prot · GM09109 · 1999-06-14 00:00:00 — Det är den vikti-gaste enskilda faktorn för att skapa likvärdiga eko-nomiska förutsättningar mellan kommunerna. Pådetta sätt får kommunerna lika stora beskattningsbarainkomster per invånare oavsett det egna skatteunder-lagets storlek.Fru talman! Trots att vi har en klar principielluppfattning i denna fråga anser vi att det är bra attregeringen fortsätter utredningsarbetet kring inkom-stutjämningen. Vi vill vara lyhörda för kritiken, menvi vill ändå framhålla att den framförda kritiken motatt den höga utjämningsgraden undergräver kommu-nernas incitament att genom egna insatser förbättraskatteunderlaget saknar grund. Det har inte kunnatvisas att det finns ett sådant här samband mellanutjämningsgraden i systemet och att en kommunfaktiskt agerar för att påverka sitt skatteunderlag. Ipraktiken finns det inget exempel på att en kommunhar haft en negativ utveckling av sina absoluta skat-teinkomster efter en inkomstutjämning.Fru talman! Avslutningsvis vill jag ta upp fråganom insatser för personer med funktionshinder. Vi serfram emot att regeringen kommer med ett förslag somkompenserar skillnader i kostnader mellan kommuneroch mellan olika delar av landet för insatser till per-soner med funktionshinder. Det är bra att ett särskiltstatsbidrag för dessa kostnader tillkommer.När det gäller den särskilda delegation som skallfölja upp kostnadsutjämningssystemet utgår vi frånatt även samarbetspartierna får vara med i processenmed att utarbeta förändringsförslagen. På samma sättser vi fram emot att vara med i arbetet med att ta framlösningar på hur det särskilda statsbidraget för insat-ser till personer med funktionshinder skall se ut.Anf. 207 () replik:Fru talman! Om hade varit kvari kammaren hade han hört hur här serframför sig att man skall lägga till ytterligare faktorer.Det var en ganska lång rad med exempel på sakersom man borde lägga till i systemet. refere-rade hon remissvar, som i grundenpekar just på metodproblemen: att man försöker an-vända samvarierande variabler i stället för förklaran-de variabler. Det är ju inte så att män med en vissårsinkomst kostar kommunen mer pengar än andramänniskor. I den gruppen kan det finnas en störreandel med sociala problem, men det behöver inte varaett direkt samband.Jag skulle därför vilja fråga om intehon och själva tycker att man bör dranågra slutsatser av deras eget resonemang, nämligenatt vad vi behöver är att reformera systemet i grunden- inte lägga till fler faktorer med tveksamma sambandoch lappa och laga ovanpå de faktorer som redanfinns. Det finns en lång rad exempel på faktorer därman ur olika synvinkel försöker kompensera för vadsom egentligen är samma strukturkostnad. Ju fler manlägger till, desto fler ytterligare måste man lägga tillför att kompensera alla de andra kommunerna sominte blev kompenserade med de nya tilläggen mangjort.Min fråga till är: Drar ni inte självaslutsatsen att man egentligen bör arbeta på djupetmed det här och välja ut andra metoder för att få framkostnadsutjämningen?Anf. 208 () replik:Fru talman! Jag förstår inte hur harkunnat tolka mig på ett sådant sätt att jag i mitt anfö-rande skulle ha föreslagit en lång rad ytterligare vari-abler. Däremot har jag instämt i synen att det finnsmetodikproblematik.Jag känner att det är tillfredsställande att man haren uppföljning av kostnadsutjämningssystemet på detsätt som har beskrivit. Utifrån de önskemåljag har tror jag det kommer att visa sig att det blirmöjligt att påverka detta för att göra systemet meraträffsäkert med utgångspunkt i vad man vill få ut avdet, nämligen en solidarisk utjämning mellan kom-muner och landsting.Anf. 209 () replik:Fru talman! Jag uppfattade att redo-gjorde för att man, utöver de saker som det nu skulleutredas om de skulle förstärkas eller läggas till, ocksåskulle beakta frågorna om klass och kön. Detta upp-fattade jag som ytterligare nya variabler. Man utjäm-nar nämligen inte för klass och kön såsom systemet äri dag. Det antyddes också i diskussionen i övrigt skulle gå vidare med att förfina och se till att fåtäckning för allting.Om inte menar det utan menar att mansnarare skall minska antalet faktorer som man försö-ker kostnadsutjämna för tror jag att det vore bra. Menjag tror att det vi framför allt skulle behöva göra är attfå tryck på regeringen så att det inte bara blir ett av-givet löfte här om att det skall tillsättas en ex-pertgrupp som kanske i sin tur kommer fram till måste gå vidare med en rejäl utredning somkanske i sin tur blir en parlamentarisk utredning somkanske i så fall kommer att komma framtill någonting. Vad vi i är ute efter är atthär och få ett beslut om att man faktiskt skall tatjuren vid hornen, ta tag i de problem som finns ochse till att få ett bättre fungerande system, ett systemsom uppfyller de mål som vi säger att vi är överensom men som dagens system faktiskt inte uppfyller.Anf. 210 () replik:Fru talman! Som jag uppfattar det beslut som dethär betänkandet går ut på kommer just dessa metodik-frågor att behandlas i uppföljningen. Jag gör sammabedömning som gjorde här tidigare,nämligen att de synpunkter som framför allt KarinPilsäter har framfört till vissa delar är tillgodoseddagenom det här sättet att behandla utjämningssystemet.Syftet är ju att förenkla, men måste manha syftet att få en långtgående utjämning. Det kanvara en svår ekvation att få ihop, men det är syftet.Anf. 211 () re-plik:Fru talman! Det blir lätt så, och intrycket förstärksnär man hör berätta om utjämningssys-temet och hur det fungerar, att det bara blir ord. Menbakom orden står också en verklighet. Jag tänktekonfrontera med ett väldigt konkret ex-empel på hur utjämningssystemet fungerar.Vi har en kommun i som heter Nor-berg. Där har man under den senaste mandatperioden1994-1998 haft, och har väl även fortsättningsvis, envänsterpartist som kommunstyrelseordförande och enstyrande koalition mellan och borger-liga partier, inklusive . I kom-mun har skattekraften ökat, uppenbarligen beroendepå åtgärder som kommunen har vidtagit. Man har haften ökning av skattekraften som ligger över riksge-nomsnittet.Tycker då att det är ett bra system attdet inomkommunala utjämningssystemet tar hand omhela denna extra ökning av skattekraft och att Nor-bergs kommunpolitiker och invånare, som vidtagitansträngningar för att åstadkomma en ekonomisktillväxt, inte får något till del av just de åtgärder dehar vidtagit?Vi har alltså ett utjämningssystem där de enskildakommunpolitikerna - ofta i väldigt vanliga kommu-ner; jag har nämnt , , ochandra - som har åstadkommit sådana här effekter intefår någon glädje av det. Tar man bort incitamenten såfullständigt från kommunpolitikerna och kommunin-vånarna får man räkna med att man så småningomlägger en våt trasa över hela . Dehär effekterna kommer vi att se.Min fråga är om verkligen tror att ettsådant här system är särskilt produktivt.Anf. 212 () replik:Fru talman! tar upp skattekraftsom ökar och behovet av att kommunen får behålladenna ökning. Jag tycker att det är fel att fokusera pådetta, att det är där problematiken skulle ligga i kost-nadsutjämningssystemet. Om man drar konsekven-serna av sätt att resonera innebär det attde rika kommunerna skall bli rikare och de fattigakommunerna skall bli fattigare.Jag har fått den uppfattningen att kommunpoliti-kerna inte använder sig av utjämningen som någon-ting som hindrar dem att fatta bra beslut som gagnarkommunen. Det här med att det skulle vara till nack-del när skattekraften ökar och det kommer in i utjäm-ningssystemet är betydligt överdrivet.Egentligen handlar det inte om att få behållaskattekraftsökningen, utan det handlar om att behållaskillnaderna mellan de rika och de fattiga kommuner-na. Det vore bra om kunde vara så passraka, klara och tydliga att de sade att det är detta detfaktiskt handlar om. Det handlar om att man inte villha en inkomstutjämning på det här sättet. Man vill attde rika skall fortsätta att vara rika och framför alltkunna bli rikare.Anf. 213 () re-plik:Fru talman! sitter fast i sin egen reto-rik. Jag vet inte hur jag behöver uppre-pa att vi naturligtvis står bakom att man måste ha enskattekraftsutjämning och en kostnadsutjämning såatt kommuner med en för sina uppgifter otillräckligskattekraft får medel att kunna bedriva sin verksam-het på ett riktigt sätt. Men man kan inte haett system där man lägger en mer eller mindre 100-procentig marginalskatt på effekten av de ansträng-ningar som görs i en enskild kommun.Jag tog som ett konkret exempel. är inte en särskilt rik kommun, det ären ganska fattig kommun, men man ökade sin relativaskattekraft mer än snittet i riket. De kommer då attupptäcka att de har fått högre kostnader avdetta och att man tar ifrån dem hela den extra ökning-en. Jag är förvånad över att kan stå här ikammaren och tycka att det är ett bra system. Jag troratt varenda ekonomiskt utbildad människa egentligeninser att ett sådant system kväver en ekonomisk till-växt i ett land.Anf. 214 () replik:Fru talman! Att vara ekonom handlar ju inte omatt man är fri från värderingar. Hur man ser på utjäm-ningssystemet handlar i grund och botten om vilkavärderingar man har. Mina värderingar överensstäm-mer inte med . Det är därför vi har tvåolika partier.Jag sitter inte fast i min egen retorik. Däremottycker jag faktiskt att sitter fast i sin egenretorik. Han har fått flera olika sätt att beskriva vaddet här handlar om. Men han har under debattensgång visat att det inte finns någon som helst tillstym-melse till att försöka sätta sig in i hur andra, utifrånandra värderingar, ser på de här frågorna.Skattekraft och ekonomisk tillväxt måste mansätta in i ett helhetsperspektiv. Skattekraften och denekonomiska tillväxten i en kommun hänger inte baraihop med vad som händer i den kommunala verksam-heten. Det är en viktig del i att få t.ex. företagsamhetatt fungera. Har man en bra service så ärdet en komplettering för att det skall bli en bra ut-veckling också för kommunen.Sedan finns det andra åtgärder. Men här handlardet om ett utjämningssystem. Och utjämningssystemkan inte heller vara svaret på allt det som man villåstadkomma.Anf. 215 () replik:Fru talman! nämner att hon tycker attdet är bra att det tillsätts en utredning skyndsamt. Dengäller, som statsrådet sade, hur man löser problemenmed kostnaderna för LSS-lagen, stöd och service tillfunktionshindrade.Men jag kan inte låta bli att konstatera att densamlade bilden av några beslut som har fattats ellerförslag till beslut som föreligger kammaren från rege-ringsunderlaget ger en annan effekt för handikappade.Det handlar om att det, trots att det haruttryckts en åsikt av riksdagsmajoriteten om att detborde komma ett förslag om att handikappade ävenefter pensionsåldern skulle ha rätt till assistans, intehar kommit något förslag. Det kommer inte i vårheller. Höjning av högkostnadsskyddet är ett tydligtförslag från regeringsunderlaget. Och när det gälleratt finna en lösning beträffande kostnader för befint-ligt LSS-system tillsätts en utredning som skallkomma fram till ett förslag som skall antas så små-ningom.Vi som sitter i opposition börjar ju bli lite funder-samma. Vi har hört det här med skyndsamt, ganskaskyndsamt och snart från . Jagtycker att frågorna behandlas på samma sätt på dethär området också. När menar att de härsakerna skall träda i kraft? När får de handikappadeen lättnad? När får man en skjuts i det här systemet?Anf. 216 () replik:Fru talman! Om allting skulle hänga på Vänster-partiet skulle ju saker och ting säkert gå snabbare,tycker vi. Men är vi tre parter som diskuterar. Dehär frågorna, som jag också tog upp i mitt anförande,har vi framfört.Jag tycker att de utfästelser som finns är så passrealistiska att jag anser att vi får ta den tid som be-hövs för att få fram ett underlag. Vi kan bara beklagaatt vi inte fick det snabbare. Det berodde på att denutredning som hade till uppgift att ta fram ett förslaginte gjorde det. Jag kan bara säga att vi kommer attgöra det vi kan för att få i gång en process så skynd-samt som möjligt och att det kommer att bli ett för-slag till åtgärd.Anf. 217 () replik:Fru talman! Så fort det bränner till säger företrä-dare för både och att detnu är tre parter i det här sammanhanget. Det är enförhandling som sker. Är det bara socialdemokraternasom står för det som är besvärligt i den här överens-kommelsen? Är det inte så att det i kammaren faktisktär tre partier som röstar för helhetspaketet och att nifår ta ansvar för helhetspaketet alla tre?Anf. 218 () replik:Fru talman! Jag tycker att det är en mycket kons-tig frågeställning som framför. somsitter med i och har förhandlat åtskilligagånger vet säkert att det är självklart att man står fördet slutresultat som man har nått i förhandlingar.Det finns saker och ting som vi inte har fått ige-nom, som vi tycker är synd att vi inte fått igenom.Men det är den demokratiska processen. Vi har ettspeciellt underlag på . Det är det som utvisas ide förhandlingsresultat vi uppnår.Jag sade också i inledningen av mitt anförande attjag uppfattar de öppningar som finns utifrån det för-handlingsresultat som vi har nått som mycket me-ningsfulla att fortsätta att arbeta med för att t.ex. få ettbättre utjämningssystem, för att få fler jobb, rättvisaoch en bättre miljö. Det är det som är det viktiga somvi nu jobbar för.Anf. 219 ():Fru talman! står bakom det kommu-nala skatteutjämnings- och inkomstutjämningssys-temet och delar alltså inte ochmoderaternas uppfattning att systemet skulle stå istrid med den svenska grundlagen. Det framgår ocksåav betänkandet att systemets grundlagsenlighet prö-vades av både Lagrådet och isamband med att det infördes och att Lagrådet dågodtog systemet. brukar användaLagrådet som ett slagträ i debatten annars. Men i denhär frågan tyckte Lagrådet tydligen fel.Orsaken, , till att Lagrådet ochen stor majoritet av riksdag inte delar mode-raternas, och tydligen ,uppfattning i den här frågan kanske är att vi läser vadsom faktiskt står i regeringsformen och inte letar efteren paragraf för att stödja en förutfattad mening.Jag antar, fru talman, att det är 1 kap. 7 § somHedquist och syftar på när de hävdar attdet "i regeringsformen anges tydligt att det som upp-tas i lokal skatt endast skall användas för skötseln avden egna kommunens angelägenheter." Men så stårdet alltså inte i regeringsformen. Jag skall läsa uppvad som står: "Kommunerna får taga ut skatt förskötseln av sina uppgifter." Det är alltså vad som ståri regeringsformen. Kommunerna behandlas alltså iden aktuella paragrafen som ett kollektiv, vilket när-mast stöder den inomkommunala modell som majo-riteten förespråkar.Om det är någon annan paragraf som Hedquistsyftar på får han gärna läsa upp den.Det går heller inte som gör att ställa re-geringsformens lydelse mot konstitutionell praxis ochsedan hävda att det är regeringsformens lydelse somgäller. Det är väl i och genom konstitutionell praxissom regeringsformens lydelse ges en konkret inne-börd och inte genom moderata ledamöters tyckande.Dessutom stöder varken konstitutionell praxis ellerregeringsformens lydelse den moderata uppfattning-en.Utjämningssystemet är ett viktigt instrument föratt skapa likvärdiga ekonomiska villkor för olikakommuner och landsting. För att åstadkomma dettakrävs en långtgående utjämning av skillnader i skat-tekraft och kostnader.Den mesta kritiken från borgerligt håll - bortsettfrån hugskottet om grundlagsvidrigheten - gällerutjämningsgraden i inkomstutjämningen. Folkpartietföreslår t.ex. att utjämningsgraden skall sänkas från95 till och - om jag förstår rätt - ned till80 %. vill gåännu längre, och hon har väckt en motion om attsänka utjämningsgraden till . En sänkning avutjämningsgraden skulle leda till ökade inkomstskill-nader mellan kommunerna och försvåra möjligheter-na för många kommuner att ge god ser-vice. avvisar därför sådana förslag.Ett huvudargument som framförts är att det finnskommuner som förlorar mer i minskat statsbidrag ände tjänar på att öka sitt skatteunderlag. Därför lönardet sig inte att försöka förbättra kommunens ekono-mi. Men denna s.k. Pomperipossaeffekt finns bara påpapperet. Precis som sade före pausenmåste speciella förhållanden råda för att Pomperipos-saeffekten skall uppstå. Ingen kommun i sinnevärldenhar därför drabbats av det som , vill förhindra. Detfinns väl tillräckligt många verkliga problem att tam-pas med för att vi skall kunna strunta i de mer sago-betonade.Lennart påstår att ochLars-Erik har definierat om begreppet Pom-peripossaeffekt. Det kunde vara intressant att höraHedquists egen definition.Det är glädjande att repre-sentanter i finansutskottet inte gav sitt stöd till parti-kamraten motion om en kraftigtsänkt utjämningsgrad. Mindre glädjande är att deifrågasätter systemets grundlagsenlighet och att devill att skall avslå hela propositionen. Ingetsystem är perfekt. Men varför inte göra de förbätt-ringar av systemet som föreslås efter en lång par-lamentarisk utredning och en bred remissomgång?Fru talman! Jag yrkar bifall till hemställan i fi-nansutskottets betänkande.Anf. 220 () re-plik:Fru talman! När man hör ärdet inte utan att man saknar , som ver-kade ha betydligt djupare kunskaper i ämnet.Låt oss ta det grundläggande, eftersom MatzHammarström gick igenom vad som står i den svens-ka grundlagen. I den aktuella paragrafen i regerings-formen står det att kommunerna får ta ut skatt förskötseln av sina uppgifter. Med det avses varje kom-mun. Det finns ingen som helst möjlighet att tolkaparagrafen på annat sätt. får inteta ut skatt för att sedan skicka i väg pengarna tillÖstersunds kommun. Man får bara ta ut skatt förskötseln av uppgifterna i den egna kommunen. Det ärett sätt att skydda skattebetalarna i kommunen. Dettakan läsa i en mängd grundlags-böcker - om han tar sig tid till detta.Sedan var det frågan om inomkommunal skatte-utjämning låter sig förenas med denna princip. Dethar skrivits och utretts mycket kring det. Lagrådet harmed en grimas kommit fram till att systemet möjligenkan antas med hänvisning till konstitutionell praxis.Lagrådet ville i sista omgången inte motsätta sig dethela, men man hälsade med tillfredsställelse att rege-ringen hade tillsatt en kommitté som närmare skullebelysa den kommunala självstyrelsen, beskattnings-rätten och grundlagsskyddet. Den kommittén hararbetat fram ett förslag till grundlagsändringar.Det går inte att tydligare få fram att om man utgårfrån den svenska grundlagens lydelse strider det sys-tem vi har mot grundlagen. kaninse att det förhåller sig så. Sedan går det att ha in-ställningen att om det har bildats en konstitutionellpraxis går det att hävda den, så slipper man ändragrundlagen. Det är en syn på grundlagsfrågorna somär mig främmande.Anf. 221 () re-plik:Fru talman! Det är möjligt att jag saknar de djupakunskaper som besitter. Men såpass mycket skolning har jag i alla fall att jag kan läsainnantill. Om du hävdar regeringsformens lydelse kandu inte komma dragande med en tolkning. Då får manta lydelsen. Lydelsen är precis som jag sade:"Kommunerna får taga ut skatt för skötseln av sinauppgifter." Det är precis vad det står. Det är inte det-samma som att de endast får använda sin skatt förskötseln av den egna kommunens angelägenheter.Detta står inte i lagen, . 222 () re-plik:Fru talman! Det står att kommunerna får ta utskatt för skötseln av sina uppgifter. Det är inte tillåtetför en kommun att ta ut skatt och därmed finansieraen annan kommuns uppgifter. Det är helt grundläg-gande enligt den s.k. lokaliseringsprincipen som gäl-ler för de svenska kommunerna.Huruvida det verkligen finns möjligheter att låtaden lydelsen rymmas inom ramen för det inomkom-munala utjämningssystemet är en i hög grad tvistigfråga som man bara kan argumentera utifrån konsti-tutionell praxis. Det är inte möjligt för en kommun,, att gå in och direktfinansiera enannan kommuns uppgifter, vilket är den tolkning somMatz gör.Anf. 223 () re-plik:Fru talman! Jag beklagar att intefrån djupet av sin kunskap delgav oss sin definitionav begreppet Pomperipossaeffekt. Jag antar att hanhar sina skäl.Såvitt jag vet betyder begreppet att en höjd brut-toinkomst resulterar i en sänkt nettoinkomst. Detvisar tydligt att den effekten inte har uppträtt i sinne-världen. Det är möjligt att har andra källortill sin kunskap.Jag tror att vi har att göra med vad vi kan kalla förHedquists dilemma. Antingen måste erkän-na att det inte har uppstått, eller svårligen kan uppstå,någon Pomperipossaeffekt i verkligheten, eller ocksåmåste han ge begreppet en så svag innebörd att detinte fungerar som ett argument mot utjämningssys-temet.Anf. 224 () replik:Fru talman! tyckte att inkom-stutjämningen var långtgående och att man på siktskall sikta mot . skall vi gå ned till 90 %.Men handlar det inte om utan det handlarom att utjämna en andel av skillnaden. Dagens sys-tem utjämning leder till att man utjämnarmellan 99 och , dvs. man närmar sig föralla. Det är det som är bakgrunden till att det är oklartom Pomperipossaeffekterna har uppstått i sinnevärl-den. De kan uppstå, och de leder uppenbart till nega-tiva incitament för kommunerna.Men även om kommunerna får behålla ett litetplus, tror jag att det får negativa effekter för kommu-nerna att de får behålla så pass lite av invånarnasinkomstökningar. Det gäller framför allt som det ofta- inte alltid - är förenat med kommunala kostnaderatt skapa sådana förutsättningar.Vi är ute efter ett system där inkomst- och kost-nadsutjämningen ses i ett sammanhang. Man skallinte först ta alla pengar från en kommun som översti-ger genomsnittet, för att sedan lämna tillbaka dem.Kommunen skall själv kunna bestrida en större andelav sina kostnader. Det är därför vi vill omarbeta sys-temet. I t.ex. fallet skall inte först en störresumma pengar tas, för att sedan en lika stor summapengar skall ges tillbaka. Det skall vara ett system därfaktiskt kvarstående skillnader utjämnas. Det anser vivara ett bättre system.Det skulle vara intressant att få veta hur Miljöpar-tiet ser på detta. har i kommu-nerna varit intresserat av att ha en stark lokal demo-krati och kunna besluta hur kommunen skall skötaspå fältet. Det borde ligga i linje med Miljöpartietsuppfattning om ett utjämningssystem.Anf. 225 () re-plik:Fru talman! Även om utjämningsraden på 95 %ger en högre omfördelningsprocent, som var inne på, är ändå en sänkning till endrastisk förändring av systemet som kan leda tillproblem för många kommuner, anser vi.Karin var inne på den lite mer uttunnadedefinitionen av Pomperipossaeffekten i repliken. Detbetyder alltså inte att man förlorar mer än man tjänar,utan det betyder att man får lämna ifrån sig en stordel av det man tjänar. Det är själva poängen medsystemet. Det går knappast att använda som ett argu-ment mot systemet.Anf. 226 () replik:Fru talman! Jag har aldrig sagt att den s.k. Pompe-ripossaeffekten är det enda argumentet. Jag har sagtatt det är ett argument. Vad vi framför är att system-ets komplexitet är det viktigaste argumentet och detfaktum att det är väldigt svaga incitament. Det är enhelt annan sak. Jag tycker att det vore bra om ni för-sökte diskutera själva sakfrågan i stället för att hängaupp er på vissa teknikaliteter som man kan göra ettstort nummer av. Det är ett problem - om det finns enteoretisk möjlighet till s.k. Pomperipossaeffekt - omden faller ut i praktiken. Men grundproblematiken äratt man har en så långtgående utjämning att kommu-nerna också måste få väldigt mycket bidrag för attklara kostnader som de flesta kommuner annarsskulle ha kunnat klara själva. När vi föreslår att manskall utjämna inte utan av skillnadenmellan medelskattekraften och den egna kommunensskattekraft, är det i ett sammanhang där man ocksåreformerar kostnadsutjämningen och ser det som enenhetlig utjämning av strukturella skillnader. Då fårdet inte de effekter som varnarför. Vad det gör är att man får möjlighet till ett sys-tem som skulle vara betydligt mycket mer välfunge-rande och där det är riktiga strukturella skillnadersom man utjämnar.Anf. 227 () replik:Fru talman!