prot · GM0976 · 1999-03-26 00:00:00 — Hon har bl.a. fått i uppgift att definierabegreppet elevvård men också att kartlägga innehålletoch kvaliteten i den verksamhet som vi har . Jagkommer att avvakta den här utredningen för att ta delav de resultat och de förslag som kommer fram där.Anf. 31 () re-plik:Fru talman! Jag är medveten om att det här utreds.Jag tyckte bara att det var angeläget att få statsrådetskommentar, då jag tror att vi alla måste försöka se tillatt få tillbaka en bra skolhälsovård. Jag anser ocksåatt skolhälsovården är i allra högsta grad elevvårdan-de. Det arbete som skolsjuksköterskan gör på mångaskolor är kanske mer elevvårdande verksamhet änvad det är sjukvård. Det kanske också skall vara detute på skolorna.Jag får vara tacksam för att statsrådet också anseratt det här är en viktig verksamhet, och vi får se vilkaförslag som kommer efter den utredning som ar-betar.Anf. 32 () re-plik:Fru talman! Även jag ställde en fråga i mitt anfö-rande, och den handlade om hur vi skall lyckas få ettgenomslag för . Vi anser från Cen-terpartiet att vi måste ha en nationell strategi, mätbaramål och en tydlig tidsplan. Vi efterfrågar också enbarnbilaga i statsbudgeten. Det här gör vi därför att vimenar att vi skall kunna ha en rejäl uppföljning ochse att vi når de mål som vi har satt upp.Jag tycker att det vore intressant att få en redovis-ning, utöver vad statsrådet gav i sitt anförande, avvarför det är så omöjligt att få en sådan konkretise-ring att vi når dit vi vill nå.Den andra frågan rör ,där jag vet att en särskild utredare är tillsatt: Närbedömer statsrådet att ratificeringen av den kan ske?Anf. 33 Statsrådet ():Fru talman! När det först gäller Europarådskon-ventionen arbetar med en de-partementspromemoria, och enligt vad jag har erfaritär tanken att den skall vara klar . Detblir en departementspromemoria som kommer att gåut på remiss. Jag kan inte uttala mig om tidpunktennär den skall ratificeras.När det sedan gäller och målen,handlar målet för strategin och för det arbete som vihar föresatt oss att utföra om att barnkonventionenskall genomföras på alla nivåer i samhället. Vi skallleva upp till . Det är det övergri-pande målet för vårt arbete.En viktig del i det här tror jag handlar mycket omkunskap. Vi måste öka medvetenheten om barnkon-ventionen hos oss som är beslutsfattare, hos besluts-fattare ute i kommuner och landsting, hos personalsom arbetar med och för barn, men också hos föräld-rar och barnen och ungdomarna själva. Det måstevara ett viktigt led i genomförandet av barnkonven-tionen att öka kunskapen. Det har också varit och ären viktig del i regeringens strategi.När nu har fattat beslutet kommer vi attge uppdrag till att ta fram planerför fortbildning och vidareutbildning av personal ochatt ta fram modeller för barnplaner och barnkon-sekvensanalyser, där för övrigt också skall göra ett viktigt arbete.Samordningsfunktionen i ärockså en mycket viktig markering av hur vi tänkerbedriva arbetet. Då handlar det både om att analyserade förslag som regeringen tänker lägga och där barnär berörda och om att komma med direktiv. Dethandlar om att gå vidare steg för steg. Därför kan viinte heller tala om någon tidsplan. Det handlar helatiden om att flytta fram positionerna i ett samhälle iständig förändring.Anf. 34 () re-plik:Fru talman! När det gäller det övergripande måletatt leva upp till är vi överens. Jagär övertygad om, att om man sätter upp delmål, angertidsplaner, mäter och prickar av har man större möj-ligheter att nå resultat. Men jag får nöja mig med detsvar som jag har fått, och så får vi väl gemensamtfölja utvecklingen, så att vi når de uppsatta målen såfort som möjligt.Anf. 35 Statsrådet ():Fru talman! Jag kan svara med en komplettering.Det som vi kan använda som någotslags avstämning av läget är att Barnombudsmannenårligen kommer med rapporter till oss. Det får varanågot av ett mått på hur framgångsrika vi har varit.Anf. 36 ():Fru talman! Jag skall ta upp en del av det jag harskrivit om i min motion.Jag blev oerhört upprörd den morgon när jag blevvarse unga tjejers situation vid de första sexuellaerfarenheterna tillsammans med en ung kille.Nyheten basunerades ut den28 oktober: En mycket stor del av ung-domsmottagningar hade uppmärksammat att mycketunga flickor uppsökte dem för infektioner på könsor-ganen. Flickorna uppvisade sår, infektioner ochsvullnader runt ändtarmen, som bl.a. härrörde frånanalsex, som orsakade inflammationer i ändtarmen.Barnmorskor och kuratorer berättade att flickor ocksåkommit till dem med infektioner i slidan och flyt-ningar som uppstått på grund av detta.Jag hade gått upp tidigt för att få de sista motio-nerna under allmänna motionstiden färdiga. Men jag glömdesnabbt de motioner jag hade jobbat med sent på tis-dagskvällen när jag slog på radion. Någonting kändejag att jag måste skriva, så jag slängde fort ihop enmotion i syfte att få upp frågan på bord.Tonårspojkar som ser de nu så avancerade porr-filmerna uppfattar att de skall göra på samma sätt närde skall vara tillsammans med en flicka. I porrfilmer-na uppträder ofta flera killar tillsammans med enflicka som beskrivs som mycket ung. Vid de tidigakontakterna med en flicka fordrar de att få göra lika-dant, och på grund av kamrattryck och tjat får de sinvilja igenom.Flickorna berättar att de mår väldigt dåligt efteråt,inte bara på grund av fysiska åkommor utan ocksåpsykiskt, och att pojkarna pressat dem - hade de inteställt upp hade de räknats som mähän, som de ut-trycker det. De ångrar sig, och minnet av händelsenförföljer dem länge.Att unga kroppar utsätts för sådant här påtvingatsexuellt våld sätter spår för framtiden. Självklarttänker unga killar inte i samma banor, eftersom dethar blivit så utbrett att se grova porrfilmer. Dessakommer till dem rakt in i tonårsrummen via Internetoch kabel-TV, så det blir snudd på naturligt för dem.Ändå sade några unga killar som intervjuades i ettefterföljande program att de inte kunde tänka sig attgöra så här med en tjej som de tyckte om - det härvar ett sätt att dela upplevelsen med en eller två kam-rater. Pojkarna går t.o.m. så långt att de poängsätterolika sätt att ha sex med en eller flera killar samtidigtoch en ung tjej, och många poäng ger exempelvisfistfucking - ett fruktansvärt uttryck - eller att manvideofilmar.Fru talman! Dagens utbud av vålds- och grovporrfilm har ju uppstått med en svindlande hastighet.Det verkar som om filmerna måste bligrövre för att överträffa tidigare filmer i råhet. Varjeår har det kommit nya filmer som alltmer förgrovardet som kan vara det vackraste i livet - kärlekenmellan två människor. IT-mediet serverar ju filmernarätt in i våra rum, och tonåringar får svårt att värja sigmot dessa filmers budskap. Genom kabel-TV ochInternet har allting blivit så lättillgängligt.Ett starkt minne hos mig är från en studieresa tillThailand. Jag fick följa med en polis som arbetar medbarnprostitution i till några klubbar medunga flickor. Det som upprörde mig mest var hurflickorna skadade sig själva med rakblad och spikar iunderlivet för att sexköparna skulle bli nöjda. Att dehär unga flickorna, som var sålda av sina föräldrar,också blev märkta för livet både kroppsligt och själs-ligt är uppenbart. Råheten inom sexlivet river allamurar som har funnits.Unga flickor i vårt land som blir utsatta av sinaunga pojkvänner har haft svårt att stå emot det yttretrycket. Vill vi ha det så här? Skall våld och hårdhetgenomsyra våra liv? TV-mediet och Internet bör väl istället kunna fördjupa våra liv och sprida kunskap omallt som ger livet ett bra innehåll.Jämställdheten mellan könen är långt borta närkvinnors kroppar betraktas som en vara som kanbehandlas hur som helst oavsett kvinnans ålder. Ungatjejer behöver veta och få det inpräntat att det vikti-gaste är att själv kunna bestämma över sin kropp.Inget tjat eller kamrattryck skall kunna påverka vadsom sker i de första mötena mellan två unga. Ungatjejer får inte gå ut i livet med minnen av sina tidigasexuella upplevelser som fysiskt och psykiskt smärt-samma.Fru talman! Unga flickor som på det här sättet blirpressade att gå med på avancerat sex går ut i livetmed psykiska och fysiska men. Jag har begärt attregeringen skall göra en utredning och kartläggningav unga flickors upplevelser i samband med påtvingatsex och bestående psykiska men av det. Jag är natur-ligtvis glad att regeringen har tagit initiativ till att ettarbete med att kartlägga gjorda insatser skall görasoch att säger att man inomJustitie-, Social-, Utbildnings- och Kulturdeparte-mentet har påbörjat ett sådant arbete. Jag hoppasverkligen att detta kommer att fortsätta. Jag har ocksåyrkat att man skall ta fram ett informationsprogramtill skolorna.Anf. 37 ():Fru talman! Min vision av skolan utifrån ett barn-perspektiv handlar om en skola för alla, en skola mitti byn. I den skolan är barnet i centrum och blir varjedag bekräftat och lyssnat på. Personalen har godempatisk förmåga och lyssnar in och förstår vilkabehov och önskemål som varje enskilt barn har. Manhar också förståelse för att barns behov ganska snabbtkan ändras. En pojke eller flicka som ena dagen ärglad och entusiastisk och inte har några inlärnings-problem kan vara både ledsen och i behovav extra stöd och trygghet.I denna skola är barnet självt delaktigt i sin inlär-ning och planerar skoldagen tillsammans med sinakamrater och lärarna. Dialogen och lyssnandet harstor plats, och man talar mer med barnen än till dem.Fru talman! Att skolan är öppen innebär att för-äldrar spontant kommer dit och att de ses som enviktig resurs. Barnen deltar i samhälls- och trafikpla-neringen genom att de som har samhällets uppgift attjobba med dessa frågor också kommer till skolan ochinformerar och gör eleverna delaktiga i de olika sam-hälls- och planeringsprojekten.Skolan besöker också ofta det omgivande sam-hället och förlägger gärna sina utbildningar dit för attpå så sätt göra undervisningen mer påtaglig och ökaintegrationen mellan barnen och vuxenvärlden.I min vision får lärarna ständigt möjlighet att växaoch få nya kompetenser och färdigheter - enskilt menockså genom en aktiv arbetslagsutveckling. Inställ-ningen är att livslångt lärande för lärare är viktigt.I min skola arbetar man aktivt med att främja ochvärna om barns hälsa och välbefinnande. Här bedrivsständigt folkhälso- och arbetsmiljöarbete. Elevernadeltar självklart i planeringen och genomförandet avde åtgärder som bidrar till att skapa såväl fysiskt sompsykosocialt friska miljöer. Där finns tillgång till godskolhälsovård och elevvård. Barns och ungdomarssociala och emotionella kompetenser utvecklas bl.a.genom att man tränar samarbete, löser konfliktertillsammans och lyssnar på och respekterar varandrasolika åsikter. Min skola är en demokratisk arbetsplats.Fru talman! Svaret på frågan vad som är bäst förbarnet finner vi genom att lyssna på och se varjeenskilt barn. Alltför många vill med goda skäl, rätteller fel, göra sig till tolk för barnen - för alla barn.Men det är endast barnet själv som bär på det rättasvaret, och det är större än och inte begränsat till des.k. Ett barn vars bägge föräldrar ärarbetslösa kan t.ex. ha som sin allra högsta önskan attfå ett arbete till pappa eller mamma. Då är det själv-klart att de vill att vi politiker satsar allt på att be-kämpa arbetslösheten.Fru talman! Jag yrkar bifall till hemställan i ut-skottets betänkande i dess helhet.Anf. 38 ():Fru talman! Jag vill lyfta reservation nr 11. Jagtänker prata om barn till missbrukare.Många har tidigare nämnt just den gruppen avbarn och påtalat att det handlar om många barn. Detär många barn. Det finns siffror som säger att dethandlar om 150 000 barn i åldern eller75 000-85 000 barn i åldern som lever med eneller två föräldrar som missbrukar framför allt alko-hol. Sedan tillkommer människor som är s.k. högkon-sumenter, som man inte riktigt vet hur många de är.Till detta skall vi lägga att av alkoholmissbruketär s.k. dolt missbruk. Det är en mycket stor grupp avbarn i vårt samhälle som mår mycket dåligt.Man kan tro att det enbart är det våldsamma -slagsmål, misshandel, övergrepp av fysisk eller sexu-ell karaktär - som skadar barn, men då glömmer manbort det psykiskt sofistikerade grymma sättet att ska-da barn djupt in i själen. Jag tänker på ironi ellerdubbla budskap.Det kan handla om att man säger till barnet: "Jagälskar dig, men jag har inte tid just nu". Man säger:"Du kan räkna med mig. Jag finns där. "Man säger till barn: "Säg alltid sanningen". När barnsäger sanningen, som handlar om föräldrarnas miss-bruk, talar man om för dem att det inte är sant ellerstraffar dem t.o.m. för att de säger sanningen. Mansäger "Skyll på alkoholisten" och ursäktar samtidigtalkoholistens beteende. Det kanske mest allvarsammaär att den förälder som inte dricker förmedlar dettabudskap ännu starkare till barnet, så att barnet inte harnågon att lita på.Detta leder till att barn lär sig att man inte fårprata om det man ser och det som faktiskt är verkligtoch sant. Man får inte känna som man vill. Man fårinte tänka som man vill. Detta leder till att barn intelitar på vuxna och framför allt inte lär sig att lita tillsig själva.Detta går inte över bara för att barn blir vuxna.Det finns ett uttryck som säger att barn är vuxna barntill alkoholister även när de blir stora. Det som kanskeär tydligast är att man så att säga ärver missbruketeller kriminaliteten. Det kan även handla om andrasaker. Vissa kan bli väldigt duktiga vuxna människorsom drivs av att de aldrig känner sig tillräckligt bra.Det leder kanske till prestationsångest därför att deraskrav på sig själva är så fruktansvärt höga.Det leder kanske till självmordsbenägna männi-skor utan självkänsla som löper mycket stor risk attfalla in i depressioner. Det gäller även den s.k. lustig-kurren, som man kanske bara tycker är allmänt trevligoch rolig. Han gömmer sina svåra smärtsamma upp-levelser av sorg och misstro bakom lustigt sätt ochlustiga kommentarer och får kanske leva hela sitt liv ien förljugen dold värld.Det finns ett uttryck som jag tycker är bra: Det ärlika långt ut ur skogen som in i skogen. Det betyder:Om man blir misshandlad som barn tardet lika att få ordning och rätsida på sitt livsom vuxen.Mot bakgrund av detta instämmer jag i IngridBurmans yrkande om bifall till reservation nr 11.Överläggningen var härmed avslutad.BeslutSoU6 Strategi för att förverkliga FN:s konventionom barnets rättigheter i m.m.Mom. 2 (en inkorporering av )1. utskottet2. 1 (v, mp)Votering:225 för utskottet46 för res. 178 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 102 s, 66 m, 35 kd, 13 c, 9 fpFör res. 1: 34 v, 12 mpFrånvarande: 29 s, 16 m, 9 v, 7 kd, 5 c, 8 fp, 4 mpHelena () anmälde att hon avsettatt rösta nej men markerats som frånvarande.Mom. 7 (genomförandet av påkommunal nivå)1. utskottet2. 5 (c)Votering:227 för utskottet13 för res. 534 avstod75 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 103 s, 65 m, 34 v, 1 kd, 9 fp, 15 mpFör res. 5: 13 cAvstod: 34 kdFrånvarande: 28 s, 17 m, 9 v, 7 kd, 5 c, 8 fp, 1 mpMom. 11 (misshandel och sexuella övergrepp)1. utskottet2. 10 (kd)Votering:217 för utskottet36 för res. 1019 avstod77 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 104 s, 66 m, 14 v, 12 c, 9 fp, 12 mpFör res. 10: 35 kd, 1 mpAvstod: 19 vFrånvarande: 27 s, 16 m, 10 v, 7 kd, 6 c, 8 fp, 3 mpMom. 12 (en utredning kring särskilt utsatta barn)1. utskottet2. 11 (v, kd)Votering:192 för utskottet84 för res. 1173 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 104 s, 66 m, 13 c, 9 fpFör res. 11: 34 v, 35 kd, 15 mpFrånvarande: 27 s, 16 m, 9 v, 7 kd, 5 c, 8 fp, 1 mpMom. 25 (26 § barnavårdslagen)1. utskottet2. 18 (m)Votering:210 för utskottet65 för res. 1874 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 104 s, 34 v, 35 kd, 13 c, 9 fp, 15 mpFör res. 18: 65 mFrånvarande: 27 s, 17 m, 9 v, 7 kd, 5 c, 8 fp, 1 mpMom. 27 (familjerådslag)1. utskottet2. 20 (mp)Votering:261 för utskottet15 för res. 2073 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 104 s, 66 m, 34 v, 35 kd, 13 c, 9 fpFör res. 20: 15 mpFrånvarande: 27 s, 16 m, 9 v, 7 kd, 5 c, 8 fp, 1 mpMom. 39 (skolhälsovården m.m.)1. utskottet2. 28 (kd, fp)Votering:233 för utskottet43 för res. 2873 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 104 s, 66 m, 34 v, 1 kd, 13 c, 15 mpFör res. 28: 34 kd, 9 fpFrånvarande: 27 s, 16 m, 9 v, 7 kd, 5 c, 8 fp, 1 mpMom. 43 (gömda barn)1. utskottet2. 34 (mp, c)Votering:246 för utskottet29 för res. 3474 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 103 s, 66 m, 34 v, 35 kd, 8 fpFör res. 34: 13 c, 1 fp, 15 mpFrånvarande: 28 s, 16 m, 9 v, 7 kd, 5 c, 8 fp, 1 mpÖvriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.Beslut om uppskjuten voteringPå förslag av talmannen medgav kammaren attåterstående ärenden på dagens föredragningslista fickavgöras i ett sammanhang vid arbetsplenum onsdagenden 14 april.Anf. 39 TALMANNEN :Låt mig då också utnyttja detta tillfälle eftersomsannolikt inte alla har möjlighet att dröja sig kvar tillplenums slut att önska kammarens ledamöter en väl-förtjänt och välbehövlig vila efter några arbetssammamånader. Och så ses vi med friska krafter efter pås-ken.5 § betänkande 1998/99:SoU7ÄldrepolitikAnf. 40 ():Fru talman! Betänkandet SoU7 innehåller ett stortantal motioner, yrkanden och reservationer. Ingen kansäga annat än att det finns ett uppriktigt engagemang ide frågor som rör äldres situation, och även om me-ningarna i många viktiga frågor skiljer oss åt finns detmycket som vi är överens om.Jag vill , fru talman, meddela att vi mode-rater naturligtvis ställer oss bakom samtliga vårareservationer, men för tids vinnande yrkar jag bifallendast till reservation 1.I diskussionen kring de äldres situation omnämnsäldre ofta i termer av våra äldre. Detta är ett exempelbland många som visar på ett omhändertagande somgrundar sig på ett ovanifrånperspektiv och en besser-wissermentalitet. Ett annat exempel på detta är attfrågor kring äldres del i samhället omnämns i ett egetavsnitt, som i detta betänkande. Inte är man, fru tal-man, en person dagen innan man fyller och enannan person . Inte heller behöver detskilja på förmågan, viljan och kunnandet. Mångaäldre har det svårt på grund av sjukdom, isolering ochbrist på pengar, men det har också många andra isamhället . Och det är inte bara äldre som köperläkemedel på avbetalning.Att allas kunskap, erfarenhet och kompetens tastill vara och att vardagsbesluten flyttas till också deäldres köksbord är en medmänsklig rättighet ochskyldighet. Delaktighet, medbestämmande och bruka-rinflytande är vackra ord som finns i det här betän-kandet. Men jag oroar mig lite för att dessa ord sna-rast betyder halva löften och endast inbjuder till enhalvkvävd öppenhet, eftersom förutsättningarna ochdebattreglerna begränsas av politiker.Det allmännas viktigaste uppgift måste i stället bliatt underlätta också för äldre att fatta sina egna var-dagsbeslut men garantera att också de sominte kan föra sin egen talan eller fatta egna beslutsäkras ett lika värde. Det handlar om vilken tilltroman sätter till människors förmåga.Att då lägga ett yrkesförbud genom att åldersdis-kriminera är inte att öka respekten för äldres förmåga.Det gör inte politiker trovärdiga att å ena sidan kämpaför lika värde före och efter pensionsdagen och åandra sidan besluta att kollektivt förneka en vissgrupp, t.ex. läkarna, att vara verksamma efter 65 årsålder.Fru talman! Allas rätt att fritt välja var man vill boinkluderar också dem som har behov av vård ochomsorg. Kommunernas lagtrots här och på andraområden som gäller stöd och hjälp kan inte accepte-ras. Lagen är till för att efterlevas. Jag är väl medvet-en om att vissa kommuner är mer attraktiva boende-kommuner än andra, ofta beroende på upplevd högrekvalitet eller vårdform. Därför måste utvecklingsar-betet inom äldreomsorgen påskyndas inom alla kom-muner.Många äldre, speciellt de som är , behö-ver en stor del av vår vård och omsorg. Efter pen-sionsöverenskommelsen måste det nu komma en ny,bred uppgörelse över partigränserna, ett slags ekono-misk vårdgaranti, som ser till att det alltid finns peng-ar till vård och omsorg: en reform som ersätter da-gens landstingsskatt, är solidariskt finansierad - varoch en efter sin betalningsförmåga - och som omfat-tar alla. Vården är förtjänt ett bättre öde än att förlitasig på nedläggning av försvaret för att kunna överle-va. Vad skall offras nästa gång?Vi måste i stället få ett hållbart system som ocksåäldre kan lita på över tiden. Dagens kris kan annarskomma att framstå som en vårbris vid den äldreboomsom prognostiseras en bit in . Ett exem-pel som kan åskådliggöra sårbarheten i dagens systemär att se på antalet förvärvsarbetande per 75-åring. År1970 fanns det elva förvärvsarbetande personer per75-åring. är vi nere i sex. När den verkliga äld-reboomen kommer finns det bara fyra för-värvsarbetande personer kvar per 75-åring som skallförsörja både sig själva och oss. Bäva månde vårabarn och barnbarn.Vi måste också finna ett system som tillåter ävenäldre att ta vårdpengar med när man byter boendeorteller söker vård på annat håll. Då finns det helleringet incitament för någon kommun att vägra äldrevårdbehövande som vill byta kommun att få denomsorg som behövs, eftersom man också får denekonomiska kompensation som behövs för att ge dengoda vården och omsorgen.I de särskilda boendeformerna finns det nu alltsjukare personer, som behöver alltmer vård och om-sorg, medan alltfler i det egna boendet får allt mindreav insatser och stöd. var hemtjäns-ten en väl utbyggd service som underlättade förmånga äldre. finns snart inte denna hjälp att få,speciellt inte om det handlar om mindre insatser.Gårdagens hemtjänstpersonal var den extra kraftoch handräckning som behövdes. När nu vi modera-ter, liksom övriga borgerliga partier, vill göra detmöjligt för många att åter få hjälp och dessutom lägre kostnad genom en skattesubvention kallarvissa partier denna hårt arbetande och viktiga perso-nalgrupp för pigor. Undrar vad personaltycker om den benämningen.Fru talman! Problemet med gränsdragning och re-virtänkande inom verksamheterna har också gjort attmånga har farit illa mellan olika huvudmän. När nualltfler kommuner tar över den avancerade hemsjuk-vården måste det ske på ett genomtänkt sätt, där varjedel i kedjan håller för påfrestningen. Kvaliteten skallinte bara mätas vågrätt utan också lodrätt för att på såsätt garantera kvaliteten i vården. Som sjuk och or-keslös måste jag kunna lita på hög tillgänglighet ochbästa tänkbara vård. Det måste alltid finnas en sängför mig på sjukhuset om jag blir sämre och om jagbehöver mer hjälp än jag kan få i min hemmiljö.Reformer måste gå hand i hand. Smärtlindring, vård ilivets slutskede, tillgång till medicinsk kompetensoch hjälpmedel är nödvändiga delar av vården sommåste kunna garanteras också äldre.Det finns naturligtvis också andra samhälleligafaktorer som påverkar behovet av vård och omsorg.Det handlar om de stora och viktiga insatser som allaanhöriga gör, ofta utan att deras situation uppmärk-sammas.Vid behandlingen av den nationella handlingspla-nen för äldrepolitik föreslogutskottet att regeringen borde överväga en tydligarelagreglering av anhörigstödet. Detta uppdrag har nugetts till en utredning som skall redovisa sitt arbete imaj 1999. Vi moderater förväntar oss naturligtvismycket av denna utredning och dess förhoppningsvisvälvilliga inställning till anhöriga och deras utsattasituation.Värdefulla insatser görs också genom alla frivilli-garbetare, som arbetar i det tysta utanstörre uppmärksamhet och utan ekonomiskt stöd.Också denna resurs måste uppmärksammas och vär-desättas.Till sist, fru talman, handlar äldrepolitik inte baraom vård.