prot · GM09104 · 1999-06-01 00:00:00 — Men detta passiva ställningstagande, attegentligen stärka och bevara Postens inflytande, ledertill en obalans när det gäller konkurrens och fria pos-toperatörers möjligheter att hävda sig på en marknaddär Posten inte har speciellt goda records med allainstämningar till som man underårens lopp har hamnat i.Anf. 79 HANS () replik:Fru talman! Jag har väldigt svårt att se vad detegentligen skulle leda till. Vad är det egentligen somPer-Richard Molén saknar och som man skulle läggain här, förutom postboxarna, postnummersystemetoch det som regleras i övrigt i detta betänkande? Jaghar väldigt svårt att se att det skulle leda särskilt långtatt göra den här förändringen.Det är riktigt att man i utredningen har lagt ettförslag om det här men jag tycker att förslaget ärganska luddigt skrivet. I praktiken innebär det att vifrån sida tar en lag som vi inte riktigt vetinnebörden av. Vi överlåter åt Post- och Telestyrelsenatt bestämma vad som omfattas av lagen. Av rättssä-kerhetsskäl känns det, tycker jag, inte som en bra vägatt gå.Anf. 80 () re-plik:Fru talman! Om man inte reglerar detta med post-nummer utan bibehåller och konserverar systemetmed postnummer, postboxar och adressändringar fårvi en situation av formen status quo. Jag kan inteförstå detta. Först har regeringen lämnat ett mandattill , som sedan lägger ettförslag om hur man skall lösa det här med adressänd-ringar som upplevs så viktigt från de andra 70 aktö-rernas sida. Vidare gäller det postboxar och post-nummer. Sedan går regeringen inte med på förslaget,trots att PTS:s förslag upp av Riksskatteverk-et, , , och . Fem stora stöttaralltså PTS. Ändå går regeringen inte med på någotsom är så kolossalt önskvärt. I stället nöjer man sigmed att låta Posten förhala, fördröja och försökaförhandla fram privaträttsliga överenskommelser ochavtal som mera tillgodoser Posten än de andra.Det är inte fråga om ett ärligt syfte att skapa merav rättvisa och jämställdhet när det gäller alla aktö-rerna på postmarknaden.Anf. 81 HANS () replik:Fru talman! Jag blir lite förvånad. Det är ju inte såatt vi i det här betänkandet inte reglerar postnummer-systemet, postboxarna, eftersändningen av post ochadressändringarna. Allt det här regleras faktiskt idetta betänkande. Jag blev ytterst förvånad när jaghörde senaste inlägg.Jag tror att inställningen hos och vis-sa av de andra borgerliga partierna grundas på går in i frågan med fel grundsyn. Man ser helapostlagstiftningen som ett instrument för att skapalikvärdiga konkurrensvillkor på postmarknaden. Detviktigaste för er är ju att skapa likvärdiga konkur-rensvillkor.Det är klart att det är viktigt att ha likvärdiga kon-kurrensvillkor, med en fungerande konkurrens, mendet är faktiskt inte det som är huvudsyftet. Det måsteni också komma ihåg. Huvudsyftet med postlagstift-ningen är att se till att alla människor i landet garante-ras en bra postservice, oavsett var man bor. råkarsituationen vara att vi faktiskt inte har en fungerandemarknad överallt och aldrig kommer att ha det. I denyttersta glesbygden kommer det nämligen aldrig attfinnas en fungerande marknad för det här. Möjligenkan en marknad skapas med statliga subventioner ochmed konstlade medel men en fungerande marknadfinns de facto inte.Vi måste ha en postlagstiftning som i grunden tarsikte på människornas behov av postservice. Det ärdet viktigaste, även om t.ex. detta med konkurrens-neutralitet också är viktigt.Anf. 82 () re-plik:Fru talman! Vilka förändringar ser Hans Stenberginom postal infrastruktur eller inom 15år?Posten AB har besökt utskottet. Man angav ingaförändringar gällande den postala infrastrukturen.Därför vore det mycket intressant om ni socialdemo-krater kunde redovisa förändringar som så att sägaskulle minska er vilja att definiera begreppet postalinfrastruktur.Anf. 83 HANS () replik:Fru talman! Det är just det som är bekymret. Omjag kunde peka ut vilka nya system som skall kommaskulle jag inte tveka en sekund när det gäller att defi-niera begreppet postal infrastruktur.Vi ser här en teknisk utveckling. Ta t.ex. de mas-sadresserade breven. Räkningar t.ex. skrivs utpå andra orter än där företaget ligger. Företaget kanligga i men räkningen skrivs ut i Sundsvallt.ex. Där kan vi mycket väl tänka oss en helt annanutveckling framöver med ny teknik. Det är ett exem-pel men annat kan dyka upp framöver som vi i daginte har en aning om. Det är just därför som vi undrarvad postal infrastruktur är. Är det brevlådan hemma?Var skall gränsen dras? Allt det här behövs ju för attpostservicen skall fungera.Anf. 84 () re-plik:Fru talman! Att inte ser att någraförändringar är på gång behöver ju inte hindra oss att i lagen införa en definition av begreppet postalinfrastruktur. I fråga om nästa betänkande som skalltas upp här har jag uppfattat att ändringar i te-lelagen är ständigt återkommande lagändringar. Vimåste väl kunna göra motsvarande i postlagen när detgäller definitionen av begreppet postal infrastruktur.Anf. 85 HANS () replik:Fru talman! , vad är det egentli-gen som fattas? Vad är det mer som vi - alltså utöverpostnummersystemet, postboxarna, eftersändningenav post och adressändringen - behöver definiera?Nämnda delar definieras ju och läggs fast här. Men vad är det som ytterligare behöverregleras?Mikael vill att jag skall peka ut vadsom kan komma. Men jag tycker att vi här faktisktreglerar vad vi kan se och sätter upp regelverkför det. Vad som föreslås i utredningen och vad PTSönskar är ett slags luddig grund skrivning om vadsom är postal infrastruktur. Sedan skall man överlåtaåt PTS att självt avgöra vilka komponenter i det nyasom kommer som skall höra dit. Så tycker jag inte attvi skall hantera detta.Om vi när det gäller det nya som kommer villlägga in mer i begreppen skall vi ta den diskussionenom det här i riksdag. Vi skall inte överlåta åttjänstemän på att fatta debesluten.Anf. 86 ():Fru talman! När man inte anmäler sig till de-batten blir det som det blir. Jag har i alla fall fått fyraminuters talartid och tackar för det.Trots flera reservationer och en debatt som gerintryck av stora motsättningar tycker jag att det ärviktigt att slå fast att det faktiskt finns en betydandeenighet i trafikutskottet och, hoppas jag, i dennakammare om de beslut som vi nu är på väg att fattamed anledning av propositionen om postal in-frastruktur.De beslut vi nu tar är ett betydande steg mot attskapa rimligare och rättvisare villkor för de alltfleraktörer som är verksamma inom området och somlänge ansett sig betraktade som småhandlare bredvidstora starka Posten.På de två punkter där utskottet vill gå längre änregeringen vill vi uppdra åt regeringen att utredafrågan om tillgång till adressändringssystemet. Dess-utom tycker vi att postlagen bör tillföras en definitionav begreppet infrastruktur. Mer dramatiska än så ärinte våra två tillkännagivanden i frågan.Per-Richard Molén dramatiserar så mycket hankan här och sjunger väldigt tydligt avregleringens ochmarknadens lov. Han angriper också oss i Centerpar-tiet och säger att vi går monopolisternas ärendendärför att vi inte var följsamma i postnummerfrågan.Då är det intressant att ta del av vad de berördaparterna säger, t.ex. . Vifick ju alla brev från dem . De säger att det meddet förslag som faktiskt kommer, och som i alltväsentligt tillstyrks, tas ett mycket betydelsefullt stegmot en välfungerande marknad. Det är postoperatö-rerna själva som säger det. De tycker att det är viktigtoch bra. Då tycker jag att det är lite magstarkt attöverdramatisera och göra detta till någon ideologiskbarriär och en stor fråga som vi skulle vara oense om.Den kritik som funnits är att ansettsutnyttja den postala infrastrukturen som ett konkur-rensmedel. Och det är naturligtvis så att för alla osssom ser poänger med väl fungerande marknader ärrättvisa, likvärdiga villkor för olika parter av avgö-rande betydelse. Det är sådant som pris, kvalitet ochfunktion som skall vara avgörande för kundens val,inte tillgången till en infrastruktur präglad av det somen gång var en monopolsituation för det stora statligaföretaget.I flera tidigare inlägg har redogjorts för majorite-tens syn på dessa frågor, och reservationerna harockså redovisats. För del är det enhjärtefråga att vi har en väl fungerande grundläggan-de samhällsservice över hela vårt land. Till detta hörden postala infrastrukturen, liksom teleförbindelser,vägar och kollektiva kommunikationer.Därför är det av central betydelse för oss att sam-tidigt som vi bejakar och ställer oss positiva tillmångfald, konkurrens och marknadstänkande betonahela landets rätt till en god grundläggande samhälls-service. Det är samhällets ansvar. Och där är en dag-lig god postservice en av de viktigaste delarna. Ävenom alltfler av oss nu är uppkopplade på datanätverkoch Internet med sekundsnabb kommunikation ärfortfarande den traditionella postservicen av mycketstor betydelse.Vi fick exempel på hurviktigt detta är för vanliga människor när kom med sitt förslag med dramatiskaförsämringar i möjligheterna till kassaservice ute pålandet. Det visade vilken oerhört stor betydelse dettahar för väldigt många människor, om vi menar allvarmed att hela skall kunna leva och utvecklas.Fru talman! Mina har gått, och jagvill avsluta med att säga att jag självklart står bakomalla de reservationer där vi varit delaktiga. För tidsvinnande yrkar jag inte bifall till samtliga utan baratill reservation 8.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )9 § Ändringar i telelagen m.m.FöredrogsTrafikutskottets betänkande 1998/99:TU12Ändringar i telelagen m.m. (prop. 1998/99:92 ochprop. 1998/99:72)Anf. 87 TOM ():Fru talman! Vi har fått en ny telelag att behandla,en lag som utgår från ett EU-direktiv. Men de svens-ka lagstiftarna har i sin nit gått längre än vad direkti-vet kräver och därmed skapat problem i Sverige.Det är väl känt att polisen i sitt spaningsarbeteväldigt ofta rutinmässigt spårar telefonsamtal. I ettuppmärksammat mål , som gällde ett mordinom rivaliserande mc-gäng, var telefontrafiken detavgörande beviset för att få en fällande dom.Den franska polisen har löst ett uppmärk-sammat fall på genom att kartlägga telefon-trafiken under en förhållandevis . I den nupågående utredningen om polismorden i Östergötlandkan telefontrafiken vara av stort intresse i brottsut-redningen.Med den nya lagstiftningen blir detta inte möjligt.För i de flesta fall har man ingen misstänkt när manbörjar. Man har inga domstolsbeslut att stödja sig på,och därmed kommer det heller inte att finnas någrauppgifter som kan användas eftersom telefonbolagen,enligt 49 § "skall utplåna eller avidentifiera uppgif-terna vid samtalets slut eller när meddelandet nåttmottagaren".Direktivet är mera oklart skrivet. Enligt artikel 1punkt 1 skall uppgifterna visserligen utplånas. Läserman vidare ser man under punkt 5 att det inte skallpåverka behöriga myndigheters möjligheter att fåuppgifter enligt nationell lagstiftning. Det är intesolklart hur detta skall tolkas, men den svenska lag-stiftningen ger inte samma frihet.Vi upptäckte detta allför sent. Tyvärr, fru talman,kan det lätt ske. Det går inte att fördjupa sig i detal-jerna i varje mening i alla de texter som vi varjevecka förutsätts besluta om. Det framgick inte avpropositionens text att de svenska reglerna skulle varaannorlunda än direktivets. Vi har därför av formellaskäl inte kunnat lägga fram något konkret förslag tillmotsvarande lagändring i vår reservation.Den moderata motionen utgår från problemet meddirektivet, och vi begär att regeringen tar upp dennafråga i kommissionen så att det vällovliga kravet påstärkt integritetsskydd inte också blir en skyddandemur för kvalificerad kriminalitet. Det gäller närmasten ändring av artikel 6 i teledataskyddsdirektivet.Majoriteten visar stor förståelse för de synpunktersom vi fört fram i motionen. Problemet är väl snarastatt majoritetens uppfattning inte stämmer med lagför-slaget. Den välvilliga förhoppningen att regeringenskall återkomma till , om det visar sig attlagen medför problem, blir också meningslös. Lagenförutsätts träda i kraft om en månad. Så skadan ärredan skedd.Jag vet inte om det är tekniskt möjligt för telebo-lagen att ändra sina dataprogram till dess, eller omregeringen kan utfärda någon form av dispens tillsvidare, men så mycket är helt klart att om lagen skallföljas som den är skriven uppstår mycket stora pro-blem i polisens arbete.Jag yrkar därmed bifall till reservation nr 1.Moderata samlingspartiet stöder även reservationnr 2. Integritetsfrågor är viktiga och skall inte kunnaförändras genom myndighetsbeslut.Slutligen, fru talman, för vi fram konkurrensfrå-gorna i reservation nr 3. Det är kända synpunkter somvi framfört här i kammaren , och jagyrkar inte bifall till dessa reservationer i dag.Anf. 88 ():Fru talman! De ändringar i telelagen som riksda-gen nu skall besluta om innebär ett förverkligande avett antal EG-direktiv, som syftar till att stärka bådeintegritetsskyddet samt abonnentens makt gentemotteleoperatören. Lagändringarna skall också syfta tillatt möjliggöra en ökad konkurrens på teleområdet.Kristdemokraterna välkomnar denna inriktning,och vi är i grunden positiva till lagändringarna. Där-emot har vi en del synpunkter på bl.a. den omfattandedetaljregleringen, vilket föranleder mig att yrka bifalltill reservation nr 2.Fru talman! Kommunikationsforskningsbered-ningen har i sitt remissvar funnit att införlivandet avdirektiven i telelagen verkar komplicerat och oge-nomskinligt, varför direktiven i stället borde faststäl-las i särskild lag där den principiella grundnivån ges,oberoende av vilken teknisk lösning som i praktikenför tillfället avses. Vi delar denna uppfattning, ochdärav reservationen.Utöver de reservationer vi deltar i har vi i vår mo-tion T22 tagit upp två andra saker som regeringenborde ta till sig. Det ena är att sätta stopp för densnedvridna prispolitiken som tillämpar påISDN-tjänster. Det verkar på priserna som om försteabonnenten på en plats får betala hela framdragning-en. Exemplet i visade atten privatperson som hade ISDN skulle få betala60 för att flytta mellan två Stockholmsförorter.Det är alltså inte bara i glesbygden som det är dyrtmed ISDN. Denna teknik är inte den slutgiltiga lös-ningen, men den har stor betydelse för småföretagare,distansarbetare och studerande. Det finns uppenbarli-gen för liten konkurrens på dessa tjänster. Vi har imotionen begärt att regeringen skall utnyttja sitt be-myndigande i telelagen och sätta ett pristak för dessatjänster.Dessutom vill vi omdefiniera § 1 i telelagen, så byter ordet "låghastighetsmodem" till"höghastighetsmodem". Det skulle innebära att allaoperatörer som vill tillhandahålla teletjänster måstehöja hastigheten väsentligt. Tyvärr fick vi inte gehörför dessa yrkanden rent formellt, eftersom de liggerutanför regeringens proposition. Men, fru talman, viavser att återkomma i denna fråga. Avregleringen ochden fria konkurrensen skall naturligtvis åtföljas avomtanke om glesbygden och om konsumenterna.Därför hade det varit på sin plats med en kommentarfrån majoriteten om just priserna på ISDN-tjänsterna.Anf. 89 ():Fru talman! Först ber jag att få yrka bifall till ut-skottets hemställan i betänkandet.År 1993 togs det första steget mot en avregleradtelemarknad i , och inom EU har telemarkna-den avreglerats i de flesta länder 1998. I EU har nuvissa direktiv antagits mot en ytterligare avreglering,och regeringens förslag innebär en anpassning tilldessa direktiv.Tom påpekar att teleoperatören, för attstärka teleabonnenternas integritetsskydd, skall utplå-na eller avidentifiera uppgifter efter samtalets slut. Vivar först, i likhet med Tom och Moderater-na, lite tveksamma till detta. Men det här gäller inteom beslut har fattats om hemlig teleavlyssning ellerteleövervakning. Och om abonnenten begär spårningav störande samtal skall uppgifterna också lagras ochhållas tillgängliga av teleoperatören. Det tycker vilåter betryggande och ser därmed ingen anledning attstödja reservation.Vissa bestämmelser i de aktuella direktiven är påen sådan detaljnivå att de inte lämpar sig för lagregle-ring. Vi anser det tillfyllest att regeringen får meddelanärmare föreskrifter i dessa frågor. Det gäller be-handling av personuppgifter, tillhandahållande avnummerpresentation, vidarekoppling och katalogupp-gifter.Vi har kommit en bit när det gäller avreglering.Nummerportabilitet, dvs. att man får behålla numretvid byte av teleoperatör, införs , ochs.k. equal access genomförs den 11 september 1999.Då kan man välja vilken operatör man vill och behö-ver sedan inte slå ett särskilt prefix.Däremot vill vi behålla accessnätet i statens ägo.Vi tror att detta befrämjar konkurrensen på teletjäns-ter genom att vi upprätthåller en maximal tillgänglig-het för alla operatörer. Detta är också en garanti förtillgängligheten i glesbygden.När det gäller s.k. tredjepartsaccess i mobiltele-fonnätet, dvs. att vissa tillståndshavare genom till-ståndsvillkor kan åläggas skyldighet att tillhandahållanätkapacitet i sina mobila telenät, är vi i Vänsterparti-et negativa. Vi menar att de nya operatörerna kommertill ett dukat bord. De slipper investera i det som ärdyrt, nämligen det mobila accessnätet, dvs. Vem vill i så fall investera i nya nät i framti-den? Och täckning i glesbygd, som från har en motion om, kan vi i så fallbara drömma om.Slutligen vill jag säga att vi, när det gäller framti-da investeringar i bredband för IT, har samma inställ-ning. Vi menar att staten bör äga eller åtminstonekontrollera detta och upplåta det till olika operatörer.Anf. 90 TOM () replik:Fru talman! Det är riktigt, , att detfinns ett undantag om det finns ett domstolsbeslut omregistrering av samtalen. Men problemen uppstår ju ide fall då man inte har den mycket starka misstankesom krävs för att få ett domstolsbeslut, och så är det ide flesta fall. Man har kanske bara en skälig förmo-dan. Man kanske bara har tagit en misstänkt på gatan.Man har kanske haft ett inbrott och vill veta vilkasom har ringt till telefonen i lägenheten. Det kommerinte att bli möjligt att få den här typen av uppgifter.Det är det problemet som vi lyfter fram. Det andra ärnaturligtvis inget problem, som säger.Anf. 91 () replik:Fru talman! Jag håller med om detta. Men det härär en integritetsfråga, och jag tycker inte skall kunna avlyssna vem som helst på lösaboliner. Det skall finnas en skälig misstanke, ochpolisen skall ha tillstånd till detta.Anf. 92 TOM () replik:Fru talman! Det rör sig inte om avlyssning. Det ären helt annan sak. Det här rör sig om att spåra kopp-lingar.Anf. 93 () replik:Fru talman! Det är riktigt, men jag hävdar nog än-då att integriteten kan kränkas i de fallen.Anf. 94 ():Fru talman! är ett telefonland, både närdet gäller det fasta nätet och mobiltelefonanvändan-det. Telelagen är en färskvara. Vi ändrar den varje år.Man kan tycka att det är lite jobbigt att hänga med isvängarna för att kunna följa lagen, men vi skall haklart för oss att den här snabba tekniska utvecklingenoch internationaliseringen underlättar för kommuni-kationer mellan människor, individer och företag. Ioch med avregleringen i och i resten av EUmåste lagstiftningen anpassas. Vi måste se till att vihar en modern lagstiftning som är anpassad till dennya tekniken.I Europeiska unionen skall vi ha en gemensamöppen telemarknad, och vi skall nu införliva någraEU-direktiv som flera länder redan har införlivat. Viskall ha ett starkt integritetsskydd, men vi skall även iframtiden kunna använda oss av teleavlyssning ochteleövervakning i brottsbekämpande arbete. De somblir telefontrakasserade skall också ges möjlighet attstänga av ett visst nummer, så att t.ex. någon somringer upp en kvinna på inte nårfram.Vi skall se till att direktivet om personuppgifteroch skydd för privatlivet inom telekommunika-tionsområdet införlivas. Vi skall tillhandahålla detöppna nätverket. Det är också ett direktiv. Och dethandlar om direktivet för tjänster när det gäller tele-kommunikation i en konkurrensutsatt miljö.Det är en ganska stor samsyn i utskottet när detgäller dessa frågor och att vi nu införlivar de härdirektiven. Det är egentligen bara några få frågor somskiljer oss åt. Det gäller bl.a. det som Moderaternahar tagit fram om brottsbekämpande uppgifter. Vi gårTom till mötes. Vi skriver i stort sett det-samma som står i hans reservation, nämligen att detfinns skäl för regeringen att i EU-samarbetet verkaför en effektiv brottsbekämpning och att återkommaoch redovisa resultatet för riksdagen.Det finns också en reservation som handlar om attdet är för många detaljer och om att vi har valt att tabort en del saker från lagen. Men det har vi gjort justav den anledningen att det är många detaljer. Det ärför detaljrikt för att man skall kunna ha med det ilagen. Av den anledning finns det nu i direktiven istället.Med dessa ord vill jag yrka bifall till hemställan ibetänkandet, och jag tycker att vi nu vässar lagstift-ningen ännu en gång.Tack!Anf. 95 ():Fru talman! Det är nog precis som : Telelagen är med dagens utveckling enfärskvara. Det är viktigt att vi följer den noga ochförsöker anpassa den så att den inte blir ett hinder förutvecklingen.Telemarknaden har ju avreglerats i , ochdet har inneburit att främst storföretagen och stor-stadsområdena på många sätt har fått förbättringar.Glesbygden och de mindre företagen har inte alls isamma utsträckning kommit i åtnjutande av dessaförbättringar. Detta är bakgrunden till den reservationsom jag vill yrka bifall till, nämligen reservation 4 omuppföljning och utvärdering. Vi tycker att det finnsanledning att titta på vilka konsekvenser detta harfått. var också inne på hur orimligtdet här kan slå, när man får betala avgifter beroendepå huruvida det redan finns en anslutning till ISDNeller inte i det aktuella området.Sedan, fru talman, skulle jag vilja gå emot detsom är brukligt och yrka bifall till en reservation somvi inte är delaktiga i men som jag redan i utskottetaviserade att vi kanske ville ansluta oss till, nämligenmoderaternas reservation 1. Jag tycker att det liggerväldigt mycket i den argumentation som Tom Hey-man redovisar här i kammaren. När man funderar påde här frågorna är det ingen tvekan om att dettakommer att innebära betydande svårigheter för poli-sen att jobba effektivt. Vi har sett exem-pel på att man haft mycket stor nytta av att kunna gåin och kolla mobiltelefontrafik mellan brottslingar.Det är naturligtvis en omöjlighet att i förväg peka utalla de presumtiva människor som kommer att hamnai de här situationerna. Därför ser vi det som en för-svårande omständighet om nu skulle gå pådet här EG-direktivet såsom regeringen och majori-teten föreslår.Vi tycker att det ligger väldigt mycket i den ar-gumentation som har redovisats och yrkar alltså bifallockså till reservation 1.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )10 § Utveckling av nya bilmotorer och alterna-tiva drivmedelFöredrogsNäringsutskottets betänkande 1998/99:NU12Utveckling av nya bilmotorer och alternativa drivme-delTalmannen konstaterade att ingen talare var an-mäld. (Beslut skulle fattas . )11 § Vissa utrikeshandelspolitiska frågorFöredrogsNäringsutskottets betänkande 1998/99:NU13Vissa utrikeshandelspolitiska frågor (skr. 1998/99:59)Anf. 96 ():Fru talman! Jag skall redan från början tala om attjag kommer att hålla på något längre än mina anmäl-da sex minuter.Sverige har varit en stark föresprå-kare för frihandel. Det finns få ting som så fram-gångsrikt verkar som tillväxt- och välståndsskapandekraft i vår värld som det fria handelsutbytet mellanländer. Tillsammans med en liberaliserad handel ärfria kapitalrörelser också ovärderliga som instrumentför välfärdsutvecklingen såväl i vårt eget land som ivärlden i övrigt.I takt med den snabba globaliseringen har han-delsutbytet i världen vuxit. har också för-ståelsen för värdet av en friare världshandel där ocksåkapital kan röra sig fritt ökat. När WTO trädde i kraft1995 fick världen i ett slag betydligt klarare handels-politiska spelregler, både vad gäller tullar och andraregler.