prot · GM09102 · 1999-05-28 00:00:00 — Man måste ju börja med att lösa proble-men, nämligen att få den tekniska utvecklingen attfungera. Detta gäller oberoende av vem som står föransvaret. Det måste bara fungera.Här ligger man nu i en diskussion för att genom-föra förändringar, men vi har inte sett detta. Jag troratt har ett oerhört tungt jobbframför sig att genomföra detta systemskifte vadgäller den tekniska utvecklingen. Vi från försäkrings-kassestyrelserna är väldigt intresserade av om dettakommer till stånd.Anf. 124 ():Herr talman! Jag ser fram emot att läsa den utvär-dering som JO har gjort av Stockholmskassan. Detskulle glädja mig mycket om det kom flera sådanapositiva besked att det har blivit bättre. Jag vet intehur det var tidigare.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )3 § Försäkringsmedicinska utredningarFöredrogsSocialförsäkringsutskottets betänkande 1998/99:SfU8Försäkringsmedicinska utredningar (prop.1998/99:76)Anf. 125 ():Herr talman! hade socialförsäkringsut-skottet en offentlig hearing om rehabilitering. Profes-sor från med fors-karekolleger redovisade sina undersökningar omrehabilitering gällande tre avgörande diagnosområden- hjärtsjukdomar, astma och smärttillstånd i nacke,skuldror m.m.Det var intressanta resultat. Bl.a. fick vi höra att aoch o för en lyckad rehabilitering är att den skersnabbt och att det finns motivation hos patient ochläkare. Siffror visade också att patienten ofta var mestpositiv till rehabilitering och också hade de mestrealistiska föreställningarna om vad som skulle kunnaåstadkommas. Naturligtvis kan här finnas faktorersom är beroende av varandra. kan som bekantförsätta berg. En väl motiverad patient kan åstad-komma resultat som läkare lätt bedömer som osanno-lika.Vilken allmän slutsats bör vi kunna dra av deforskningsresultat som redovisades? Jo, att en fram-gångsrik rehabiliteringsverksamhet i grunden inte ärett organisatoriskt problem utan ett problem sombörjar ute i verksamheten i rehabiliteringens vardag.Att dra vattentäta skott mellan medicinsk och arbets-livsmässig orientering är inte framgångsrikt. Att görarehabiliteringsverksamheten strömlinjeformad ärantagligen inte heller särskilt lyckat.När lyckade resultat är beroende av människorsvilja och motivation - naturligtvis tillsammans medbästa möjliga kunskaper m.m. - måste många blom-mor tillåtas blomma. Det är på denna punkt vi mode-rater anser att regeringens förslag om försäkringsme-dicinska utredningar utgår från fel filosofi.Propositionen som är behandlad i SfU8 föreslårbl.a. en omstrukturering av RFV:s sjukhus i Nynäs-hamn och i . Sjukhusen har redan arbetat medatt förändra och förbättra sin verksamhet. Föränd-ringsarbetet har på många sätt varit framgångsrikt.Det kan och bör drivas längre. Att göra en stor orga-nisatorisk ändring nu motverkar däremot den nöd-vändiga motivationen att bli bättre och mer effektiv iden ekonomiskt och mänskligt så viktiga rehabilite-ringverksamheten.RFV:s sjukhus i har två program somuppskattas av patienter eller f.d. patienter. De har allabrev och namnlistor visat. Det ena gäller hjärtrehabi-litering och det andra övervikt. De två programmengår egentligen in i varandra. En god hjärtrehabilite-ring kräver livsstilsförändringar, bl.a. viktreduktion. ISverige har vi ont om behandlingscentrum för över-vikt.Det är därför viktigt att behålla den kunskap, erfa-renhet och kapacitet som RFV:s sjukhus utvecklat.Verksamheten drivs redan i bolagsform, och desssjälvständighet och utvecklingsförmåga skulle stärkasom den överfördes i privat regi. Varför är ägandefor-men av betydelse? Jo, för att den decentraliserar an-svaret till dem som bäst kan förbättra verksamheten,därför att de står den närmast, känner till den bäst ochvet var problemen finns. Kort sagt är deras motiva-tion störst att nå bättre resultat till fördelaktiga kost-nader.Av denna anledning föreslår vi i reservation 2 attde försäkringsmedicinska utredningarna m.m. skallfölja det alternativ som RRV förordar i sin remiss tillNYTRA-utredningen, nämligen att försäkringskassanskall köpa rehabiliteringskompetens där den finns,dvs. både från den offentliga och privata vården. Vikan inte biträda propositionens förslag om verksam-heten vid RFV:s sjukhus. Det utvecklingsarbete sompåbörjats bör fullföljas och i slutändan leda till attverksamheten blir självständig, dvs. Jagyrkar bifall till reservation 2. Våra ställningstagandenleder till följande ändringar i förhållande till rege-ringens proposition, nämligen att regeringens förslagom fördelning av medel och ändrat huvudmannaskapavstyrks.Forskningen inom rehabiliteringsområdet berörs ipropositionen, men förslagen är inte radikala nog. Föratt garantera forskning och utveckling inom det för-säkringsmedicinska området behövs basresurser ienlighet med vad som framförs i . Finansieringen bör kunna ske med hjälpav medel från folkpensionsfonden. Jag yrkar bifall tillreservation 4.Rehabiliteringsarbete är en mångfasetterad verk-samhet. Ett lyckat resultat kräver hög medicinsk stan-dard, snabba diagnoser, ett minimum av köer till vårdoch rehabilitering. En dålig rehabiliteringsverksamhetär dyrbar, eftersom den leder till onödiga förtidspen-sioner, långa sjukskrivningsperioder och försämradekonomi och livskvalitet för den enskilde. En omför-delning mellan olika trygghetssystem har visat sig gepositiva resultat enligt , varsförslag bygger på organisatoriskt samarbete mellanförsäkringskassorna, landstingen osv. Vi anger ocksåatt det kan finnas ett alternativ med mindre organisa-toriska komplikationer. Det berörs i reservation 5.Arbetsgivarnas rehabiliteringsansvar berörs i re-servationerna 8 och 10. I reservation 10 påpekar vi attvi måste ändra avgiftsuttaget i enlighet med förslageti betänkande för att inte miss-gynna småföretagen som drabbas av slumpmässigavariationer på ett helt annat sätt än större företag.Samma problem behandlas i Vänsterns och Mil-jöpartiets motioner och i reservation 11. Om de villuppnå resultat - vi ger ett konkret förslag om hur mankan få en proposition - borde de stötta oss för att visaatt de verkligen menar allvar med sin positiva småfö-retagarpolitik. Annars handlar det väl mer om mun-väder och inte om att man vill uppnå resultat.Anf. 126 CARLINGE WISBERG (v):Herr talman! Det betänkande som vi nu behandlarhar sin utgångspunkt i verksamheter som har fått utståviss kritik . Kritiken har inneburit att ettflertal utredningar har genomförts när det gällerRFV:s sjukhus. Den sista i raden är den s.k. NYTRA-utredningen.Samtidigt som frågan om sjukhusen utretts har detockså konstaterats att rehabiliteringsverksamheten istort kanske inte har nått de framgångar som vi sombeslutsfattare i den här församlingen hade trott. Se-nast detta dokumenterades var i samband med denhearing om som ocksåMargit refererade till.Vi kan dra lite olika slutsatser av detta. Min slut-sats av den hearingen var att det kanske inte förstahand fanns en ekonomisk brist utan en brist på kun-skap och kompetens.I går genomförde ett antal organisationer en de-monstration på . Dessa organisationersträvar efter att organisera folk som, genom sin situa-tion, också har en mycket omfattande kontakt meddet här systemet, med våra sjukhus och med denrehabiliteringsverksamhet som bedrivs. Jag var fak-tiskt den enda från den här församlingen som hade tidatt gå ut och föra en dialog med dessa organisationer.Jag ställde frågan om hur man såg på att vi i dagskulle diskutera sjukhusfrågan och röstaom hur det skall bli i och Nynäs-hamn. Kommentaren var samfälld från dem som jagsom lekman betraktar som experter på området. Desade: Lägg ned dem!Utifrån det perspektivet tycker vi att det förslagsom vi nu har att ta ställning till om att avveckla deaktuella sjukhusen är ett steg i rätt riktning. I ställetvill man inrätta ett försäkringsmedicinskt centrummed forskning och utveckling som bas för verksam-heten.Samtidigt som den här förändringen genomförs påsjukhusen förutsätts det också i propositionen att detskall etableras ett samarbete med universiteten i och samt med i Öster-sund, dvs. institutioner som redan nu sysslar medsocialförsäkringsforskning på olika sätt.Vänsterpartiets bedömning är att detta skall kunnage en bra förutsättning för att flytta fram positionernainom det område som vi nu debatterar. Vi tror att detockså måste innebära en positiv utveckling för reha-biliteringsverksamheten i stort i landet.Sammantaget tycker alltså att vi tarflera steg framåt i utvecklingen med det förslag somnu behandlas.Det finns också en annan grundtanke i det här för-slaget som det faktiskt är väl värt att ta fasta på. Detär att människorna skall kunna få sina behov uppfyll-da i så stor utsträckning som möjligt i det egna nä-rområdet. Det är vår övertygelse att dessa förutsätt-ningarna skall skapas genom den här förändringenom man hanterar den rätt.Jag har inte heller hört någon omfattande kritiknär det gäller inriktningen. Jag refererade tidigare tillvilken uppfattning intresseorganisationer som ärverksamma inom det här området hade ur patientsyn-punkt.Däremot, och det är ju ingen hemlighet, har detfunnits, och finns säkerligen fortfarande, kritik motdet tänkta huvudmannaskapet hos en viss namngivenkassa. Tyvärr är det också den kassa som represente-ras i mitt eget hemlän. Men det får vi kanske ta påsidan om.Vänsterpartiet anser, till skillnad från tidigare tala-re, att det skulle kunna få negativa konsekvenser förutvecklingen om man skulle skjuta på frågan omhuvudmannaskapet . Vår upp-fattning är att dessa två saker, förändringen av verk-samhetsinriktningen och byte av huvudman, måsteske för att inte bromsa upp en utvecklingsom vi bedömer som positiv.I en organisation är det trots allt mycket bättre attha en visshet om vad som gäller än att månad eftermånad eller kanske t.o.m. år leva i ovisshetom vad som komma skall. Vi förutsätter också att deorsaker som kan tänkas ligga bakom att det finns enkritik mot det föreslagna huvudmannaskapet skallhanteras i samband med det förändringsarbete sompågår.Herr talman! Det förslag som vi nu har att ta ställ-ning till innebär också en försäljning av det bad- ochkurhotell som är sammanbyggt med sjukhuset i Tran-ås.Vi vänsterpartister brukar inte vara förespråkareför privatisering av samhällsegendom. Men i det härfallet har vi gjort den bedömningen att en försäljningav tidigare nämnda verksamhet inte kan betraktassom så omfattande eller rentav samhällsomstörtandeatt det finns någon anledning att gå emot förslaget.I betänkandet tas också upp frågan om rehabilite-ring ur ett gender-perspektiv. Även om utvecklingenotvivelaktigt stadigt går åt rätt håll finns det enligtvårt sätt att se mer att göra. Vi har utvecklat resone-manget i motion Sf227. För övrigt har vi också reser-verat oss på den här punkten.Vår bestämda uppfattning är att ett bra utvecklatrehabiliteringsarbete måste ha den faktiska könsskill-naden med i bilden över problematiken. Enligt våruppfattning är det också nödvändigt att åskådliggöradet då det gäller att analysera effekter av olika för-ändringar i försäkringssystemen.Utfrågningen om visade bl.a. attdet finns stora könsskillnader i rehabiliteringen,främst vad gäller hjärt- och kärlsjukdomar. Utfråg-ningen visade också att unga kvinnor med belast-ningsskador från tjänstemannakollektivet är de somfår bäst rehabilitering. Det är i och för sig positivt får en bra rehabilitering, men det visar också,vilket är sämre, att det finns stora klasskillnader mel-lan könen och tydligen också en åldersbunden skill-nad.Ett bra jämställdhetsarbete bör enligt vår uppfatt-ning utgå från kunskapen om att det finns skillnadersom i sig kan innebära ojämlika effekter av olikaförändringar och att exempelvis statistiken definitivtinte kan betraktas som könsneutral.Regeringen har också i regleringsbrevet för för RFV och kassorna begärt en särskildhandlingsplan om hur gender-perspektivet hanteras.RFV och försäkringskassorna skall senast den 1 juni1999 ha lämnat en handlingsplan för detta arbete.Ännu har i varje fall inte jag sett någon, men å andrasidan har vi kvar fram till nämnda datum.Regeringen har också ställt i utfästelse att tillsättaen utredning vars huvuduppgift är att förutsättnings-löst utarbeta en etisk plattform för prioriteringar inomrehabiliteringsområdet.Det här har diskuterats i en interpellation ,och det var också uppe till diskussion i kammarenhäromdagen. Tyvärr har det fortfarande inte hänt såmycket, såvitt jag förstår av den senare debatten. Vitycker att det är bra åtgärder, men vi väntar på ettresultat av utfästelserna.Vänsterpartiet har också synpunkter på sjuklöne-frågan, och detta kommer att utvecklas närmare avMarie i ett senare inlägg.Med det, herr talman, vill jag yrka bifall till reser-vation 7, under mom. 8, samt till reservation 11, un-der mom. 14. I övrigt står vi bakom utskottets förslag.Anf. 127 () replik:Herr talman! Vad gäller sjuklöneperioden är detväl bra att ha synpunkter på den, men bättre är att läsaden mycket väl dokumenterade utredning som finnsoch se till att någonting blir gjort. Men det kanskeofta är politiskt mer praktiskt att tala men inte konkrethandla. Det är väldigt bra att detta uttrycks klart.Jag beklagar att vi inte snabbare får fram bättreregler för de små företagen, som på grund av system-et slumpmässigt kan drabbas väldigt hårt. Det gälleratt snabbt vidta de åtgärderna. Det är bra att mantänker rätt, men det är bättre att man handlar rätt.Anf. 128 CARLINGE WISBERG (v) re-plik:Herr talman! Jag skall väl då förstå på det sättet att vi i sak är överens men att hon ochandra av någon anledning inte vill ställa sig bakomförslaget.I den här kammaren har vi vid ett flertal tillfällendiskuterat åtgärder som kanske skulle underlätta förde små företagen att anställa folk. Vi tror att en för-ändring på den här punkten vore ett av de mest effek-tiva sätten att underlätta för små företag att anställafolk. Jag måste säga att jag egentligen är mycketförvånad över att vi inte har ett samlat stöd från deborgerliga partierna, som säger sig slå vakt om desmå företagen i just den frågan.Anf. 129 () replik:Herr talman! I sak är vi inte överens. Jag säger atttiden är en oerhört väsentlig faktor. Man brukar sägaatt kon dör medan gräset gror, och det är likadant här.Det är viktigt att de här åtgärderna kommer snabbt -annars tar det längre och innan vi får dentillväxt av företagande som så väl behöveroch den ökade sysselsättningen. Fundera också!Anf. 130 CARLINGE WISBERG (v) re-plik:Herr talman! Ja, även tiden skulle påverkas om vii kammaren fick ett majoritetsstöd för vår linje i denhär frågan. Då skulle det finnas mycket goda möjlig-heter att mycket snabbt få en förändring till stånd justnär det gäller sjuklöneperioden i arbetsgivarinträdetför de små företagen.Anf. 131 ():Herr talman! Eftersom detta är mitt första anfö-rande i denna kammare, och det är lite nervöst, villjag genast lägga mina yrkanden så att jag inte glöm-mer bort det.Jag yrkar bifall till reservation 3 angående hu-vudmannaskap och fördelning av medel samt tillreservation 10 beträffande sjuklön. För övrigt står vibakom våra övriga reservationer.De förändringar av verksamheten som regeringenmed stöd av utskottsmajoriteten föreslår vid sjukhus i och Tranåsställer vi kristdemokrater upp på. Däremot anser vi inte skall göra några förändringar vadgäller huvudmannaskapet. Vi anser att regeringensförslag på det området inte är genomtänkt och därförbör beredas ytterligare.Riksförsäkringsverkets sjukhus i ochTranås har varit kända för sitt arbetemed försäkringsmedicinska utredningar samt utred-ningar för att fastställa och specificera arbetslivsin-riktad rehabilitering. I svårbedömda fall har försäk-ringskassan haft det här som en resurs för att fast-ställa en persons arbetsförmåga. Denna resurs ärvärdefull och kommer att vara en tillgång för försäk-ringskassorna även i framtiden.Det händer alltför ofta att man testar sig fram iolika rehabiliteringsåtgärder utan att riktigt veta vaddet är man skall åtgärda hos den enskilda individen.Sjukdomsbilderna blir alltmer komplexa. Det kanhandla om synliga fysiska besvär, men samtidigtfinnas komponenter med psykiska och psykosocialainslag som behöver åtgärdas. Här är utredningarnavärdefulla såtillvida att man kan klarlägga vilkenåtgärd som bör sättas in, så att rehabiliteringen blir såeffektiv som möjligt.Därför anser vi kristdemokrater att den utred-ningsverksamhet som bedrivs vid ochTranås sjukhus skall värnas och utvecklas. Vad gällerövrig verksamhet med behandlingsinslag som finnsför bl.a. överviktiga och hjärtpatienter bör det varamöjligt att ta till vara de kunskaper ocherfarenheter som finns på det området. Landstingenbör vara intresserade av att ha tillgång till sådan reha-bilitering, varför de också bör ta över ansvaret.När det gäller de förändringar som regeringen ochutskottsmajoriteten vill se genomförda avseende hu-vudmannaskapet har vi alltså våra invändningar.De båda sjukhusen drivs i bolagsform ochägs helt av . Regeringen ochutskottsmajoriteten anser att Riksförsäkringsverketinte kan ha både tillsynsansvar och verksam-hetsansvar för de nya försäkringsmedicinska centren,som man vill kalla dem. Man föreslår därför ett nytthuvudmannaskap.Man anser att verksamhetsledning och beställare står för nära varandra. Men hur kan man då läggaöver huvudmannaskapet från ett självständigt bolagunder till en enskild försäk-ringskassa, när det är kassorna som skall utnyttjatjänsterna? Blir det inte ännu mer sammanblandatmellan beställare och utförare? Verksamheten skall juenligt majoriteten drivas av i , som en resultatenhet inom den kas-san. Inte att undra på att de anställda i Nynäshamnoch tycker att det är en olycklig kombination.Då kan de ju inte hävda att de är självständiga i sinabedömningar och inte bara går försäkringskassansärenden.Enligt vad jag förstår har en organisationskom-mitté redan tillsatts som arbetar på förändringen avverksamheten. Många i personalen upplever det somolyckligt att både avveckling och utveckling av nyverksamhet redan tagit full fart - och detta trots attriksdagen ännu inte fattat beslut i frågan. Det är varesig smakfullt eller taktfullt att behandla personalen pådetta sätt. De bör känna att beslut formellt är fattatinnan åtgärder vidtas. Vilket förtroende får allmän-heten för regeringen och den lagstiftande församling-en om man inte upplever att allt går i rätt ordning?Beslut först och åtgärder sedan!Vad är då alternativet i huvudmannaskapsfrågan?Den s.k. , som vi har hört talasom här, har ju föreslagit att verksamheten vid de bådasjukhusen skall överföras till ett av staten helägt ak-tiebolag under och med led-ningsfunktionerna lokaliserade till . Majorite-ten avfärdar detta, trots att flera remissinstanser haruttryckt sitt stöd för det förslaget.Herr talman! Klart är att den form för huvudman-naskapet som utskottsmajoriteten föreslår inte verkarvara särskilt genomtänkt. Därför föreslår vi att hu-vudmannaskapet skall bestämmas vid ett senare till-fälle, efter ny beredning och ny remissomgång. Denföreslagna strukturförändringen av verksamheten ärså pass omfattande att förändringen vad gäller hu-vudmannaskapet inte bör tas , särskilt som perso-nalen inte tycker att det är ett bra förslag. Därföryrkar jag bifall till reservation 3 i mom. 2, som berörden här frågan.Jag skulle också vilja beröra de viktiga frågor somtas upp i reservation 5 om samverkan i rehabilite-ringsarbetet. Eftersom jag arbetat med rehabiliterings-frågor vet jag hur viktigt det är att sam-verkan fungerar, framför allt mellan arbetsgivare,sjukvård, företagshälsovård och försäkringskassa.Tyvärr fungerar denna samverkan inte särskilt bra . Många sjukskrivna ramlar mellan stolarna.I , SOU 1997:142, som hand-lar om arbetsgivarens rehabiliteringsansvar diskuterarman hur rehabiliteringsarbetet skall kunna bli bättre.Tyvärr ligger fokus i den utredningen alldeles förmycket på arbetsgivaren och sommotparter enligt min åsikt. De arbetsgivare som integör som kassan säger mister t.ex. hjälp med rehabili-teringskostnader i det här förslaget. Mycket handlarom att kontrollera arbetsgivarna. Jag anser att vi istället måste jobba mer med hur vi skall hitta incita-menten för enkla och smidiga samarbetsformer. Detmisstroende många arbetsgivare känner från försäk-ringskassan är inte bra. Det behövs en attitydföränd-ring där arbetsgivare och försäkringskassa arbetarmed varandra i stället för mot varandra.Det goda resultat som FINSAM-försöken, med fi-nansiell samordning mellan olika rehabiliteringsaktö-rer, visat på borde vara till ledning i det fortsatta ar-betet. Det är önskvärt att regeringen kommer tillbakatill med ett förslag till rehabiliteringspolicyoch hur ansvarsfördelningen skall se ut på områdetrehabilitering. är det tyvärr ingen som kännerdet yttersta ansvaret för rehabilitering och ingen somsamordnar resurserna, och det behöver vi förändra.Slutligen skulle jag när det gäller högkostnads-skyddet vilja tala mig varm för reservation 10, somhandlar om just högkostnadsskydd för sjuklönekost-nader hos småföretagare. Den nuvarande försäkringenmot sjuklönekostnader upplevs som dyr blandsmåföretagarna. I den tidigare nämnda föreslås att den skall upphöra och att etthögkostnadsskydd i stället införs. Det innebär att ettlitet företag som drabbas av höga sjuklönekostnaderkan ansöka hos om ersättning förden del av kostnaden som överstiger riksgenomsnittetför samtliga företag. Det anser man medför en mins-kad risk för småföretagarna, och det påverkar därige-nom även nyanställningarna på företagen.Vi kristdemokrater anser att regeringen bör åter-komma med ett förslag till lagändring enligt utred-ningens förslag. Vi hoppas naturligtvis att ävenVänstern och vill få till stånd en föränd-ring för småföretagare. De har ju i sina reservationerpåpekat att företag med högst tio anställda bör un-dantas från kravet på sjuklön. Hur kommer Vänsternoch att gå vidare efter omröstningen här iriksdagen ?Herr talman! Helt klart är att nuvarande sjuklöne-system innebär problem för småföretagare. Men detär också ett problem att personer med återkommandesjukperioder riskerar att hamna utanför arbetsmark-naden om ingenting görs. Jag yrkar därför bifall tillreservation 10.Anf. 132 ():Herr talman! Den här debatten handlar ju om be-tänkandet SfU8, och det bygger på propositionen1998/99:76 Försäkringsmedicinska utredningar. Ibetänkande behandlas också en del motioner från denallmänna motionstiden.Först till förslagen i propositionen om ändrat hu-vudmannaskap vid sjukhus iNynäshamn och , där vi i har enannan uppfattning än regeringen. Regeringen föreslåratt verksamhetsansvaret för de försäkringsmedicinskautredningarna och arbetslivsinriktade rehabiliterings-utredningarna skall föras över till en av de allmännaförsäkringskassorna och att de där skall drivas som enegen resultatenhet samt att de bolag som för närva-rande driver sjukhusen skall avvecklas.Propositionen bygger ju på den s.k. . I detta SOU föreslår man att verksam-heten vid sjukhus i Nynäs-hamn och skall föras över till ett av statenhelägt aktiebolag under medledningsfunktionerna lokaliserade till . Dettaförslag fick stöd från flera remissinstanser, och ävenvi i anser att detta hade varit en bättrelösning vid en förändring av huvudmannaskapet.Att föra över huvudmannaskapet till en allmänförsäkringskassa är inte utrett. Vi tror inte att detta ärbra för verksamheten. Vi tror inte att det stärker för-utsättningarna för konkurrensneutralitet.Den huvudsakliga rehabiliteringen vid sjukhus ges till patienter med t.ex.övervikt och hjärtbesvär. Det är en mycket viktigverksamhet som bedrivs vid sjukhusen, och denmåste få möjlighet att utvecklas på egna meriter ochmed utgångspunkt från de behov som finns inomdessa områden. Därför, herr talman, yrkar jag bifalltill reservation 3 under mom. 2.Sedan till några motioner från den allmänna mo-tionstiden.Först ett yrkande som finns i vår jämställdhets-motion som handlar om forskning kring kvinnor ochrehabilitering.