prot · GN0937 · 1999-12-01 00:00:00 — Jag tyckermig bara vid olika tillfällen både tidigare i justitieut-skottet och i ha sett problemmed avgöranden där stora delar av intedeltar i beslutet, trots att man faktiskt stöder storadelar av utgifterna, exempelvis inom utgiftsområde 1.Jag övergår så, fru talman, till . Det finns i särskilda yttrande vadgäller utgiftsexpansion en formu-lering av följande lydelse: "Den nuvarande regering-ens politiserande ambitioner har enligt vår meningvarit för stora." Skulle man kunna få några exempelpå vad som egentligen menas med detta?Anf. 14 () re-plik:Fru talman! Det framgår av ett antal tidningsar-tiklar om hur mängden politiskt sakkunniga i Rege-ringskansliet har ökat. Jag har inte några färskasiffror, men man har jämfört med hur det har varittidigare år och sett att antalet politiskt sakkunniga harökat väldigt kraftigt.Anf. 15 () replik:Fru talman! Det är möjligt att det finns flerpolitiskt sakkunniga än tidigare, men frågan är vilkeneller vilka regeringar som man då jämför med. Jämförman med tidigare socialdemokratiska regeringar ellermed de borgerliga regeringar som vi har haft? Det ärväl också en intressant frågeställning.Jag har även läst tidningsartiklar om att det fannsförfärligt många politiskt sakkunniga under de bor-gerliga regeringsåren. Jag vet inte riktigt om politise-rande ambitioner uttrycks i antalet politiskt sakkunni-ga. För min del känns det något artfrämmande attkritisera regeringen för att den är politisk. Regeringenär faktiskt i grunden politisk, och jag tycker därför attden här formuleringen är lite poänglös.Anf. 16 CARLINGE WISBERG (v):Fru talman! Utöver det som vi har debatte-rat i det här ärendet har vi inom detta utgiftsområdeockså att ta ställning till våra förutsättningar att arbetaoch verka som ledamöter. Jag har väckt en motion omdetta, som är uppe till behandling.Fru talman! Det är min uppfattning som förtroen-devald att det är av yttersta vikt att vi här så långt sommöjligt ska leva under samma förhållanden som mer-parten av befolkningen. Detta innebär bl.a. att vi inteska tillförsäkra oss förmåner som inte kommer allatill del. Jag finner att det skulle vara naturligt om denförmån som tas upp i motionen avskaffades, eftersomden inte kommer alla i samhället till del. Det gällerframför allt de grupper som drabbades mycket hårt avden höjning av högkostnadsskyddet som riksdagenbeslutade om under våren.Som motiv för avslaget tar utskottet avstamp i etträttviseresonemang som jag tycker är haltande. Mangör också en jämförelse med de anställda i riksdagen.Ute i samhället finns det vissa grupper som för-handlingsvägen fått den här typen av förmåner i sinaavtal. är det förenat med att man inom ramenför löneförhandlingarna har avstått s.k. löneutrymmeför att finansiera en sådan här sak. Jag tror inte att dethar varit fallet när vi har fått vår förmån.Det finns andra former för att underlätta finansie-ringen av en sådan här kostnad ute i arbetslivet. Manbildar inom företag och koncerner s.k. medicinfonderoch finansierar genom en månatlig avgift kollektivtsubventioner för medicinkostnader. Den här kostna-den blir då i regel x kronor . I det företagdär jag själv jobbade hade vi en kost-nad om nästan för medicinfondenoch fick genom den kostnadstäckning för våra utgif-ter.Jag har inte heller någon förståelse för det reso-nemang som här förs om att det skulle finnas praktis-ka hinder mot en särbehandling av ledamöter ochanställda. Det kan knappast vara någon praktisk svå-righet att plocka bort den här typen av förmån för osssom förtroendevalda men behålla den för våra an-ställda.Vidare sägs i texten att: "Utbetald ersättning förläkarbesök etc. är skattepliktig om vården har givitsinom offentligt finansierad sjukvård. Utbetald ersätt-ning för läkemedel är också skattepliktig", står dethär. Och det är ju så sant som det är sagt. Men ävenom ersättningen är skattepliktig utgår det ändå en vissform av subvention, och den subventionen tycker jagatt det är felaktigt att ha kvar för oss som förtroende-valda.Med detta, fru talman, yrkar jag bifall till motionK269.Anf. 17 () replik:Fru talman! Det här ska bli en mycket kort replik.Jag yrkar bara avslag på den nämnda motionen.Anf. 18 ():Fru talman! I en motion har och jagpåtalat behovet av ett särskilt presstöd till tidningenSamefolket. Utskottet har inte gett oss sitt stöd, utanhänvisar till att de regler för presstöd som finns ocksågäller samernas tidning och att man först bör prövaden möjligheten innan någon särskild insats görs justför tidningen . Det är en linje somPresstödsnämnden också pekar på.För att erhålla presstöd enligt nuvarande förord-ning måste då nuvarande månadsutgivning för tid-ningen Samefolket vidgas till en endagstidning medveckovis utgivning. En sådan förändring kräver yt-terligare tillgång till ekonomiska resurser, särskilt iinitieringsskedet innan eventuellt ordinarie presstödbeviljas.Under lång tid har uttalat sitt stöd församerna som urbefolkning och även påtagit sig an-svar för att den samiska kulturen ska kunna bevarasoch utvecklas. Ett led i detta är bl.a. Sametingetsinrättande. I och med tillkomst har beho-vet av en bredare plattform för den samiska samhälls-debatten också gjort sig gällande. En månadstidningmed begränsat utrymme är inte tillräckligt för att geden samiska befolkningen den samhällsservice denbör kunna få. som det samiska informa-tionsbehovet vuxit snabbare än någonsin har intemotsvarande ökade resurser tillförts. Tvärtom harman tvingats reducera verksamheten. För närvarandefinns ett hot om att även redaktionen måste reducerastill hälften, dvs. till en enda person. Detta är ur demo-kratisk synvinkel inte godtagbart. Tidningen är den enda samiska pressrösten i Sverige.Ett särskilt samiskt stöd är väl motiverat. Detskulle kunna ske som ett introduktionsstöd för attsenare ingå i den ordinarie förordningen, eller som iNorge, där man har ett särskilt samiskt presstöd. Frånår 1997 gäller i nya bestämmelser som i daggaranterar ca till den samiska pres-sen. Upplagekravet ligger på 750 exemplar, medan vii kräver 2 000 exemplar i genomsnitt.Varför skulle vi inte kunna ställa upp med ett sär-skilt stöd till samisk press i underläge när särskildainsatser tidigare gjorts bl.a. för samisk slöjd och tea-ter? Verkligheten är den att utan ett särskilt samisktpresstöd i någon form kan inte den samiska pressenfullödigt utföra sin viktiga samhällsuppgift att grans-ka, kommentera och debattera.Fru talman! Jag har här bara ytterligare velat påvi-sa behovet av insatser för att rädda och utveckla möj-ligheterna för tidningen , men eftersomutskottet inte är berett att stödja någon särskild insatsi nuläget kan tidningen naturligtvis pröva möjlighe-terna med nuvarande presstödsregler, kanske arbetavidare med nya infallsvinklar och återkomma i ettsenare skede i någon form.Fru talman! Att här nu lägga något yrkande är intespeciellt fruktbart, så jag får återkomma i den härfrågan på något annat sätt vid ett senare tillfälle.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 14 §. )7 § Anslagen till och betänkande 1999/2000:SkU1Anslagen till och (prop. 1999/2000:1 delvis)Anf. 19 ():Fru talman! Med anledning av skatteutskottetsbetänkande nr 1 om och Tullver-ket kommer jag att ta upp ett par punkter som främströr tullens verksamhet.Den första punkten är tulltilläggen. Där utgår vifrån att den översyn som görs av reg-lerna om tulltillägg verkligen blir klar som beräknatnästa år. Moderata samlingspartiet har under en rad årmotionerat om att ta bort de orimliga påföljder somtulltilläggen utgör, särskilt i de fall där bestraffningeninte står i rimlig proportion till de förseelser det rörsig om. Inlämningsfristen är kort, och reglerna ärmånga gånger snåriga, inte minst för småföretagen.Den ökade betydelsen för utrikeshandeln gör detdärför synnerligen angeläget att den utredning somser över frågorna om tulltillägg kommer med en för-bättring i det här avseendet.Den andra punkten som vi vill ta upp gäller detförenklingsarbete som tullen förtjänstfulltdriver. Det innebär att man arbetar med att förenklareglerna för tullfrågor både inom och inomEU. Att det är nödvändigt att förenkla tullreglernavisar bl.a. en undersökning som ochTullverket gjort. I undersökningen uppskattar man attde svenska företagen betalar ungefär 2 ½ mil-jard kronor för olika tullprocedurer. Det gäl-ler då alltså de administrativa kostnaderna exklusivetull och indirekta skatter.Tullen bör enligt vår mening därför göra en full-ständig genomgång av tullordningen och anpassatillämpningen mer företagstillvänt. Vi anser t.ex. atten möjlighet till periodiska tulldeklarationer ska ge-nomföras. Det bör också gå att relativt långtgåendedelegera tullklareringen till företagen. Detta skaparmöjligheter till mer företagsinterna lösningar förtullklarering. Över huvud taget anser vi att i avvaktanpå att förenklas bör undvika enmer långtgående anpassning av de nationella tullreg-lerna än nödvändigt.Den tredje punkten som jag vill ta upp här i daggäller anslaget till tullen. Moderata samlingspartietvill ge ett extra anslag om per årtill tullen, men eftersom de ekonomiska ramarnaredan har avgjorts tidigare här i kammaren redogör viför våra synpunkter i ett särskilt yttrande till skatteut-skottets betänkande. Bakgrunden till vårt särskildayttrande är att tullens högt prioriterade uppgift attstoppa smugglingen, inte minst av narkotika, tobakoch alkohol, ju utsätts för allt större utmaningar. Detär flera omständigheter nu som gör att detta arbetekommer att kräva mycket stora insatser, kanske ännustörre insatser . Inte minst kommer nyakrav på tullen genom att byggs utoch att börjar användas. Tullens beslagoch effektivitet ökar ju ständigt, men det finns ändåanledning att inom rimliga begränsningar göra alltsom står i vår makt för att ytterligare försvåra försmugglarna.Utvecklingen har gått så långt att hanteringen ochförsäljningen av smugglade cigaretter och sprit är såutbredd att även personer som vanligtvis inte skullebefatta sig med kriminella ligor gör det i detta sam-manhang. Den stora faran ligger i att tröskeln tillannan kriminell verksamhet lätt blir lägre om manredan varit ett led i t.ex. cigarettsmuggling.Allt tyder på att den absoluta majoriteten av de ci-garetter som tas i beslag kommer från den organise-rade smugglingsverksamheten. Enligt uppgifter frånen undersökning om cigarettsmuggling skulle mangenom riktade insatser mot den tilltagande organise-rade cigarettsmugglingen kunna eliminera stora delarav den. Vi tycker att det vore värt ett försök genomatt ge ett extra anslag om . Visser-ligen är möjligheten för staten att minska den illegalahandeln med bl.a. cigaretter genom priskonkurrensmycket goda, men det finns skäl att även bekämpaden illegala marknaden genom ökad kontroll. Dennuvarande sannolika kontrollnivån beräknas liggakring , dvs. beslagtas.En av kostnaderna vid ett beslag för den krimi-nelle grossisten är att hans nätverk för distributionskakas genom att riskerna för att bli upptäckt förpersonerna där ökar. Vi tror därför att en ökning avsannolikheten att bli upptäckt kommer att medföra attriskerna uppväger vinsterna för många av aktörerna.Fakta är att har situationen vadgäller cigarettsmugglingen till förändratsdramatiskt. Skälen till den här utvecklingen är bl.a. dekraftiga prisskillnaderna mot omvärlden.Ett paket cigaretter kostar i våra närområden, somPolen och , mot nästan iSverige. En annan orsak är att den illegala marknadennu börjar få ordning på sina nätverk för distribution,marknadsföring och försäljning. En hel del personer idessa nätverk finns ute på vanliga arbetsplatser ochute i vissa bostadsområden. I regel handlar det ommänniskor som knäcker extra på den illegala markna-den.De resurser tullen förfogar över för detta arbete ärför närvarande i storleksordningen 30 miljoner kronorper år och 60 årsarbetskrafter. Genom att öka kon-trollresurserna med förefaller detmöjligt att fördubbla kontrollsannolikheten. Resur-stillskottet kommer också att ge möjlighet att ingripamot de större detaljisterna. Kostnaden utgör samtidigtendast en tiondel av det skattebortfall som den ille-gala konsumtionen genererar.Mot bakgrund av dessa förhållanden vill Mode-rata samlingspartiet öka anslaget till med50 för ökade kontrollinsatser riktademot cigarettsmugglingen.Fru talman! För att vinna tid yrkar jag bifall baratill vår reservation nr 1 under mom. 3, men jag stårnaturligtvis bakom övriga reservatio-ner.Anf. 20 ():Fru talman! Betänkandet handlar om anslag tillSkatteförvaltningen och . Men det handlarockså om lite andra saker, bl.a. om gränssamarbetet,som också jag tänker uppehålla mig lite grann vid.Först ska jag tala om anslagen till Skatteförvalt-ningen och . Båda dessa förvaltningar harjobbat med neddragningar, besparingar och ett ganskastort förändringsarbete . Det har na-turligtvis påverkat verksamheten.Det kan man också se om man läser årsredovisning. Där beskriver man sin verk-samhet. Kontrollverksamheten, t.ex. urvalsrevisionen,har tyvärr minskat medan den s.k. löpande ärende-hanteringen har ökat. Till viss del anser man att detberor på minskade resurser. Det beror också på ettökat arbete med införandet av det nya skattekontot.Man har från sida också gett uten rapport som heter Skattefel och skattefusk. Därbefäster man vad vi redan vet, nämligen hur viktigtdet är med det preventiva arbetet. Den preventivaeffekten av arbete med att skapa en rättvis skatt ochatt också kunna ha en kontrollverksamhet som liggerpå en rimlig nivå är viktig.Man har också slagit fast att både allmänhetensoch företagens tilltro till myndigheten tyvärr inte ärriktigt tillfredsställande i detta avseende. Jag tar uppdessa saker eftersom det är viktiga signaler till osspolitiker.Den här frågan var också föremål för diskussionhär i kammaren . Vi tog då upp skri-velsen från revisorer i dessa frågor. Manhade bl.a. pekat på besparingarnas inverkan just påkontrollverksamheten.Riksskatteverkets egen bedömning av behovet avresurstillskott är att man behöver ettytterligare tillskott av för att,som man säger, kunna upprätthålla en nivå som gåratt jämföra med nivå. Jag och mitt partitycker att det är en mycket rimlig begäran. Det finnsockså skrivningar i budgetpropositionen om dettasom jag tolkar som positiva.Tullens prioritering av narkotikakontrollen ocharbetet med att motverka illegal införsel av tobak ochalkohol fortsätter. Jag tycker att man gör det arbetetpå ett bra och klokt sätt. har en reser-vation om effektivare bekämpning av smuggling. Vianser att man bör kunna bilda en särskild samver-kansgrupp som har till syfte att utveckla arbetsmeto-der för att minska smugglingen och försäljningen avillegal tobak. Samverkansgruppen ska nationellt om-fatta och Rikspolisstyrelsen.Jag har skrivit en motion angående gränssamar-betet mellan och . Den motionen be-handlas också i betänkandet. Jag har ganska mångaerfarenheter från mitt eget hemlän somgränsar till . Vi har haft en relativt högarbetslöshet, och den norska arbetsmarknaden harvarit en viktig alternativ arbetsmarknad. Man har dåuppmärksammat att det har funnits en hel del krångeli samband med att ta arbete på andra sidan gränsen.När det gäller skattedelen skiljer man på s.k.gränspendlare och gränsgångare. Gränsgångare är densom bor i en kommun som gränsar till riksgränsenoch jobbar i en kommun på andra sidan ,som också gränsar till samma riksgräns. Är du intedet är du alltså en gränspendlare. Bara detta gör i många avseenden har svårt att få den skattskyl-dige att förstå varför människor be-handlas på olika sätt. Varför betalar t.ex. gränsgånga-ren skatt i plus en trygdeavgift i me-dan gränspendlaren skattas i ?Det är inte bara på skatteområdet det är olika reg-ler. Det gäller också t.ex. sjukförsäkring. Du är mertrygg om du är norsk och jobbar i än i denmotsatta situationen. Det finns också väldigt kompli-cerade tullregler. Om du t.ex. använder en svenskre-gistrerad bil och är gränspendlare finns många komp-licerade begränsningsregler. De gör att det mångagånger kan bli väldigt dyrt att som gränspendlarearbeta i t.ex. , som det gäller i det här fallet. Ärdu däremot en gränsgångare gäller inte de reglernaunder vissa förutsättningar.Fru talman! Jag har gott och väl använt min talar-tid. Jag vill avsluta med att yrka bifall till reserva-tion 6.Anf. 21 ():Fru talman! budgetalternativför utgiftsområde 3 tillför 200miljoner och 80 miljoner mer än vad somföreslås i budgetpropositionen för år 2000.Kristdemokraterna vill öka anslaget till skatte-myndigheterna med 200 miljoner för en förstärktskattekontroll och till tullen med 80 miljoner för enförstärkt gränskontroll.Den förstärkta skattekontrollen ska inriktas på attupptäcka och beivra den ekonomiska brottsligheten,som undandrar medborgarna 75-100 miljarderkronor . Det handlar om brott mot den lagstift-ning som ska gälla lika för alla svenska medborgare.Vi vill också se på tullens arbete och budget som:En gräns - en myndighet. Ansvar och uppgifter inomgränskontrollen måste vara föremål för en flexibilitetoch fördelas pragmatiskt mellan tullen, kustbevak-ningen och polisen. Vi ser detta som en kärnpunkt fören effektivare gränskontroll.Fru talman! Beträffande tulltilläggen vill kristde-mokraterna hävda att de drabbar företagen på ettsådant sätt att det inte står i rimlig proportion till denförseelse det rör sig om. Tulldeklarationer upprättasofta under tidspress, och felen görs nästan uteslutandeutan uppsåt. Inlämningsfristen är alldelesför kort, enligt vår uppfattning. Vi föreslår därför attdenna sanktion avskaffas år 2000.Fru talman! Tullens regelverk har genom EU-harmoniseringen blivit ännu mer komplext, och det ärnegativt för både företag och tullen.Kristdemokraterna anser att tullprocedurerna börförenklas så att småföretagen normalt kan klara sintullhantering på egen hand. bör i avvaktan påen förenkling av undvika att gå längre isin anpassning av svenska regler än vad EG-rättenkräver.Kristdemokraterna anser att tullens målsättningom förenkling verkligen måste få ett genomslag.Tullen bör enligt vår mening göra en fullständig ge-nomgång av tullordningen och anpassa tillämpningenmer företagsvänligt. Genom periodiska tulldeklara-tioner skulle kostnaderna kunna sänkas för bådemyndigheter och företag utan att uppbörden och kon-trollen därmed skulle försämras.Fru talman! Utöver näringslivets behov av enklaoch effektiva tullrutiner är den allra viktigaste upp-giften för tullen att upprätthålla en effektiv bekämp-ning av smugglingen.Kampen mot den organiserade brottsligheten är avcentral betydelse för att inom EU förverkliga ett om-råde av frihet, säkerhet och rättvisa.Kristdemokraterna är positiva till Schengen-samarbetet, men vi anser att en avveckling av de inregränserna kräver en förstärkning av tullen för atthejda den illegala handeln med narkotika, alkohol ochtobak. Smugglingen av narkotika, sprit och cigaretterhar ökat mycket kraftigt ochleder till ökat missbruk bland allt yngre människor.Tullen måste få tillgång till en adekvat utrustning föratt komma till rätta med smugglingen.Fru talman! För tids vinnande yrkar jag bifall en-dast till reservation nr 5, men vi står naturligtvis bak-om våra övriga reservationer.Anf. 22 ():Fru talman! I det här betänkandet behandlas an-slagen till skatteförvaltningen och . Det ärur många aspekter mycket viktiga verksamheter.Dels är det så att båda dessa verksamheter - isynnerhet skatteförvaltningens arbete - utgör grundenför att vi ska kunna finansiera den gemensamma,offentliga verksamheten, dvs. våra gemensammanyttigheter och angelägenheter. Dels är det viktigt attalla medborgare som berörs av verksamheten be-handlas på ett likartat sätt. Verksamheten ska bedri-vas med höga krav på rättssäkerhet. Dels är det ocksåså - och det gäller framför allt på tullens område - attverksamheten ska minimera möjligheterna för krimi-nell verksamhet att bedriva direkt hälsofarlig verk-samhet, t.ex. smuggling av narkotika, av tobak och avalkohol.Av detta följer att det är viktigt att dessa verksam-heter har tillräckliga resurser för att bedriva sitt arbe-te, men det är också viktigt att arbetet bedrivs medhöga krav på effektivitet och resursutnyttjande. Häriligger en konflikt mellan å ena sidan resurstilldelningoch å andra sidan hur dessa resurser används på ef-fektivast möjliga sätt. Var den optimala gränsen gårär naturligtvis omöjligt att helt säkert ange. Klart ärdock att det inte finns något automatiskt, självklartsamband mellan högre resurstilldelning och effektiva-re verksamhet.Jag delar utskottets samlade bedömning att effek-tivisering av skattekontroll och gränskontroll i förstahand ska åstadkommas genom bättre styrning, ratio-naliseringar och organisationsförändringar, och integenom ökade anslag.Det är för övrigt ett synsätt som genomsyrar vårgenerella syn på offentlig administration och byrå-krati. Vi har inför höstens budgetbehandling noteratatt den statliga administrationens kostnader ökarmycket påtagligt och på ett för oss oroväckande sätt.Vi anser att den offentliga administrationen generelltsett bör hållas i strama tyglar för att på det sättet fåpengar över till den offentliga, välfärdsskapandekärnverksamheten. Vi har därför i vårt budgetalterna-tiv föreslagit en genomgripande och omfattande ge-nomlysning av och prioritering inom den statligaadministrationen och i avvaktan härpå ett moratoriumsom i förhållande till föregående år innebär oföränd-rade kostnader.Det innebär minskade anslag för såväl skatteför-valtningen som tullen brutto och för skatteförvalt-ningen även netto. För tullen har vi emellertid före-slagit en verksamhetsförändring som innebär utökadnarkotikakontroll med drygt 10 miljoner kronor.Fru talman! Eftersom budgetalternativen redanhar behandlats i ett övergripande sammanhang har vii ett särskilt yttrande närmare redogjort för detta vårtbudgetalternativ. Jag har därmed inget yrkande attframställa nu.Anf. 23 ():Fru talman! behöver rättvisa skatter. Detinnebär att företag och individer ska betala rätt skatt iförhållande till gällande regler, varken mer ellermindre. Dessutom ska de betalas i rätt tid. Det är entung uppgift som vilar på och deregionala skattemyndigheterna. Det är hur väl deutför sitt arbete i förhållande till sina givna resursersom avgör om det ur likabehandlingssynpunkt råderskatterättvisa i vårt land. Det finns tyvärr allvarligauppgifter om att effektiviteten och rättvisan inte ärvad man kan önska. Enligt egenårsredovisning har den s.k. produktivitetsutveckling-en för hela beskattnings- och uppbördskedjan brom-sats upp. Detta måste tas på största allvar.De senaste årens besparingar inom statsförvalt-ningen har inte sällan motiverats av att ny teknik harutvecklat produktiviteten. Datoriseringen har sparatmånga sköna skattekronor åt medborgarna. Frågan ärdock om det inte har gått lite för långt inom skatte-myndigheterna. I flera regioner och på många skatte-kontor har effekterna av ålagda besparingskrav san-nolikt gått ut över kvaliteten i verksamheten. Denomfattande och snabba datoriseringen hos skatte-myndigheterna var sannolikt inte så bra förbereddsom man kunde ha önskat. Av RSV:s egen årsredo-visning framgår dessutom att kontrollverksamhetenhar sjunkit stadigt sedan 1996.Varje år går staten och kommunerna således tillföljd av bristande effektivitet hos skattemyndigheter-na miste om stora skatteintäkter. Det s.k. skattefeletbrukar ibland uppskattas till omkring 90 miljarderkronor. Det motsvarar av BNP eller av dentotala skatteuppbörden. Det är mycket pengar.Skattemyndigheten i redovisade nyligensitt resultat av en satsning på skärpt kontroll av justföretags periodiska betalningar under första halvåret1999. Resultatet var nästan 160 miljoner i ökadeskatteintäkter.