prot · GN0938 · 1999-12-02 00:00:00 — Vi vill inte slåin på den väg som många andra länder har slagit inpå, nämligen att bygga renodlade socialbostäder.Det är i detta perspektiv man ska se dels densanktionslagstiftning som infördes mot utför-säljningar och oskäliga vinstuttag för de kommunalabostadsbolagen, dels den utredning som vi har tillsattför att utveckla och förnya allmännyttan.Utredningen lämnar sitt betänkande den30 december, och ska sedan följas av en parlamenta-risk beredning som fram till nästa årska lägga fram konkreta förslag på en reformerad ochutvecklad allmännytta. Detta ska därefter följas av enproposition som ska föreläggas våren 2001.Detta är det tidstempo som vi arbetar med om enförnyad och utvecklad allmännytta.I grunden ligger att vi även ska ha ettalternativ med icke vinstdrivande bostadsföretag somutmärks av att vara ansvarsfulla, långsiktiga och spe-kulationsfria fastighetsägare.Jag kan till stora delar instämma i . Det var ett klokt anförande med väldigtbra sociala bostadspolitiska utgångspunkter. Det varockså ett försvar för de allmännyttiga bostadsföreta-gen, och det gladde mig särskilt. ställ-de ett par frågor till mig, och jag ska försöka besvaradem.Först gällde det bruksvärdessystemet. Det är be-kant för att regeringen har tillsatt enutredning som ska kartlägga bruksvärdessystemet ochdess tillämpning. Den kartläggningen är klar , och efter det får vi bedöma vilket reformbe-hov som finns när det gäller hyressättningssystemet iSverige.När jag har tittat på de här frågorna kan jag kon-statera att de stora problemen hänför sig till Stock-holmsområdet. Det är där vi har debatten. På mångaandra håll i landet fungerar bruksvärdessystemet pådet sätt som var avsett , nämligen attpå ett nyanserat sätt spegla hyresgästernas värdering-ar av boendet. får vi se vad kartläggningen lederfram till. Om den visar att det finns behov av att göraförändringar av bruksvärdessystemet är naturligtvisregeringen beredd att göra det.Jag vill dock understryka att regeringen naturligt-vis inte vill släppa bruksvärdesprinciper som hyres-förhandlingssystem och övergå till rena marknadshy-ressättningar.Den andra frågan som ställde gäll-de neutraliteten i beskattningen. Detta är en oerhörtcentral fråga framöver för att hävda hyresrättens rollpå bostadsmarknaden. Här har Fastighetsskatteutred-ningen ett klart uppdrag att lägga fram ett förslag somåstadkommer neutralitet i beskattningen. De steg somregeringen tillsammans med och Mil-jöpartiet nu har tagit i några omgångar med en sänk-ning av fastighetsskatten för hyreshus indikerar na-turligtvis också den uppfattning som regeringen harhaft - det finns en skevhet i beskattningen . Vihar alltså att se fram emot ett förslag från här på vårkanten om att åstadkom-ma neutralitet i beskattningshänseende.Reformarbetet när det gäller allmännyttan är alltsåi full gång. Vi ska utveckla och förnya allmännyttan,och vi ska bibehålla ett stort icke vinstdrivande bo-stadsbestånd. Kommunerna ska även framöver kunnaanvända sig och ha användning av allmännyttigabostadsbolag som ett viktigt bostadspolitiskt instru-ment.Jag vill lägga till en sak som gäller allmännyttanoch som kanske visar att jag inte helt hade tappatperspektivet, den polemiska förmågan och upprörd-heten under de här timmarna. Det gäller de påhoppsom görs på allmännyttan utifrån att det finns ett stortantal tomma lägenheter i landet. Varje gång jag hörpåståenden om att detta är ett uttryck för allmännyt-tans misslyckande så blir jag upprörd.För vad handlar det om? Jo, det handlar om attkommuner i Bergslagen, i och på andra hålli landet stod inför en situation att när bruket skulleexpandera och nyanställa kom direktörerna till kom-munen och sade: Ni måste bygga bostäder för denyanställda! Ingen annan gjorde ju det. Då gjordekommunen det - för att få arbetstillfällen till ortenoch för att klara av brukets och industrins expansion.Kommunen såg till att försörja industrin med arbets-kraft. Sedan packade bruket ihop. Industrin stängdedörren och drog någon annanstans eller lade nedtillverkningen. Då stod kommunerna där med tommalägenheter.Detta är inte ett uttryck för allmännyttans miss-lyckande! Det är ett uttryck för den väldiga struktur-omvandling vi har haft och har i . Och ärdet ett uttryck för en allt starkare framväxt av enregional obalans.Vi ska inte föra en regionalpolitisk debatt i dagäven om det finns mycket att säga om det. Regional-politiken har naturligtvis väldigt stora uppgifter ochett stort ansvar för att få fram enmer balanserad utveckling i . Men kom intepåstå att det faktum att vi har tomma lägenheter iallmännyttan i olika delar av landet är ett uttryck förallmännyttans fiasko och misslyckande! Då bristerinsikten.Fru talman! Det krävs en mängd åtgärder för att viska kunna få till stånd ett ökat bostadsbyggande ochför att inte bostadsbristen i sig ska vara hämmandeför tillväxten i viktig uppgift är att fokusera på produktions-kostnaderna. Byggkostnaderna skiljer sig väldigtmycket i landet alltifrån per kvadrat-meter i till regelmässigt iStockholmsområdet. Även om det finns skillnader iförutsättningarna för byggandet - det är naturligtvisbilligare att bygga där markpriser och markförhållan-den är fördelaktiga - kan inte det förklara hela skill-naden i produktionskostnaderna.Byggkostnadsdelegationen har också i sina studierfunnit att det är fullt möjligt att åstadkomma lägreproduktionskostnader med bibehållen kvalitet. Ge-nom effektiva byggprocesser och produktionsmetoderoch genom ett ansvar där byggare, beställare ochkommun fokuserar på produktionskostnaderna går detatt åstadkomma lägre produktionskostnader och där-med också lägre boendekostnader.Det är alltså sammantaget en mängd åtgärder sombehövs nu för att få till stånd ett ökat bostadsbyggan-de och en press på boendekostnaderna. En framsyntmark- och planberedskap, fokusering på kommuner-nas mark- och avgiftskostnader, neutralitet i beskatt-ningen, en översyn av kreditgivnings- och kreditga-rantisystemet för att se om det är tillräckligtutformat för att underlätta ett bostadsbyggande, fo-kusering på produktionskostnaderna och en fortlö-pande rationalisering av drift- och förvaltningskost-naderna är några av de åtgärder som behövs för att viska kunna få en ökad bostadsproduktion.Fru talman! Det går en skarp ideologisk gränsmellan moderaters och socialdemokraters bostadspo-litik. Även om väver in sina bostadspo-litiska mål i vackra ord om valfrihet och ökat ansvarför de boende, kan det inte dölja vad de egentligensyftar till med sin politik. De vill avskaffa den socialabostadspolitiken och ersätta den med en renodladmarknadsliberal politik. Det sägs rakt ut i reservatio-nen att kommunerna och samhället ska träda tillbakaoch marknaden ta över.På bostadsmarknad ersätts måletom en god bostad till rimliga kostnader med ett sys-tem som innebär att de som har goda inkomster ocksåkan få bra bostäder medan de som har sämre in-komster inte har förutsättningar för det.I politik handlar det om avskaffadebostadssubventioner, utförsäljning av kommunalmark, övergång till marknadshyressättning och om attkommunerna ska träda tillbaka på bostadsmarknadenoch att de kommunala bostadsföretagen ska avveck-las.Den politiken skulle leda fram till extrema skill-nader i boendet och svårigheter för breda samhälls-grupper och socialt utsatta hushåll att efterfråga enbra bostad. Det betyder högre boendekostnader ochkraftigt ökad boendesegregation.När jag läser de övriga borgerliga partiernas re-servationer finner jag visserligen att det i flera fallfinns likheter med förslag, men - ochdet är glädjande, inte minst för de boende - det finnsockså stora skillnader mellan partierna. Dessa skill-nader är så stora att det rimligen inte finns någraförutsättningar för att i praktiken fåigenom sin boendefientliga politik.Det är regeringens bestämda avsikt att utvecklaoch fördjupa den sociala bostadspolitiken. Därförbehöver bostadsförsörjningsansvaret tydliggöras,nyproduktionen understödjas och boendekostnadernasom andel av disponibel inkomst minska. Ett viktigtinslag i en sådan politik är att se till att vi även iframtiden kommer att ha ett tydligt ansvar för bo-stadsförsörjningen och ett stort och starkt inslag avbostadsföretag som drivs utan enskilt vinstintresseoch som är öppna för alla grupper av medborgare.Anf. 174 INGA () replik:Fru talman! Vi diskuterade ju en del om hyres-sättningssystemet , närmare bestämt den4 november, . Där talade jag bl.a.om att ompröva nuvarande tillämpning av det härsystemet. Första steget skulle i så fall vara att ta bortallmännyttans hyresledande roll. Det skulle i sig varaett första steg. Vi har diskuterat detta, och jag har getten inriktning. Det kan vara någonting att diskuteravidare kring.Det är intressant att ta del av vad BengtOwe säger om både allmännyttans framtidoch hyressättningssystemet. Han menar att hyressätt-ningen måste spegla hyresgästernas värderingar avlägenheten. Det är helt klart att någonting måste görasåt hyressättningssystemet. Så långt kan vi väl ändåvara överens?Lars-Erik talar väldigt mycket om kom-munernas ansvar. Jag håller med om det. Det är vik-tigt att man diskuterar bostadspolitiken i kommuner-na. Men vad gör regeringen när kommuner försökerlösa en del sådana problem? Jo, man sätter hinder ivägen. Man straffar kommunerna när de vill sälja utdelar av bostadsbolag och man genomdrev kvalifice-rad majoritet vid ombildning från hyresrätt till bo-stadsrätt. förhalar också regeringen riksdagensbeställning om förslag till ägarlägenheter.Vad kan det bero på att det inte byggs hyreslägen-heter? I beror det på ett politiskt beslut därman satte en takhyra, vilket föder osäkerhet. Jag me-nar att det är socialdemokraterna i undertidigare mandatperiod och regeringen som är skyldigatill detta.Anf. 175 Statsrådet ():Fru talman! Jag tycker nog att fårbestämma sig när det gäller argumentationen. Föreuppehållet i debatten hävdade med storemfas att det är viktigt att vi utvecklar hyresrätten ochatt vi får ett större bestånd av hyresrätter. Inga Berg-gren hävdade också att det är viktigt att vi sänkerboendekostnaderna. Men det här inlägget prägladesav ett annat budskap.Det handlade om att underlätta övergången frånhyresrätt till bostadsrätt, omvandlingen från hyresrätttill bostadsrätt. Det handlade om att se till så att demoderata kommunledningarna får möjlighet att ge-nomföra sin politik med utförsäljningar av allmän-nyttan.Det handlade tyvärr också om ett försvar förmarknadshyressättningssystemet. Frågan om mark-nadshyror eller inte är en gammal traumatisk fråga förModeraterna. försöker man dölja det mednågot nyordsbegrepp om rättvisa hyror.Men det ni kräver i era programförklaringar -även om nu säger att ni tar ett förstasteg - är ju en övergång till marknadshyressättning.Det skulle leda till dramatiskt höjda hyror i mångaområden i Sverige.Jag tycker att ska ta sig att åkaöver till och studera effekterna av frisläppan-det av hyressättningen i delar av bostadsbeståndet iFinland. Det har lett till dramatiskt höjda hyror. Hurgår det att förena med det som sades före uppehålletom vikten av att åstadkomma lägre boendekostnader?Anf. 176 INGA () replik:Fru talman! I sitt anförande tog frågan om hur viktigt det var att kommunerna togsitt ansvar. Det håller jag med om. hävdarLars-Erik att vissa kommuner inte tar detansvaret.Men vad gör regeringen? Exempelvisi diskussionen om de effekter som skatteutjämnings-systemet ger anser jag att det är kontraproduktivt.Många kommuner drabbas av högre kostnader förutjämningen än vad ökade skatteintäkter ger. Detinnebär att kommunen får en kostnad för varje nyinvånare som får jobb eller för varje invånare medarbete som flyttar in i kommunen som överstiger deökade skatteintäkterna från deras insatser.Nog är det paradoxalt ändå, , atttvå områden som motverkar utvecklingen kan fallainom samma ministers ansvarsområde. Jag syftar påatt ansvarar för kommunernasekonomi och för bostadsfrågor. Hur kan det gå attförena?Till slut upprepar jag så frågan: När kommerägarlägenhetsförslaget på bord?Anf. 177 Statsrådet ():Fru talman! Jag tror kanske att , omhon har följt riksdagsdebatterna ochäven , har noterat att jag har sagt att regeringenavser undanröja den negativa marginaleffekt somfinns i utjämningssystemet.Det är ingen stor och dramatisk fråga. Det är ennegativ marginaleffekt som innebär att vissa kommu-ner får upp till en tiondels lägre tillväxt av sina skat-teintäkter än genomsnittet i landet. Vi ska rätta tillden, som jag har kallat det, skönhetsfläcken, så kan-ske vi kan lyfta den debatten åt sidan.Jag noterar, när i för sinvulgärpropaganda om att skatteintäkter minskar frånett år till ett annat, att den frågan väl också är utage-rad. Den sakliga analysen visar ju att så inte är fallet.Jag noterar också att de moderatstyrda kommuneri som har fört vulgärpropagandananser sig ha en sådan god kommunalekonomi att manhar råd att sänka skatten. Det är kommun,, och vi kan fortsätta uppräk-ningen.Jag tror att det mer är ett krystat argument för attförsöka lyfta över ansvaret på regeringen för ett bo-stadspolitiskt misslyckande i -ett bostadspolitiskt misslyckande därför att man intetar sitt bostadsförsörjningsansvar i . Manvill sälja ut de kommunala bostadsbolagen. Manbedriver en markpolitik som inte gör det möjligt attbygga till rimliga boendekostnader. Man plockar utpengar från bostadsföretagen - -och omvandlar hyresrätter till bostadsrätter för sam-ma belopp. Det är 8 miljarder för bostadssektorn somskulle kunna användas offensivt bostadspolitiskt iStockholmsområdet. Det bär mode-rata partikamrater ansvar för i Stockholm.Anf. 178 () replik:Fru talman! I många sammanhang har ministernbetonat kommunernas ansvar när det gäller bostads-försörjningen. De måste planera bättre, ändra sinmarkpolitik, se över taxor och avgifter, m.m. Dethåller jag naturligtvis med om.Men när det gäller statens ansvar blir det liteotydligare. Vilket ansvar anser ministern att staten harför ny- och ombyggnation? Behöver räntebidrags-reglerna ändras, som t.ex. föreslår? Blir detnågot investeringsbidrag? Hur blir det med fastighets-skatten för flerfamiljshus? Är ambitionen att den skasänkas ytterligare för att få ned hyrorna? Och vem haregentligen det yttersta ansvaret för rätten till en godbostad till ett rimligt pris? Är det inte dags att vi bör-jar prata om vård, omsorg, skola och boende som fyraviktiga frågor att se på gemensamt?En annan fråga gäller bostadsförsörjningen kopp-lat till boendekostnadsfrågan. Jag kan inte se att mankan skilja på det. Det innebär ju att man visserligenkan få en bostadsförsörjning men som faktiskt vändersig till dem som har pengar. Statens räntebidrag ochsubventioner går till dem som är bättre bemedlade.Jag hoppas att ministern vill koppla ihop de här tvåfrågorna, om försörjningen och boendekostnaderna.Anf. 179 Statsrådet ():Fru talman! Jag håller gärna med brukar faktiskt själv uttrycka det så när jag är uteoch pratar att det handlar om skola, vård, omsorg ochbostad.Det är kanske inte helt jämförbara begrepp. Jagtror ju att bostaden - hur man bor - har en avgörandebetydelse för barns och ungdomars framtida livsmöj-ligheter. Det har koppling både till skolan och tillarbetet. Bostaden är ju på något vis en nyckelfråga ivälfärdspolitiken.Jag har tillåtit mig att vara kritisk tillhur kommunerna tar sitt bostadsförsörjningsansvar.Det har skett en abdikation från många kommunerssida på bostadsområdet.Jag hoppas att 90-talet ur det avseendet är enöverspelad period och att vi nu runt om i landet får sekommunalpolitiker med olika färg ta ett ansvar ävenför bostadsfrågan, jämsides med skola, vård och om-sorg.Det är klart att samhället har ett ansvar. Vi har jutraditionellt haft en arbetsfördelning där samhället,staten, har svarat för finansieringssystemen och ettregelverk som har gjort det möjligt för kommunernaatt ta ett bostadsförsörjningsansvar. Det har varit dentraditionella uppdelning vi har haft i Sverige.Här finns det några frågor vi måste ägna upp-märksamhet åt. Jag pekade på några i mitt anförande.Neutralitet i beskattning är en mycket strategisk ochviktig fråga för oss för att hävda hyresrättens möjlig-heter. När det gäller kreditgivningen kan man frågasig om vi har ett fungerande system för kredit-garantier som underlättar nyproduktion. Jag är intealldeles övertygad om det. Behåller vi en ekonomiskutveckling i med låga räntor och låg inflationför det också med sig att boendekostnaderna somandel av disponibel inkomst successivt kommer attminska. Det finns naturligtvis också andra uppgifterför staten.Anf. 180 () replik:Fru talman! Ord måste också följas av handling.Som jag sade tidigare: När jag började i bostadsut-skottet 1994 var statens kostnader för räntebidragenca 34 miljarder. är de 1,7 miljarder.Jag ser därför inte riktigt kopplingen till alla ordnär det gäller satsningar på bostadspolitikens område.Nu har vi år satsat mer på de generella stats-bidragen för vård, omsorg och skola. Men jag ser intemotsvarande satsning när det gäller bostadspolitiken.Jag håller med ministern om att bostaden natur-ligtvis är oerhört viktig när det gäller de andra frågor-na, inte minst för barnens situation i fråga om läxläs-ning och annat och för att familjeförhållandena skafungera bra. Bostaden är oerhört central i de sam-manhangen.Jag ställde några frågor om de saker som statenhar ansvar för. Men jag får inga tydliga svar omfärdriktningen, om ambitionen och viljan är att statenska ta ett större ansvar för de här frågorna.Anf. 181 Statsrådet ():Fru talman! Jag tyckte att jag svarade på det. Detknöt an till den arbetsfördelning som har rått bostads-politiskt. Vi ska se till att vi åstadkommer neutralitet ibeskattningen så att inte hyresrätten är missgynnad.Det räknar vi med att göra genom beslut under nästaår.Vi ska se till att vi underlättar att ha ett kreditga-rantisystem som främjar nyproduktionen.Vi ska se till att vi drar slutsatser av Byggkost-nadsdelegationens arbete som möjliggör lägre pro-duktionskostnader framöver. Det handlar också omkonkurrensfrågor inom branschen.Vi ska se till att vi bedriver en ekonomisk politiksom bibehåller en situation med låga räntor och låginflation.Det är kanske, , inte så konstigt attstatens utgifter för räntebidragen har minskat. En ickeoväsentlig förklaring till det är det lägre ränteläget.En annan naturlig förklaring är - och det tror jag attOwe förstår - det låga bostadsbyggandet.Om vi nu hamnar i en situation där vi lyckas fåupp bostadsbyggandet till högre volymer kommer dendoppning som vi nu gör av statens räntebidragsutgif-ter att förändras i en uppåtgående period.De 30-procentiga eviga räntebidragen innebär juatt vi lagrar en årgång till en annan när det gällerstatens räntebidragsutgifter. Skulle vi få upp bostads-byggandet i kraftigt ökade volymer innebär det na-turligtvis en ökad belastning för staten.Staten har ett tydligt ansvar. Vi är budgetmässigtöverens om vilka insatser vi ska göra när det gällerdet här området. Men det krävs åtgärder på någrastrategiskt viktiga områden framöver.Det krävs att kommunalpolitikerna på ett tydligtsätt träder in på arenan inom bostadspolitikens områ-de.Anf. 182 () replik:Fru talman! Obalanserna på bostadsmarknadenökar. Det är också en regionalpolitik i detta. Skattebördorna slår orättvist, och hyresrättenär hotad. Det gäller inte bara allmännyttan, utan ocksåden privata hyresrätten. byggs ingen privathyresrätt.Owe lockar med nya kostnader och nyaräntebidrag. Det var utifrån den utgångspunkten jagtog frågorna om mina tre åtgärder. Det viktigaste äratt hålla nere räntor och inflation. Jag tror att jag harhjälpt statsrådet att klara av den tredje målsättningen,nämligen att sänka boendekostnaden i förhållande tillhushållskassan.Vi måste fortsätta på den vägen. Det var därförjag kom in på hyressättningen. Man kan inte bara gåefter . Det är riktigt. Bruksvärdessystemetbromsar hyreshöjningen i en bristsituation, men hålleruppe hyrorna på en orimlig nivå i en överskottssitua-tion. Det är inte bra.Vi ska avvakta skatteutredningen, vänta och se,var svaret på den andra frågan.Den tredje frågan, som jag verkligen vill kopplatill den sociala bostadspolitiken, gäller bosparandetefter folkhemsmodell. Den undviker trycket på rän-torna. Jag ville rycka loss statsrådet från väggen, därOwe vill hålla fast statsrådet.Anf. 183 Statsrådet ():Fru talman! och jag är överens omdet strategiskt viktiga som våra partier åstadkomtillsammans, nämligen att sanera statens ekonomi ochskapa förutsättningar för en låg inflation i ekonominoch en låg ränteekonomi. Det har naturligtvis en heltavgörande effekt för oss att hålla i det, och en avgö-rande effekt för oss att kunna hålla tillbaka boende-kostnaden som andel av disponibel inkomst.Det har också betydelse nu när vi har ambitionenatt öka bostadsbyggandet.I mitt anförande svarade jag kanske inte på fråganom bosparande. Där har jag ingen annan mening änden som utskottsmajoriteten har gett uttryck för iskrivningen i betänkandet. När det gäller de andrafrågorna tycks vi inte stå så väldigt långt ifrån var-andra.I fråga om neutralitet i beskattningen är det rege-ringens bestämda ambition att åstadkomma neutrali-tet. Vi har redan indikerat vart utvecklingen går ge-nom en sänkning av fastighetsskatten i ett par steg.När det gäller bruksvärdessystemet är jag bereddatt reformera det om kart-läggningar över systemets funktionssätt skulle visa attdet behövs en reformering av bruksvärdessystemet.Men jag är inte beredd att beträda marken om renmarknadshyressättning. Det tror jag inte att AgneHansson heller är.Anf. 184 TALMANNEN:Jag vill påminna om att repliken gäller statsrådetLövdén, inte andra debattdeltagare.Anf. 185 () replik:Fru talman! Jag är självklart inte heller beredd attinföra en ren marknadshyressättning. Jag tror inte attnågot parti är det. Men jag har erfarit att det finnsanledning att se över hyreslagstiftningen även ur ettsocialt bostadsperspektiv.Kan vi vara överens om att handla så, tror jag attvi kan komma framåt och lösa en del knutar somfinns just i den första ambitionspunkt som statsrådethade, nämligen att få i gång bostadsbyggandet.25 000 lägenheter är en hög ambition, kanskei högsta laget. Men det är viktigt att vi får en stabiliteti nyproduktionen.Det är där mitt resonemang om bosparandetkommer in, om vi ska undvika tunga räntesubventio-ner för statskassan. Vi måste lösa ut statskassan frånde eviga räntebidragen och satsa dem bättre. Ett bätt-re sätt att använda en del av dem är att satsa i ettbosparande.Jag begär inte att ministern ska ge ett svar i dag.Men ta i beaktande vad jag sade i mitt inledningsan-förande när det gäller debatten om den folkhemsmo-dell som föreslår. Vi kan fortsätta resone-manget . Det är möjligt att den bör utredas,men man undviker nog subventionsfällan med den.Anf. 186 Statsrådet ():Fru talman! Jag tycker att man ska vara väldigtförsiktig och ha mycket gott på fötter innan man görnågra stora förändringar av bruksvärdessystemet. Detär därför vi har begärt kartläggningen av bruksvär-dessystemets tillämpning.Jag skulle gärna vilja titta lite närmare på hur ut-vecklingen har varit i de länder där man har förändratsitt hyresregleringssystem. Jag nämnde i mittinledningsanförande, där erfarenheterna inte har varitsärskilt goda.I har man i princip fri hyressättning förnyproduktion. Inte heller det har lett till ett kraftigtökat bostadsbyggande i exem-pelvis, där det är ett stort behov av ett ökat bostads-byggande.Jag tror att innan vi går in och gör alltför storaförändringar i systemet måste vi ha ganska gott påfötter. finns det anledning att skynda långsamtså att vi inte får oönskade konsekvenser av en föränd-ring av lagstiftningen.Om det skulle visa sig, via den kartläggning somnu är på gång och som ska presenteras , att detfinns skevheter i systemet är jag naturligtvis, som jagsade i mitt anförande, beredd att göra reformer påområdet.Jag ska inte kommentera bostadssubventione-ringssystemet. Vi har ett subventioneringssystem med 30-procentiga eviga räntebidrag.