstatera att den moderata lin-jen är en mycket bättre lösning för biocellernas fram-tid.Fru talman! Detta är några exempel på problem.Det finns många andra. Bl.a. har pekat på det skattestaket somMarietta de har pratat om här. Ris-ken finns att skatten drabbar även andra verksamhetersom finns på deponierna. Många i samhället har enmental bild av att på deponierna samlar man skräp påhöjden. En modern deponi är ett område som inne-håller mycket annat.Källsortering, sopsortering av olika slag, är enverksamhet som ofta finns på deponierna. Även dessadrabbas med det förslag om deponiskatt som ligger.Man riskerar då att tvingas flytta ut verksam-heterna till andra delar av samhället. Vi riskerar att fåen mängd olika ställen i samhället som har den härtypen av verksamhet.Jag anser att det är mycket bättre att samla alla ty-per av sådan här verksamhet på ett utrymme. Det ärmycket bättre för miljön.Andra exempel på problem är den troligen ökandeillegala deponeringen på grund av de höga kostnader-na samt ökade transporter i samband med förbränningosv.Fru talman! betänkande nr 20 le-der inte till en bättre miljö. Det leder möjligen tillökade inkomster för staten. Glöm inte bort att de somdrabbas främst är hushållen som får betala deponier-nas ökade kostnader.Fru talman! Jag ber att få yrka bifall till den mo-derata reservationen 1. 197 () re-plik:Fru talman! sade bl.a. att i miljö-politiken behöver vi använda styrmedel. Jag är osäkerpå om sade ekonomiska styrmedel,men jag tror det. fortsätter sedan medatt konstatera att vi inte skall införa skatt vare sig pådeponi eller på förbränning.Då blir min fråga: Är det och Mo-deraternas uppfattning att vi har en bra situation i dagoch att vi inte behöver vidta några åtgärder?Anf. 198 () replik:Fru talman! Ja, , ärpositiva till ekonomiska styrmedel inom miljöpoliti-ken. Som jag sade krävs en tydlighet när det gäller attden skatt vi ålägger viss typ av verksamhet ocksåskall leda till en bättre miljö.Här finns problem just med den tydligheten. Detverkar som om inte är medveten omde beslut som vi har fattat om förbud motdeponering av utsorterat brännbart avfall 2002 ochförbud mot deponering av organiskt avfall från 2005.Detta är beslut som har lett till att deponierna mins-kar. De ökar inte om man jämförmed tidigare avfallsflöden.Detta räcker, menar jag. Att lägga skatten ovanpåär ett sätt att stärka statens ekonomi och ingentingannat.Anf. 199 () re-plik:Fru talman! Jag är medveten om de förändringarsom kommer . Det finns tecken som tyderpå att ett flertal kommuner kommer att öka förbrän-ningen; även deponierna ökar. Vi kommer att underåren få en utveckling som ingen av ossönskar. Då måste vi nu gå in och vidta åtgärder.En åtgärd är att lägga en skatt på deponier. Menman måste också lägga den på förbränningen. Dettycker jag är slutsatsen av anförande.Lars talade om riskerna med att vi nu kom-mer att styra över alltmer på förbränning. Samtidigtkonstaterar han att vi inte skall göra något. Allt är brasom det är.Man medverkar alltså i själva verket till att vi fåren ökad förbränning. Det är en utveckling som vi intebara kan åse medan vi inväntar eventuella effekter aven lagstiftning som träder i kraft om flera år.Anf. 200 () replik:Fru talman! Det verkar som om har hört vad jag säger, eller kanske t.o.m. inte villhöra vad jag säger.Det är ett faktum att deponierna minskar . Det gör de på grund av redan fattade beslut, somHarald verkar inse. har vi ett ökatmedvetande i samhället.Skatten leder till förbränning. Där är vi överens.Detta är ett av huvudskälen till att vi vill avslå skat-ten. Den leder till en ökad förbränning. Där är viöverens.Det som och andra partier vill åstad-komma är att man höjer skatten på avfall och sedanmåste kompensera med förbränning. Genom att inteinföra skatt på avfall behöver vi inte hantera fråganom skatt på förbränning. Det löser sig på ett annatsätt.Jag tror att det är farligt att, som Socialdemokra-terna vill, genom skatten styra över till förbränning.Där är vi överens, men vi har olika sätt att se på justden detaljen.Anf. 201 () re-plik:Fru talman! Den redovisning som görs av för-delarna med att avstå bortser helt och hållet från atttrots att vi under en följd av år har gjort stora insatserpå våra deponier går fortfarande av det somkommer in till anläggningen just till deponi.Vi har ett problem. Vi har alltså inte kommit läng-re än att väldigt mycket fortfarande går till deponi.Det är då samhället vill sätta in skatten. Inte för attdet skall komma in mer avfall, utan för att tala om fördem som kommer med avfall att hit skall det intekomma. Man skall alltså minska avfallet.Man skall avstå från det eftersom det kostar, ochkomma på andra lösningar.Moderata samlingspartiet säger att man skall hamoderna deponier. Vad menar man med en moderndeponi som man kan ha bioceller i? En modern depo-ni har inte gaser. De bioceller ni talar om har hittillsinte i full skala visat att de har varit så bra.Reaktorbaserad rötning är däremot inte ett systemutan flera system. Det som redovisas är ett slutetsystem som ligger separat vid sidan om en deponi,och där man kan ha en modern anläggning. Det är ettmodernt sätt att ta ut gasen ur det som finns.Vad är det för fel att göra det på ett modernt sätt?Vad är det som gör det så bra att göra det i en deponi,där det blandas med andra ämnen och där man intekan hålla det rent? Där får man dessutom problemmed deponin eftersom den inte blir stabil genom attdet komprimeras. Det sker saker i deponin som göratt man får utsläpp och läckage.Varför talar om deponin som någon-ting som skulle vara så bra med biocellerna?Anf. 202 () replik:Fru talman! har redan beslutat om för-bud för viss typ av deponi. Det är i sig styrande be-slut.Våra partier skiljer sig väldigt mycket åt. IngemarJosefssons parti vill ha en ökad förbränning. Man sermed fördel förslaget att styra över till förbränning.Man försöker inte hindra den ökade förbränningen pånågot vis.Det andra som skjuter in sig påär att reaktorrötning skulle vara mycket bättre änbioceller. Det är två helt olika metoder. Med reak-torrötning kan man t.ex. inte ta hand om matavfall.Det kan man i bioceller. I biocellen kan man utvinnaungefär dubbelt så mycket gas som man kan från enreaktorrötning. Det är helt olika sätt att hantera avfall.Vad vill är ju att man skall ha möj-lighet att utveckla de här teknikerna i lugn och ro. Vihar redan fattat de beslut som krävs för att ta tag i deproblem som pekar på.Anf. 203 () re-plik:Fru talman! Vi har tagit tag i det. Det kommer inteatt finnas gas i deponier, där vill an-vända bioceller. Biocellerna är tänkta för deponier därman kan ta ut gas. De beslut har fattat byg-ger på att vi inte skall ha sådana deponier. Det skallvara fasta deponier som kan ha en grund och som kantäckas, som inte innebär problem.Biocellen är ett system. Reaktorbaserad rötning ärinte ett system utan ett begrepp för flera system. Vitalar om hur de skall utvecklas. Vi förordar alltså inteett system utan talar om en typ av slutet system. Detär vad som ligger inom begreppet. De båda är intejämförbara med varandra. Det är en missuppfattning.Det är också fel att påstå att vi skulle stimuleraförbränning. Det finns förbränning i olika samman-hang som vi har haft glädje av. Vi har tagit ut värmeoch energi. Det har samhället haft glädje av. Det kanvi inte bortse från. Det har varit ett plus i miljösam-manhang.Anf. 204 () replik:Fru talman! Det var inte miljö-och jordbruksutskottet avlämnade ett betänkande medpositiva skrivningar om biocellsutvecklingen. Där harvi helt olika uppfattningar.Med det förslag som är förökar avfallsförbränningen . Befintligaanläggningar i , , , Umeåoch på andra ställen fördubblar nära nog förbränning-en, med svåra konsekvenser för miljön. Det är viemot. Genom att hota med skatten vrider man övertill förbränning. Det är ett faktum. Där kan man kon-statera att inte har något svar.Anf. 205 ():Fru talman! Jag skall börja med att upprepa att vivill tillstyrka vår reservation nr 7. Vi vill stimulerabiobränsleanvändningen. Den är inte skattebelagd.Om man vill stimulera användning av biobränsleskall även avfallet därifrån slippa skatt. Därför har vireserverat oss.Kristdemokraterna är positiva till att det kommeren avfallsskatt. Det sade i sitt inlägg.Men förslaget är inte bra. Det viktiga är att principeninförs. Det kan öka farten när det gäller att få framalternativa avfallslösningar.Förslaget är svåröverblickbart. Det antyder rege-ringen genom sina formuleringar i propositionen. Detsäger också båda de utskott som är berörda av be-handlingen av ärendet. Det är svårt att veta vilkakonsekvenser förslaget får. Det gör att man parerarmed en stor beredskap för omprövning av olika ställ-ningstaganden. Därför kan ställaupp på förslaget. När det kommer mera kunskap ochdet visar sig hur det fungerar i verkligheten kan viompröva det.Skatten är inte någon inkomstkälla för staten utanett sätt att styra avfallsflödet och avfallshanteringen.Det är roligt att höra hur folk läser betänkandet.Vi läser samma text, men det är skillnad på vad manläser in i betänkandet. Jag menar att det finns enganska stor beredskap även för bioceller i texten.Man invänder mot att gamla tippar skall få sälja me-tangas. Det är en klimatpolitisk fråga som vi måstelösa så gott vi kan på alla håll och kanter. Därförfinns det skäl att ta vara på metangasen. Men det gårockså att bilda metangas i t.ex. bioceller i ett slutetsystem och sedan ta till vara den. Det är ett bra, ener-gitätt fordonsbränsle. Detta kan dessutom göras i litenskala. Metangasen behöver då inte transporteras läng-re vägar för att nyttjas. Därför har vi ställt oss bakomett förslag gällande deponigas. Man får se under re-sans gång hur det utfaller.Jag yrkar bifall till reservation 7.Anf. 206 () re-plik:Fru talman! Inte heller tycksvara särskilt oroliga för en ökning av förbränningen.Vilket är skälet till att är bereddaatt lägga en skatt på deponi men inte på förbränning?Anf. 207 ()replik:Fru talman! Skälet är liknande det jag nämnde,man får se vad förslaget ger för effekt. Förbränningav sopor kan man styra kraftigt kommunalt, genomplaner och tillstånd. Vi vill i första hand stimuleraanvändningen av biobränsle. Man kan även användasopor, beroende på hurdana de är. Det beror också påanläggningen. Det kan vara en bra anläggning. Förnärvarande måste det vara anläggningar i stor skalamed bra avgasrening. arbetar vi medett protokoll om tungmetallutsläpp och utsläpp avorganiska ämnen. Det finns exempel på åtgärder somdrar ned utsläppen ordentligt. Det förutsätter en sådanlösning.Man får se på utfallet. Vi har stor beredskap föromprövningar under resans gång.Anf. 208 () re-plik:Fru talman! Jag konstaterar att det förefaller fin-nas skillnader mellan partierna när det gäller den eko-logiska grundsynen, som jag sade i går i mitt anför-ande. Jag tycker mig ha fått det bekräftat, inte minstefter de här deklarationerna från kristdemokraterna.Anf. 209 ()replik:Fru talman! Jag tror inte att det är någon skillnad igrundsynen. Det är skillnad i hur man ser praktiskt påfrågan.Anf. 210 () re-plik:Fru talman! Endast en liten fråga. tar upp frågan om deponigas och säger att manmåste göra annorlunda än vad socialdemokraterna hargjort. Jag har funderat över var det kommer ifrån.Partikamraten sade i går: "Såledesskall skatt ej uttas av deponigas och lak- och renings-vatten som tas ut från en i övrigt skattepliktig anlägg-ning." Detta är en missuppfattning.Det finns ingenstans i propositionen någon tankepå att ta ut skatt när deponigas förs ut från en anlägg-ning. Det är en direkt felaktighet. Om det har vilselettkristdemokraterna är ert resonemang helt utan grund.Det finns inga sådana tankar i propositionen. Därförkanske ni kan avstå från det yrkande som fram-förts. Då borde ni rimligen gå med på vår reservation,om ni har missuppfattat frågan på det sättet.Anf. 211 ()replik:Fru talman! Där ställer vi upp på majoritetensformulering. Vi hade i första hand tänkt på tippar somär i gång, dit man för in sopor som man betalar skattför. För de gamla tipparna får man hitta en lösning iegen ordning. Jag tolkar det som att det är förknippatmed avfallshantering, sopor som man betalar skattför. Det man nyttiggör får man göra avdrag för. En-ligt förslaget kan mängden beräknas på annat sätt ängenom vägning. Det får man göra om det gäller gas.Anf. 212 () re-plik:Fru talman! När det gäller gas är inte tanken att taut någon avgift. Det förhållande ni grundar er upp-fattning på föreligger inte. Det är inte nödvändigt.Man kommer inte att ta ut någon skatt på det somlämnar anläggningen. Det har aldrig varit avsikten.Det är en total missuppfattning.Anf. 213 ()replik:Fru talman! I så fall lider hela majoriteten av denvanföreställningen. Vi ställer alltså upp på majorite-tens förslag, och jag kan inte se att det är någon fel-aktighet i det.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 12 §. )11 § Justeringar i skattereglerna vid omstruk-tureringFöredrogsSkatteutskottets betänkande 1998/99:SkU23Justeringar i skattereglerna vid omstrukturering (prop.1998/99:113)Anf. 214 ():Fru talman! betänkande nr 23 be-handlar bl.a. bestämmelserna för beskattning av kon-cerninterna omstruktureringar. Det här är ingen nyfråga för riksdagen.Den historiska bakgrunden är att regeringen den21 i en skrivelse till aviseradeatt en ny koncernregel skulle införas. I avvaktan påett konkret förslag skulle dåvarande regler inte längregälla. Sedan dröjde det ända ,dvs. , innan beslutadeom den nya lagen. Under saknades såle-des bestämmelser för hur beskattningen skulle ske närdet gäller omstruktureringar av den här typen.Trots denna utdragna tidsfrist fick den nya lagenen mycket kort giltighetstid. Redan den 19 mars1999, dvs. cirka efter det att de nya lag-bestämmelserna beslutats, kom en ny skrivelse tillriksdagen med begäran om ytterligare en stopplag-stiftning i samma ärende. Detta förfaringssätt är ab-solut inte acceptabelt.Från näringslivets sida har fram-förts att stabila spelregler är mycket viktiga för attföretagen skall kunna planera sin verksamhet överlängre tidsperioder. Utskottsmajoriteten tycker också,i likhet med vad vi anför i vår motion, att "det ärviktigt med tydliga, över tiden stabila och noggrantförberedda regler". Utskottsmajoriteten anser vidareatt den stora skattereformen var tänkt somett stabilt system, men att den borgerliga regeringen,som tillträdde 1991, gjort så många ändringar att detdärför blivit nödvändigt med korrigeringar och attden önskvärda stabiliteten därmed försvunnit. Detta,fru talman, är kvalificerat nonsens.Dagens ärende är i stället ett underbetyg dels tillmajoritetens skattetänkande, dels till förberedelsernatill lagstiftningen. Det vittnar om en bristande insiktom näringslivets villkor när man efter detatt man infört en ny lag anser att lagen måste ändrasigen och tillgriper stopplagstiftning.Hur, fru talman, skall någon företagare kunna pla-nera sin verksamhet i en sådan värld? Inte motsvararväl detta tillvägagångssätt även lågt ställda krav påtydliga, över tiden stabila och noggrant förbereddaregler?Dessutom är omstruktureringar komplicerade ope-rationer som ofta tar mycket . Det är minstsagt otillfredsställande när regelverket ändras efter såkort tid.Vi moderater anser därför att de företag som i en-lighet med aktiebolagslagens 14 kap. 24 § före den19 anmält till registreringsmyndighet inlett en fusionsprocess också skall få genomföraden i enlighet med den då gällande lagstiftningen.Detta tycker vi är både rimligt och anständigt.För övrigt anser vi att stopplagstiftning skall till-gripas mycket restriktivt och att man inte får åsido-sätta kravet på kvalificerat beslutsunderlag.Den nu aktuella lagen skulle dessutom till storadelar vara obehövlig om de förslag som Moderaternatidigare presenterat under detta rörande bl.a.företagsbeskattning och slopad dubbelbeskattning avföretagsvinster hade antagits av riksdagen.Men återigen kan vi se hur regleringsvännertrasslar in sig i en allt snårigare djungel av lagar ochförordningar - en djungel som inte ens de mest kvali-ficerade skatteexperter kan hitta rätta i. Kan inteskatteexperter inom och utom skattemyndigheternahitta rätt i den komplexa lagstiftningen, hur skall dåföretagarna hitta rätt?Fru talman! Jag yrkar bifall till reservation nr 1men står givetvis också bakom reservation nr 2.Anf. 215 ():Fru talman! betänkande nr 23 ärett tämligen svårt och krångligt ärende som skallbehandlas och som vi skall ta ställning till. Kristde-mokraterna kommer att fortsätta sin kamp för enklareregelverk. I detta sammanhang är det enkelt att insebehovet av en lagtext som är lätt att tolka och efter-följa.Jag kommer att beröra två saker i detta betänkan-de, dels ändringar i efterhand, dels betänkandetskomplexitet.Först vill jag yrka bifall till reservation nr 2 undermom. 3.Regelverket för såväl privatpersoner som för nä-ringslivet måste vara rätt formulerat redan från bör-jan. Ingen lag brådskar mer än att man hinner under-söka dess konsekvenser. Detta gäller i smått såvälsom i stort, inte minst i detta ärende.Överlåtelser av företag inom en koncern kan varanödvändigt att göra med anledning av omstrukture-ringar. Dotterföretag skall överlåtas med anledning avändrade förhållanden. Dessa transaktioner har förvär-rats eftersom beskattningen ofta varit tvingande. Dethar fått till följd att värdering av ett företag har gjortsså låg som möjligt. Som ett resultat av detta harmånga företag och koncerner utnyttjat denna modelloch därigenom minskat beskattningen.Den senaste tidens skriverier om stora företagsblygsamma vinstbeskattningar kan onekligen väckaen och annan tanke om orsaken till interna företags-överlåtelser. Jag skall inte gå in på denna debatt häroch . Men låt det vara ett exempel på behovet avtydliga spelregler och en lagtext som är tolkningsbarmed så få alternativ som möjligt - ja, egentligen påendast ett sätt, nämligen att det skulle underlätta förvåra stora företag att känna trygghet i lagstiftningenoch därmed bygga upp sin verksamhet i enlighet medsvensk lagstiftning och som en följd därav stannakvar i Sverige.Fru talman! Angående stabila skatteregler framgårdet av en med gemensam reservation attregeringen har ändrat skattelagstiftningen vid fleratillfällen . Av tidsskäl refererar jag tillde exempel som finns i vår reservation nr 2 undermom.