prot · GM0987 · 1999-04-28 00:00:00 — Det här tror jag är misstag som vinu måste undvika att fortsätta göra. Vimåste vara tydliga om vad vi vill. När vi stöter påproblem med källsortering och i andra sammanhangskall de självklart lösas. Men att ge de här signalernakan få konsekvenser, skador, som det tar attreparera.I arbetet med miljökvalitetsmålen är det mycketangeläget att vi betonar arbetet med bevarande avbiologisk mångfald bl.a. genom att, som vi har före-slagit, införa ett övergripande miljökvalitetsmål förarbetet med biologisk mångfald. Det finns en totalenighet i vårt utskott om att både de övergripandemålen och delmålen skall vara mätbara. Det är vik-tigt. I arbetet med mål inom miljöpolitiken i den sär-skilda delegationen har vi oerhört viktiga uppgifterframför oss. I det sammanhanget vill jag också ta uppmiljökvalitetsnormerna. Utöver att målen är tydliga ärdet också viktigt att miljökvalitetsnormerna blir bin-dande. Det har vi också föreslagit. Så är ju inte fallet idag.I fråga om avveckling av kärnkraften och infas-ning av inhemsk och förnybar energi finns politiskabeslut . De besluten tycker inte jag attvi märker av i arbetet. Det sker alltför lite när detgäller att leva upp till dessa beslut. Jag tänker då påvindkraften, och jag tänker på den formulering somfinns i vårpropositionen som är oerhört oroande ochsom andra här har uttryckt oro för, nämligen attvi skulle införa skatt på biobränslen.Det är ju också oroande att vi får ett förslag frånregeringen bakom vilket både och Väns-terpartiet säger sig stå och i talarstolen här får vi klartför oss att detta inte är fallet. stöderinte den inriktning som man redovisar i vårproposi-tionen. Vad betyder det här? Finns det andra delar imiljöpolitiken som ni fortfarande inte har klarat ut?I en särskild motion tar vi upp ett klimatpolitiskthandlingsprogram. Vi säger att bör vara enföregångare med höga ambitioner. Vi bör sträva efteratt minska utsläppen av klimatpåverkande gaser. Visäger att krafttag måste tas genom att t.ex. en lång-siktig åtgärdsplan upprättas för minskad klimatpåver-kan. Det är en annan överlevnadsfråga.Eller ta utsläppen till sjöar och vattendrag! I allamiljösammanhang och jordbrukssammanhang debat-terar vi kalkningsfrågan. Här tror jag att det är oerhörtviktigt att vi uppmärksammar de signaler som finnsfrån en del experter om att kalkning inte i allasammanhang är lösningen. Det finns, i första hand närdet gäller skogsmarken, tydliga bevis på att vissaorganismer tar skada av, och dödas av, kalk. Det finnsorganismer som är surhetsanpassade och alltså intemår bra av en omfattande kalkning. Det innebär att vipå ett bättre sätt än bör ta de här hän-synen. Vi kan inte upphöra med kalkningen eftersomskogsmark är försurad och sjöar är försurade. Menhänsyn till dessa arter måste tas på ett bättre sätt änför närvarande.Älvarna är ständigt utsatta för hot. Vi har i motionpekat på det här och sagt att vi vill se ett starkareskydd av våra älvar. Epoken av älvutbyggnad måstevara över, och vi kommer att arbeta för att man införmål som skyddar de älvar som inte är utbyggdaför framtiden.När det gäller vattendragen har vi fortfarande ettstort hot mot . De skador som vi orsakarÖstersjön kan vi inte åtgärda enkelt med någon kalk-ning som vi tror oss kunna göra med vissa insjöar. Vimåste nu ta krafttag för att eliminera orsakerna tillföroreningarna. Det gäller såväl sjöar och vattendragsom . Vi måste upprätta en långsiktig planför minskning av utsläppen och för bevarande av denbiologiska mångfalden.När det gäller biotopskyddet tas det i vårproposi-tionen upp en viss ökning av anslaget. Det här är,tycker jag, glädjande. Men det är tyvärr otillräckligt.Vi måste finna vägar att satsa ännu hårdare på biotop-skyddet. Här anslås 40 nya miljoner. För att på etttillfredsställande sätt klara biotopskyddet krävs 150nya miljoner framåt.Ett annat problem, fru talman, som jag vill pekapå, är samhällsbullret. Det uppmärksammas nu inomEU. Det är viktigt att vi från svensk sida följer ochstöder det här arbetet. Men takten i arbetet måste öka.Vi tycker att bör få ett tydligt, lång-siktigt uppdrag att arbeta målinriktat med bullerfrå-gan. Då är det inte i de här sammanhangen bara frågaom att skapa fler tysta miljöer. Det är också fråga omatt bevara tysta miljöer.Vi har i en särskild motion tagit upp frågan ommjukgörare i PVC. och Kemikalieinspektio-nen har inom EU fått uppdraget att utreda den mestanvända ftalaten, DEHP som den benämns. Det finnsen risk att förslaget om en frivillig avveckling, försla-get är ju en frivillig avveckling, leder till att mindreundersökta mjukgörare kommer att väljas.Kravet på en frivillig avveckling av DEHP tyckervi bör utgå. Vi bör genomföra de åtgärder som EUbeslutar om efter en avslutad riskutvärdering.Fru talman! Jag vill avslutningsvis säga att jagstår bakom samtliga reservationer, menjag nöjer mig här med att yrka bifall till reservatio-nerna 25 och 30.Anf. 10 ():Fru talman! Detta tenderar som vanligt att bli enliten budgetdebatt. Jag kommer att ta upp en del så-dana frågor . Men låt mig först yrkabifall till reservationerna 1 och 28. Naturligtvis stårMiljöpartiet bakom de andra reservationerna vi harfogat till betänkandet, men för tids vinnande får deträcka med dessa två.När miljöpropositionen - den här stora luntan -kom fanns det stora förhoppningar.Nu äntligen skulle regeringen visa hur man skulle nådet långsiktigt ekologiskt hållbara samhället som manhar talat om. skulle vi få se hur vägen dit såg ut.Vi som hade de förhoppningarna insåg tyvärrganska snabbt att de grusades rejält. Här fanns intemycket. De 15 miljömål som man slog fast kan t.o.m.ett parti som ställa upp på. Det sägerfaktiskt en hel del. Det säger att så förfärligt förplikti-gande var det inte. Det är precis som Naturskyddsfö-reningen säger: Vi skall inte inbilla oss att alla vill åtsamma håll när det gäller miljöpolitiken. Så är detinte. Det finns olika uppfattningar, och det finns olikaambitioner.Samtidigt är de 15 miljömål som regeringen ladefast enormt ambitiösa om de skall uppnås, som mansäger, inom en generation. Skall man t.ex. ha en luftsom är så ren att människors hälsa samt djur-, växt-och kulturvärden inte skadas, och uppnå det inom engeneration, får man vara snabb. Man får se till att habra delmål som tar oss dit. Skall man ha myllrandevåtmarker som bevaras för framtiden, en skog sominte drabbats av några miljöproblem, en naturlig för-surning som bara är det som finns i naturen inom engeneration - då krävs det kraftåtgärder.Miljöpartiet kommer att göra allt för att regering-en skall klara av det här . I det här tidspers-pektivet kan man säga att är ett enormt kortperspektiv. Men vi kommer att göra allt vi kan för atthjälpa regeringen att nå detta mål. Naturligtvis är detvi gör avgörande för männi-skans överlevnad på jorden. Vi befinner oss i en situ-ation där inte bara vi, utan naturen som helhet faktiskthåller på att ta mycket stryk av miljöproblemen. För-surning, klimatförändring, kemikalisering, osv. ärproblem som än så länge inte på något sätt är lösta.Den tanke regeringen hade när man lade fram denhär propositionen var att utöver de 15 miljömålen -rätt flummiga faktiskt - skulle man klara resten själv.De delmål som behövs för att visa hur man tar sigmot målen skulle regeringen möjligtvis redovisa i enskrivelse till en gång per mandatperiod.Det är ganska fascinerande. Det är som att säga attvi skapar budgetramar och att regeringen sedan skallhöra av sig en gång per mandatperiod och tala om hurman klarar det här med budgeten - eller socialpoliti-ken eller arbetsmarknadspolitiken. Låt oss sätta storamål, och sedan kommer det en litenredovisning! Det skulle ingen acceptera, och natur-ligtvis kan man inte acceptera det på miljöområdetheller.Därför är jag mycket glad att utskottet har slagitfast att regeringen skall återkomma till medmer preciserade mål. Utan tydliga kvantifierade tids-bestämda delmål förfuskas våra miljöambitioner. Detfinns en stor risk för att de 15 stora miljökvalitets-målen inte blir något annat än en hägring i fjärran ochatt vi, som tyvärr sker , måste revidera.Det är det som har skett. Vi har reviderat och revide-rat miljömål, allteftersom vi inte har klarat av attuppnå dem. Det här tycker är fullkomligtoacceptabelt. Vi måste börja föra en politik som göratt vi når miljömålen.Vilka medel har då riksdag och regering för attklara det här? Det är framför allt två: lagstiftning ochbudget, att stifta lagar som reglerar vad som får göras,att anslå medel där så behövs. I är vimycket glada för att vi aktivt har bidragit till att vi harfått en bra miljöbalk som trädde i kraft den 1 januari1999. Vi hör alltmer positiva signaler utifrån om attmiljöbalken börjar fungera.Tyvärr kommer det att dröja länge innan miljö-domstolarna kommer att kunna använda miljöbalkennär det gäller tillstånd eftersom de som kunde läsainnantill insåg: Låt oss söka miljötillstånden , så att det är den gamla lagstiftningen somgäller. Det finns många industrier som kommer attprövas även enligt den gamlamiljölagstiftningen. Man var rädd för miljöbalkendärför att man kunde se att kraven hade skärpts.För oss som har jobbat med balken är det ettmycket bra betyg. Det visar att balken är ett bättreinstrument, en bättre miljölag, än vad vi har hafttidigare.Det andra är alltså budgeten. Ett samarbete är in-lett mellan och regeringen. Jag delar kd:suppfattning att det faktiskt var en nedskärning i mil-jöpolitiken under förra mandatperioden när Social-demokraterna och lade budgeten. Den tren-den är bruten.I den första budgeten som vi lade tillsammansmed Socialdemokraterna såg vi till att det kommerpengar till skogsinköpen. Skall vi klara en biologiskmångfald måste vi klara de miljömål som vi faktiskthar skrivit under internationellt. Vi skrivit under påatt avsätta av varje biotop. Skogen är en viktigbiotop.Här börjar vi nu kunna se att vi kanske kan klaramålet att avsätta av skogsmarken och skyddaden. Anslagen har alltså räknats upp rejält. De äruppe 2001 och skall sedan liggakvar där. Det är mer än vad Miljövårdsberedningenkrävde. Det är mer än vad harkrävt. Men det är nödvändigt om vi skall klara målen.I den vårproposition som kommer har dettakompletterats med medel till nyckelbiotoper. Det ärintressant att höra att tycker att det skallvara ännu mer. Ni får gärna lägga budgetar som visaratt det går att få utrymme inom taket för ännu mer.Det finns nu 40 miljoner , 50 miljoner för år2000, 125 miljoner och 125 miljoner för2002. Från har man sagt att manbehöver någonstans mellan 80 och 130 miljoner. Viligger alltså rejält "uppe". finns det en möjlighetatt avsätta nyckelbiotoper.Vi har också i flera betänkanden skrivit att det intefår vara vattentäta skott mellan pengar till reservatoch pengar till nyckelbiotoper. Vi har också förståttav och länsstyrelserna att det inteheller är riktigt så. Många lite halvstora områden somtidigare trillade mellan stolarna får skydd. Härhar vi alltså kommit en bit på väg.På samma sätt anslås nu pengar till miljöforsk-ningen utanför MISTRA. har länge drivitatt det är nödvändigt om vi skall kunna fortsätta att haden spetskompetens som behövs. Det kommer alltså50 miljoner för , 100 miljoner ochlika mycket . Det är en bra nivå.Men även sanering av miljöskadade områden ärviktigt. Tyvärr har tappat kompe-tens genom att pengarna försvann när s och c bestäm-de. Vi måste nu bygga upp en kompetens igen. Manhar en tjänsteman kvar. Man hade betydligt fler tidi-gare. Det finns nu 40 miljoner , 65 miljonerför , 150 miljoner och 300 miljonerför . Det är en bra nivå, en bra ambition.Att takten trappas upp är nödvändigt. Vi måstehinna skapa den kompetens som behövs för att peng-arna kan användas på ett miljöriktigt sätt. Det går inteatt bara hugga till en siffra och tro att det funkar. Manmåste se till att kompetensen finns där. Det här visaralltså att nu finns det resurser.Jag måste också kommentera detta medbiobränslen. Det är fascinerande hur man lyckas vän-da en god nyhet till någonting dåligt. Vad Socialde-mokraterna och aldrig lyckades med var attbe om lov i . Vi måste be om lov i föratt få skattebefrielse på etanol och rapsmetylester. Detfinns något som heter mineraloljedirektivet. Jag vetinte om ni andra inte vet om det, men vi har inte haftnågon skattebefrielse för de här bränslena. Vi harnämligen aldrig gått till och bett om lov föratt slippa ha skatt. Mineraloljedirektivet säger att viinte får ha en beskattning på alternativa bränslen sommissgynnar mineraloljor.Nyheten i denna budget är alltså att regeringen nugår ned till och begär att under ett inlednings-skede få ha skattebefrielse på den här typen avbiobränslen. Det är det som är nyheten. Det gör vi förförsta gången . Sedan kan naturligtvis år 2004diskuteras. Men enligt mineraloljedirektivet får dettabara ske i ett introduktionsskede och mineraloljedi-rektivet kräver alltså en bortre parentes. Om denparentesen skall ligga eller inte kan dis-kuteras. Dessutom finns det ingenting som säger attvi efter 2004 skulle börja ta ut en miljöskatt som ärlikadan som den vi har för bensin och diesel. Den kanju vara mycket låg. Det sägs inte. Det här är alltså enpositiv nyhet som, surt sa' räven, många försökergöra till en negativ.I det här betänkandet har ett långtsärskilt yttrande som handlar om mycket, bl.a. vill vistärka målen för biologisk mångfald. Man kan funde-ra över varför vi har en miljöpolitik. Dels är det na-turligtvis för att inte äventyra människors hälsa, delsför att se till att vi kan bevara en natur som kan ge ossresurser och som även kan ge rekreation. För detkrävs att vi ser till att den biologiska mångfalden kanfinnas kvar. Vi hade gärna sett ett sextonde mål somhandlar om biologisk mångfald, med delmål som vihar redovisat i detta betänkande.Jag delar också den uppfattning som många harframfört att håller på att tappa tempo i miljö-arbetet. Det är ingen slump att det har kommit i sam-band med EU-inträdet.För är det viktiga att vi går i takt.Vem som leder truppen som skall gå i takt och varttruppen tycks gå, om den går rakt mot avgrundensrand, tycks inte spela någon roll, bara vi går i takt.Skall vi gå i takt med de sämsta? har t.ex.ganska dålig miljöpolitik. Skall vi kanske vara densom leder truppen? Skall vi se till att andra går i taktmed oss möjligen?Problemet är att det är mycket svårt att få vara densom leder den trupp som skall gå i takt, eftersom EUgör det mycket svårt för ett land att gå före. Det anservi vara anledningen till att har tappat tempo imiljöarbetet. EU tillåter inget land att gå före.Vi anser att skall fortsätta att försöka meddet. Vi skall göra som . Vi skall anse attförsiktighetsprincipen skall gälla och att den miljöga-ranti som existerar inom EU faktiskt betyder någon-ting. Låt oss testa den! Låt dem dra oss inför om man från sida anser att vidriver en för radikal miljöpolitik, men se till att dethänder någonting! Stå inte bara still och var tacksamför att vi får behålla våra undantag! Det är ingenambition, miljöministern. Det krävs mer än så.Vi har hört av miljöministern att skullevara ett föregångsland, att jorden skulle klara sig omalla levde på nivå. Jag vet inte hur mångajordklot miljöministern har, jag har bara ett. Kanmiljöministern på något vis dementera detta och sägaatt den här uppgiften blev missförstådd, så att vi kanförstå att vi ändå har en miljöminister som precis somdet görs i propositionen, vilket är mycket bra, faktisktklargör att miljöproblemen består.Vi har inte löst de stora miljöproblemen som för-surning och övergödning. Klimatfrågan är inte löst.Det har dessutom tillkommit nya miljöproblem, näm-ligen kemikaliseringen.Vi måste nog acceptera att konsumenterna intekan ta hela ansvaret. Jag bara undrar, ,vet du exakt vilka kemikalier som används för attgöra dina skor? Kan du välja i affären, så att du köpersådana skor som har tillverkats med mindre kemikali-er än andra?Det finns avgöranden som faktiskt måste ske påen annan nivå. Vi måste som politiker våga säga attde här kemikalierna vill vi inte ha i ett kretslopps-samhälle, de här kan vi acceptera. Det måste ske ensådan utsortering på en politisk nivå. Vi måste talaom för industrin att de här kemikalierna skall fasas uttill det året.Det som föreslås i propositionen är en frivillighet.Men av erfarenhet vet vi att den frivilligheten innebäratt det inte händer så mycket. Det är först när vi får enbortre parentes för kemikalier som det blir en tekni-kutveckling. Vi kan se på t.ex. tri, där förnågra år sedan satte ett slutdatum. Helt plötsligt visa-de det sig att många som hade använt lösningsmedlenklarade sig med vattenånga när de var tvungna, när devisste att det fanns när kemikalien skulle bort.Jag och menar att vi även måste an-vända lagstiftning för att komma vidare i miljöpoliti-ken. Vi måste också använda ekonomiska styrmedel.I är vi glada för att det i vårbudgeten slåsfast att skatteväxlingen är en princip som är viktig.Sammanfattningsvis vill jag också säga att det intebara är de stora visionerna och de stora målen som ärviktiga. Även de små detaljerna är viktiga. Tar maninte de små stegen kommer man aldrig till de storamålen. I tar vi därför upp t.ex. outbyggdaälvsträckor, där vi menar att det finns en biologiskmångfald som har varit mycket klämd. Där kan vi seatt de få strömmande vatten som finns kvar är refugerför den biologiska mångfalden. Låt oss bevara dem!Låt oss se till att de finns kvar för framtiden! Vi anserfrån att vi har byggt ut de strömmandevattnen färdigt.Till kan jag säga att det finns en reser-vation, nr 1, som handlar just om skydd av outbyggdaälvsträckor. Där kräver vi att de som finns kvar skallgrundlagsskyddas. Det går bra att stödja den.Men det finns även andra biotoper som är hotade.Myrar är hotade, inte bara skogar. Havet är hotat.Även här behövs det pengar för att skapa reservat, såatt vi kan få det skydd som krävs.Det finns mycket att säga i miljöpolitiken. Jaghoppas att det finns några som kommer att ställafrågor till mig. Men jag vill också säga att vi har flerföreträdare som kommer att delta i debatten om dethär betänkandet. Per kommer att prata om detsom sker i västerhavet och kommeratt mer konkret ta upp en del kemikalier.Bifall till reservationerna 1 och 28!Anf. 11 () re-plik:Fru talman! Det är inte avgörande om det är 100miljoner eller 150 som krävs för ett nödvändigt bio-topskydd, för att vi på ett bra sätt skall kunna bevaraen biologisk mångfald. Det viktiga är att vi visar attvi vill ta krafttag. Där får vi verkligen hjälpas åt vipartier som verkligen kämpar för de här värdena.Fru talman! Det jag vidare vill ta upp är ändå re-sonemangen kring biobränslena. Vad spelar det förroll, , om du menar någonting annatän det som står? Formuleringen har orsakat skrämsel-hicka hos exempelvis biobränsleproducenterna.Då frågar jag : Är beredd att verka för att den här formuleringen tasbort, därför att den faktiskt åstadkommer något annatän det som talade om från talarsto-len?Anf. 12 () re-plik:Fru talman! Först och främst undrar jag om Ha-rald var medveten om att måstebegära lov av för att kunna få skattebefrielse.De som har diskuterat att börja producera etanol harjust begärt att vi skall gå till och söka skatte-befrielse enligt mineraloljedirektivet. Jag vet inte omansökan har gått ned ännu, jag förmodar att den hargjort det. Tanken med det är alltså att se till att det nubörjar finnas en möjlighet för dem som vill produceraalternativ att komma i gång med den produktionen.Så länge vi inte haft någon skattebefrielse alls, vilketfortfarande är fallet, är det oerhört svårt att få ekono-mi i detta.Eftersom kräver en bortre parentes harman valt . Det är inte det viktigaste i sam-manhanget. Det viktigaste i sammanhanget är att vibegär skattebefrielse från mineraloljedirektivet.Jag tror att det finns ett stort utrymme för de härindustrierna att diskutera med departementet och osspartier om vad som skall hända , hur enenergiskatt eventuellt skall tas ut och om den skall tasut på visst sätt. Det finns säkert också en möjlighet attdiskutera med om vilka tidsperspektiv somkan finnas.Jag är övertygad om att sista ordet inte har sagts.Men det viktigaste är alltså det faktum att i den härmajoriteten, s, v och mp, går vi ned till ochbegär skattebefrielse för biobränslen. Det har inteskett tidigare. Det är nyheten.Anf. 13 () re-plik:Fru talman! Faktum kvarstår att det här finns enformulering som sänder ut signaler om något heltannat än vad talar om, nämligen attambitionen från nuvarande majoritet inte alls är denGudrun talar om utan att det gäller att läggaextra bördor på dem som producerar biobränslen.Fru talman! Då upprepar jag frågorna till GudrunLindvall: Är vi överens om att det är en olyckligformulering? Kan vi tillsammans verka för att denförändras så att vi inte fortsätter att skicka ut dessasignaler?Anf. 14 () re-plik:Fru talman! Jag är övertygad om att de som hållerpå med produktion av alternativa bränslen är betyd-ligt kunnigare än och vet precis vaddetta betyder. De kan läsa texten. De inser att det nufinns en majoritet som skall ansöka om skattebefriel-se för etanol och rapsmetylester i . De får vetaatt det nu finns hopp, nu börjar det finnas utrymmeför produktion av alternativen - just för att det skallbli skattebefrielse för dem.Jag upprepar igen: Det viktigaste är inte ,det viktigaste är skattebefrielsen. Det är den signalensom de som skall producera biobränslena har väntatpå . är inte det viktigaste.Det går att diskutera hur det skall bli ett ja frånBryssel och vilket år det skall bli. Jag är övertygadom att diskussionen kan fortsätta. Jag är inte så säkerpå att någon tycker att det skall tas ut full skatt påbiobränsle . Vi tycker inte det.Anf. 15 () replik:Fru talman! Det var bra att och Krist-demokraterna under den förra mandatperioden vareniga i kritiken av hur regeringen då handhade ordi-narie miljöanslag och nedskärningar. Jag ser det sompositivt att återställare har påbörjats. Det är bra - iden mån nu har medverkat till detta.Sedan får vi se hur långt det räcker och om det går attfå fram nya pengar i stället för att återanvända pengarsom tidigare fanns anslagna i miljökonton.Fru talman! är fenomenal på attvända svart till vitt. Det är vad hon försöker att göra idebatten om biodrivmedel. Det vanliga argumentet äratt vi ingenting begriper. Vi har inte läst på, och vibegriper inte.Fru talman! Det är bara att läsa innantill. I vårpro-positionen, som och bakom, står det att regeringens bedömning är atten energiskatt skall behöva tas ut på biodrivmedelfrån . Detta är tvärs emot vad det står i ut-skottets betänkande, som också stårbakom. Där begär utskottet att regeringen skall drivafrågorna om biodrivmedel och underlätta användan-det av dem i stället för fossilbränslen.Gudrun inser att meningen i vårproposi-tionen drar undan förutsättningarna för satsningen påen utbyggnad av flottor som drivs av biodrivmedel.Detta är ingen nyhet. Processen gentemot EU harpågått . Det är ingen nyhet att GudrunLindvall säger att regeringen har börjat agera . Detär ingen ny process. Det nya är att regeringen, medstöd av och , säger attbiodrivmedel skall beskattas . Det är detsom riskerar att slå ut satsningen.Anf. 16 () re-plik:Fru talman! Det går att räkna fram om pengarna ärnya eller inte. Det går då att se att de allra flestapengarna är nya pengar. Det är bara att räkna på siff-rorna. Det är fråga om en dryg miljard nya pengar.Kretsloppsmiljarden är ett typexempel på hur detär att driva "plakatmiljöpolitik". Låt oss se på hurkretsloppsmiljarden har använts. 357 miljoner kronorhar plockats till andra ändamål, en del inom miljönoch en del till annat. 50 miljoner togs till vallstödmed goda minne. Till kalkning plockades ut20 miljoner. Pengar har gått till ,bilavgasverksamhet osv. Endast 185 miljoner kronorhar gått till sådant kretsloppsmiljarden var avsedd för.Nu är detta egentligen inte en budgetdebatt. Peng-arna kommer att läggas tillbaka i ett senare skede förde ändamål de var tänkta för. Egentligen har det varitfråga om ett femårigt anslag som antogs i budgeten1995/96 när budgetåret fortfarande var delat.