prot · GM0975 · 1999-03-25 00:00:00 — fann å andra sidan i sin egenkundundersökning att personalen ansågs kompetentoch kvalificerad, fast man ansåg att det var svårt attföra över kunskap till småföretagen.Jag tyckte att det var lite humor i det här, men detär uppenbart att skall det bli någon förbättring avstöden måste utvärderingarna i fortsättningen görasav oberoende aktörer.Fru talman! har präglats av frivilligorga-nisationer och folkrörelser och byggt på idealitet ochett stort socialt kapital. Engagemanget är vikan-de. Vitaliteten och ansvarstagandet försvinner saktamen säkert. Vi får ett passiviserat samhälle. förväntar sig att myndigheter skall fixa så att nyaarbetstillfällen kommer till. Det är viktigt att ändra pådet här och ge förutsättningar för utvecklingsarbetepå lokal nivå. Den offentliga lokaliseringspolitikenoch näringspolitiken måste utvecklas i nya processo-rienterade banor och ge människorna instrument attsjälva utveckla försörjningsmöjligheter. En processo-rienterad utveckling tar tid men blir alltid förankrad,skapar engagemang. Det är också viktigt att manarbetar i nätverk av olika slag.Jag vill gärna ge ett exempel på hur stat, kommun,företag och byalag gemensamt skulle kunna främja enhållbar utveckling i och Norrbotten.Staten bör se till att allt laxfiske på blandbeståndupphör - detta för att hindra utrotning av vildlaxen.Fisket på blandbestånd sker i . Ge de fåtali-ga yrkesfiskarna, ett tiotal båtar, laxpension och re-servera fisket för uppväxtälvarna.Laxens värde mångdubblas när den används i tu-ristiskt sportfiske jämfört med när den fiskas i . Låt oss restaurera lekområdena i älvarna så attde kan fyllas av lax och annan fisk. Sedan kan lokalaföretag och byalag blomstra när de gemensamt och inätverk med andra turistiska satsningar utvecklar detturistiska sportfisket. På så sätt ser vi till att vildlaxenöverlever, att lokalsamhällen och byar överlever ochatt bygderna kan utveckla och leva av sina speciellanaturgivna tillgångar på ett bärkraftigt och kulturellthållbart sätt. har sin särart och varjeturistsatsning får sin egen profil. Det kan vara allti-från ett fiske av lax i en reglerad älv med bekvämacampingstugor i närheten av affärer, kulturarrange-mang, dansbanor till vildmarksfisket i den orördaälven med strapatser och övernattningar i det fria.Längre upp i älvdalarna kan det kombineras medvildmarkssafari och med kvalificerade guidade turer iurskogen eller fjällen och spännande besök hos sameri deras traditionella näring.Vad som behövs är ett positivt helhetsgrepp frånbl.a. Som det nu ser ut är risken att mant.ex. låter vildlaxen utrotas av kortsiktiga skäl, ochmed det utrotar man även mängder med framtidsjobboch hopp för älvdalarna i glesbygden.Fru talman! Vi lever i som rymmer unikamöjligheter och stora hot: å ena sidan centralisering,arbetslöshet, fattigdom och miljöproblem och å andrasidan gemenskap, frihet och gröna lösningar.Fru talman! Det är oerhört viktigt att fårett näringsliv som i större utsträckning kan förnya ochförändra sig. Nya företag måste få en jordmån attväxa i och de som redan finns måste kunna utvecklasgenom nya idéer och projekt. Innovatörer och uppfin-nare behöver få betydligt bättre utvecklingsmöjlig-heter.Under 1998 nettoexporterade patent, li-censer och royaltyn för nära 500 miljoner kronor.Från 1992 till 1998 visar statistik attSverige sålt licenser värda merän vad vi köpt. En kvalificerad uppskattning är att detbetyder en förlust på mellan 120 000 och 600 000 nyajobb. I stället för att skapa företag säljer vi idéer tillutlandet.Ett annat problem för uppfinnare och småföreta-gare är att de kan försäkra sig mot patent-tjuvar. De kan inte få ett effektivt skydd som täckerhöga rättegångskostnader. Det är viktigt för Sverigeatt detta problem får en bra lösning.Ytterligare en svårighet är tillgången på riskvilligtkapital.Miljöpartiet föreslår att regeringen tillsätter enkommission som verkligen förstår problemen för småuppfinnare och innovatörer. Kommissionens uppgiftskall vara att komma med förslag till ett åtgärdspaketså att vi får behålla idéer, idésprutor och jobb i Sveri-ge.Fru talman! Jag står bakom alla våra reservatio-ner, men för tids vinnande yrkar jag bifall bara tillreservation 12.Anf. 179 () replik:Fru talman! Jag tror att jag håller med IngegerdSaarinen om det som hon sade om vildlaxen. Mensamtidigt vill jag ta upp frågan om anställningsregleroch arbetsrättens roll i vårt samhälle.I åratal har kampen stått mellan den politiska hö-gern och arbetarrörelsens partier om hur arbetsrättenskall se ut i det här landet. har den politiskahögern velat försämra för löntagarna när det gälleranställningstrygghet och alla andra delar som ingår iarbetsrätten. Man ser arbetsrätten som ett hinder förföretagens utveckling.Efter många herrans år har högern nu lyckats attfå med på ett beslut om att undanta tvåanställda från turordningen i företag som har upp tilltio anställda. Jag undrar om är klaröver hur detta kommer att drabba de svagaste grup-perna i samhället. Hur kommer detta att drabba dekvinnliga löntagarna som vi av erfarenhet vet är sär-skilt utsatta när små företag behöver säga upp anställ-da?Anf. 180 () re-plik:Fru talman! Det handlar inte om att de borgerligaefter långt om länge har lyckats att få med oss, utan vihar länge velat ha den här förändringen. Vi har haftett sådant förslag i vårt partiprogram , så detär ingenting nytt. Alla som har läst vårt programborde ha vetat om det. Det nya är att vi nu har möj-lighet att genomföra detta förslag.De små företagen är väldigt viktiga arbetsgivare.Detta är en av de regler som de har tyckt vara viktigför sin överlevnad. Dessutom vill jag poängtera attdet inte är möjligt att undanta två anställda vilka somhelst utan det gäller de två som senast har anställts.Detta förslag är viktigt för småföretagen, och detkan leda till fler arbetstillfällen i förlängningen ochinte färre.Anf. 181 () replik:Fru talman! Jag vet ju inte hur länge som Miljö-partiet har haft detta förslag på sin dagordning. Mendet är först nu som man har fört fram det.Ingegerd Saarinen nämnde någonting om att detinte skulle drabba så hårt eftersom det bara var de tvåsist anställda som kunde undantas.Om ett företag anställer två unga, friska pojkareller flickor som orkar att springa och som har dennyaste kunskapen och företaget måstesäga upp några anställda på grund av lönsamhetsskäl,har medverkat till att ge företaget enmöjlighet att säga upp de anställda som har jobbat imånga år och som kanske inte springer lika fort somtidigare.Tycker att det är en bra ut-veckling på arbetsmarknaden att skapa denna otrygg-het för stora grupper anställda?Anf. 182 () re-plik:Fru talman! Den här företagaren har antagligenanställt dessa två nya därför att han behövde dem ochderas kompetens. Om han sedan är tvungen att mins-ka sin arbetsstyrka och då tvingas att avskeda de tvåsom han anställt, kanske företaget inte klarar sig.Då kan allihop få gå.Som vi har tänkt det skall prioriteringslistan fin-nas kvar. De som var sist anställda kan få stanna, meni övrigt skall listan vara ograverad, så man kan inteavskeda hur som helst. De sist anställda får stannakvar, men i övrigt är det listan som skall gälla.Anf. 183 () replik:Fru talman! sade bl.a. att nyaföretag måste få en jordmån så att de kan växa ochutvecklas i vårt land. Då vill jag ställa en fråga: Hurkommer det sig att säger nej till Småfö-retagsdelegationens förslag som handlar just om den-na jordmån?Reservation nr 5 handlar om att man skall skapaen jordmån enligt Småföretagsdelegationens förslag.Hade stött den reservationen hade vikunnat genomföra detta. Varför ställde Miljöpartietinte upp?Anf. 184 () re-plik:Fru talman! Jag håller med om attdet är viktigt att reglerna förenklas så att det blirmycket enklare för företagen att hantera alla sinapapper.Jag läste väldigt noga vad de borgerliga partiernasreservation rörde sig om för regler. Jag kunde barahitta två saker som skilde sig från majoritetens för-slag.Först var det detta med solnedgångsparagraf. Detbetyder att när en paragraf inte har tillämpats på femår skall den automatiskt utrangeras. Jag tyckte inte attdetta var något vidare klokt förslag. Det kan ju händaatt paragrafen behövs det sjätte året, och då blir mantvungen att införa den igen. Det hela borde vara merflexibelt.Nu har man lovat att kontinuerligt se över allaregler och ta bort dem som inte behövs. I det fallettyckte jag att detta var tillräckligt och kanske t.o.m.bättre.Sedan ville de borgerliga införa en princip om attalla regler skulle vara genomgångna innan valperio-dens slut. Jag var väldigt frestad att ställa mig bakomdet. Men sedan bestämde jag mig för att inte göra det.Jag tror att ambitionen är sådan, och det är möjligt attdet kommer att gå ännu fortare än så. Om verklighe-ten visar någonting annat kanske jag går med er nästagång.Anf. 185 () replik:Fru talman! Men har ju faktiskt missatden möjlighet som vi har i att genomföradet som så många småföretagare längtar efter ochväntar på, nämligen ett genomförande av Småföre-tagsdelegationens förslag.Detta har diskuterats ända sedan det första betän-kandet avgavs . Regeringen har haftmycket på sig, men man har gjort förfärandelite. Vi i kammare har möjlighet att ge-nomföra det som skulle skapa en bättre jordmån förde mindre företagen. Jag konstaterar att Miljöpartietinte , men kanske vid voteringen, ställer upppå just det som Småföretagsdelegationen har föresla-git. Det är en sammansatt delegation av fack, nä-ringsliv, organisationer och myndigheter som harmycket väl balanserade förslag som är brett accepte-rade, så jag tycker inte att det borde ha varit så svårtatt ställa upp på detta.Anf. 186 () re-plik:Fru talman! Jag har fått information om att det ar-betas mycket intensivt med detta nu i Regeringskans-liet bland alla som har med detta att göra, så jag harförhoppningen att det verkligen händer någonting.Jag tror inte att det hade gått fortare om vi hade bifal-lit den borgerliga reservationen.Anf. 187 ():Fru talman! Vad kännetecknar ett bra närings-livsklimat? Vilka är förutsättningarna för att få nyaföretag att etablera sig och för att få företag att växa,att få dem att våga och vilja växa? Det varierar övertiden.I dag förs en debatt om företagsklimatet utifrånföretagsflytt, skatter och arbetsrätt. sedanhandlade det om höga räntor, hög inflation och ettförfärande stort antal konkurser.Det som kännetecknar ett gott näringslivsklimatmåste ändå vara att fler får arbete, att fler företagstartar, att antalet konkurser minskar, att investering-arna ökar och att företagen har en god lönsamhet.Det är ju så det är nu och har varit under en tid.Låt oss tro på svenskt näringsliv och svensk entrepre-nörsanda!Under de år som vi hade en moderatledd regeringförsvann 450 000 jobb i den privata sektorn. Inflatio-nen liksom räntan var hög. Vi minns alla 500 %.Nu har vi med mycken möda och stora uppoff-ringar från svenska folket lyckats få ordning på eko-nomin. Inflationen liksom räntan är låg. Det är en bragrund att stå på. Det finns nu goda förutsättningar förnäringslivet att utvecklas, vilket också sker och harskett under några år.Sedan 1994, då den socialdemokratiska regering-en tillträdde, har en rad åtgärder genomförts för attförbättra företagsklimatet i vårt land: Särskilda medelför kooperativt företagande som gett goda resultat,särskilda åtgärder för kvinnligt företagande med re-surscentrum i alla län och i de flesta kommuner, sär-skilda kvinnolån och rådgivare, förändringar i ägan-debeskattningen, miljardsatsningen på Östersjö-samarbetet och stora utbildningsinsatser. Vidare hardet skett en ökad teknikspridning och ett ökat samar-bete med universitet och högskolor. De regioner därhögskolorna finns har stor betydelse för små ochmedelstora företag. Detta arbete måste ytterligareutvecklas.IUC, Industriella utvecklingscentrum, har ocksåen positiv utveckling när det gäller att stimulera till-växt och skapa nya jobb, då framför allt i små företag.Såddfinansiering är ett annat viktigt verktyg för små-företagens utveckling.Regeringen har tagit första steget för att reglernaför företagen skall förenklas och bli färre. Kring dettaför vi ett resonemang i detta betänkande, och det harvarit uppe i debatten. Vi är alla överens i sak, ävenom det finns en reservation. Vi gör också ett tillkän-nagivande.Debatten om det svenska företagsklimatet är in-tensiv. Den hotbild som de borgerliga partierna målarupp är att företagen och investeringarna i nya jobbflyr i en allt stridare ström. Att den s.k. dub-belbeskattningen och förmögenhetsskatten tvingarföretagen ut ur är myter som man för fram ialla sammanhang.Självklart spelar skattesystemet och regelverketför näringslivet en viktig roll. Ingen vill ha lagar ochregler som hämmar tillväxten och försvårar för före-tagen. Men de har inte tillkommit för att göra företa-garens vardag besvärligare. De har tillkommit för attåstadkomma lika konkurrensvillkor för företagen, föratt ge de anställda rättstrygghet, för att förhindrarovdrift på naturen och för att bidra till välfärdsstaten.En bra skola och en utbyggd infrastruktur är bra förnäringslivet och företagsklimatet.De allmänna villkoren för företagande är goda. Vihar en stabil ekonomi med låga räntor och låg infla-tion, utbyggd teknisk och social infrastruktur, lågbolagsskatt, välutbildad arbetskraft, ansvarsfullafackliga organisationer, god lönsamhet och stigandebörskurser.Vi har en tillväxt på ca 2 ½ %. Jämfört med ide flesta andra europeiska länder är den faktisktganska hög.Under de tre borgerliga regeringsåren hade vi treår med negativ tillväxt. Det egendomliga är att Mode-raterna, och än i dagförespråkar denna politik - en politik med ofinansie-rade skattesänkningar som ledde till den negativatillväxten, raserade statsfinanser, inflation och högaräntor.Fru talman! Om man vill påverka utvecklingenoch flytta fram positionerna är det tämligen me-ningslöst att enbart se till allt som är negativt. Densom vill bygga för framtiden måste ta fasta på detpositiva och framgångsrika. Man kan inte bortse fråndet som är dåligt, men om bara detta lyfts fram kom-mer bördan till slut att bli för tung att bära.Investerare och företagare betygssätter ständigtvärldens länder. I globaliseringens tidevarv kännskonkurrensen alltmer påtaglig. Vi kan aldrig luta osstillbaka utan måste ständigt bli bättre för att liggahögt på de återkommande rankinglistorna - listor sominte bara baseras på ekonomiska nyckeltal, utan somtill stor del handlar om miljö, utbildning och välfärd.ISA:s senaste rapport visar att har bliviten stor mottagare av internationella direktinvestering-ar och att antalet utländska företag i har ökatkraftigt. Investeringsklimatet har i flera avseendenförbättrats. Det innebär dock inte att kan slåsig till ro. För att slå vakt om sin konkurrenskraftbehöver såväl svenska som utländska företag löpandeutvärdera olika lokaliseringsalternativ för sina ny-och expansionsinvesteringar.Som framgår av årets rapport ligger i vis-sa avseenden i absolut världsklass. Det gäller t.ex.satsningar på forskning och utveckling, kvalitet påtelekommunikationer och annan IT-infrastruktur,tillgång på internationell management, bolagsskattenoch avsaknaden av korruption.Saneringen av de offentliga finanserna har bidra-git till lägre räntor och en mer stabil makroekonomi.Samtidigt visar internationella jämförelser att Sverigei andra avseenden ligger sämre till. Det gör att för-ändringar behövs för att slå vakt om och utveckla densvenska attraktionskraften när det gäller internatio-nella företags investeringar.Att förenkla reglerna för småföretagen förbättrarmöjligheterna att starta och driva företag. Den social-demokratiska regeringen tillsatte Småföretagsdelega-tionen, som fick uppdraget att föreslå förenklingar förde små företagen. Samtliga partier har också motione-rat om detta. Regeringen har lyssnat till Småföretags-delegationen och har redan börjat beta av en del avderas förslag. Genom olika beslut har det införts kravpå konsekvensanalyser på myndigheter, kommittéeroch departement.I den särskilda tillväxtdebatten sade näringsmi-nister bl.a.: "Reglerna för företagenskall förenklas och bli färre. Ytterligare regelförenk-lingar kommer att genomföras för att de mindre före-tagen skall kunna växa och utvecklas. Småföretags-delegationens förslag analyseras, bearbetas, beslutasoch sjösätts. Myndighetsstrukturen ses över för attgöra det enklare att starta och driva småföretag. Ensärskild grupp för regelförenkling inrättas i Närings-departementet. Alla nya regler analyseras utifrån ettsmåföretagsperspektiv. "Fru talman! Ett bra samhälle ger möjligheter föralla att arbeta. En väl utbyggd gemensam sektor förservice till medborgarna är en viktig förutsättning.Kompetensutveckling, utbildning, kunskapsöverfö-ring, fler högskoleplatser är andra viktiga förutsätt-ningar. Tillgång till bra kultur- och fritidsaktiviteter,en bra livsmiljö för alla, liksom möjligheter för män-niskor att utvecklas är också sådant som är bra förföretagens vilja till lokalisering.Fru talman! Jag yrkar bifall till reservationerna nr3, 8 och 11 och avslag på övriga reservationer samt iövrigt bifall till utskottets hemställan i betänkandet.Anf. 188 () replik:Fru talman! Det är förunderligt att uppleva attBarbro verkar vara så nöjd med detsvenska företagsklimatet. har företag efterföretag lämnat . När företag som Stora ochEnso går ihop förlägger man verksamheten till Fin-land. När och går ihop flyttarman till . , vårt stora flaggskepp, harblivit amerikanskt. har blivit engelskt. Uppräk-ningen av de större företag som har lämnat Sverigeskulle kunna göras mycket längre. Bekymmersamt ärockså att de mindre företagen, kunskapsföretageninom IT-branschen, är på väg åt samma håll.Framtidsföretagen drivs utomlands. Så står det ien tidningsartikel som jag har framför mig. Där be-skrivs just hur den braindrain, den kunskapsflykt,breder ut sig som vi bl.a. diskuterade för mer än ett årsedan vid näringsutskottets hearing.Det finns utredningar om detta. Det är stiftelsenJobs and Society som står bakom. De har visat attnyföretagandet har rasat . Närdet gäller braindrain finns det en utredning av Öhr-ling, som visar attomkring av årskullen nyutexaminerade akade-miker lämnar . Bland civilingenjörerna varutvandringen av en årskull.Bristen inom civilingenjörsyrket är ett bekymmerbland våra företag. Hur kan nöjd med det svenska näringsklimatet?Anf. 189 ()replik:Fru talman! Jag sade i mitt anförande att jag ärnöjd med delar av det svenska näringsklimatet. Mankan tydligt se att det startas fler företag, att fler fårjobb, att vi har en låg ränta, att vi har en låg inflationoch att vi har sanerade statsfinanser. Vi har ordningpå våra finanser. Men jag sade också att jag inte ärnöjd till alla delar. Självklart är det så att vissa sakerbehöver förbättras. Det försökte jag också säga.Jag har också sett en artikel om and Societysutredning i . Jag kollade upp det därlite grann hos . Det är en vissnedgång , dock inte någotkatastrofras som kan försöker få det till. Det finns enstigning fram . Så var 1997 ett sådantdär år då det startades osedvanligt många företag. Serman kurvan rakt upp så är det inget katastrofras. Detär en viss minskning mellan 1997 och 1998.Karin Falkmer sade i sitt anförande att regeringeninte har genomfört den förnyelse som krävs och attsvenska politiken inte klarar sig i konkurrensen. Viskulle ha lyckats bättre om vi hade fört en annanpolitik. Menar att vi skall gå tillbakatill den politik som vi hade under de borgerliga rege-ringsåren? Då hade vi förödda statsfinanser. Vi hade 45 000 jobb som försvann i denprivata sektorn, och vi hade 50 000 konkurser. MenarKarin Falkmer att det är den inriktningen vi borde ha?Anf. 190 () replik:Fru talman! Med den politik som vi tillsammansmed övriga borgerliga partier står bakom i reserva-tion 1 skulle situationen i kunna vara såmycket bättre. Vi skulle inte vara i en situation därJobs and Societys siffror visar att nyföretagandet harminskat . Vi skulle inte vara i en situationdär storföretag som går ihop med finska företag pågrund av dubbelbeskattningen lämnar vårt land ochflyttar till . Vi skulle inte ha en situation därsmåföretagen misstror regeringen beroende på att dethar hänt så lite.I den majoritetstext som finns när det gäller regel-förenkling avslöjar majoriteten den inställning manhar till de mindre företagen. Man skriver att stats-makterna till befintliga och presumtiva småföretagareskall förmedla en känsla av att de problem och hinderde möter uppmärksammas. Är det en känsla BarbroAndersson vill förmedla eller är det konkretaförslag som förbättrar de mindre företagens verklig-het som är viktiga?Sedan vill jag ha svar när det gäller den här utred-ningen som inte någon - amerikanska ambassaden,eller någon över huvud taget - kunnattala om vad det är för något. Det är den utredningenBarbro och majoriteten hänvisar tillsom någon form av desperat bevis för att näringskli-matet i skulle vara konkurrenskraftigt.Det är det inte, . Det trå-kiga är att det skulle kunna vara det om regeringenbörjade lyssna på all kritik och alla råd som kommerutifrån och även inifrån . har storamöjligheter, men det krävs förändringar.Anf. 191 ()replik:Fru talman! Ja, har stora möjligheter. Dethar jag också försökt att säga i mitt anförande. Menpå den tid då vi hade en moderatledd regering med enpolitik som än pläderar för, detvar då 450 000 jobb försvann i den privata sektorn.Det var då vi hade 50 000 konkurser. Det var då rän-tan var skyhög. Det var då vi förödde landets finan-ser.Ekonomisk tillväxt handlar inte om urholkad ar-betsrätt, avskaffad s.k. dubbelbeskattning eller slopadförmögenhetsskatt och sänkta marginalskatter för deallra rikaste. Det handlar inte om att justera lite imarginalen som man skulle göra om hemnära, privatatjänster subventionerades.Det ligger också en fara i att behandla småföretagför sig och större företag för sig. De lever ju nästanalltid i ett slags symbios, och definitiv på sammamarknad. Det är bara de som har som mål att brytasönder välfärden och åstadkomma ett systemskiftesom tjänar på att den här debatten hackas sönder.Fru talman! Sedan vill jag säga något om de häruppgifterna som vi hänvisar till som kom från denamerikanska ambassaden. handlägga-re har inte lyckats spåra detta. Våra handläggare harlyckats spåra det. Jag skall se till att det här.Anf. 192 () re-plik:Fru talman! Så kan man använda talartiden; till atttala om historien i stället för att beskriva den egnapolitiken.Barbro säger att vi svartmålar.Hon säger: Man blir glad om man ser på det som ärpositivt medan det känns tungt om man ser på detsom är negativt. Därför väljer vi socialdemokrater attlyfta fram det som är positivt.Det här hjälper naturligtvis inte de människor somhar förlorat jobbet i . Det arbetslösa vårdbiträ-det blir gladare av att räntorna har gått ned, men detlöser inte hennes arbetslöshetsproblem. Den arbetslö-se metallarbetaren får inte något nytt jobb bara för pekar på att statsfinanserna är sanerade. Detbehövs något mer.Vi har visat på ett ras i den internationella statisti-ken när det gäller näringsklimatet. har rasatdramatiskt, från nionde plats till 17:e plats nusenast. Det ändras ju , så det är svårt atthänga med, men 17:e plats var det nu senast.När regeringens politik skall presenteras tittarman i propositionslistan, alltså listan över de förslagsom skall komma från regeringen . Från Närings-departementet kan vi nu hitta frågan om förarbehö-righet för terrängskoter, behörighet för EU-mopederosv. Det är säkert angelägna frågor, men det har inteså mycket med näringsklimatet att göra. Är ni nöjdamed situationen? Om inte, vad vill socialdemokrater-na göra för att bryta arbetslösheten?Anf. 193 ()replik:Fru talman! Jag förstår att inte sågärna vill tala om historien, eftersom ni var med påden tiden när allt detta hände, då alla jobb försvannoch så många konkurser inträffade dåstatsfinanserna raserades.Jag har inte sagt att jag är nöjd. Jag har sagt att viär en bra bit på väg. Det finns ett antal positiva sakeratt peka på.