prot · GN0912 · 1999-10-13 00:00:00 — Men en rejäl ekonomisk tillväxtskapar ju under alla förhållanden större möjligheteratt ta itu med obalanser och problem.Vi bör förstås erinra oss att när de svenska kur-vorna nu pekar rejält uppåt, gör de det från en be-klämmande låg nivå. När vi jämför med andraOECD-länder har ju dessvärre rutschat utföroch hasat ned till nivåer som är rent generande. Detkan nog vara klokt att ha med sig detta i bakhuvudetså att vi inte hamnar i något slags monumentalt eko-nomiskt högmod.Varje regering, och , är och kom-mer att vara beroende av den internationella kon-junkturen. Varje regering, oberoende av ideologiskfärg, kommer att försöka framställa en uppåtgåendeinternationell konjunktur som om den vore helt ochhållet nationell och en nedåtgående som om den heltoch hållet vore internationell.Nu sänks, som sagt, äntligen en del skatter. I detsamhälle där utbildning, kompetens och förkovransätts i högsätet kan inte politiker, enligt vår uppfatt-ning, fortsätta att ha så höga skatter att respekten förindividens förmåga, egen kreativitet och valfrihetknäcks och kränks. Att ta ut skatter med ena handenoch sedan med den andra fösa individen eller familjentill socialhjälpen eller låsa fast vederbörande i bi-dragsberoende är inte försvarbart. I en demokrati skainte individer och familjer omyndigförklaras, ochkollektivt förmynderi vill moderna medborgare inteveta av. Detta måste bidragssystem och skattesystemutgå ifrån.När regeringen nu talar om rättvisa och uthålligvälfärd är det ofattbart att regeringen så demonstrativtvänder ryggen åt de ekonomiskt sämst ställda pensio-närerna och åt änkorna. Att , som oftalåter ord som rättvisa hagla runtomkring sig, ställerupp på att pensionären som enbart har imånaden nu blott och bart ska erhålla några ynkakronor i påökt som det brukar heta, kan välinte uppfattas som något annat än en skam. Höj pen-sionstillskottet med åtminstone !Med den konstruktion, dvs. grundavdrag, som vikristdemokrater vill använda för att sänka skatter föralla får förstås också landets pensionärer skattesänk-ningar. Som vi vet handlar det om över en miljonmedborgare. Man kan inte bara tala om rättvisa. Manmåste också se avtrycken i budgetpropositionen.Vi förstår nog alla att regeringen, och måhändadess livförsäkrare och ,inser att värnskatten borde bort, att dubbelbeskatt-ningen borde försvinna och förmögenhetsskattenraderas ut. Men ni vågar inte. Ni har låst in er i eraegna skattepolitiska arrestlokaler. Ni har bara dristater att glänta på den lilla luckan på dörren.I Socialdemokraternas eget skattematerial kanman utläsa en viss ängslan över att skattebaser urhol-kas. Man visar i ett diagram i det egna materialet attfrån 1980 till 1997 har ca ham-nat i icke deklarerat utlandssparande. Det är ju för attgynna sparande i och för att kapitalet skastanna i , investeras i och ge jobb härsom vi vill ta bort förmögenhetsskatten. Det vill juåtskilliga socialdemokrater också om de bara hadevågat säga det.Tror inte att det finns ett sambandmellan skatt på högre inkomster och möjligheterna attge lägre inkomsttagare högre inkomster? Om GöranPersson inte tillstår ett sådant samband, varför ska dåutländska experter som arbetar i lockas medlägre skatter?Fru talman! Så länge jag har hedersuppdraget attfå yttra mig och tala i denna kammare kommer jag atttala om familjens och föräldrarnas oersättliga roll förfortsatt tillväxt och uthållig välfärd, för att nu använ-da ord och uttryck som monopoliserastill ekonomiska resonemang.Vi vet att ekonomin kan växa utan att för denskull tryggheten håller jämna steg. Vi vet att skatte-politik och bidragsnivåer spelar stor roll för välfär-dens förutsättningar, men vi vet också att välfärd ärnågot mer, något vida mer, än det som kan mätas ikronor och ören.I har alla ministrar fått kravställda på sig att inför varje beslut utröna hur beslutetpåverkar familjen.Jag vet att familjer ser olika ut. Jag har inte någonenda gång förespeglat mig själv eller velat förespeglanågon annan att går att bygga eller etable-ra. Jag vet att otillräckligheten följer oss som skug-gan. Jag har självfallet registrerat hur medier ordarom mörkermän och hur ledarskribenter varnar för enfamiljepolitik à la . Jag är överty-gad om att den dagen kommer då vi i den här kamma-ren kommer att inse att hemmen och föräldrarnamåste bli våra bästa bundsförvanter för att vi skamäkta ge välfärden det trygga innehållet.Det är inte politisk halsstarrighet som driver osskristdemokrater att ständig tala om de små nära ge-menskapernas oersättliga roll i vårt samhälle. Det ärhelt sonika erfarenheter och dagsaktuell verklighetsom entydigt visar att vi måste ge mer tid åt vårabarn, ge mer etisk vägledning för det svåraste, attleva, och ge mer uppmärksamhet och omtanke. I ettnutida modernt samhälle är valfrihet, inte minst påbarnomsorgens område, en absolut självklarhet. Mertid för barnen är vad föräldrar i regel önskar. Att dålansera den s.k. maxtaxan är ju bara att gå motvalls,talman! Jag är den första att vilja vara medom att restaurera svenskt skolväsende. Det behövs.Vem av oss blir inte förskräckt när vi läser att varfjärde pojke på högstadiet här i bär vapen,att var femte lärare blir hotad eller misshandlad, attskolor stängs av rädsla för att elever och lärare skautsättas för våld eller stängs för att salar grisats nedoch fördärvats? Men vi ska inte föreställa oss attskolan eller samhället kan bli substitut, något slagsersättning eller ställföreträdare, för hem och familj.Skolans fostrande roll har gått förlorad, men det ärverkligen inte enbart skolans fel.Auktorisera hemmen och föräldrarna! Er familje-politik möter inte dagens problem, sitter fast i ett förgånget förmyndarsamhälle. Styrinte den ekonomiska politiken genom att utarmafamiljerna! Det är att punktera välfärden.Vi kristdemokrater har i vår budgetmotion satsatpengar på rättsväsendet, och det är nödvändigt. Polis,åklagare, domstolar, kriminalvård och tull behöverstörre resurser. Att avlöva rättsväsendet är en renförlust. Ett fungerande rättsväsende är som vi alla veten förutsättning för demokratin. Men jag tror inte attaldrig så stora satsningar på rättsväsendet kan komp-lettera värdet av en trygg barndom och uppväxt. ISOU 1990:92 presenterade sittslutbetänkande Våld och brottsoffer. Där skriver man bl.a.så här:"Barnomsorg, skola och kommunala fritidsakti-viteter har kommit att ta överdelar av föräldrarnas ansvar för barnens uppfostran.Barnuppfostran har, kan man säga, professionalise-rats. Det har emellertid visat sig att varken personaleninom skolan eller barn- och ungdomsorganisationerkan ersätta föräldrarnas roll när det gäller att skapa engynnsam utveckling av de unga.Ungdomsbrottsligheten ligger på en oroväckandehög nivå. Det är därför viktigt att föräldrarna mobili-seras och att deras ansvar och betydelse för barnensutveckling lyfts fram även i lagstiftningen. Föräldrar-na är den största brottsförebyggande resurs samhällethar. "Fru talman! fick jag, efterett enkelt anförande då jag talat om konkurrensneut-ralitet, frågan vad jag hade för politiska visioner. Jaghade strukit under hur viktigt det är att svenskt nä-ringsliv får bästa tänkbara klimat och att svenskafiskare, jordbrukare, åkare osv. kan konkurrera mednorrmän, , danskar och holländare.Då ropar en i salen: Vilka är dina visioner? Hanfortsatte: Men ni politiker har ju inga visioner.Det var inget märkvärdigt svar jag gav, och jagrepeterar det inte alls för att jag tror att jag är bättrepå visioner än någon annan. Men jag skulle önska attvåra politiska insatser kunde beskrivas som insatserför att begreppet värdighet kunde skrivas över varjeenskild individs vardag. Så att den unga skolelevenslipper känna hjärtat bulta av ängslan på skolgårdeneller i korridoren. Så att invandraren slipper bli motadbort från en arbetsplats på grund av ett ovanligt efter-namn eller på grund av hudfärg och hårfärg. Så attden vårdbehövande på sjukhemmet har någon att talamed, någon som följer med ut i friska luften. Så att demånga kvinnor som fruktar och fasar för våld ochvanvett nås av trygghet och respekt. Så att den gravthandikappade eleven slipper se sin skola stängd. Såatt den psykiskt sjuke inte lämnas vind för våg närsjukhuset lagts ned. Så att entreprenören som önskarpröva sina idéer inte behöver känna sig misstänkt avtyngsta byråkrati. Otrygghet, anonymitet, utanförskapmåste trängas undan och ersättas av värdighet.Fru talman! Kanske passar det att i det här sam-manhanget ta upp en fråga som kommer att innebäraen av de största utmaningarna som vi nu kan se fram-för oss. har det blivit uppenbart för ossalla att det finns brister i vården av våra gamla ochlångvarigt sjuka. Vi vet att under de kommande 20åren kommer vi att få en minst sagt kraftig ökning avantalet gamla och därmed vård- och omsorgsbehö-vande. Självklart ska vi prioritera och göra allt för attgarantera våra äldre värdighet.Jag gör ingalunda anspråk på att sitta inne medlösningen på hur detta ska av, men jag lovar attvi kristdemokrater kommer att lägga ned myckenmöda på att vara med om att klara det, och jag villockså utmana och uppmana regeringen att ,utan låsningar men i ett öppet samtal pröva olikavägar, så att samhället är väl förberett.Klarar vi att inom ramen för nuvarande systemgarantera värdig vård? Behövs det en ny form avegenavgiftsfinansierade allmänna äldrevårdsförsäk-ringar, så att varje generation bär sina egna kostnader,eller finns det andra vägar? Jag vill betona en gångtill: Jag tror mig inte om att ha patentsvaret, menfrågan måste ligga på oss alla, och vi är pliktiga attkomma med svar i god tid.Fru talman! Bakom staplar och diagram, bakomstatistiska kurvor och sifferuppgifter finns "den lillamänniskan". När jag talar om "den lilla människan"är det ingen speciell grupp jag vill peka ut. Jag kanpeka på mig själv. Ofta, eller om man så vill, förreller senare är vi alla i den situation då omsorg, vård,hänsyn, välfärdens egentliga nerv, behövs eller öns-kas. Låt oss tillsammans - efter friska och frejdigadebatter - arbeta för det samhället.(Applåder)Anf. 24 () replik:Fru talman, åhörare och ledamöter! Ett antal par-tiledare har varit uppe - , , och - ochordet miljö har över huvud taget knappast nämnts.Jag ska kort och koncist ställa en enda fråga: Hur villAlf göra när det gäller bromerade flam-skyddsmedel? De ger cancer, de finns i modersmjöl-ken och de sprider sig i hela vårt samhälle. Det är enkemisk krigföring.Hur vill hantera den frågan? Det harmed värdighet, etik och moral att göra. Hur vill hanhandla?Anf. 25 () replik:Fru talman! Jag tackar för den enkla frågan. Jagvill ha bort dessa medel så fort som det bara praktisktgår. Jag vet dessutom att med sittinflytande i regeringen och i majoriteten bakom denpraktiskt kan ordna detta fortare än vad ens jag kan.Anf. 26 () replik:Fru talman! Ja, förhoppningsvis kan vi klara dettafortare än vad kan.Alf drev tesen att vi har världens högstaskatter. Det är klart att vi har höga skatter, inte minstberoende på att vi har ganska mycket räntor att betalapå den statsskuld som tillkom när detrådde en annan regim i vårt land. Det är väldigtmycket skattepengar som går till att betala räntornapå den statsskulden. Vi kunde ha haft mycket roligareför de pengarna än att betala räntor. Det är därför somdet är så viktigt att komma till rätta med statsskulden.De borgerliga partierna är i allra högsta grad skyl-diga till den här stora statsskulden. Ni är skyldiga tilldet höga skattetrycket, ty vi måste betala räntorna.När vi dessutom får betala mest per capita i med-lemsavgift till EU blir det naturligtvis en del skatte-pengar. Vi måste också fortfarande betala över 40miljarder kronor till militären för inköp av JAS-planoch annat som ska ställas i lagerpåsar någonstans.Visst skulle vi kunna prioritera mycket bättre. Fram-för allt skulle vi ha fått väldigt mycket mer pengaröver att kunna använda till vård, omsorg och alltmöjligt annat, om man inte hadesjabblat så fruktansvärt med statens ekonomi.Alf säger också att inte hartalat om vikten av sänkningar av skatten på arbete,men det har vi verkligen gjort. Sådana skattesänk-ningar är centrala för hela den gröna rörelsen i värl-den och naturligtvis även för i Sverige.Vi vill sänka egenavgifter och arbetsgivaravgifter ochskatten för låginkomsttagare som en del i en grönskatteväxling. Vi har tagit några små steg, och vihoppas att vi ska kunna gå fortare fram med en grönskatteväxling.Jag vill vidare säga detsamma till jag sade till . Jag tycker att det ärtråkigt att ledare t.o.m. för stora partier som inte allsär främlingsfientliga eller något sådant inte kan vänjasig av med att säga att det går bra för meninte för alla svenskar. Det vore väldigt trevligt om vikunde få bort det där snacket från den här talarstolen.I stället kunde man säga att det inte går bra för alladem som bor i vårt land.Så snart man säger det som och Svens-son nu säger känner sig nämligen väldigt många i vårtgemensamma land faktiskt kränkta. Det handlar omalla som bor i landet, oavsett om man är född här ellerinte. Jag vet att menar så, men säg detdå!Jag har ställt en fråga om etik ochmoral, men tyvärr har vi varit uppe växelvis i talar-stolen och inte fått till stånd något meningsutbyte omden. Jag ställde t.o.m. frågan en gång lite elakt närAlf inte hade rätt att replikera. Det gällerskolan och vården, och vet att jag vill taupp län.Hur kommer det sig att , såvittjag förstår utan större motstånd, hellre vill sänkaskatten i och i landstingän se till att det blir fler vuxna i skolan och fler hän-der i vården?Anf. 27 () replik:Fru talman! är den bäste luftgitar-rist som jag har sett. Instrumentet har hanju sålt till , och det är väl inlåst pånågon vind uppe i . härjar han överprecis alla områden.Helt plötsligt säger han att det är EU som kostarpengar. Vi vet ju också att EU i ögonaldrig har gett något positivt.Sedan kommer han till militären - alla begriper juatt det enklaste som finns är att lägga ned försvaret,så blir det pengar över. Men vi har ju inte militärenför att det är roligt. Vi tror att vi behöver kunna för-svara vårt land och vara med internationellt när denena konflikten efter den andra uppstår.Han dristade sig sedan att gå upp och tala om bi-ståndet och hytte mot , trots att man harnått en skammens gräns i biståndet. Detta luftgi-tarrspelande imponerar inte.Vad gäller skatten i : Är det större felatt sänka kommunalskatten, som vi vet drabbar demindre bemedlade mer än de bättre bemedlade, än att,som nu faktiskt är med om att göra,sänka den progressiva skatten?Är det bara ni som har rätt att sänka skatter? inte det i kommunerna? Har glömtatt den tidigare socialdemokratiska regeringen höjdeskatten med , tror jag det var, här i ?Och sänks skatten, men med den sänkningen är detockså så att det finns en överföring när det gällerkyrkoskatt, som gör att den sänkning som man be-stämt sig för nu är på . Hetsa gärna mot densänkningen också, men iaktta vilka sats-ningar kommunen gör på skola, äldreomsorg ochkultur.Anf. 28 () replik:Fru talman! Eftersom inte hörsam-made min inbjudan till samtal vid förra omgången villjag nu bara ta tillfället i akt och ställa frågan: Serkristdemokraterna att det finns en manlig maktstruk-tur i vårt samhälle som förtrycker och diskriminerarkvinnor? Om svaret på den frågan är ja, vad vill ni dågöra åt det?Anf. 29 () replik:Fru talman! Jag tycker att det är så hedersamt attmakthavaren, som med all rätt blevkallad av , ställer de här frågorna. Detvore kanske mera intressant att höra vad ni har be-stämt er för att göra åt det hela.Det är klart att det finns en struktur som förtryckerkvinnor. Det gör det. Och ofta är män med i dem.Men att göra detta till något kollektivt à la MargaretaWinberg och andra tycker jag är rent nonsens. Väl-digt ofta är det ju droger och sådant som spelar in närvåldet kommer fram och används bakom den stängdadörren, och där tror jag att det finns fantastiskt myck-et att göra.Sedan är jag den första att tillstå att kvinnor harhållits nere när det gäller lönenivåer och när det gällermöjligheter att ta sig fram i samhället, men någotslags hetskampanj, som jag tycker man märker frånen del håll , tror jag inte främjar denjämställdhet som vi väl alla, hoppas jag, ivrar för.Jag är helt övertygad om att det handlar väldigtmycket om mentalitet, dvs. om inställning, och intebara om fagra ord. Väldigt ofta hör man människortala elegant om jämställdhet och respekt för kvinnanför att sedan, sekunderna efteråt, enbart tala om kvin-nan som ett könsobjekt. Till den skaran vill inte jagsälla mig, som ser så billigt på det här med jämställd-hetstänkande.Anf. 30 () replik:Fru talman! Min enkla fråga till var:Vad vill göra? Hur vill man an-vända det politiska verktyget för att öka kvinnorsmakt och inflytande i det offentliga livet och i denprivata sektorn?Anf. 31 () replik:Fru talman! Vi vill inte använda något slags pla-nekonomiskt tänkande eller något slags diktat medlagstiftning. Vi vill göra allt vad vi kan med opini-onsbildning och också verka i de sammanhang där vihar möjlighet att påverka nomineringar.Anf. 32 ():Fru talman! gör som vanligt så atthan trivialiserar och förenklar, nästan fördummar,miljödebatten när han slänger ur sig frågor av det slaghan gjorde tidigare till : Vad tänker dugöra med bromerade flamskyddsmedel? Om BirgerSchlaug ska driva en miljödebatt måste den ske på ettlite seriösare sätt.Det är så, fru talman, att bromerade flamskydds-medel är ett problem i miljösammanhang. De stökartill det, därför att de läggs i avloppsslammet påsvenska åkrar. Skälet till att de gör det är att de finns ielektronikprodukter av många olika slag och att rege-ringen genom försumlighet har förhalat Krets-loppsdelegationens förslag på det här området. Därförblir svenska åkrar förgiftade med bromeradeflamskyddsmedel. Det är den ena sidan av myntet.Den andra sidan av myntet är att i det här av-loppsslammet finns mycket nyttigt material, bl.a.fosfor, som är nödvändigt om vi ska ha någontingsom växer och frodas, bokstavligt talat. Det är detsamlade paketet, , som man måstegöra någonting åt. Vi i har i vårt miljö-arbete föreslagit att lyfta upp den här frågan till en avde absolut viktigaste i miljöarbetet de kommandeåren: Se till att klara ut fosfortillgången i näringsked-jan!Det måste till en överenskommelse på ett annatsätt än de vi har . Det finns en slamöverens-kommelse som måste brytas. Vi måste få fosforn attåtervända till jordbruket. Det är inte klokt att lägga utdessa gifter som vi lägger ut växtnärings-medel. Det här är en stridsfråga i många kommuner.Det är en fråga som inte har det utrymme ännu i mil-jödebatten som den förtjänar.Vi har ett antal förslag om detta, , ivår motion till . Det går att prövamiljöengagemanget på annat sätt än med trivialafrågor i debatten. Var med om våra förslag på det härområdet, så kan det komma in något av en seriösanstrykning också i miljöarbete.Skälet till att de här frågorna är viktiga är natur-ligtvis att de är en del av omsorgen om den globalamiljön. Jag hörde tidigare när citeradeen svensk författare. Jag skulle kunna ta en annan ochsäga att sade att det är ont om jord-klot. För några nätter sedan blev vi på det gemen-samma jordklotet 6 miljarder människor som skasamsas i integration, ekonomisk tillväxt och socialutveckling och möjliggöra fred, demokratioch kulturella framsteg.Det här kommer att ställa oss inför ödesfrågor avallvarlig karaktär. Det kommer att ställa oss införfrågor som hänger samman med belastningen påmiljön. Det är tveklöst så att det behövs ett starkareinternationellt politiskt, ekonomiskt och etiskt ram-verk som prioriterar både ekonomisk och mänskligutveckling.Nu är det så att det är de rika länderna som harmakten i de stora ekonomiska organisationerna somWTO, osv. ; det är länderna som har tillgång till en växande infor-mationsteknologi, och det är de rika länderna somkan ta patent på biologisk mångfald i utvecklingslän-derna för att använda den bl.a. i medicinsk utveck-ling. Man kan enkelt se att den ekonomiska och poli-tiska makten är ojämnt fördelad.Vi måste ändra på det, och ett sätt att ändra pådetta är att ge möjlighet för de fattigare länderna attgöra sig hörda och att kunna använda sina ekonomis-ka och mänskliga resurser för utveckling.Ett instrument för detta är naturligtvis biståndettill de fattiga länderna. Det är ett uttryck för solidari-tet och rättvisa. Detta bistånd måste syfta till attstödja de fattiga ländernas egna ansträngningar attförändra sina samhällen. Biståndet måste i hög gradbygga på ömsesidiga åtaganden och likvärdiga vill-kor. Stödet måste innebära att människor och länderges möjlighet att själva förändra sin situation. Det ärdärför, fru talman - och detta säger jag särskilt tydligttill och - vi anserdet angeläget att nu höja biståndet och att sträva efteratt inom och under utgiftstaket nå biståndsmålet på1 % av BNI, och detta stegvis med början det kom-mande budgetåret. Så prioriterar vi i Centerpartietinom de ekonomiska ramarna.För går det bra, fru talman. Arbetslöshe-ten minskar, sysselsättningen stiger och tillväxten ärgod. Vi i var med och tog ett betydandeoch viktigt ansvar för att skapa förutsättningarna förde goda tider som råder. Vi är stolta över det, överatt den saneringen var möjlig att genomföra. Om viinte hade kommit till rätta med de ekonomiska oba-lanserna hade förutsättningarna för en trygg hushålls-ekonomi varit betydligt sämre. Det är den ökadetrygghet som visar sig i att många har en stark fram-tidstro och att efterfrågan på varor och tjänster ökar.Man vet inte vilket språkbruk man får använda förMiljöpartiets språkrör, men jag vågar ändå säga attdet inte är alla människor i som är med i denhär utvecklingen, den här köpfesten. Regeringenväljer nämligen att grunda sina bedömningar på hurdet går för på ett genomsnittligt riksperspek-tiv. Tyvärr säger ett sådant perspektiv inte hela san-ningen om hur det går för - det somomväxlande består av stora och små städer samman-bundna av en landsbygd. Riksgenomsnittet sägeringenting om verkligheten i ett sådant Sverige.Regeringens perspektiv säger därför ingenting omatt går i otakt, om att ekonomin både växeroch står och stampar eller krymper eller om att efter-frågan på arbetskraft är både stark och ytterligt svag.Det säger inte heller någonting om hur svårt det är förde drygt 80 000 människor som varit inskrivna påarbetsförmedlingarna . De här männi-skorna, var femte arbetslös, har fastnat i en rundgångmellan kortvariga jobb, a-kasseperioder och olikaåtgärder. De flesta är äldre med låg utbildning, och deär flest i regioner där högkonjunkturen fortfarande ären alldeles okänd företeelse, fru talman.Vår ekonomi i , vår syn på och våranalys av den ekonomiska utvecklingen, skiljer sigförstås från regeringens. Vi anser inte att regeringenutnyttjar den internationella uppgången fullt ut. Jagskulle kunna säga att det inte var för det politiskaarbete som regeringen nu bedriver tillsammans medVänsterpartiet och som vi i Centerpartietvar med och sanerade svensk ekonomi. Att verkligengöra någonting åt och att utnyttja den internationellauppgången skulle också vara att rätta till de underlig-gande problem som finns i svensk ekonomi.Statsfinanserna är möjligen i ordning. Ja, men detfinns ekonomiska fundament i som inte är iordning. Regeringen ger rådet till attde ska säkerställa en hållbar återhämtning och att omde gör det måste de fortsätta reformarbetet även viden gynnsammare ekonomisk utveckling. Det är syndatt regeringen inte själv följer det råd som den ger tillandra. Det är nämligen när ekonomin är god som manska göra förnyelse, men det verkar som om regering-en inte klarar det, varken internt eller - förstås - till-sammans med och . Till-sammans cementerar man ju de strukturer som ärdagens.Jag ska nämna två strukturförändringar som skullevara givande.En alarmerande situation gäller sjukförsäkrings-kostnaderna, som skenar som rehabilite-ringsinsatserna minskar. Jag menar att det behövs enpåtaglig satsning för rehabilitering.