prot · GM09103 · 1999-05-31 00:00:00 — Ensådan utveckling bidrar i sin tur till att knyta natio-nerna närmare varandra.På frågan om hur transportpolitik kan utformas föratt bli ett föredöme för andra länder finns inget gene-rellt svar. Analyser och bedömningar måste görasfrån fall till fall.Å ena sidan kan vi notera flera lyckade svenskanationella åtgärder som verkat pådrivandeför den internationella utvecklingen. Det gäller t.ex.flera satsningar för att miljöanpassa transportsystem-et, liksom nollvisionen inom trafiksäkerhetsarbetet.Å andra sidan finns det många frågor där det intevore möjligt eller lämpligt att gå före med nationelllagstiftning. Vissa frågor kräver gemensamt, interna-tionellt agerande. Det gäller naturligtvis frågor somredan är reglerade i internationella konventioner ochgemensam EU-lagstiftning, men det gäller t.ex. ocksåsärkrav som skulle kunna innebära konkurrensnack-delar för inhemsk transportnäring.Anf. 140 ():Herr talman! Först vill jag naturligtvis tacka nä-ringsministern för svaret. Det var intressant att sevilket svar jag skulle få på frågorna. Jag har ingetemot svaren. Men de täcker kanske inte, förvånandenog, helt mina tankar. Jag hade en del andra tanke-gångar också. Därför vill jag ge några snabba kom-mentarer.Jag frågade om att uppträda som en ansvarsfullinternationell aktör. Svaret talar om att vår politik ärgenerellt giltig, och den kan tillämpas av andra. Manpekar på två områden, trafiksäkerheten och en sär-skild arbetsgrupp för intelligenta hastighetsanpass-ningar och effektiv järnvägstrafik. Det tycker jag ärbra.Sedan var det en fråga om att knyta nationernanärmare varandra. Svaret går i princip ut på att omman är en ansvarsfull internationell aktör påverkarman andra länder. Jag tycker kanske att det låter litetunt att det räcker för att binda oss samman.Den tredje frågan gällde hur vi kan vara ett före-döme. Där är svaret att det inte alltid går att vara detpå grund av internationella åtaganden. Jag tycker attdet är ett något passivt förhållningssätt. Sedan pekar ioch för sig ministern på miljöanpassning och trafik-säkerhet, och det tycker jag är positivt.Jag hade tänkt att jag skulle ha kommit lite längreän vad som står i svaret. Jag antydde också i slutet påmin interpellation att vi skall ta vårt ansvar för enlångsiktigt hållbar global utveckling. Då tänkte jagnaturligtvis på miljöfrågan. Det finns i och för sigockså andra områden som trafiksäkerhet, regionalutveckling och tillväxtens utformning som jag tyckerligger inom ramen för begreppet långsiktigt hållbarglobal utveckling.Nu håller näringsministern minst sagt ett rasandetempo här . Därför föreslår jag att vi gör upp omatt vi koncentrerar oss på att diskutera miljöfråganoch lämnar de andra aspekterna därhän. Då blir detlite enklare att hålla reda på alltsammans. Jag tycketockså på något sätt att miljöfrågan är den viktigastefrågan, om vi skall tala om ett internationellt per-spektiv när det gäller trafikfrågor. Den berör i principalla länder.Om vi följer miljöfrågan ur detta perspektiv - vil-ket jag har gjort under i stort sett hela min riksdagstid- tror jag att inte bara jag utan även många andra ärbekymrade över utvecklingen. Miljöproblemen ökarglobalt sett. Det gäller försurning, giftiga cancerogenaämnen i luften, ozonskiktets uttunning, växthusef-fekten och då bl.a. koldioxiden, som jag har förmånenatt sätta mig in i lite extra nu som ledamot av Klimat-kommittén.Jag kan konstatera att trafiken som källa för dessaproblem, inte minst för växthuseffekten, ökar helatiden, och då särskilt i i-länderna. Den nya miljötek-nik som vi onekligen sätter in klarar inte att kompen-sera för den väldiga tillväxt som trafiken har. I EUhar trafiktillväxten blivit ett mycket stort problem,och i och för sig också i . Den har blivit ettsådant stort problem att man talar om en trafikinfarkt.Det betyder att systemet korkar igen. Det leder natur-ligtvis till att miljöproblemen blir ännu större.Klimatfrågan är det stora miljöhotet. De interna-tionella åtaganden som vi har ingått i , iKyoto och i att begränsa sex olika kli-matgaser, där koldioxiden och dikväveoxiden berörtrafiken, är de frågor jag tänkte att vi kunde växlanågra ord om.Min fråga till näringsministern är: Vad gör vi iden här situationen med det internationella perspekti-vet som hotet mot miljön innebär? Vad har regering-en för idéer att sätta in för att komma till rätta meddessa problem på trafikområdet i ett internationelltperspektiv? Jag talar i min fråga om hur regeringentänker styra det fortsatta utredningsarbetet i mot denna bakgrund. Jag begränsar mig alltså tillmiljöfrågan.Anf. 141 Näringsminister ():Herr talman! Först när det gäller miljöfrågorna ärdet alltid en balans mellan å ena sidan effektivitet, attvi skall ha snabba transporter som väl kan konkurreraoch också kan kopplas till de transporter vi har ute ivärlden, och miljön. är ett litet land som ärinternationellt beroende och därmed mycket beroendeav transport av varor, av gods och persontrafik.Ett av de mest miljövänliga trafikslagen är järn-vägstrafiken. Vi kan ändå konstatera att under desenaste åren har både i och i väldigtstora satsningar gjorts på järnvägstrafiken. I Sverigehar vi satsat på det därför att vi har tunga godstrans-porter. Vi har långtgående planer, och det har ocksåigångsatts stora investeringar. Jag kan nämna Botnia-banan. I spelar järnvägen en oerhörtviktig roll när det gäller persontransporter, eftersomdet är korta avstånd och tättbefolkat.Det är också viktigt att man ekonomiskt hanterarde här frågorna på så vis att man har ett kostnads-ansvar. Det är någonting som har drivit hårt iEU. Vi har bidragit till att man tagit fram en s.k. vit-bok och en grönbok inom detta område. Det handlarom att de som använder transporterna också skall takostnaderna, och man har en klar koppling till detta.Som jag tidigare sade är detta en balans mellan ef-fektivitet och miljö. Låt mig bara göra en deklaration:En transport som är effektiv ur kostnadssynpunkt,som är snabb och säker, men som har stora kostnaderför miljön är icke ett transportslag att satsa på.Anf. 142 ():Herr talman! Jag tycker att näringsministern är in-ne på tankegångar som också jag tänker.EU-kommissionen har sagt genom sin miljöbyrå -och jag såg att det upprepades i en litennotis i eller i någon annan tidning -att man inte klarar målen när det gäller att minskakoldioxidutsläppen, och för den delen också andraväxthusgaser. Det kommer inte att gå om man intesätter in gemensamma kraftfulla åtgärder.Man noterar att EU-skall sänka sina utsläpp - omvi nu talar om växthusgaserna - enligt Kyotoproto-kollet , till år 2010.Prognosen pekar i stället på att man kommer att ökamed . Vi vet att det inte heller är så lätt för Sveri-ge, som har fått ett lite lättare beting än vad EU hargenerellt sett. Det är ett stort problem ändå.Man konstaterar i miljöbyråns rapport - som jagför övrigt tog del av när jag var på ett paneuropeisktmöte med alla miljöministrar i i förraåret, så det är en gammal tidningsrapport som nukommer fram - att det stora problemet för att klaraframför allt klimatfrågorna är trafiken. Man säger:Görs ingenting ökar utsläppen - dvs. enligt miljöbyrå - på dessa 20 år.Näringsministern talar om balans mot nytta, och detär naturligtvis ett sunt resonemang. Men då måsteman konstatera att om utsläppen ökar med 40 %krävs det nog ganska mycket balans mot miljöhållet.SIKA talar i lägesrapporten om att vi har satt uppsom mål för trafiken att till 2010 stabilisera kol-dioxidutsläppen nivå. Det är alltså likamed . Det målet hade vi tidigare för . Detklarar vi alltså inte. säger att vi inte ensklarar det till 2010, och man konstaterar att det ärvägtrafiken som är boven. Jag kan själv läsa i utred-ningen att inte heller luftfarten ligger så väldigt bratill. Det går lite bättre för kväveoxiden.SIKA säger också att vi måste angripa de här frå-gorna på internationell nivå. För oss handlar det na-turligtvis i första hand om EU-nivån. pekar på några saker. De pekar påbehovet av en gemensam energiskatt bl.a. för flyg-transporter. Då är vi inne på detta om kostnadsansvarsom näringsministern talade om. Vi måste vara be-redda att sätta in skatter för att få ett kostnadsansvarför miljön.Jag menar att om vi skall ta till oss detta med attdet skenar alldeles åt fel håll när det gäller trafikenbehövs det ganska hårdhänta insatser i form av has-tighetsanpassningar för att minska miljöutsläppen. Vibehöver naturligtvis snabbare introducera ny teknikför fordon, t.ex. bränslesnålare fordon och nya driv-medel.SIKA väljer att i stort sett gå förbi fördelningen påolika trafikslag. Jag menar, precis som näringsminis-tern sade, att satsningen på järnvägstrafik är oerhörtangelägen. All utsläppstrafik talar för det. Vi kan läsai att den nästan inte har några utsläppalls. Det är också nödvändigt för att lösa Europastrafikinfarkt.Då kommer jag tillbaka till hur näringsministernser på möjligheten att göra en kraftfullare satsning påjärnvägstrafiken också för svensk del i det internatio-nella perspektivet. Dessutom måste vi naturligtvissatsa på bättre fordon. Det handlar alltså om snabbaretågtrafik, nya banor och förbättrad anslutning tillkontinenten. Hur ser näringsministern på det som ettsvar på de oerhörda miljöproblem som vi står inför?Anf. 143 Näringsminister ():Herr talman! , som nämndes här av BerndtEkholm, dvs. , har som bekant presenterat en rapport ominriktning av planeringen för transportinfrastrukturen.Mot bakgrund av deras analys fattade regeringen den6 maj beslut om att ge tillsammans medtrafikverken i uppdrag att genomföra strategiskaanalyser av åtgärder inför . Uppdraget följer i huvudsak de förslag somSIKA tidigare presenterat. Jag vill dock göra ett vik-tigt tillägg. Det var att regeringen också tog upp frå-gan om regional utveckling.En av punkterna handlade just om koldioxid, somnämndes här. säger i sin rapport - det är deraseget förslag som regeringen har anslutit sig till - attutvecklingen och förutsättningarna för koldioxidpoli-tiken inom transportsektorn bör preciseras i den stra-tegiska analysen. Den pågående översynen av koldi-oxid och energibeskattningen, , samt arbetet i bör sålångt möjligt beaktas. Ett huvudmoment bör vara attredovisa konsekvenserna för efterfrågan på transpor-ter och hur de påverkar uppfyllelsen av koldioxid-målet.Därmed menar jag att vi nu har stora förutsätt-ningar att sätta in koldioxidproblemet i ett störresammanhang.När det sedan gäller frågorna om hur vi verkarinternationellt vill jag kort nämna trafik-politiska beslut . Där fastslås att politikenskall ge transportkonsumenterna största möjliga val-frihet, stimulera till samverkan mellan transportmedeloch trafikslag, skapa effektiv konkurrens, eftersträvaatt transportinfrastrukturen prissätts på ett samhälls-ekonomiskt riktigt sätt och att beslut i transportfrågorskall ske i så decentraliserade former som möjligt.Jag tycker att detta är goda principer. Det är ocksåprinciper som väl kan hävda sig när det gäller detinternationella arbetet. Vi kan ha detta som utgångs-punkt för vårt agerande. Men det är självfallet så attvi i detta internationella arbete alltmer måste fokuserapå frågor som har med miljön att göra, och då handlardet väldigt mycket om val av transportslag.Anf. 144 ():Herr talman! Vi är nog ganska överens. Jag harsvårt att se att den här fordonslinjen med bättre flyg-plan osv. kommer att räcka för att lösa våra åtagandei internationella miljökonventioner och annat. Klimat-frågorna är ju ganska uppenbara.Om vi då tillåter oss att anlägga ett långsiktigtperspektiv och inte bara fastnar i de ekonomiskabekymmer vi precis håller på att ta oss ur, tror jag attjärnvägssatsningarna är väldigt riktiga och angelägna.Jag tror också att det egentligen är den enda vägen attlösa igenkorkade trafiksituation. Det är enkvalitetsfråga och en trafiksäkerhetsfråga också.Egentligen talar nästan alla argument för detta. Dåmåste vi naturligtvis vara beredda att sätta ekonomis-ka styrmedel så att vi får ett sådant rimligt kostnads-ansvar kontra miljövikten att detta stämmer.Det finns något som jag vill att näringsministernskall komma ihåg från den här dagen med den enafrågan efter den andra. Det är att frågan från BerndtEkholm handlade om ett internationellt åtagande närdet gäller miljön och om järnvägen. Utöver snabbarejärnvägstrafik tror jag att vi också måste ha en bered-skap att prioritera fram medel - och då talar jag i detlånga perspektivet - så att vi klarar av att bygga endel av de nya banor som vi har planerat.Just nu har vi kortsiktiga problem när det gällerVästkustbanan, Oslobanan och Nordlänken. Vi satsarpå nya banor i framöver. Men jag är ocksåhelt övertygad om att vi måste satsa på banor somknyter an till kontinenten, dvs. den s.k. Europabananoch Götalandsbanan. Vi måste satsa på höghastighet-ståg. Vi har ju tagit ett beslut om att vi skulle ha för att bl.a. bygga ut järnvägstrafiken tillkontinenten. Man kan ju fråga sig vad vi skall ha dentill om vi inte också fullföljer med en infrastruk-tursatsning i , och somstämmer med detta. Jag inser de ekonomiska bekym-ren, men ur miljösynpunkt är detta mycket angeläget.Det är också angeläget att går till botten medatt studera hur det kan vara möjligt att genomföradetta.Överläggningen var härmed avslutad.26 § Svar på interpellation 1998/99:363 omfrivilligorganisationernas trafiksäkerhetspro-jektAnf. 145 Näringsminister ():Herr talman! har frågat mig på vilketsätt jag avser visa att NTF:s fördelning av sina an-slagna medel om 65 miljoner är optimal.Mats har även frågat vilka åtgärder jag av-ser att vidta för att frivilligorganisationerna skall fåstörre medel till förfogande för trafiksäkerhetsprojekt.Låt mig först framhålla att jag anser att frivilli-gorganisationernas arbete är viktigt. Det är därförangeläget att de medel som står till dessa organisatio-ners förfogande används på bästa sätt.I regeringens elvapunktsprogram för ökad trafik-säkerhet har vi aviserat att det finns ett behov av attutvärdera NTF:s trafiksäkerhetsarbete och förening-ens användning av statliga medel. Vi avser att ge-nomföra en sådan utvärdering och jag förutsätter attdenna granskning ger svar på om anslagna medelanvänds på ett optimalt sätt eller om mer av anslagenbör användas till andra medlemmar inom NTF:s or-ganisation.Det åligger att inom ramen för sittsektorsansvar självt bedöma om det vill köpa tjänstereller anslå ytterligare projektmedel till NTF ellerandra frivilligorganisationer.Anf. 146 ():Herr talman! Först vill jag tacka näringsministernför svaret. Det andas också lite oro över att de härpengarna inte används helt optimalt. Lite orolig kanman bli när man tittar på hur pengarna faktiskt an-vänds.65 miljoner kronor satsas. Av dessa går drygt 8 %till det egentliga frivilliga trafiksäkerhetsarbetet. Detär alltså en väldig massa pengar som går till administ-ration. Det är väldigt mycket pengar som går ut till deegna förbunden och väldigt lite som går till detegentliga frivilliga trafiksäkerhetsarbetet.Herr talman! Jag ställer min fråga mot bakgrundav att vi upplever en väldigt allvarlig situation inomtrafiksäkerhetsutvecklingen . Antalet dödade ochsvårt skadade i trafiken ökar . Vi vet attdet kommer att bli oerhört svårt att nå upp till dekvantitativa mål som regeringen har satt upp, ochsom och ett enhälligt utskott har ställt sigbakom, om att nollvisionen ligger fast med högst 400dödade och högst 3 700 svårt skadade i trafiken år2000. I praktiken har nu sagt att man hargett upp detta mål mot bakgrund av de drakoniskanedskärningar och indragningar av medel som har fått uppleva.Vägverket pekar på att det skulle behövas i stor-leksordningen 10 miljarder för att man skulle kunnarädda 70 människors liv i trafiken per år.Men det handlar inte enbart om infrastrukturen,utan trafiksäkerhetsarbetet handlar också mycket omattityder. När var femte person som dödas eller ska-das svårt gör det i en alkoholrelaterad olycka, inser viatt det är en mycket viktig faktor. När nära nog va-rannan som dör eller skadas saknar bilbälte, då förstårvi att attitydpåverkan är en oerhört viktig del.Det satsas nu för innevarandeår via NTF. NTF centralt behåller 29 miljoner kronorför att driva sitt eget kansli i . Sedan har manprioriterat 27 miljoner till trafiksäkerhetsförbunden.Bara ca 8 miljoner går till medlemsorganisationernasprojekt. Är inte detta ganska magert, att det bara är ca8 % som går till medlemsorganisationernas projekt,där man inte har anställd personal utan där det ärfrivilligt arbete som kommer till uttryck?Ovanpå detta har vi en situation där Vägverketsregioner har anslagit projektmedel till trafik-säkerhetsförbunden och medlemsorganisationerna.Men anser att det är NTF som genomde 65 miljonerna som har anslagits i regleringsbrevethar medel att ge medlemsorganisationerna. NTF å sinsida anser att det är som utöver de 65 mil-jonerna skall anslå projektmedel. Resultatet blir attförbunden och organisationen regelmässigt får avslagpå sina ansökningar, oavsett vart de skickas, samti-digt som antalet dödade och skadade i trafiken ökar.Jag är glad att näringsministern går mig till mötesgenom att säga att detta måste ses över. Jag vill dåfråga: När räknar han med att en översyn skall kunnavara klar? När räknar han med att det blir mera peng-ar till det verkliga, frivilliga arbetet ute på fältet? Ärdet rimligt, , att bara av deanslagna medlen för frivilligt arbete går till det verk-liga frivilligarbetet?Anf. 147 Näringsminister ():Herr talman! Först vill jag säga att jag delar MatsOdells uppfattning, att det är en orimlig fördelning.Men jag vill inte nu inta en alltför klar ståndpunkt,eftersom detta skall utvärderas. Men bara det att rege-ringen tagit ett initiativ och meddelat att viförutsätter att man gör denna utvärdering, som jaghoppas skall vara klar , ärändå en anvisning om att vi tycker att dessa pengarborde kunna användas bättre när det gäller att stärkatrafiksäkerheten.Som mycket väl känner till har vi gjorten omprioritering av budget. Vi anser attdet nu måste satsas mer på trafiksäkerhet. Vi måsteinrikta oss mer på mindre vägar och på att upprätt-hålla vägstandarden. Det innebär att stora motorvägs-byggen kanske måste skjutas . Vi försö-ker även att via s.k. PPP-lösningar - det förs en sådandiskussion som jag skall be att få återkomma till -klara av motorvägsbyggen.När talar om 10 miljarder är det merän en motorvägsrelaterad linje. Vi har gett oss inpå en annan linje när det gäller Vägverket.Sammanfattningsvis delar jag upp-fattning att vi måste se över detta, och det är ju detsom interpellationen handlar om. Mitt svar är att detnu är dags att se var man gör av pengarna.Anf. 148 ():Herr talman! Jag är naturligtvis nöjd med svaretså långt. Jag unnar näringsministern att få en någotlugnare eftermiddag än vad dagen har kunnatbjuda på.Näringsministern säger att man nu satsar mer påtrafiksäkerhet, och det låter väldigt bra. Men genomatt regeringen inte har lyckats att ordna sitt budgetar-bete på ett reguljärt sätt, har man nu tvingats att ta tillett antal irreguljära åtgärder: begränsningsbelopp,indragning av anslagssparande, indragning av an-slagskredit, ta en halv miljard under pågående bud-getår från - för att ta några exempel.Är detta verkligen en satsning på trafiksäkerhet?De pengar som skulle användas för att bygga bort devärsta slaktbänkarna kallar näringsministern för mo-torvägssatsningar. Vi har sett hur det har gått där manhar avbrutit dessa projekt, hur många liv som har fåttsättas till.Investeringar är en sak, men jag tror att den orosom finns i verket om att de besparingar somåläggs under pågående budgetår mycket väl kan in-nebära att man t.o.m. får ställain vinterväghållningen. Man lever i en så total resur-sknapphet när det gäller att sköta sina åläggandenfrån statsmakterna att här borde näringsministern ta ilite mera gentemot och se till attVägverket faktiskt kan sköta sina sektorsuppgifter påett rimligt sätt.Om vi nu satsar på trafiksäkerhet finns det ingeteffektivare än att använda sig av frivilligorganisatio-ner. Då är det alarmerande att bara av depengar som anslås går till det direkta frivilliga trafik-säkerhetsarbetet. På den punkten är jag nöjd mednäringsministerns svar, att detta nu kommer att sesöver. Vi ser fram emot den utvärdering som kommertill hösten.Jag vill dock fråga näringsministern: han inteoroad över att den satsning på trafiksäkerhet som hannu aviserar kommer att smälta samman med de storaindragningar som nu är utsatt för?Anf. 149 Näringsminister ():Herr talman! kommer attlämna förslag till omprioriteringar och de förändring-ar som vi har kommit överens med om.Som väl känner till rör det sig om ettelvapunktsprogram, där det bl.a. ingår att se överNTF.Jag bedömer att detta program kommer att bliframgångsrikt. Jag bedömer också att det - eftersomvi nu fokuserar oss mer på trafiksäkerheten - kommeratt få ett starkt genomslag.Det är inte så att jag negligerar de budgetåtstram-ningar som vi har genomfört. Det är inte heller så attjag inte förstår eller att jag skulle vara helt oförståen-de inför de viktiga motorvägsbyggen som skjutspå framtiden. Det finns en hel del som direkt harkopplingar till trafiksäkerheten. Där försöker vi nuhitta andra lösningar till finansiering, vilket jagnämnde, nämligen s.k. PPP-lösningar, och dessa villjag återkomma till.Anf. 150 ():Herr talman! Avslutningsvis tror också jag att detär en väg att gå. Vi måste framöver se över statsbud-getens indelning i en investeringsbudget och endriftsbudget. Så gör man i land efter land, och detpågår också ett projekt - det s.k. -där detta utvärderas.Allra sist vill jag fråga om inte näringsministernser det som en risk att NTF nu ses mer som en lego-entreprenör åt i stället för att vara en orga-nisation som samordnar det frivilliga arbetet. Riskenär att det blir ett strukturellt fel, att pengarna mer ochmer går in i en enda organisation som blir nästan ettmed . Här har vi ett strukturproblem somkanske också borde ses över när man nu gör den häröversynen.Anf. 151 Näringsminister ():Herr talman! Vi skall nu utreda NTF och se vadman använder sina pengar till. Detta är inte någonmetamorfos, utan det är en viss tanke med det. Det ärjust därför att vi har en känsla av att de här pengarnakan användas på ett bättre sätt.Nu får vi avvakta utredningen. När den kommerpå bordet skall vi se vilka beslut vi skall fatta.Överläggningen var härmed avslutad.27 § Svar på interpellation 1998/99:367 omutförsäkring från a-kassanAnf. 152 Näringsminister ():Herr talman! har frågat på vilketsätt jag avser att redovisa min bedömning av denaktuella situationen och vilka åtgärder jag avser vidtavad gäller risken för utförsäkring. Hon frågar ocksåvilka åtgärder jag avser vidta för att säkerställa attfinanisieringsprincipen tillämpas gentemot kommu-ner om utförsäkring sker.Frågan om risken för utförsäkring från arbetslös-hetsersättningen är mycket viktig. Enligt de senastesiffrorna från AMS har sysselsättningen ökat med120 000-130 000 personer sedan början av 1998.AMS gör också prognosen att sysselsättningen kom-mer att öka med 95 000 personer mellan åren 1998och 1999. Det kan finnas risk för brist på arbetskraft,varför regeringen vridit om arbetsmarknadspolitikenså att den blivit mer tillväxtinriktad än under lågkon-junkturåren - detta för att understödja uppgången,och därmed tillväxten, så att den blir så kraftig sommöjligt. Regeringen har bl.a. slopat volymmålet ochunderstrukit vikten av att lediga platser tillsättssnabbt. Genom att volymmålet slopats får arbetsför-medlingarna möjligheter att satsa extra på yrkesut-bildningar inom områden som särskilt efterfrågas iden pågående konjunkturuppgången. är detviktigt att konjunkturuppgången fullt ut utnyttjas tillatt hjälpa dem som har särskilt svårt att komma åter iarbete. Det gäller många äldre, invandrare, funktions-hindrade och andra som varit utan arbete under långtid. Får de inte arbete nu blir det ännu svårare för dematt senare få ett nytt jobb. Regeringen har därför satttydliga mål, att antalet långtidsarbetslösa och lång-tidsinskrivna skall minska relativt kraftigt.