prot · GN0938 · 1999-12-02 00:00:00 — Jag tillhör dem som tycker att den ärriktigt bra.Erfarenheterna av de korttidsutbildade, i den månde har placerats ute i hemvärnsförbanden, är mycketgoda.Både och jag vet att den härkorttidsutbildningen ska utvärderas. Innan den harutvärderats i vederbörlig ordning tycker jag att det ärdet för tidigt att döma ut den. Låt oss återkomma närden har utvärderats professionellt.Anf. 234 () re-plik:Fru talman! Min vetskap om att han har god kunskap om det militära försvaret.Vid sammanträde frågade jagden officer som har att lägga fram förslaget, om dekorttidsutbildades möjligheter att verka i försvaretoch fick svävande svar på vilken uppgift de kan ha.Vi är väl medvetna om att det finns tiotusentalsfullutbildade soldater som med en ordentlig kampanji landet vore mer ägnade för hemvärnets verksamhet.Då anser jag att i stället för att använda medlen förkorttidsutbildningar som inte leder någon vart bordeman använda dem för internationell verksamhet.Anf. 235 ()replik:Fru talman! Man kan, som jag sade, ha olikaåsikter om de korttidsutbildades värde. Jag har detintrycket bl.a. från tiden som hemvärnschef, att demycket väl har fyllt sin roll i hemvärnet. De svävarinte omkring i systemet i något slags pool, utan i denmån de själva vill det blir de krigsplacerade i hem-värnet. De är alltså inte utan uppgifter.Korttidsutbildningen får vidare i sig ses mot bak-grund av att den är en individuell soldatutbildning förden enskilde hemvärnsmannen eller soldaten. Sedanges fortlöpande en utbildning i hemvärnet inom för-bandets ram. Man får alltså fel bild av den här verk-samheten, om man bara tittar på grundutbildningen.Det handlar om en fortlöpnde utbildning inom hem-värnet.Men frågan ska, som sagt, utvärderas, och jag beratt få återkomma till en diskussion med när utvärderingen väl är gjord.Anf. 236 ():Fru talman! När försvarsfrågorna debatteras här ikammaren nämns sällan den viktiga verksamhet somKustbevakningen bedriver. Jag vill därför beröraKristdemokraternas förslag i Utgiftsområde 6 Total-försvar vad gäller Kustbevakningen.Fru talman! har som egen myn-dighet verkat , och dess sjöövervak-ningsverksamhet och kontroll har som övergripandemål att inom svenskt sjöterritorium och svensk eko-nomisk zon begränsa brottsligheten, så att säkerhetentill sjöss liksom respekten för lagar och andra före-skrifter ökar. Målet för miljöräddningstjänsten tillsjöss är att bidra till att säkerheten ökar, människorkan räddas och följderna av olyckor och utsläpp kanbegränsas.Genom sin ständiga närvaro till sjöss med i snitt19 fartyg samt flygplan ges förutsättningarför hög beredskap och därmed tidiga insatser. Dennanärvaro till sjöss har naturligtvis en preventiv inver-kan på brottsligheten. Den internationella verksam-heten inom sjöövervakningssektorn blir alltmer om-fattande, och bilateralt samarbete pågår med i stortsett alla Östersjöländernas kust- eller gränsbevak-ningsorganisationer.Fru talman! Från norr till syd mäter , och den totala kuststräckan är . Med en så lång kuststräcka, ja, faktiskt EU:slängsta yttre gräns, har gränskontroll och övervakningstor betydelse för vårt lands säkerhet och ekonomi.Härtill behövs både kustnära övervakning och ut-hållig utsjöbevakning. Till sjöss är kustbevakarenbåde polis och tullare, vilket är två viktiga förutsätt-ningar för att klara gräns- och sjöövervakningen. EU-medlemskapet och den kommande Schengenanslut-ningen ställer stora krav på förändringar, och därförhar prioriterat framför allt yttregräns- och fiskerikontroll. kommerman även att utföra landnings- och kvalitetskontrollav fisk i hamnarna.Fru talman! I betänkandet behandlas två motionerfrån med krav på ökade resursertill . Vi har angett två skäl för detta.För det första: Utvecklingen i vårt närområde lik-som medlemskap i har för Kustbevak-ningens del inneburit ett väsentligt ökat övervak-ningsbehov till sjöss. Avvecklingen av de inre grän-serna genom anslutning till Schengenavtaletinnebär att gränskontrollen måste intensifieras sålänge de kompensatoriska åtgärderna inte fungerartillfredsställande.För det andra: har huvudansva-ret för miljöräddning till sjöss. Oljeutsläpp är detvanligaste problemet, och de alltmer omfattandesjötransporterna av olja och farligt gods ökar behovetav övervakning. Snabba ingripanden är viktiga för attbegränsa utsläppen och kunna identifiera fartyg somorsakat utsläpp. Det är 50 till 100 gånger dyrare attsanera en strand än att ta upp oljan till sjöss. Det bördärför införskaffas ytterligare två kombinationsfartygsom medger uthållig utsjöbevakning och därmed enhögre beredskap i miljöräddningstjänst i Skagerrakoch i . har därför i sittbudgetförslag avsatt utöver rege-ringens förslag.Fru talman! delar Kristdemo-kraternas uppfattning om betydelsen av de uppgiftersom utför och dess förmåga attupprätthålla en uthållig sjöövervakning, men utskottetvill inte nu föreslå mer resurser än vad regeringenföreslagit. Eftersom budgetför-slag fallit vill jag bara för tydlighetens skull hänvisatill vårt särskilda yttrande nr 2 på s. 76 i förevarandebetänkande.Anf. 237 ():Fru talman! Man brukar ju spara det bästa ,så jag får väl hoppas att ingen anmäler sig efter mig.Lars förefaller inte leva i samma verk-lighet som jag. Jag vet inte om har upp-fattat att president har varit på besök i Sve-rige, varvid denne uttryckte att letterna fortfarandekänner sig väldigt hotade av . Ett hot motLettland är ett hot mot säkerheten i vårt närområde,och letterna om några vet ju vad ett hot innebär. vad det är att känna sig hotade.Ibland undrar jag om inte vi i är för naiva.Man ska när man diskuterar också kommaihåg att bara ökadesin försvarsbudget med 57 %.Men har rätt i att vi ska stötta dendemokratiska processen i . Jag tror att viegentligen menar samma sak. Skillnaden är att vikristdemokrater vill att man ska använda Försvar-smaktens resurser i detta viktiga arbete, för där finnsdet en kompetens.Vad glömmer när man diskuterarökade eller minskade militärutgifter i är att vii har bedrivit en neutralitetspolitik. De andraeuropeiska länderna har gått samman och byggt uppgemensamma försvarsresurser, vilket inneburit attkostnaderna för varje land har minskat. Jag skullevilja veta om är beredd att verka föratt ska lämna neutralitetsprincipen och ansö-ka om medlemskap i eller någon annan säker-hetsinstitution i Europa.Fru talman! Jag skulle vilja stanna några minutervid en fråga som inte enbart handlar om ekonomiutan framför allt om människan. Människan är ju denviktigaste beståndsdelen i Försvarsmakten. Pliktper-sonalen är en av de viktigaste resurserna för Försvar-smakten. Vi har fått rapporterom att inkallade har fått ändrade inskrivningsbesked,att utbildningar har inställts osv. De här beskeden harofta kommit i ett väldigt sent skede, och många hardrabbats av väldigt negativa konsekvenser av detta.Det är nu vårt ansvar att minimera dessa skadeverk-ningar i de kommande nedbantningarna i framtidenoch se till att de värnpliktiga får sina besked i tid.Fru talman! Jag tror att vi i den här kammarenegentligen är eniga om att vi vill ha de unga män ochunga kvinnor som är mest lämpade och mest villigaatt genomföra sin värnpliktsutbildning. För att det härska bli möjligt är det viktigt att utbildningen blir ettattraktivt alternativ, och för det behövs en stimulans.En sådan stimulans kan vara att tjänstgöringen får ettökat civilt meritvärde. Utbildningen ska vara värdnågonting även efter det att den har avslutats.En annan fråga är pliktpersonalens ekonomi. Detär inte rimligt att internerna på våra fängelser tjänar75 kr , medan pliktpersonalen får omdagen. beslöt att delege-ra beslut om dagersättningen till regeringen, menefter detta har ingenting hänt. Den senaste höjningenav dagersättningen gjordes 1994. Då höjdes ersätt-ningen med . Det pågår ett arbete påförslag till en höjning inom , ochdet är positivt, men ska man varje gång vänta fem sexår på att det ska komma ett ändringsförslag? Vi tyck-er att det är ganska orimligt.Kristdemokraterna framhåller i reservation ska återta delegeringen till regeringen. Detär dags att vi som folkvalda tar vårt ansvar för detotalförsvarspliktiga. Det är rent ut sagt feghet att låtadenna delegering fortsätta.Jag vill avsluta med att instämma i yrkandet ombifall till reservation 4.Anf. 238 ():Fru talman! Jag skulle egentligen inte vilja bidratill att förlänga den här debatten, men å andra sidanskulle jag inte heller vilja att min dyrbara utskott-skollega går hem och lägger sig utan att hafått svar på sina frågor. Hon ligger kanske sömnlösdå.Att president, som för övrigt är en kvin-na, känner sig hotad av det som sker i har juhistoriska skäl som förklaring. Det innebär inte att detfinns ett reellt militärt hot från . Än mindrekan man ta det till intäkt för att det skulle finnas nå-got militärt invasionshot mot Sverige.Jag tycker att gör samma miss-tag som tidigare representanter från Kristdemokrater-na har gjort när man har försökt skrämmas medRyssland på samma sätt som man kanske skrämdesför sedan.När säger att ökar sinamilitärutgifter så låter ju det bestickandeför den som inte känner till bakgrunden. Men bak-grunden är ju den att det innebär att man ökar upp till47 miljarder, dvs. en miljard mer än vad Sverigekommer att spendera på sitt försvar , och detär mot den bakgrunden vi ska se det här.Det är också så att - det tror jag attAmanda Agestav vet - har en mycket begränsadutbildad personal, 40 000 utbildade anställda, och desista 5 000 har absorberats in i oför-svarliga krig mot . Men detta är alltså enkrigsmakt som är mycket långt ifrån den ryska Rödaarmén som vi tidigare kände den och som vi upplevdeett hot ifrån. Jag tycker därför att det är felaktigt attinsinuera att den upprustning som sker på något sättskulle innebära ett militärt invasionshot mot Sverige.Så är det inte!Anf. 239 ():Fru talman! Jag påstod inte i mitt anförande att dethär skulle innebära ett konkret riktat hot mot ,men däremot ett hot mot säkerheten i vårt närområde,som jag anser att vi har ett ansvar för, ett ansvar ock-så för att hjälpa till och bygga upp säkerheten i vårtnärområde.Jag tycker att man ändå måste ta på all-var. Vi kan inte bara nonchalant titta på det som hän-der i när man ökar utgifterna och försökerbygga upp sin armé igen.Anf. 240 ():Fru talman! Vi vet ju att den 57-procentiga ök-ningen, som innebär att man nu är uppe i sammarustningsnivå som , har sin bakgrund i justkriget mot , som vi alla tycker är felaktigt.Det var nödvändigt för den ryska centralmakten föratt kunna fortsätta bedriva offensiven mot Tjetjenien.Jag begriper inte på vilket sätt det här hotar vårtnärområde. Det måste förklara, fördet förstår jag bara inte.Anf. 241 ():Fru talman! Det som händer i kan juäven drabba länder i vårt närområde. Det kan ju drab-ba de tidigare medlemmarna i f.d. Sovjetunionen.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )12 § BordläggningAnmäldes och bordladesMotionermed anledning av förs. 1999/2000:RR4 Riksdagensrevisorers förslag angående producentsansvaretsbetydelse i avfallshanteringen1999/2000:MJ13 av m.fl. (v)1999/2000:MJ14 av ()1999/2000:MJ15 av och LennartKollmats (fp)betänkanden1999/2000:UU1 Utgiftsområde 5 Utrikesförvaltningoch internationell samverkan1999/2000:UU2 Utgiftsområde 7 Internationellt bi-stånd1999/2000:UU6 Ekonomisk utveckling och samar-bete i Östersjöregionen13 § Anmälan om interpellationerAnmäldes att följande interpellationer framställtsden 2 december1999/2000:126 av () till justi-tieminister som brottsoffer1999/2000:127 av () till justi-tieminister /2000:128 av () till statsrådetIngegerd WärnerssonIdrott och fysisk aktivitet i skolan1999/2000:129 av () till statsminis-ter för trygghet och demokratiInterpellationerna redovisas i bilaga som fogas tillriksdagens snabbprotokoll tisdagen den 7 december.14 § Anmälan om frågor för skriftliga svarAnmäldes att följande frågor för skriftliga svarframställtsden 2 december1999/2000:321 av () till kulturminis-ter skånska kulturarvet1999/2000:322 av () till jord-bruksminister /2000:323 av andre vice talman () till utrikesminister rättigheter i Peru1999/2000:324 av () till statsrå-det och fysisk aktivitet i skolan1999/2000:325 av () till statsrå-det i skolan1999/2000:326 av (c) till försvarsmi-nister redovisas i bilaga som fogas till riksda-gens snabbprotokoll tisdagen den 7 december.15 § Anmälan om skriftliga svar på frågorAnmäldes att skriftliga svar på följande frågor in-kommitden 1 december1999/2000:241 av tredje vice talman () till statsrådet /2000:265 av () till statsrådetIngela ThalénBarnårsrätt1999/2000:283 av tredje vice talman () till statsrådet företags sjuklönekostnaderden 2 december1999/2000:230 av () till statsrådetLeif PagrotskyBesök i Sydafrika1999/2000:254 av () till utrikesmi-nister för uppehållstillstånd i Nya Zeeland1999/2000:268 av () till utrikesminis-ter /2000:269 av () till justitieminis-ter och dödsstraffet1999/2000:274 av () till finans-minister restskatt1999/2000:277 av () till utrikesmi-nister asyl1999/2000:291 av () till utrikes-minister redovisas i bilaga som fogas till riksdagenssnabbprotokoll tisdagen den 7 december.16 § Kammaren åtskildes kl. 20.23.Förhandlingarna leddesav talmannen från sammanträdets början t.o.m. 5 §anf. 33,av andre vice talmannen därefter till ajourneringenkl. 13.49,av förste vice talmannen därefter t.o.m. 8 § anf. 172,av talmannen därefter t.o.m. 10 § anf. 199 (delvis)ochav andre vice talmannen därefter till sammanträdetsslut.