prot · GM0993 · 1999-05-07 00:00:00 — ärdet många som uppfattar det som en rättighet att fågöra sin värnplikt. Det är enligt min åsikt någontingsom bör kunna vara vägledande för framtiden, att ivårt arbete med en förändring av lagstiftningen kom-binera skyldighet med rättighet.Pliktverket har sänt ut direktiv till sinaregionkontor för att kunna komma till rätta med pro-blemen. Man kommer att registrera den mönstradesintresse för tjänstgöring, för att minska risken att desom vill tjänstgöra inte får göra det och tvärtom.Man kommer också att vända sig till de redan in-skrivna pliktiga som är födda och tidigare ochfråga dem om de önskar placering i utbildningsreser-ven och möjlighet till tre månaders hemvärnsutbild-ning. Denna åtgärd avser främst dem som skall börjasin grundutbildning . De kommeralltså att få vänta efter gymnasiet föregrundutbildningen. Det här kan skapa lediga utbild-ningsplatser för dem som mönstrar under de kom-mande åren och som är intresserade av att tjänstgöra.Jag ser det här initiativet som ett betydelsefulltsätt att få ett inflytande och en delaktighet bland demsom på pliktens grund skall tjänstgöra i både det mi-litära och det civila försvaret.Pliktverket har också medgett att regionkontorenkan göra en liberalare tolkning av praxis vid bedöm-ning av en totalförsvarsplikt i ett personärende. Syftetskall vara att kunna tillmötesgå den totalförsvarsplik-tiges önskemål, även om detta inte helt följer praxis,och under förutsättning att det är lämpligt i övrigt.Det kan innebära att de som är inskrivna på bristbe-fattningar måste genomföra sin plikt. Men där det kantillkomma att man är inskriven på en befattning därdet inte råder brist kan man på det sättet få en möjlig-het att påverka sin framtid.Jag är positiv till den här inriktningen. Jag kom-mer också, liksom interpellanten och , att följa hur inskrivningsförfarandet sker underden här komplicerade förändringsperioden.Jag vill sluta med att säga att jag också har möttprecis det som ni båda tar upp, nämligen att mönst-ringsförfarandet fungerar på ett mycket positivtsätt. De flesta upplever att det har varit en menings-full förrättning. Jag tror att de som väl kommer ut påförbanden ser på både tjänstgöringenoch inskrivningen som en positiv del i sina liv. Det ärmin förhoppning att det skall vara ett värde somverkligen skall ligga till grund för det svenska försva-ret och därmed det svenska samhället i den förändringvi skall genomföra tillsammans.Överläggningen var härmed avslutad.6 § Svar på interpellation 1998/99:234 om mil-jöbrigaden i BoråsAnf. 27 Försvarsminister ():Fru talman! har frågat mig vilkaåtgärder jag är beredd att vidta för att bidra till att enmiljöbrigad upprättas. Miljöbrigaden skulle ha tilluppgift att utbilda miljösoldater och utveckla en or-ganisation för miljöbekämpning i större omfattning. Iförslaget ingår att personal för miljöbrigaden skall tasut med civilplikt.Av lagen (1994:1809) om totalförsvarsplikt fram-går att totalförsvarspliktiga får skrivas in för värnplikteller civilplikt enbart för Försvarsmaktens och detcivila försvarets behov vid höjd beredskap och förFörsvarsmaktens fredstida beredskap. Således finnsett krav på att den som tas ut med plikt skall krigspla-ceras.Att utbilda totalförsvarspliktiga till fredstida mil-jöuppgifter är med dagens lagstiftning inte möjligt.Man kan alltså i fred inte bli uttagen för att tjänstgöravid exempelvis en inträffad miljökatastrof.Inom ramen för gällande räddningstjänstlag har enräddningsledare omfattande befogenheter att ta ianspråk personal och materiel från kommunala ochstatliga myndigheter. Vid ett sådant tillfälle kan ävenden som genomgår en pliktutbildning enligt nu gäl-lande bestämmelser och - förutsatt att personen harrätta kvalifikationer för uppgiften - ingå som en re-surs i hjälparbetet.När det gäller möjlighet att med plikt ta ut perso-ner för svåra påfrestningar på samhället i fred kan jagnämna att utredningen om översyn av totalför-svarspliktens tillämpning (dir. 1997:106), kalladPliktutredningen, enligt sina direktiv skall övervägaom ett pliktsystem för tjänstgöring vid svåra påfrest-ningar på samhället i fred skall införas. Utredningenskall redovisa sitt resultat senast den 1 februari 2000.Kjell Eldensjö anser det även angeläget att Sveri-ge genom s.k. miljösaneringspatruller skall ges möj-lighet att göra internationella insatser i länder medkrig och inre konflikter. gällande pliktlagstiftninggör det inte möjligt att med plikt ta ut personal föruppgifter utomlands.Möjligheten att utbilda civilpliktiga för uppgifterinom miljöskydd under höjd beredskap behandlades isamband med totalförsvarsbeslut (prop.1996/97:4, bet. 1996/97:FöU1, rskr. 1996/97:100-112). Regeringen ansåg i den propositionen att fråganborde utredas. anförde vikten av attde som tas ut till utbildning med totalförsvarspliktutbildas för totalförsvarets uppgifter vid höjd bered-skap.Mot bakgrund av vad jag ovan redovisat uppdrogregeringen regleringsbrev åt ÖCB, Över-styrelsen för civil beredskap, och att se över möjligheterna att utbilda för uppgifterinom området för miljöskydd under höjd beredskap.Myndigheterna redovisade resultatet av uppdraget ien rapport till regeringen . Rapportenhar överlämnats till Pliktutredningen.Jag och regeringen avvaktar Pliktutredningensförslag och har inte för avsikt att införa någon miljö-brigad.I samband med beredningen av regeringens pro-position (1998/99:74) Förändrad omvärld - omdanatförsvar behandlar ett par motionsyrkandenmed anknytning till den aktuella frågan. Jag har erfa-rit att avser att fatta beslut i år.Anf. 28 ():Fru talman! Jag vill tacka försvarsministern försvaret på min interpellation. Det var tyvärr inte alltföruppmuntrande för oss som arbetar för att försöka fåtill stånd en miljöbrigad eller vad man nu vill kalladet - det viktiga i det här sammanhanget är inte be-nämningen utan syftet med den.Jag vill inleda med att säga några ord om varförjag tycker att det är så angeläget att öka utbildningenför miljö- och katastrofberedskap.Under många decennier var krigshotbilden präg-lad av stormakternas strategi när det gällde maktba-lansen väst-öst, det balans, där bl.a.stora kärnvapenarsenaler på båda sidor utgjorde dethot som skulle bevara freden men som också, omnågot gick snett, skulle kunna leda till outsägligakatastrofer på alla plan.Efter Sovjetkommunismens kollaps och järnridånsfall har det påtagliga storkrigshotet snabbt minskatoch tycks just nu vara ganska litet. Däremot visar detgrymma kriget på att regionala men ändåfruktansvärda krigskatastrofer i inte bara ärett hot utan tyvärr också en realitet . Behovet avkatastrofhjälp av olika slag är mycket, mycket stort.Ser vi till miljöhoten har ju efterkrigstidens in-dustriella utveckling, framtagning av massor av nyaprodukter samt förändrade levnadsmönster, i i-världen och i , och andra faktorer lett till engigantisk miljöförstöring och uppbyggnad av latenta,kända och tyvärr också okända miljöhot, som måsteidentifieras och bekämpas och som man måste byggaupp en beredskap för.Med utgångspunkt från denna bild men också medutgångspunkt från regeringens proposition Förändradomvärld - omdanat försvar är det som jag har ställtmin interpellation till försvarsministern. Det är, somjag ser det, nödvändigt att i en förändrad värld disku-tera förutsättningarna för förstärkt beredskap ochkonkreta möjligheter att möta det stora hot som finns,oaktat att krigsrisken för är mindre än tidiga-re.I av just omdanat försvar borde det vara ettypperligt läge att gå till handling mer konkret ochutbilda styrkor som har till uppgift att vara ett försvarmot miljö- och katastrofhoten, för att kunna utgöra enberedskap för insatser i dessa sammanhang, både iSverige och i andra länder, när akuta behov uppstår.Utbildningsenheter med detta syfte skulle också kun-na bistå andra länder, t.ex. de baltiska staterna, närdet gäller miljö- och katastrofutbildning.Försvarsministern hänvisar till lagen om totalför-svarsplikt, som är så utformad att det inte är möjligtatt i fred bli uttagen för att tjänstgöra vid exempelvisen inträffad miljökatastrof. Jag menar att det finnsgoda möjligheter att lösa detta problem genom attändra lagen, givetvis på ett sätt som gör att sådantjänst bygger på frivillighet.I av omdaning av försvaret borde det varaviktigt med öppenhet när det gäller nya inslag ochnya lösningar inom ramen för totalförsvaret och attvara villig till vissa förskjutningar i riktning motinslag som är mer angelägna i än de varittidigare. Jag vill hänvisa till ett av förslagen i denaktuella försvarspropositionen, där det sägs att ett avmålen skall vara att "stärka samhällets förmåga attförebygga och hantera svåra påfrestningar på sam-hället i fred". Jag tycker att utbildandet av miljöbri-gader, katastrofbrigader eller vad man väljer att kalladet synnerligen väl passar in denna målsättning.Anf. 29 ():Fru talman! Först skulle jag vilja klargöra att jaginte stöder några tankar på försvaret som en arbets-marknadspolitisk åtgärd, så att vi skulle ha ett försvarför att hålla människor i gång om inte försvaret be-hövs. Det tror inte jag på. Jag vill klargöra det tydligt.Men jag ser inte förslaget om en miljöbrigad på detsättet.Vi är oerhört utsatta för katastrofer i det civila li-vet, t.ex. miljökatastrofer, tåg som spårar ur och andraformer av civila katastrofer. Vi bygger upp ettdata- och IT-samhälle, vi har ett kärnkraftssamhälleoch vi har en massa andra saker som gör oss oerhörtsårbara. Jag tror att det skulle finnas möjlighet attanvända militär kunskap, militär samverkan och denmilitära beredskap som kan finnas för att ta hand omjust dessa civila problem, inte minst de miljökatastro-fer som hotar i världen.Med tanke på det som händer i ochKosovo vill jag säga att där borde det vara rimligt attnu, när bombningarna stoppas, kunna gå in med enmiljöbrigad - eller kalla det gärna något annat - till-sammans med civil expertis, civil kunskap, rädd-ningstjänsten, människor som kan bygga upp en in-frastruktur och göra detta tillsammans. Jag tror påsamverkan. I alla andra sammanhang i vårt samhälletalar vi om samverkan, och jag tror att vi med olikakunskaper och olika resurser skulle kunna ha en väl-digt bra beredskap för både civila och militära kata-strofer, alltså rensning efter en militär katastrof.Jag skulle önska att ministern var lite positiv ochvågade pröva det förslag som finns i . Det är enbra grund för att just bygga upp en miljöbrigad elleren möjlighet att klara både civilt och militärt.Med tanke på skulle jag också vilja fram-hålla samarbetet med högskolan, med rädd-ningstjänsten och samarbetet med , , där man har bådemiljöforskning och en utrustning som är väl använd-bar i en sådan här utbildning. ut-bildningsplats vid , som används nationellt och som är till just för utbildning för nationellakatastrofer, tycker jag också är mycket lämplig. Detskulle vara väldigt glädjande om ministern ville hållaöppet för att åtminstone våga pröva en samverkan föratt vi skall kunna ha en beredskap både nationellt ochinternationellt.Anf. 30 ():Fru talman! Den här debatten tangerar den föregå-ende om den allmänna försvarsplikten och hur vi tarhand om våra ungdomar.I likhet med försvarsministern tror jag att det ärönskvärt med allmän försvarsplikt. Jag tror att det ärbra att vi har det här gamla beprövade systemet attalla ungdomar - har det varit alla pojkar, menjag tycker att alla flickor också skall få den möjlig-heten - vid inträdet i vuxenlivet får pröva på det här,som går utanför den vanliga skolutbildningen, förstådet här med överlevnad och känna på vad det handlarom. Jag tror att det av demokratiska och sociala skälär viktigt att ungdomar får den här möjligheten. Jagtror att det är bra för fostran och inte minst för integ-reringen i samhället. Vi har en ny situation i Sverigemed många olika invandrargrupper, och jag tror attdetta är ett sätt att träffas och mötas och gå igenomvärderingar.Ett problem i det sammanhanget är att den militä-ra volymen minskar. Den behöver kanske fyllas utmed något annat - annars riskerar många att ställasutanför den här möjligheten.Det krävs uppgifter för 40 000-50 000ungdomar, om man skall uppnå de målsättningarna.Då tror jag inte att det är möjligt att enbart satsa pådet militära försvaret. Det behövs andra saker också,som naturligtvis skall vara meningsfulla. Då ser jagdenna möjlighet som en meningsfull uppgift.Jag tycker också att vi kan dra lärdomar av detmoderna krigets dynamik, som vi nu ser t.ex. i Ko-sovo. Vad händer egentligen? Jo, vi ser att det äroerhört lätt att rasera och förstöra. Vi har en väldigtstor vapenkraft för att slå sönder samhällen, slå sön-der regioner och slå sönder strukturer. Men det ärväldigt svårt att bygga upp. Jag har inte hört någonsom har ställt frågan om vem det är som skall ta an-svar för återuppbyggnaden av Kosovo och Serbien.Skall alla smita i väg när de har gjort sitt? Här har viarbetsuppgifter som är tio gånger så stora som förstö-relseuppgiften. Jag tycker att vi måste tänka om litegrann.I dag såg jag i en stor annons från Röda korset attnio av tio av offren är civila i detta krig. Det kommeratt vara så i alla krig framöver. Det är en jättefråga.Jag menar att detta är rätt riktning att börja funde-ra i. Är det militära försvaret bara en fråga om vapen,stridsvagnar och flygplan? Andra saker är kanske nogså viktiga. Vi vet av erfarenhet att samhället är starka-re och kan hantera denna typ av överfall och liknandebättre om det finns en stark social infrastruktur.Jag tycker att den idé om en miljöbrigad som harutarbetats är bra. Den behöver inte vara knuten tillBorås. Det är inte nödvändigt, men det har råkatkomma en idé därifrån. Den verksamheten kan kan-ske fullt utbyggd ge 5 000 ungdomar en vettig uppgiftunder ungdomsåren.Anf. 31 Försvarsminister ():Fru talman! Jag vill ta upp tre punkter. Den förstapunkten har att göra med hur det svenska samhälletfungerar i händelse av en mycket stor olycka - enmycket svår påfrestning under fred. Vi har sådanaexempel. Jag tror att man ändå kan säga att systemetmed räddningsledare som kan disponera egentligenhela samhällets resurser i det stora hela har visat sigvara en bra lösning. Vi ser också att man vid t.ex.översvämningar och stora skogsbränder använder sigav militära resurser. Det är ett sätt att arbeta som viskall fortsätta med.Räddningsverket är den myndighet som leder för-beredelserna för de stora insatserna. Räddningsverkethar, efter regeringens beslut, börjat bygga upp sär-skilda regionala resurser mot kemikalieolyckor. Vihar sju mobila miljöskyddsförråd för att kunna biståde kommunala räddningstjänsterna vid allvarligakemikalieolyckor. Man kommer också att ha särskil-da koordinatörer för detta arbete. De är inriktade justmot miljöfrågor.Det är min tro att dagens system på den civila si-dan, baserat på räddningstjänsten, är en god lösning.Men vi kan förvisso använda inneliggande militäraförband under grundutbildning.När det gäller de internationella insatserna kan jagsäga att en absolut förutsättning är att dessa sker påfrivillighetens grundval. Så sker inom våra militärastyrkor - vår utlandsstyrka. Det gör att det är mycketsvårt att använda sig av ett i fred utbildat förband pålåt oss säga några hundra personer och mena att dettaär tillräckligt som bas för rekrytering av frivillig per-sonal som vill åka ut.Det är i själva verket som kangenomföra den typen av insatser på grundval av fri-villighet. Man har ett system där bl.a. personal i vårakommunala räddningstjänster - i långa styckenbrandmän - men också officerare och andra står tillförfogande för att snabbt kunna rycka in. Det är vadsom har skett när har bemannatstora lastbilar som befinner sig i . Jagmenar att det är en god konstruktion av den civilainsatsen.Slutligen vill jag säga att det finns all anledningatt begrunda det svenska samhällets motståndsförmå-ga och vår individuella motståndsvilja för den hän-delse att vi utsätts för stora katastrofer eller väpnadeangrepp. Jag anser att det har varit en stor fördel attpraktiskt taget hela den manliga befolkningen hargenomgått en värnpliktsutbildning.Mot bakgrund av det minskade behovet av värn-plikt och faktiskt också civilplikt - det gäller höjdberedskap och krig - finns det anledning att ställafrågan hur vi skall förbereda oss för att kunna leva iett land eller ett område som utsätts för väpnade an-grepp. Vi anser att det är en frågeställning som viskall gå vidare med.Anf. 32 ():Fru talman! Hur fungerar det svenska samhället?Försvarsministern säger att det är räddningstjänstensom skall utgöra stommen i katastrof- och miljöbe-kämpningarna. Naturligtvis är det så, men det uteslu-ter inte ett tillskott av unga människor som har utbil-dat sig på detta område och i samarbete med rädd-ningstjänsten skulle kunna användas i dessa samman-hang när det verkligen behövs. Det är alltså inte frå-gan om att ett miljöbrigadförband skulle vara till-räckligt. Det är i samarbete med räddningstjänstensom man skall göra dessa insatser.Jag vill precis som sägaatt det egentligen inte är frågan om att göra någontingav arbetsmarknadsskäl. Men det har redan gjortsnedskärningar av det militära försvaret, och de ned-skärningar som kommer att ske framöver kommer attmedföra en stor potential av unga människor somgärna skulle vilja utbilda sig för just humanitäratjänster.Om vi ser på siffrorna för antalet värnpliktiga iförhållande till befolkningens storlek kan vi se attstorstadsregioner som och är välförsedda. utgör av befolkningen, ochdär finns av de värnpliktiga. Enligt de uppgifterjag har fått utgör befolkningen i % av befolkning, och där finns av devärnpliktiga. Det finns alltså just i denna region - it.ex. , där idén har aktualiserats - extramånga unga människor som skulle vilja göra en sådaninsats.Sonja har redan talat lite grann om vilkaförutsättningar som finns i med färdiga anlägg-ningar för träning, osv., så jag skall inte tala ytterliga-re om det.Jag har också fått reda på att EU i en resolutionhar gett medlemsstaterna i uppdrag att inventera vilkamilitärrelaterade resurser som kan ställas till EU:soch FN:s förfogande för att man skall kunna ha enmiljöinsatsberedskap. Jag kan inte förstå annat än attBoråsprojektet skulle kunna delta i en sådan bered-skap, i så fall.När det gäller de argument som försvarsministernanger i interpellationssvaret vad beträffar nuvarandelag vill jag säga att detta naturligtvis inte är någotoöverkomligt. Mycket beror givetvis på vilken attitydsom försvarsministern själv intar och på vad för-svarsministern vill med det förslag som finns i den nuaktuella propositionen om att stärka samhällets för-måga att förebygga och hantera svåra påfrestningar ifred.I av omdaning är det viktigt att man tar till-fället i akt att se nya infallsvinklar. Det handlar om attlösa de problem som kanske är mycket värre äntidigare i och med den tekniska utveckling som vi harhaft och de hot som finns när det gäller kemikalieo-lyckor och alla möjliga andra katastrofer. Det vorebra om försvarsministern ville inta en lite mer öppenoch positiv hållning. Och det vore bra om han villestudera och ta till sig det koncept för miljö- och ka-tastrofutbildning som miljöbrigaden i har utar-betat. Om man behöver göra förändringar skall mannaturligtvis göra det, men en försöksverksamhetskulle vara bra.Tack!Anf. 33 ():Fru talman! Försvarsministern tar upp vårt arbets-sätt med räddningsledare. Jag tycker att det är ettutmärkt system. Det är inte det som jag vill ändra på.Försvarsministern säger också att vi gör detta i sam-arbete med militären. Det är på något sätt nyckeln idet hela.Som pekar på blir det allt färresom kommer att göra sin militärtjänst. Jag håller medStig om att det är viktigt att vi är mångamedborgare i landet som engagerar oss i detta medmilitärtjänsten. Det finns områden och regioner därde är få.Jag tror att ett sådant här arbete skulle kunna sti-mulera människor att känna att man i stället för attrasera ett land kan bygga upp ett land efter t.ex. ettkrig. Och när man går in direkt efter ett krig tror jagatt man behöver ha med både den militära kunskapenoch den civila kunskapen. I det avseendet tror jag attvi kan göra en stor insats.Jag tror att vi kan vara ett föredöme för andra län-der när det gäller hur man kan göra. Vi är ett föredö-me på många andra sätt. Vi är ett neutralt land och ettland som efterfrågas när fred skall förhandlas fram.Varför kan inte också vara ett land som visaratt man med militära resurser, räddningstjänstresur-ser, miljöexpertis och infrastrukturexpertis kan gå in iett land, t.ex. i Kosovo i , och bygga uppinfrastrukturen? Det handlar om att göra det lämpligtför människor att bo där på ett snabbt och effektivtsätt men också med goda kunskaper. Det skulle varaväldigt positivt att få utbilda sig också i den här spe-ciella tekniken. Det handlar alltså inte bara om ettdestruktivt krig utan också om att bygga upp ett land.Om det blir allt färre som kommer att göra sin ci-viltjänst är frågan om det kommer att finnas resurserinför framtiden, så att man kan rycka ut i sådana härsituationer. Dessutom finns ju inte riktigt den härutbildningen . Hur skulle det se ut om en del istället hade en bättre utbildning för att klara av detta?Anf. 34 ():Fru talman! Jag tror att vi kan dra många lärdomarav det som händer i Kosovo.En sak som jag tänkte på är detta med flygvapnenoch deras effektivitet. satsar vi enorma pengar påJAS. Ett enda JAS-plan motsvarar ungefär vad denhär utbildningen, som skulle ge ca 5 000 ungdomarmeningsfullt arbete, skulle kosta.En annan lärdom gäller det som försvarsministerntog upp, nämligen hur man skall skydda sig mot väp-nade angrepp. Jag tror att det är viktigt att vi funderaröver hur det ser ut framöver, vilken typ av angreppdet kan handla om.Ytterligare en lärdom gäller inre slitningar i ettsamhälle. Vi ser nu effekterna av sådana på Balkan.Olika etniska grupper ställs mot varandra bara för attde inte förstår varandra. Man begriper inte hur andraresonerar. Därför tycker jag att det är väldigt viktigtur integreringssynpunkt att vi har kvar försvarsplik-ten. Den behöver kanske inte vara lika lång som denär nu; den skulle kanske kunna vara fyra fem måna-der för alla. Sedan kan man ju bygga på med specia-listutbildningar.Jag tror inte heller att detta med lagstiftning är nå-got större hinder. Det är nog mer frågan om vad manvill. har vi ju sett exempel på att man går in ochändrar lagstiftningen på när det gällerutförsäljningen av bostadsbeståndet i . Detär i och för sig en bra lagstiftning, men det här kanalltså gå väldigt snabbt. Det behöver inte vara någotstörre hinder om man har viljan.Jag kan tänka mig att det också kan behöva finnassociala brigader . Man ser ju alla dessaflyktingströmmar. Det handlar inte bara om ;det handlar om och om platser överallt. Det ärett nytt fenomen som har dykt upp. Jag ser hellrebyggnadsbrigader eller hemvärnskompanier. Det kanfinnas andra möjligheter, men jag tror att vi måstefundera och tänka om just när det gäller den här fast-låsningen i det militära försvaret.Anf. 35 Försvarsminister ():Fru talman! nämner i sina inläggFörsvarsmaktens uppgift att stödja samhället vidsvåra påfrestningar i fred. Det är riktigt.I det underlag som arbetas fram i högkvarteretfinns denna uppgift med på en checklista. Vad kanFörsvarsmakten göra för samhället vid svåra påfrest-ningar i fred? Försvarsmakten genomför också enplanering för insatser av sådant slag, t.ex. vid radio-aktivt nedfall och översvämningar. När det gällerpropositionens och regeringens inriktning vill jagdock understryka att denna uppgift inte skall varadimensionerande för Försvarsmakten. Det dimensio-nerande gäller väpnat angrepp, möjligheterna att varainternationellt verksam och naturligtvis att hävdaterritoriet vid incidenter.När vi reducerar finanserna och anslagen till För-svarsmakten innebär det att vi för över resurser frånFörsvarsmaktens huvuduppgifter i vårt samhälle tillandra samhällsändamål. Regeringen och Centerpartietmenar att de skall gå till den sociala sektorn, omvård-nadssektorn.