prot · GM0992 · 1999-05-06 00:00:00 — Vi har faktiskt fått lite ideologiska skillnadersom smugit sig in i debatten. Det är trevligt.När man läser igenom motionerna ser man att detär väldigt många bra motioner. Det tycker jag skallsägas. Det får inte överbetonas att vi inte yrkar bifalltill alla de 166 motionerna. Kanske 150 av dem ärriktigt bra. Det är inte så det går till, utan debatten fårske på andra sätt. Jag vill bara säga det så att UlfNilsson inte tror att det är något avståndstagande fråndet som står i motionen om t.ex. mobbning. Det skallinte tas för uttryck för att vi inte tycker att det är bra.Egentligen tycker jag att det är synd att man angripervarandra i den här typen av frågor. hardrivit mobbningsfrågan , och det ärkänt. Vi var det enda parti som krävde lagstiftning,och den gick igenom då krävdelagstiftning. Men det skulle aldrig falla mig in attsäga att de andra partierna envist motarbetade det.Det är fullständigt självklart att det inte finns någotpolitiskt parti i som är för mobbning. Samtli-ga partier har lagt motioner med förslag för att på etteller annat sätt komma till rätta med problemen.Låt oss fortsätta med den diskussionen och stän-digt här i kammaren och överallt där det behöverpåminnas hur viktigt det är att det vi har beslutat härockså genomförs. Det är naturligtvis skälet till att vihar våra motioner. har också en motionom detta. Vi kräver att det skall finnas program påvarje skola, att rektorn skall vara ansvarig, att detskall vara en uppföljning från kommunerna osv. Vitrycker alla på att har ett tillsynsuppdragsom jag hoppas att de känner att vi kräver av dem ochockså lever upp till.Det är många av motionerna som har karaktärenav otålighetsmotioner. Saker och ting händer lång-samt, och det är irriterande när man vill ha någontingigenom. Det är väl bra, det kanske påskyndar dethela.För del har vi t.ex. tyckt att elev-vårdsresurserna kommer för långsamt i skolorna. Vihar en motion och gemensamt med Vänstern ett yr-kande på den punkten som jag tror att vi kanske intekan yrka bifall till, för vi skall vara sparsamma meddet. Där påpekar vi att behovet av speciallärare, skol-psykologer, kuratorer osv. Ett av skälen ärdet som var inne på, att det finns för fålärare i skolorna. Flera andra har varit inne på det.Belastningen för de enskilda lärarna är för stor. Detberor naturligtvis på att kommunerna har haft för litepengar. I botten handlar det om att få ut pengar tillkommunerna. Men för att underlätta lärarnas arbets-uppgifter är det viktigt att vi får tillbaka de resursersom en gång fanns för att ta hand om de problem sominte är lärarnas huvuduppgift - elever med socialaproblem, speciella behov av stöd osv. Det går natur-ligtvis långsamt. Pengar försöker vi skjuta till så långtman orkar ekonomiskt. Vi vill markera för kommu-nerna att det är det här som man vill ha gjort.Vi arbetar för en betygsfri skola. Det kan jag intepåstå att gör enigt. Där har vi lite olikasynpunkter. Vi får väl upprepa dem tills utvecklingenså småningom, mycket långsamt, går i rätt riktning,dvs. att vi får en betygsfri skola.En fråga som jag inte vill förbigå är dyslexifrågan.Den har vi haft uppe väldigt . Utvecklingen går i rätt riktning, men detfinns en otålighet från flera partier. harflera motioner på det området också. Vi måste alltsåfå en uppmärksamhet på den stora grupp elever somhar specifika läs- och skrivsvårigheter och som behö-ver hjälp. En stor del av orsaken till att vi har eleversom inte når godkänd i ligger i brister idessa elevers förmåga att läsa och skriva. Det är enangelägen uppgift.Jag skulle vilja ta upp en fråga som inte tillhörkategorin otålighetsmotioner. Det är Miljöpartietsmotion om fortsatt utveckling av fristående skolor.Det är alltså så att vi har fått en friskolereform somfaktiskt har gjort att friskolorna utvecklats snabbt. Vihar fått en tillväxt på området som åtminstone förvissa var oväntat stor, milt uttryckt. handlar detnaturligtvis om att tillgodogöra sig de vinster som dethär innebär. Vi har fått i gång någonting som är enmångfald på skolområdet, inte bara bland de friståen-de skolorna utan också bland de kommunala. Hur tarman vara på det här? Skälen till att vi ville ha fristå-ende skolor var just att mångfalden i pedagogik gerkreativitet och föder nya idéer, man prövar olikametoder och får en successiv förbättring av skolverk-samheten.I våra förslag har vi några som jag tror kan varaav allmänt intresse. Ett sådant är ett förslag om skulle börja tänka i termer av inrättandet avutvecklingsfonder för fristående och kommunalaskolor. Idén skiljer sig lite grann från den vanligaidén, att man lägger generella resurser för att höjakvaliteten i skolan.En annan idé som vi också kanske tror är svår atthantera är den man använder t.ex. i forskningssam-manhang: Man anslår resurser som skolorna får sökaför att genomföra ett projekt eller någonting sådant.Det blir ganska stora kostnader, men det finns ettbilligare sätt att lösa det här problemet. Det är att tittaefter: Var görs det bra saker? Var sker ett utveck-lingsarbete som man kan stödja? Det är precis detsom jag och tror skall in i systemet ,alltså att stödja det som har växtkraft och som harmöjlighet att utvecklas. Det är angeläget, för annarssjälvdör det här. Det är ofta en liten grupp lärare i enskola som är entusiastiska, utvecklar en pedagogiskmetod, ett organisatoriskt system. De blir uppmärk-sammade utifrån. Det kommer grupper och frågar hurde bär sig åt, vad de gör och om de har något skrivetom detta, om man kan få del av det undervisnings-material som de har tagit fram osv. En sådan grupporkar med besöken, orkar ge sig ut för att tala påseminarier , , och sedanorkar man inte längre. Där skall stödet in, så att manfår hjälp. Man skall kunna få ersättning t.ex. i sam-band med frånvaro, om man måste åka i väg på någotseminarium eller en kurs och undervisa om det, er-sättning för förlorade pengar, stöd att ta fram under-visningsmaterial så att det kan komma andra skolortill del.Vi tror att det är ett sätt att i synnerhet i tider avsvag ekonomi få effektiva stödåtgärder.Bland de andra punkter jag skulle vilja nämna iden här motionen är några som berör allvarliga pro-blem. Ett sådant är glesbygdsskolorna.I samband med friskolereformen fick vi inte nå-gon lösning på problemen för glesbygdsskolorna. Detberodde naturligtvis på att de inte hörde hemma där.Det gick inte att göra inom den ramen. De flesta gles-bygdsskolorna är dessutom kommunala skolor.Vi tror att den frågan måste behandlas separat. Jagtror personligen att det måste vara en utredning somhar bara den enkla uppgiften att lämna förslag tilllösning på glesbygdsskolornas problem. Hur räddarvi glesbygdsskolorna? Det är ett regionalpolitisktproblem som är mycket väsentligt.De fristående skolornas lärarutbildning håller påatt utredas, så jag kan hoppa över den.Däremot är det några saker som jag kort skall be-röra.Det är viktigt att de fristående skolorna kommerin i de internationella kontaktnät som man nu byggerut för de kommunala skolorna, dvs. EU-samarbetet.Den organisation man har för stat och kommun därskolorna naturligt får information om vilka möjlig-heter som finns måste också komma de friståendeskolorna till del. Det bör särskilt uppmärksammas.Vi vet att det har kommit många fristående skolorunder som har utvecklat speciell pe-dagogik för barn med speciella behov. Det bör kom-ma samhället till del. Jag skulle vilja föreslå att får i uppdrag att särskilt göra en inventeringöver de skolor som av egen kraft har utvecklat sinametoder vid sidan av de kommunala så att man får enbra beskrivning av vad som pågår där. De framstegsom görs bör komma andra skolor till del.Jag avslutar med en del som jag tror är viktig närdet gäller den fortsatta utvecklingen av de friståendeskolorna. Det gäller finansieringen. Det handlar omden segregationsproblematik som vi har diskuterathär, dvs. möjligheten för envar i att vara medoch starta och driva en fristående skola - grunden förmångfalden i ett demokratiskt samhälle. Den är förnärvarande inte tillfredsställande. Det krävs ofta har rätt bra ekonomi. Bankerna t.ex. kräveribland att varje förälder ställer borgen på 15 000 till20 . Det är inte riktigt bra.Dessutom har kommunen besvär när det gäller atttilldela mark till skolbyggnader. Det är svårt att göradet om man inte vet att vederbörande verkligenkommer att få tillstånd att ha en skola. Det beror ju påekonomin och om banken kan ge lån, vilket bankennaturligtvis inte kan utan vidare om man inte ens vetom kommunen tilldelar mark osv.Det är alltså tre intressenter som borde förassamman. Vi föreslår från att man skullefå en sådan arbetsgrupp med representation från bank,kommun och friskolorna, och att man utarbetar enhandlingsrutin för att klara av de här ärendena så attsaker och ting kommer i rätt ordning och inte blir etthinder för att starta nya fristående skolor.Herr talman! Jag stannar där och vill avslutnings-vis yrka bifall till reservation 7 under mom. 52.Anf. 173 ():Herr talman! Det är fullständigt paradoxalt att hö-ra miljöpartisten stå här och tala omatt han vill ha mer pengar till elevvårdsresurser ochmer medel till vad han vill göra. Det gör han samti-digt som vi kan fundera över vad det är för skillnadmellan att vara i opposition och att vara i regerings-ställning.Vi som är i opposition får stå här och motiveravarför vi vill ha mer resurser till skolan. De enda somi kammaren har talat om att vi vill ha mer resur-ser till skolan är de två partier som arbetar tillsam-mans med regeringen i regeringsställning, och dettaett par veckor efter det att vårbudgeten har lagts.Detta är väl ändå paradoxalt.Kan jag med detta konstatera att intehar haft något som helst inflytande på den budgetsom regeringen har lagt beträffande medel till skolansverksamhet?Anf. 174 () replik:Herr talman! Jag vet inte vad jag skall svara pådetta.För det första beklagar jag att jag inte sitter i rege-ringsställning.När det gäller resurserna till kommunerna ser mani budgeten att de tre partier som samverkar är de sommånar om att kommunerna skall få ökade resurser.Alternativet i oppositionen skall ju inte försöka fram-ställa sig som de som i budgetarna har satsat merpengar till kommunerna.Vi har sagt att det är nödvändigt. Vi driver det ochvi ser till att det går framåt så fort vi kan. Vänsterpar-tiet gör sammalunda och Socialdemokraterna också.Takten kan vi diskutera, och varifrån pengarna kom-mer diskuterar vi naturligtvis också. Där har vi olikauppfattningar.Faktum är att i årets budget finns det ökade anslagtill kommunerna.Jag skulle nog känna mig mer orolig om det varde borgerliga partierna, med i ledningen,som hade lagt budgeten. Det är ingen hemlighet hurden hade sett ut då. Då hade minskningen varit stor.Vi kräver alltså mer pengar till kommunerna. Viannonserar att vi i fortsättningen kommer att arbetaför ännu mer pengar till kommunerna. Det är resursersom behöver komma ut; inte en ny kurs, utan merresurs.Anf. 175 () re-plik:Herr talman! Det är synd att intehar brytt sig om att studera bud-get, för det är den vi har ansvar för. Vi lägger ännumer pengar till kommunerna just för att bl.a. se till attvåra hjärtefrågor som rör skola, vård och omsorgskall få mer medel.Den andra frågan som jag tänker ställa till GunnarGoude gäller glesbygdsskolorna. Vi har arbetat förglesbygdsskolorna. Vi har haft en interpellationsde-batt här i kammaren, men inte har någon miljöpartistdeltagit i den.Jag tror att det är allvarligt om man i samarbetemed regeringen tar upp fråga efter fråga som man villarbeta för, och inte gör något. Då blir detingen skillnad på att sitta i regeringsställning och attvara i opposition.Vi arbetar med de här frågorna, och vi talar omvad vi vill göra. Om vi hade regeringsställning skullevi påverka att något blir gjort. Vad gör ni för att detskall hända något när det gäller glesbygdsskolorna?Anf. 176 () replik:Herr talman! Det finns naturligtvis mycket att gö-ra. Vi har gjort en hel del. Det är inte lätt att kommaåt problemet.Det är ofta fattiga kommuner som har glesbygds-skolorna. De tvingas av ekonomiska skäl naturligtvisatt vidta åtgärder så att skolan inom kommunen hålleren bra kvalitet och bra standard. Man kan av sådanaskäl tvingas lägga ned en glesbygdsskola.Man måste då från centralt håll göra något. Fråganär hur man får fram pengar och vilka vägar man kangå. Det finns många vägar att diskutera. Jag tror att viskall ta den diskussionen sedan. Det finns EU-stödför glesbygdsstöd, exempelvis. Kan det utnyttjas osv?Går det att få fram pengar i statsbudgeten? Det är ensådan fråga.Om det kommer kreativa förslag är vi naturligtvisbara glada om ni kan hitta på någonting utöver det vihar gjort.Vi har dessutom lagt en motion - jag har inte settnågon motion från er när det gäller glesbygdsskolor-na. Har ni andra lösningsförslag, så är det väl bra.När det gäller de ekonomiska satsningarna frånKristdemokraternas sida vill jag inte gå in i någonpolemik. Det är mycket som talar för att grunden fördenna ekonomiska extravagans inte har täckning,totalt sett. Jag tror alltså att bud-get inte håller.När jag tittar på vissa delar, är jag inte med på deomfördelningar ni gör bl.a. inom utbildningsområdet.Det gäller t.ex. utbyggnaden av högskolor, där ni litetslarvigt skär ned. Det rasslar litet hit och dit. Kanskeär jag orättvis, men jag tar det inte riktigt på allvar.Anf. 177 ():Herr talman! Detta betänkande handlar, som tidi-gare nämnts, om en av de viktigaste frågorna som varaktuella i valrörelsen, nämligen om skolan. Dethandlar om omtanken och omsorgen om våra barnoch om att kunna ge alla barn tillgång till en förskolaoch skola med bra/hög kvalitet. Den ambitionen delasav alla ledamöter som på sina kamrar har suttit ochförfattat alla motioner som behandlas i det här betän-kandet. Det rör sig om hela 166 yrkanden. Detta tyderpå att det politiska intresset för skolfrågor står sig.Ett flertal av yrkandena har dock avstyrkts medhänvisning till den roll och ansvarsfördelning sområder mellan staten och kommunerna. Det tål kanskeatt upprepas att och regeringen inte detalj-styr skolverksamheten genom detaljerade regler elleruppdrag, utan riksdag och regering anger de mål somslutligen återfinns i skollag, läroplaner, kursplaneroch andra programmål. Det är ute i kommunerna somden här verksamheten får form genom att den kom-munalpolitiska ledningen tillsammans med skolanspersonal ansvarar för hur målen skall förverkligas ochhur verksamheten skall utformas och organiseras.Många av de goda förslag som här förelagts utskottetvill jag alltså rekommendera. De kan med fördelväckas i respektive kommunfullmäktige och andraregionala organ ute i landet.Detta med att statsmakterna endast anger målenoch vad som skall uppnås, inte hur det skall ske, böruppfattas som positivt och ses som en möjlighet ute iskolorna. Det bör ses som ett friutrymme och en möj-lighet att påverka och bedriva skolutveckling ute påskolorna - en skolutveckling som bygger på egnaidéer, tankar och behov.En förutsättning för att kunna uppleva det här somen verklig möjlighet och som en inspiration till attskapa kvalitet och utveckling är att det finns tillräck-ligt med resurser. Att ges ett ansvar utan att samtidigtfå resurser i form av tid, kompetens och pengar ska-par bara frustration och utbrändhet. Därför ser vi detsom mycket angeläget att kommunerna tillförsäkrasresurser för förskolan och skolan.De ökade statsbidrag som kommunsektorn nu fårär bl.a. öronmärkta just för skolan som ett prioriteratområde. Totalt tillförs kommunsektorn 75 miljarderkronor mer - detta jämförtmed hur det såg ut 1996.Om det visar sig att detta inte räcker står vi natur-ligtvis beredda att fortsatt arbeta för att kommunsek-torn får mera pengar för att man skall kunna varalyckosam i sitt uppdrag med att jobba med skolut-veckling.Herr talman! Vilken är egentligen skolans vikti-gaste resurs? Den frågan tas upp i några motioner.Egentligen är det kanske inte så viktigt att ange vil-ken resurs som är viktigare än en annan resurs för attpå det viset få ett slags värdeskala. Jag vill ändå dristamig till att säga att skolan viktigaste resurs är ele-ven/barnet.Den viktigaste grundförutsättningen är naturligt-vis att eleverna/barnen kommer till skolan och att dekänner att de trivs där, att de känner trygghet och attde blir bekräftade, liksom att de i skolan kan etablerabra kontakter med både vuxna och barn och att dekänner att de där får möjlighet att utvecklas och växa.Därmed pekar jag på vikten av att det finns en bramiljö i såväl fysisk som psykosocial bemärkelse.Detta kan inte nog betonas.Om vi lyckas med att i skolan erbjuda en bra ar-betsmiljö, trivsel och arbetsgemenskap har vi skapaten bra grund för en verksamhet med hög kvalitet.Detta gäller i samma utsträckning all personal inomskolan. Därför är det viktigt att vi ständigt för ettsamtal om hur man tar hand om varandra i skolan, omhur de demokratiska arbetsformerna tillämpas och omhur vi slår vakt om värdegrunderna - något som tagitsupp här i debatten.Vidare gäller det att ihärdigt motarbeta mobbning,främlingsfientlighet och alla former av kränkningar iskolan. Skolans uppgift är ju också att systematisktoch kontinuerligt bedriva uppföljning och utvärderingav verksamheten. Då måste den självklart också om-fatta de dimensioner som handlar om värdegrunderna.Det är också viktigt att barnens egna upplevelserav skolans vardag tas till vara på ett systematiskt sättoch att man systematiskt frågar hur barnen uppleversin skolvardag.När det gäller elevernas inflytande i skolan hand-lar det också om att göra varje elev delaktig i denegna lärandeprocessen. Detta är verkligen en viktigoch svår pedagogisk utmaning. Men resultatet blir attvi kan ta till vara barnets lust att lära och att barnetbehåller den naturliga nyfikenhet på livet som barnhar med sig när de kommer till skolan.Herr talman! Utbildning och förvärvad kunskapblir allt viktigare i ett perspektiv av att nå välfärd ochhög livskvalitet. Tillgång till bra skolor med högkvalitet för alla har därför en avgörande betydelse föratt minska skillnaderna mellan människors livsvill-kor. Det gäller såväl att minska klyftor mellan indivi-der som att minska klyftor mellan regioner i vårt land.Men i en förlängning gäller det naturligtvis också attminska klyftor mellan länder. När det gäller det sistnämnda ser jag framför mig att man i allt större ut-sträckning kan utforma vårt bistånd till utvecklings-länderna i form av stöd till utveckling av skolor ochutveckling av pedagogiska metoder i just utveck-lingsländerna.Herr talman! De förväntningar och krav som vihar på skolan är många. Eftersom vi har så höga am-bitioner förväntar vi oss också att skolan skall varaflexibel och kunna anpassa sig till de allt snabbareförändringar som vi ser i samhället och på arbets-marknaden. Det innebär att vi har ett särskilt åtagandeockså när det gäller att kunna ge skolan de bästa för-utsättningarna för att kunna leva upp till de här för-väntningarna. Jag ser satsningen på kompetensut-veckling för lärare, förskollärare, fritidspedagogeroch skolledare som ytterst angelägen.Därför är det glädjande att se alla de olika skol-och kompetensutvecklingsprojekten ute i landet somdelvis är ett resultat av de stimulansbidrag som rege-ringen har tagit fram. Vi kan se kommuner arbetatillsammans med skolledningar och lärarfack för atthöja kvaliteten och skapa förutsättningar för det somär så viktigt när det gäller kompetensutveckling,nämligen att kunna skapa ett livslångt lärande förlärare.Herr talman! Avslutningsvis yrkar jag bifall tillhemställan i betänkande UbU11 i dess helhet.Anf. 178 () replik:Herr talman! Jag instämmer i mycket av det somTorgny har anfört här i kammaren.Men några saker instämmer vi i inte i.En av de sakerna hade jag tänkt fråga om; konstigtvore det väl annars.Det gäller betygsfrågan. Även om statsrådet här i kammaren angavatt hon inte hade för avsikt att ta några särskilda initi-ativ i betygsfrågan tycker jag att det i betänkandetuttrycks en tveksamhet inför betygens roll. Det ärganska uppenbart om man läser texten: "att varjebetygssystem, oavsett utformning, påverkar arbetet iskolan och att det perfekta betygssystemet sannoliktinte finns".Om så är fallet måste man väl försöka hitta lös-ningar för att bli av med ett system som påverkar mensom inte är perfekt, för vi skall väl ha en skola som ärså bra som möjligt. Har någratankar på vad som i en förlängning skulle kunna er-sätta betygssystemet - om han nu delar den inställ-ning som kommer till uttryck i utskottets betänkande?Anf. 179 () re-plik:Herr talman! Jag tycker att frågan om betygen ärväldigt intressant. Jag har stora förhoppningar på attutvecklingssamtalen alltmer skall ta över betygensroll.När jag har följt med min yngste son till skolanhar jag själv sett på vilket fint sätt man kan jobba medutvecklingssamtal. Man engagerar hela personalen -inte bara klassläraren utan också hjälplärare osv.Framför allt får min son vara med och bedöma sigsjälv och ge sina synpunkter på vad han presterar ochvad han vill uppnå med skolarbetet. Det matchasockså mot vad vi föräldrar ser och upplever. För-hoppningsvis kan det också hjälpa till att få en merindividanpassad läroprocess för varje enskilt barn.Det skapar också en helhet för barnet som inte skallbehöva känna att skolan har en bild, föräldrarna enannan och eleven en tredje bild.Anf. 180 () replik:Herr talman! Jag ser fram emot att här i kamma-ren och i andra sammanhang också tillsammans medTorgny och andra socialdemokrater dis-kutera hur vi skall kunna utveckla utvecklingssamta-len för att låta dem ersätta den del av betygen somhandlar om att man skall få ett intyg eller få reda påvar man står i skolan. Jag håller med om att det finnsbättre sätt att göra detta.I utskottsbetänkandet anges ju också att betygenspelar en viss roll som instrument för urval till utbild-ning på nästa nivå. I mitt anförande tyckte jag att detvar rimligare att varje nivå i utbildningssystemetsköter sin egen antagning. Det verkar som att vi delaruppfattningen att betygen i någon mån, om än aldrigså liten, påverkar undervisningen och hämmar denutveckling som eleverna behöver. Jag skulle viljahöra om ser några öppningar föratt diskutera att ersätta betygssystemet också på denpunkten.Anf. 181 () re-plik:Herr talman! Jag ser med intresse fram emot att fåfölja det som händer i skolan. Jag är inte bereddatt ställa upp och göra någon förändring och ta bortbetygen eller över huvud taget diskutera någon för-ändring i betygssystemet. En förklaring är att vi nyli-gen har infört nya betygssystem på både gymnasie-skolan och grundskolan.Men allteftersom utveckling går framåt kan vikanske också se vilka olika alternativ som man kom-mer att kunna använda för att klara rekryteringen.Förutom kunskapsnivåer kommer man kanske att sepå personlig lämplighet och annat. Det är ocksåmycket kopplat till hur vi lyckas med studie- ochyrkesvägledning ute i skolorna.I dag är jag alltså inte beredd att ställa mig bakomförslaget att göra en förändring i betygssystemen.Anf. 182 () replik:Herr talman! inledde sitt anfö-rande med att prata om hur viktig skolan och skolansutveckling är och hur viktigt det är med resurser ochannat till skolan. Han pratade också om att han ärväldigt glad att det finns så många idéer och tankarfrån oss andra partier om hur vi vill utvärdera ochutveckla skolan. Då frågar jag mig: Var finns Social-demokraternas konkreta förslag? Var finns Socialde-mokraternas visioner, tankar och idéer om den fram-tida skolan och eleven i centrum?Det andra som jag tänkte fråga om gäller det somTorgny tog upp om kvalitetsutveckling.Han menade att Socialdemokraterna nu ger en storsumma pengar extra till kommunerna för att de skallkunna arbeta med kvalitet. Vi kan bl.a. se att denallmänna förskolan går in där. Kommunerna får enstörre summa pengar, men problemet är ju bara det har flyttat pengar från den allmänna påsen somkommunerna har fått till Utbildningsområde 16 förden allmänna förskolan. Det är en förflyttning avpengar, inte mer pengar.Anf. 183 () re-plik:Herr talman!