prot · GM0976 · 1999-03-26 00:00:00 — Sjuk-vården tar inte tillräckligt stort ansvar för attuppmärksamma behovet av hjälpmedel hos äldre, ochväntetiderna är i många fall oacceptabelt långa.I den vårdgaranti som förespråkarskall även hjälpmedlen ingå. Den som är i behov avhjälpmedel skall snabbt få hjälp. Kompliceradehjälpmedel skall man få senast . Vianser också att hjälpmedelsmarknaden måste öppnasför konkurrens. Vi anser att det skulle leda till höjdkvalitet och kortare köer.Fru talman! För många människor är möjlighetenatt få vårdas i det egna hemmet ovärderlig. Men dettabygger på såväl en fungerande hemtjänst och hem-sjukvård som närståendevård. Det är viktigt att valetatt utnyttja närståendevården är frivilligt både för denvårdade och för vårdaren. Den vårdades integritet ochsjälvbestämmande måste behållas.Närståendevården passar många. Men alla upple-ver det inte som uteslutande positivt att bli vårdad aven nära anhörig. Närståendevården står för en bety-dande del av vårdinsatserna. Det rör sig om mer änhälften av de omvårdnadsinsatser som görs i vårtland. Om närståendevården skall kunna fungeramåste samhällets stöd till de närstående och de sjukavara tillräckligt. Annars riskerar man att efter en tidha två patienter i stället för en.Till de viktigaste insatserna hör en väl fungerandeavlösning. De närstående måste få möjlighet att skötasina egna angelägenheter både -för att gå och handla, gå till tandläkareneller besöka vänner - och - kan-ske med jämna mellanrum för att kunnaåterhämta sig efter många nätter med brist på sömn.Folkpartiet har vid upprepade tillfällen framförtatt ett första steg mot att underlätta för närståendevår-darna vore att regeringen tog initiativ till överlägg-ningar med de båda se hurett utökat stöd till dem som vårdar närstående skallkunna komma till stånd. Vad som behövs är en fort-satt utbyggnad av avlastnings- och växelvård, förbätt-ringar av kommunernas regler för hemvårdsbidragoch ökade möjligheter för närstående att anställas.En annan viktig del av framtidens sjukvård är engod uppföljning och kvalitetskontroll av den vård ochomsorg som ges. Det gäller också närståendevården.Vi anser att det är angeläget att ägnarstor uppmärksamhet åt metodutveckling när det gällerhur en sådan uppföljning inom området sjukvård ihemmet kan ske med beaktande av de berörda perso-nernas integritet.En annan viktig del är att ett bättre samhällsstödtill närståendevårdarna förmodligen också skulle gebesparingseffekter i form av t.ex. sparade vårdplatserpå sjukhusen och inom äldreboendet. Några siffror pådessa samhällsekonomiska vinster finns vad vi vetinte . Vi anser därför att en hälsoekonomiskundersökning av närståendevårdens betydelse bordegenomföras.Fru talman! Många äldre upplever att de inte vetvar de skall vända sig för att protestera mot ett visstmissförhållande eller för att få svar på frågor. Många,både äldre och anhöriga, är också oroliga för att an-mäla missförhållanden. Det finns belägg för attmånga anmälningar om missförhållanden sker efterdet att den äldre har avlidit.Det är inte bra att människor skall känna rädslaför repressalier eller annat om de anmäler missför-hållande. Därför tycker att det är viktigtatt det finns en äldreombudsman i kommunerna somär fristående från de myndigheter som administreraräldreomsorgen. Det skall vara en instans dit äldre ochanhöriga kan vända sig med frågor och klagomål ochför att få information.Fru talman! finns det omkring 110 000 äldrei som är födda i andra länder. Dessa är emel-lertid underrepresenterade bland dem som har hem-tjänst och bland dem som bor i särskilda boendefor-mer. För dem kan det ibland vara nödvändigt medsärlösningar. Det kan exempelvis gälla särskilt boen-de tillsammans med andra som talar samma språkeller en viss uppsökande verksamhet för att utröna omdet finns dolda behov.Fru talman! I inledningen av mitt anförande be-rörde jag avgifterna inom äldreomsorgen och att vinu väntar på förslag från utredningen. Men jag villtrots detta betona att vi i anser att som detser ut i en majoritet av landets kommuner äravgifterna orimliga. Regelverken är många gångerbåde absurda och obegripliga. Jag vill här bara betonadet som vi har fört fram; att hänsyn måste tastill den make/maka som bor kvar hemma när denandre behövt flytta till särskilt boende.Vi anser också att det skall finnas en miniminivåför förbehållsbeloppet som en riksnorm. Det skallendast vara den reella avkastningen på förmögenhetsom skall vara avgiftsgrundande förmögenhet närman skall fastställa avgifterna. Slutligen skall taketför månadsavgiften vara avsevärt lägre än den beräk-nade kommunala självkostnaden. Vi vill slå fast att dehär sakerna är viktiga. Oavsett vad förslaget frånutredningen kommer att innehålla kommer vi attfortsätta att föra fram det här.Fru talman! Jag står självfallet bakom Folkpartietssamtliga reservationer, men jag yrkar här endast bifalltill reservation 20.Anf. 53 ():Fru talman! Jag skulle vilja börja med att svaraKenneth , som säger att ochVänsterpartiet vill klämma åt de gamla och de sjukagenom att höja högkostnadsskyddet. Jag får hålla medLena och säga att det faktiskt är så att för-handlingar fortfarande pågår. Personligen är jagmycket starkt kritisk till en höjning av högkostnads-skyddet. Det har jag också uttalat.Jag anser att det för de äldre är väldigt viktigt attha ett tryggt och bra boende och en god vård. Enhöjning av högkostnadsskyddet skulle vara väldigtbesvärande i den här situationen om vi tänker påvården. Det har ju visat sig vid kontakter med apote-ken att det just är de äldre som ibland inte anser att dehar råd att ta ut läkemedel. Det är också många gång-er de äldre som inte vill utnyttja möjligheten att delaupp betalningarna. Det blir alltså dubbelt fel. Vi får sevar man landar i förhandlingarna.När det gäller boendet tycker vi att det är väldigtviktigt att man i första hand försöker underlätta så attde äldre kan bo hemma . Det ärju alltid önskemålet. När inte det längre går är detviktigt att få flytta in i ett bra äldreboende där deäldre också har ett stort boendeinflytande. Det är juviktig att de äldre får möjlighet att vara med ochpåverka vilka de skall leva tillsammans med de sistaåren av sina liv.Det är också exempelvis viktigt med det som vihar hört från de dövas förbund; att döva eller hörsel-skadade får möjlighet att leva tillsammans så att dekan utnyttja sitt språk, teckenspråket. Annars blir demycket isolerade.I äldreboendet är det också väldigt viktigt, somnämnts tidigare, att man tittar på invandrargruppen.Det är många äldre invandrare som har kommit tillSverige och inte har tillräckligt bra kunskaper isvenska, och de tappar en del av dessa kunskaper närde blir äldre. De behöver då kanske i sitt äldreboendeleva tillsammans med andra från samma land. Det ärviktigt att vi ser över och följer upp detta.Det är också viktigt att vi får fler händer i vården,som vi alla har uttalat en vilja om. Även många män-niskor som finns i äldreboende lever nämligen i en-samhet. då jag besökte ett äldreboendeframkom det från flera av de äldre att de tycker att detär jobbigt att det numera finns så lite personal inomvården och att de som jobbar inom vården inte har tidatt stanna till och prata på samma sätt som tidigare.Därför sitter många där och blir isolerade. Men för-hoppningsvis skall de pengar som tillförs kommuneroch landsting medföra att vi kan förbättra denna situ-ation och verkligen få fler händer i vården. Men detär väl något som vi får hjälpas åt att följa upp.Vänsterpartiet och har tillsammansskrivit reservation 13. I den reservationen tar vi uppsamverkan mellan kommuner och landsting. Dennasamverkan behöver på många håll bli bättre än den äri dag. I vissa fall när det gäller vården bollar man deäldre patienterna mellan sig så att de åker jojo mellanvården och kommunala inrättningar.Vi har i denna reservation även uttalat att vi anseratt äldreomsorgen befinner sig i en kris. Det är i storutsträckning denna personalsituation som har medförtdet. Men det finns också en annan hotande kris närdet gäller äldreboende och även de som behöver vårdhemma, och det är att i många delar av landet, speci-ellt i min del av landet, kommer det inom en väldigtsnar framtid att bli en mycket stor brist på läkareinom primärvården. Just den läkargruppen har ju storbetydelse för att de äldre som bor hemma och de sombor i särskilt boende skall få en god vård och om-vårdnad.Många människor som bor i äldreboende ärmycket sjukare än de som tidigare bodde i äldreboen-de just på grund av att de kan bo hemma längre. Iäldreboendet finns många av de patienter somtidigare fanns i långvården utan att man i äldreboen-det har fått tillräckliga resurser för det. I fråga omdetta stöder vi yrkande om att manskall ta bort uttrycket medicinskt färdigbehandlad.Det tycker vi kan vara lämpligt att göra.Vi anser också att det behövs en översyn avlandstingens insatser när det gäller rehabilitering ihemmet. Det är väldigt viktigt att denna äldregruppverkligen får en rehabilitering, så att även människori denna grupp kan leva ett friskare liv med bättrelivskvalitet.Fru talman! Vi har tillsammans med Vänsterparti-et skrivit en reservation om ett rikskompetenscentrumför äldreforskning som bygger på en motion frånVänsterpartiet och en motion från Kristdemokraterna.Jag yrkar bifall till reservation 13.Anf. 54 ():Fru talman! Jag vill börja med att yrka bifall tillhemställan i socialutskottets betänkande 7. Betänkan-det omfattar ett antal motioner från allmänna mo-tionstiden.Innan jag går in på mitt anförande vill jag bara sä-ga att det känns helt fantastiskt att som en av de tio65-plussarna i få stå här och föra deäldres talan.Jag skall också säga att vi socialdemokrater ju hargått in för varannan damernas, vilket jag tycker harvarit jättebra. Min önskan är ju att det inte får dröjaför länge innan man kanske kan ha som mål att vartionde riksdagsman skall vara 65-plus, eftersom merän av landets medborgare är 65-plussare.Sedan skall jag läsa upp några som jag tyckerborde vara självklara vägledande krav i alla samman-hang i det här huset och i över huvud taget.Äldre måste vara delaktiga på samhällets allaplan. Det är viktigt att de äldre i vårt samhälle fårvara med och bestämma. Därför måste äldre behand-las som de experter som de faktiskt är. Äldres syn-punkter skall inte bara finnas med när vi fattar beslututan också i vardagen. Som sagt var, detta borde varasjälvklara krav.Jag som har varit med och arbetat medäldrefrågor tycker att den nationella handlingsplansom antog är väldigtbra. Den handlar ju på kort sikt om att man skallkomma till rätta med de tyvärr många brister som vihar i äldreomsorgen. Men på handlar juden planen om att man skall anpassa samhället till enhelt ny befolkningssituation, och det är ju en väldigtviktig uppgift.Handlingsplanen håller nu som bäst på att imple-menteras ute i kommunerna. Och det är för tidigt attännu kunna se hur bra detta har gått.Många av de reservationer som finns i dagensbetänkande har ju stor beröring med handlingsplanen.Därför skall jag mycket kortfattat beröra något avinnehållet.Först och främst tycker jag att det måste sägas attdet är mycket glädjande att vi i har en sålångtgående samsyn när det gäller äldreomsorgen.Flertalet partier anser ju att äldrevården skall varademokratisk, finansieras solidariskt och vara till-gänglig efter behov. För att våra nationella mål föräldrepolitiken - ett bra samhälle för de äldre - skallkunna förverkligas krävs det ju att vi använder resur-serna solidariskt.Vi anser ju att alla människor har lika värde. Där-för har vi ett gemensamt ansvar att skapa ett gottsamhälle för oss alla i och därför skall vitillsammans finansiera vården och omsorgen. Var ochen skall få hjälp och stöd efter behov, oberoende avden personliga ekonomin och den sociala bakgrun-den.Vår äldrepolitik handlar, som jag alldeles sa-de, dels om långt syftande planer, in i nästa sekel,dels om attityder och inflytande. Naturligtvis gällerdet i särskilt hög grad vården och omsorgen samtsträvan att komma till rätta med de svagheter somtrots allt finns på många håll.Vi vill ju att gamla människor skall få den vårdoch omsorg som de behöver och att de skall kunnakänna trygghet. Det här med trygghet är oerhört vik-tigt. En förutsättning för att man på äldre dar skallkunna känna sig trygg är att man kan lita på att vår-den har en god kvalitet. Därför menar jag att kvali-tetssäkring är ett måste.Att vi har en bra äldreomsorg i tycker vinog alla men den kan bli bättre. Svagheterna måsterättas till. Det gäller då detta med personal. Vi behö-ver mera personal och vi behöver bättre utbildadpersonal: Men framför allt behöver vi en samverkanmellan kommuner och landsting.Jag tycker att man nu faktiskt på ett hoppingivan-de sätt har tagit tag i de här frågorna, i synnerhet närdet gäller samverkan. Samtliga landsting håller på attutverka samverkansavtal. Man har också lovat attarbeta för att det skall finnas läkare i fråga om detsärskilda boendet - detta är oerhört viktigt - så att detfinns en person som har ett helhetsansvar för denmedicinska vården, vårdplaneringen, vårdkedjornaoch handledningen av personalen.När det gäller kvalitetssäkringen, som det har ta-lats om en del , arbetar med sinaallmänna råd. Man har också konferenser. Socialsty-relsen och länsstyrelserna har dessutom fått 20 miljo-ner kronor extra för att förstärka och intensifieratillsynen och vården av äldre och funktionshindrade.Det är också glädjande att man på flera håll i lan-det utvecklar mellanvårdsformer där kommuner ochlandsting delar på ansvaret för betalningen av medi-cinskt färdigbehandlade patienter på sjukhusen sombehöver ytterligare vård innan de kan återvända tilldet egna hemmet eller till det särskilda boendet.Jag vill än en gång poängtera att för mig är sam-verkan mellan kommunerna och landstingen en förut-sättning för en bra äldreomsorg. Vi vet ju att utansamverkan är det väldigt mycket av de goda intentio-nerna som inte förverkligas. Men, som jag tidigaresade, vi behöver också pengar. har vi genom des.k. Perssonpengarna anslagit medel som särskilt skallsatsas på vård och omsorg. Dessutom har vi de peng-ar som Socialdemokraterna och kommitöverens om att använda till en nivåhöjning och somskall specialdestineras till vården/omsorgen. Dethandlar om under åren 2002-2004.Jag är faktiskt övertygad om att alla de här insat-serna kommer att få åsyftad verkan. Jag litar på vårpersonal, som ju gör ett fantastiskt jobb för oss gamlatrots att man arbetar under svåra för-hållanden och hög stress.Med mer resurser, en bättre samverkan och entydligare arbetsledning tror jag faktiskt att svenskäldreomsorg även har alla förutsättningaratt bli bäst i världen.Fru talman! Jag skall bara säga några ord till omattitydfrågorna, som jag menar har en avgörandebetydelse för de äldres situation. Det är oerhört vik-tigt att man under äldreåret lyfter fram attitydfrågornaoch att man på olika sätt belyser dem. Vi vet att ne-gativa attityder i hög grad påverkar bemötandet avhela äldregruppen - från de äldre i arbetslivet till degamla i vården. Därför är det en nyckel till en braäldreomsorg att vi får en förändring åt detpositiva hållet när det gäller attityderna till äldre ochtill åldrandet.Anf. 55 () replik:Fru talman! Jag skall inte närmare kommenteraekonomin, som ju var inne på.Tullia nämnde bl.a. försvarspengarna mende tror jag inte att kan säga att viredan har. Det är ju pengar som finns ochframåt. Med den nedskrivning i tillväxten som vi har,och har haft, för undrar jag vad somfinns kvar av de pengarna.Jag vet att arbetslösheten kostar 150 miljar-der kronor . Det är lika mycket som de pengarsom går till vården och skolan. Det är väl arbetslös-heten som vi i första hand skall se till att vi får buktmed, för då får vi också pengar till vården och till deäldre.För övrigt tvivlar jag inte alls på stora engagemang i frågorna om de äldre, utandet känner jag mycket väl till.Tullia inledde sitt anförande här medatt tala om äldres delaktighet i samhället och om skall vara expert. Då kom jag att tänka på enannan expertgrupp, nämligen våra läkare. Vad harTullia att säga om att Socialdemokraternahar infört yrkesförbud för viss personal, nämligen förläkare ? Men det råder ju brist på läkare.Arbetar man, som gör, på att ta tillvara all kompetens och kunskap i samhället, varför dåsäga nej till den här yrkeskategorin?Anf. 56 () replik:Fru talman! I det här landet ligger faktiskt pen-sionsåldern vid . Det innebär att alla vi som äranställda går i pension då. Det är egentligen bara friaföretagare som är fria att arbeta så länge de orkar.Många av oss har länge tyckt att det är viktigt attfå en flexibilitet när det gäller pensioneringen. Därförtycker jag att det är mycket glädjande att det i ochmed det nya pensionssystemet kommer att bli möjligtför dem som känner att de inte längre orkar att gå ipension . När man känner att man harkrafter och kapacitet kvar och kompetensen räcker,kan man stanna kvar ända till . Dettatycker jag är oerhört bra. En av de saker som fram-hålls i den nationella handlingsplanen är just att äldresjälva skall kunna påverka sin arbetstid och pensione-ring.Anf. 57 () replik:Fru talman! Jag litar på att ut-övar ett gott inflytande på socialministern och andrasocialdemokrater så att ni tar bort den här orättfärdig-heten och i stället ser till att blir en flexibilitet och attvi har möjlighet att ta till vara allas kunskap ochkompetens.För att kunna ta till vara kompetens och kunskapoch ge en extra kraft har jag också en fråga till Tulliavon . Det gäller skattesubventionerad hem-tjänst. Vi har hört att det blir allt sämre möjlig-heter för många att få ett extra handtag.De borgerliga partierna har försökt på olika sättatt införa en möjlighet att kunna få extra hushåll-stjänster med skattesubvention. Socialdemokraternahar sagt nej och kallar lite nedvärderandede tjänsterna för pigor.Jag har sett på nyheterna i attordföranden i socialdemokratiska kvinnoförbundetInger säger att hon nu kan tänka sig attstudera det systemet och kanske införa det, och det ärglädjande nog. Hon har kommit till insikt därför atthon har läst om vad som försiggår i Danmark.Där har man nu sett att den reformen har skapat4 000 nya heltidstjänster. Man har kunnat minskakostnaderna för arbetslösheten. Antalet svartjobb hargått ned. Många som har behövt få hjälp har fått det.Man har varit kritisk inom socialdemokratin, men nubörjar det komma en öppning.Jag undrar nu om kan tänka sigatt föra den här frågan vidare så att fler av våra intebara äldre, men äldre i synnerhet, kan få det här extrahandtaget som de nu inte har fått på länge.Anf. 58 () replik:Fru talman! Det är bra att den här frågan diskute-ras. Jag tycker personligen att alla möjligheter måstetas till vara för att människor skall kunna få ett arbete.Jag håller med att vi måste utredaden här frågan ganska omgående och se om man kangöra någonting åt det.Anf. 59 () replik:Fru talman! Det gäller Perssonpengarna som nämnde. Även jag är positiv till att depengarna kommer. Men det finns vissa problem.Eftersom vi inte öronmärker pengar till landsting ochkommuner kan vi inte med säkerhet veta hur stor delsom går till just vård och omsorg.Det finns också ett annat problem som jag tänktefråga om. Kommer inte en stor del av pengarna ocksågå till den s.k. maxtaxan? Enligt Landstingsförbundetkommer en sådan reform att kosta åtskilliga miljar-der. Finns det inte en risk att när man talar om dessapengar så talar man både om maxtaxa och om vård,omsorg, skola och allt sådant?Anf. 60 () replik:Fru talman! Jag menar nog att det är väldigt vik-tigt att man som kommunalpolitiker och landstings-politiker ser till att dessa pengar kommer till vårdenoch omsorgen. Man har faktiskt som poli-tiker alla möjligheter att påverka vart pengarna går.Anf. 61 () re-plik:Fru talman! Jag håller helt med att det är viktigt att förändra attityderna till deäldre. Jag skulle vilja fråga om inte attityderna ocksåmåste förändras så att vi myndigförklarar de äldresom är i behov av hjälp och stöd så att de i störreutsträckning än har rätt att välja vem som skallkomma hem och hjälpa dem i bostaden.Vi har lagt fram ett sådant förslag med t.ex. hem-tjänstcheckarna. Den äldre får checkarna, betalar intemer än vad han eller hon betalar den egna hemtjäns-ten men har möjlighet att bestämma vem som kom-mer hem som hjälper en med de tjänster man behö-ver.Anf. 62 () replik:Fru talman! Det är en av de frågor som framhållsalldeles särskilt i den nationella handlingsplanen.Äldre skall ha valmöjligheter och kunna påverka sinegen vardag.Anf. 63 () re-plik:Fru talman! Det låter väldigt vackert att de äldreskall kunna påverka sin egen vardag. Men det blirofta så när man har hemtjänst att det kommer och gårolika människor och utför dessa tjänster. Man vet intevem som kommer . Den personen vet intevad den äldre vill ha utfört och på vilket sätt han ellerhon vill ha det utfört.Jag tycker att vi i omyndig-förklarar de äldre som är i behov av hjälp och stöddärför att vi tror att vi kan sköta det bättre än de själ-va. Det är dags att myndigförklara de äldre även närde är gamla och skröpliga.Anf. 64 () replik:Fru talman! Det håller jag helt med om. Jag menaratt det också hör till målen i vår handlingsplan, näm-ligen att vi skall få ökad kompetens inom hemtjäns-ten. Vi satsar särskilda medel på att få en bättre ar-betsledning. Det innebär att man i görligaste månskall anpassa hjälpen efter den gamlas önskan. Det ärväldigt mycket en fråga om handledning. Den sombestämmer vilken hjälp som skall komma skall hakunskap om den gamlas önskemål.Anf. 65 () re-plik:Fru talman! Jag instämmer fullt ut i vonSydows inledning om värdet av att ha en samsynkring dessa viktiga frågor, att prioritera vård- ochomsorg och att ha en solidarisk finansiering. Jaginstämmer helt i det.Det finns dock, som vi har varit inne på tidigarehär i debatten, några grupper som fortfarande har detekonomiskt kärvt. Det handlar inte minst om äldrekvinnor som har liten ATP eller helt saknar ATP. Deär väldigt beroende av de taxor och avgifter som sätts.Den avgiftsutredning som beskrivs känns väldigtangelägen så att vi får rättvisa taxor. Min fråga är omvi kan få någon beskrivning av vad huvudinriktning-en är i denna avgiftsutredning.Efter att ha hört och Miljöpartietsrepresentanter skulle jag också vilja fråga hur Tulliavon ser på just frågan om högkostnadsskyddför läkemedel.Anf. 66 () replik:Fru talman! Den första frågan får vi snart svar på.Den utredningen skall vara klar i slutet av mars.När det gäller den andra frågan pågår diskussion.Inom mitt parti diskuterar vi den frågan. Det är klartatt varje avgiftshöjning alltid är väldigt besvärandeför dem som har det knackigt. Det är helt klart.Vi strävar allihop efter att vi skall kunna få en äld-reomsorg - och också detta ingår i äldreomsorgen -som är så pass bra att den är till för alla. Pengarnaskall inte vara ett hinder för att söka den vård manbehöver.Anf. 67 HANS ():Fru talman! Jag måste först kommentera Tulliavon Sydows berättelse om att gruppen 65-plus nubestår av tio personer. Jag tycker att det är ännu mermärkvärdigt, men det är kanske en tillfällighet, attriksdagens tre äldsta ledamöter alla deltar som de tresista talarna över detta betänkande. Frågorna är kan-ske mer aktuella för oss än för andra. Vi har störreanledning än de flesta att se på hur samhället agerar iäldrepolitiken. Äldreproblemen hör ju till de vikti-gaste frågorna i vårt samhälle.Det är inte bara i fråga om detta med 65-plus somjag delar åsikter utan det gäller också att detfinns en betydande konsensus i de här frågorna, i allafall när det gäller vad vi vill uppnå. Detta är en debattsom handlar om finansiering och liknande. Men vi diskuterar egentligen inte det vi villuppnå, nämligen att alla människor skall ha en bravård när de blir äldre. Det vill vi alla.Cristina Husmark har redan tagit uppModeraternas synpunkter på väsentliga delar av detbetänkande som vi diskuterar .