prot · GN0925 · 1999-11-04 00:00:00 — I mina kontakter med kommunerna tar jagupp den här problematiken. Jag reser ganska mycket ilandet och resonerar med kommuner om olika frågor.Det här är en fråga som jag tar upp i diskussion ochdialog med de kommuner som har bekymmer påstudentbostadssidan.Det uppdrag som vi gav är också ettuttryck för det. Hans uppdrag är ju att föra en diskus-sion med kommunerna i om vadvi kan göra för att kraftigt öka tillgängligheten tillstudentbostäder och förbättra den studentsociala situ-ationen i . Han har en del idéer,också en del väldigt okonventionella idéer. Men detär möjligt att man ska tillgripa det.Så till campusfrågan. Ja, det finns ju ett projekt iStockholmsområdet som knyter an till campusmo-dellen och det är utbyggnaden av IT-teknikcentrum iKistaområdet. Där finns det också planer på ett gans-ka kraftigt studentbostadsbyggande. Det tycker jag ärintressant och spännande. Det är väl ett uttryck för attdet börjar hända saker. Det börjar röra sig lite grannbland kommunerna i också närdet gäller tänkandet kring studentbostadsfrågan.Jag är inte för dagen beredd att föreslå något in-vesteringsbidrag. Och det är mycket riktigt som StenLundström säger, att bara är endroppe i havet. Om det är per lägenhet såger det 500 lägenheter, och det är inget som medver-kar till att lösa problemet.Det handlar i stället om att kommunerna mycketaktivare måste ta denna problematik på allvar. Omman vill ha en utökning av antalet studieplatser, vil-ket de flesta kommuner som har högskolor vill, måsteman också inse att det för med sig studentsocialaåtaganden. Det handlar inte bara om studentbostads-frågan utan det är även andra studentsociala åtagan-den som behövs för att studenterna ska kunna ha braförutsättningar att klara sina studier.Beträffande frågan om regelverket kring student-bostäderna vill jag säga att eftersom både Sverigesförenade studentkårer och i sin rapporthar tagit upp den problematiken vill jag analysera dennärmare för att se om det finns några hinder. Om vi ärför byråkratiska, om vi är för omständliga, och om vihar ett för snävt regelverk så att vi inte får fram liteokonventionella lösningar på studentbostadssidan, dåtycker jag att vi ska undanröja dessa hinder.Anf. 141 ULLA-BRITTHAGSTRÖM (kd):Fru talman! Jag ska börja med att vända mig tillSten . finns det 300 lägenheter förstudenter med handikapp. En tredjedel finns i Ronne-by. Det finns inga i - ingen tillgänglighet.1 300 studenter som har handikapp går på högskolaeller universitet. Menar att om vi harokonventionella regler för en grupp att vi ändå skastanna upp här så att vi inte kan göra något mer, ellermenar att vi ska försöka åstadkommaen tillgänglighet så att dessa studenter i den miljönkan umgås med andra på ett bra sätt? Jag tycker attdet är något för den bostadssociala beredningen atttänka på, och det kan den få skynda på.Sedan undrar jag, : Vilka kon-takter har statsrådet haft med ochmed utbildningsministern för att få en samsyn i dettasammanhang?Sedan fick jag en fråga som handlade om att detskulle bli 500 lägenheter. Ja visst, men regeringen harfaktiskt också , och därför blirdet 1 000 lägenheter. Då tycker jag att det är en fingest om regeringen avsätter ochom avsätter -många bäckar små. Det blir en fin gest att börja med.Vi kan tillsammans gå ut med samma budskap, ochsedan kanske vi kan späda på det.Studenter vill väldigt mycket. De vill studera in-tensivt, de vill ha en lugn, tyst och skyddad miljö närde studerar, och sedan vill de kunna roa sig, osv. Devill alltså ha okonventionella lösningar. Jag ska inteupprepa den mobila lösningen, eftersom det kan blitjatigt. Men det är faktiskt ett sätt som jag kan re-kommendera att tänka på. Frigge-boden fick ett ganska snabbt genomslag. KanskeLövdénmobilen också skulle få det.Anf. 142 Statsrådet ():Fru talman! Än en gång handlar det ju om att dekommuner som vill ha högskoleplatser måste inse attde måste ta ett ansvar även för studentsociala frågor,inklusive boendet. Detta bör kunna komma till ståndutan att vi nu går in med ytterligare investeringsbi-drag. Jag har ju sett exempel i landet på att man fak-tiskt kan bygga studentbostäder till ganska överkom-liga kostnader om man anstränger sig lite grann, omman försöker hitta lösningar som är produktionssnåla,om jag uttrycker det så.Vi ska naturligtvis fortsätta diskussionerna ochöverläggningarna med de berörda kommunerna. Ochett av de initiativ som vi har tagit är just uppdrag att samla kommunerna i till ökade insatser för studentbostadsfråganslösning. Det arbetet ser jag fram emot med stor till-försikt.Överläggningen var härmed avslutad.16 § Svar på interpellation 1999/2000:21 omVasakronanAnf. 143 Finansminister ():Fru talman! har frågat när rege-ringen avser att sälja aktierna i det av staten ägdakommersiella fastighetsbolaget . Hananser bl.a. att det vore bra för företaget som därmedskulle få möjlighet att delta i den omstrukturering avfastighetsmarknaden som förestår. I sin bakgrunds-beskrivning, som i huvudsak är en kort redogörelseför bolagets utveckling till dags datum, efterlyserLars även skälet till att köpt S-E-Bankens fastighetsbestånd.Vasakronan är ett av största fastig-hetsbolag med en unikt väl sammansatt fastig-hetsportfölj på den svenska marknaden för kontors-och affärslokaler. Bolagets uppgift är att på lång siktuppnå högsta möjliga totalavkastning och värdetill-växt på det egna kapitalet, vilket förklarar förvärv av S-E-Bankens fastighetsbestånd. Va-sakronan har i hög grad varit delaktig i strukturaffärerpå den svenska fastighetsmarknaden och har i dagslä-get en sådan god ekonomisk ställning att bolaget äveni framtiden kan delta i nya affärer. En privatiseringmed det motivet är därför inte nödvändig.En betydande del av den statliga förmögenhetenbestår av aktier i olika företag. Vid regeringens för-valtning av aktieinnehaven är det överordnade kravetatt som ägare agera aktivt och ansvarsfullt framförkravet att sälja aktierna så fort som möjligt. Någonprivatisering av är inte aktuell.Anf. 144 ():Fru talman! Jag tackar finansministern för svaret.Det har dröjt. Interpellationen väcktes första gångenden . Fastän svar ska lämnas inom 14 dagarville vänta till . Någratimmar avgick han, och interpellationenföll - tyvärr, eftersom som f.d. chef för kanske skulle ha haft en del intressant attsäga om det företag som han förberett för privatise-ring. Interpellationen väcktes genast på nytt, men dennye finansministern fann ingen tid för svarunder våren. Ytterligare ett försök gjordes vid riks-dagsstarten , och , , blir detalltså både besked och debatt.Efter att ha väntat måste jag kon-statera att det inte blev mycket till svar. Någon priva-tisering av är inte aktuell, heter det.Därmed kvarstår oklarheten om valet mellan statligtföretagande å ena sidan och privatisering å andrasidan hos regeringen i allmänhet och hos finansmi-nistern i synnerhet.Länge har regeringen avvisat moderata krav på enplan för en avveckling av statlig ägande i företag. Iförra årets budgetproposition förutsågs i intäkter avprivatisering endast och 9miljarder kronor . Utan närmare förklaringhöjde beloppen i vårpropositionentill vartdera året. I årets budget-proposition redovisas däremot bara en knapp miljardför 1999 men hela . Kandet bland dessa dölja sig enförsäljningslikvid för ? Kan den privatise-ring som inte är aktuell bli aktuell då?Det är inte så egendomligt att led-ning önskar få till stånd en försäljning och en börs-notering av företagets aktier. Om finansministernssvar, att detta inte behövs för framtida strukturaffärer,är allvarligt menat, vittnar det om stor okunnighet.Självklart ger det större handlingsfrihet om man kanbetala förvärv med egna aktier.Men principiellt gäller frågan om staten ska drivaett stort fastighetsbolag på den svenska marknadenför kontors- och affärslokaler. Som SSU-ordförandepå 60-talet talade sig varm för ensocialisering av bankerna. Bara för några månadersedan förklarade han att han inte ångrade sina gamlauttalanden. Alldeles fick vi klart för oss attBosse innerst inne vill behålla ett statligtägande i det något slags ersättning för en socialiseringav bankerna att staten tagit över S-E-Bankens helabestånd av rörelsefastigheter? Det rör sig om 44 en-heter till ett pris av . Dettakapital har Wallenbergssfären kunnat frigöra försatsningar på områden som framstår som mer strate-giska än tegelhögar. Kan finansministern förklaravarför staten väljer att satsa resurser på att äga det nätav bank- och kontorslokaler som utnyttjas av vad sombrukar kallas husbank?Bosse hävdar att fastig-hetsportfölj är unikt väl sammansatt. Vad är kriterier-na för det? Kanske bör staten enligt me-ning äga fler, eller varför inte samtliga, banklokaler ilandet. Om nu staten är så framgångsrik som ägare,varför då inte satsa på att socialisera hela fastighets-marknaden?Nej, staten bör inte äga kommersiella företag ef-tersom den, med en liknelse från fotbollsplanen somBosse borde förstå, då uppträder som bådespelare och domare.Statliga företag som konkurrerar på den öppnamarknaden bör därför enligt min mening i principfortast möjligt privatiseras. Delar finansministern denuppfattningen eller ser han tvärtom en fördel i densammanblandning av rollerna som det innebär attstaten uppträder som ägare på fastighetsmarknaden?Var drar han i så fall gränsen för statens ägande?Anf. 145 Finansminister ():Fru talman! Får jag först rätta närdet gäller interpellationen och bakgrunden. När jagkom in som finansminister och sedermera fick denhär interpellationen av försökte jaghitta som skulle passa både mig och . På de av mig föreslagna tiderna för besvaran-de av interpellationen kunde inte . Jaghar förståelse om inte kunde ta sig tidatt delta i diskussionen men det var faktiskt ettömsesidigt ansvar som vi båda hade att hitta en tid.Vi lyckades dock inte med det uppdraget.Nu står vi här och kan föra ett samtal om det ämnesom har tagit upp. Jag utgår från attLars inte på något vis - vilket han hellerinte gav uttryck för - är förvånad över det svar somhan har fått. Det var naturligtvis det svar som hanhade förväntat sig.Lars är mycket väl medveten om rege-ringens uppfattning när det gäller de statliga bolagen.Han är också mycket väl medveten om den kommer-siella grund som vilar på och om attVasakronan är ett utomordentligt väl skött företagsom haft betydande framgångar ochsom har en mycket solid ekonomisk grund.Jag tror att också är mycket välmedveten om att det förvärv av fastigheter från olikahåll som har gjort är ettuttryck för att lyckats mycket väl ochhaft framgångar i sitt arbete och därmed kunnat bidratill en utveckling och strukturering av fastighets-marknaden, bl.a. i . Vasakronanhar ju verksamhet också på många andra håll i landetmen har klokt nog koncentrerat sitt fastighetsägandetill ett antal orter i landet och har på så vis kunnatmaximera sina ekonomiska insatser och sitt ekono-miska resultat.De följdfrågor som ställer när haninte får det svar som han helst skulle vilja ha - nämli-gen ett jakande svar på detta med privatisering avVasakronan - är det inte särskilt stor poäng att ta upptill diskussion eftersom och jag i grun-den har olika uppfattning om hur statliga bolag skaskötas.Jag förespråkar en linje som jag tycker är viktig:att statliga företag ska drivas från kommersiella ut-gångspunkter och att de ska ges chansen att varaeffektiva och framgångsrika. är ettmycket gott mått på det och en god representant förden typen av tänkande. Den typ av frågor som LarsTobisson tar upp är egentligen ägarfrågor, inte frågorsom bolaget självt i första hand hanterar. Om dethandlar om en annan ägarstruktur är det naturligtvisägaren, staten, som i första hand ska hantera det.Jag har gett ett mycket tydligt och klart svar påden fråga som ställt. Jag vet att haninte är nöjd med svarets innehåll men han får nogvara beredd att acceptera att den fråga som han ställthar fått ett mycket tydligt och klart svar.Anf. 146 ():Fru talman! Finansministerns inledande svar varkort och intetsägande, och inte verkar det bli bättremed debatten. vill inte, trots vad hanhär säger, klargöra sin och regeringens syn på privati-sering av statsägda företag. Han vill inte avslöja sinaplaner för , som alldeles uppenbart ärmoget - ja, närmast övermoget - för privatisering.Varifrån kommer de 110 miljarderna ? Omman nu ska privatisera för 110 miljarder, varför plat-sar då inte i den kretsen?Finansministern har inte velat förklara finessenmed att staten avdelar resurser för att avlasta kapital-bindningen med . Förklara varfördet är så bra att hjälpa till på det viset! Staten har jusjälv en inte oansenlig skuldbörda som det aldrig kanvara fel att reducera om möjlighet ges.En försäljning av över börsen skulleinte bara medverka till ett mer spritt ägande, vilketjag tycker är bra, utan också medge en amortering avstatsskulden, med åtföljande minskad räntebelastningpå statsbudgeten, något som finansministrar brukargilla.Av publicerade delårsrap-port efter tredje kvartalet framgår att det stora köpetav företagsparken nu har förts i hamn. Detär det fastighetskomplex som ligger utefter motorvä-gen mellan och och som anladesav den sedermera kullbytterade fastighetskungen . Utöver kontor och butiker finns där med 20 våningars glasfasad.Varför ägnar staten stora resurser åt en sådansatsning i stället för att syssla med eftersatta angelä-genheter som ingen annan kan sköta lika bra ellerbättre? Det kan finnas skäl att skilja hotelldriften frånsjälva ägandet av den fastighet där hotell bedrivs mendet finns specialföretag för ägare av hotellfastighetersom och . Kan angeett enda gott skäl till att staten behöver ge sig in i ensådan verksamhet?Kan finansministern över huvud taget uppbådanågot vettigt skäl till att , som uttryckli-gen har i uppgift att syssla med kommersiella fastig-heter, ska ägas av staten? Mångfald på marknadenkan inte åberopas. Snarare kan det hävdas att det storaantalet fastighetsbolag behöver omstruktureras i stör-re enheter. Att tjäna pengar och höja företagets värdeduger heller inte som motivering. Med en sådan mål-sättning går det inte att sätta någon gräns för statligtföretagsägande över huvud taget, annat än den be-gränsning som ligger i att statligt företagande erfa-renhetsmässigt visat sig föga framgångsrikt, miltuttryckt.Att företagsledningen har högtflygande planer förVasakronan är alldeles uppenbart. I den verksamhets-berättelse som lämnades till bolagsstämman i vårasskriver verkställande direktören i sin kommentar:"kommer att utveckla och investera iverksamheten för att nå visionen att bli le-dande fastighetsföretag som investeringsobjekt, hy-resvärd och arbetsgivare. "Vad innebär visionen att bli "som investeringsobjekt"? Är det som ska pumpa inytterligare miljarder av skattebetalarnas pengar för attsatsa på fler fastighetsaffärer? Eller föresvävar detvd:n att hans företag ska introduceras på börsen så atthan kan använda den som finansieringskälla för fort-satta förvärv?Hur ska regeringen egentligen ha det med detstatliga företagsägandet? Är det ideologin eller är deteffektivitet och lika konkurrensvillkor på marknadensom gäller?Anf. 147 Finansminister ():Fru talman! En sak är säker och det är att LarsTobisson från mycket ideologiska - ja, inte bara detutan också dogmatiska - utgångspunkter anseratt all form av statlig företagsamhet, all form av stat-lig affärsverksamhet, är av ondo. Om man inte ac-cepterar någon form av statligt ägande kan man na-turligtvis ställa alla omöjliga och möjliga följdfrågor.Jag förstår, , att det oerhört mycketsmärtar dig som moderat och med den utgångspunktsom du har att är ett framgångsrikt stat-ligt fastighetsbolag, att det smärtar dig oerhört myck-et att t.o.m. är så framgångsrikt att mankan bidra just till en bra omstrukturering av fastig-hetsmarknaden och kan förstärka sitt kapital och sinvärdetillväxt. Det bidrar naturligtvis till att ocksåskattebetalarna får del av denna värde- och kapital-tillväxt.Det är naturligtvis utomordentligt väl för skatte-betalarna att se att staten har företag av samma typsom som är så framgångsrika. Jag förståratt det inte kan lämna någon ro i ett moderat hjärtasom till varje pris avskyr statlig företagsamhet har ett så duktigt och framgångsrikt företag somVasakronan.Jag är dock lite beklämd över att kunde kosta på sig lite generositet. Även omman, liksom , inte gillar statliga företagkan man väl ändå konstatera - kan läsaom det i den verksamhetsberättelse som han citerar ur- att var ett mycket framgångsrikt år förVasakronan, och den framgången fortsätter.Regeringens uttalade mening vad gäller de statligabolagen som har redovisats år - senast i pub-likationen som har redovisats förriksdagen - är att vi ser att det för olika statliga före-tag finns skäl att ha en verksamhet och för Vasakro-nan utifrån ett kommersiellt perspektiv naturligtvis attarbeta på fastighetsmarknaden.Lars är mycket väl medveten om att detstora statliga fastighetsbeståndet, som delades upp förett antal år sedan på olika enheter och där Vasakronanfick hand om den kommersiella delen, har alltsedandenna uppdelning gjordes skötts med en stor fram-gång. Vi skulle kunna få i varje fall ett litet erkännan-de även av dem som inte gillar statliga företag för denframgångsrika verksamhet som står för.Anf. 148 ():Fru talman! Jag konstaterar att finansministernfortfarande inte ger några skäl till att man behållerVasakronan i statligt ägo. Han säger att han klartuttalat några motiv, men det finns inga sådana. Vad vii själva verket får prov på är hur "korstrycket" mellansocialistisk ideologi och marknadens verklighet ver-kar. Följden blir brist på handlingskraft och vacklan-de mellan de alternativ det innebär att satsa stenhårtpå statligt ägande och bygga ut det därför att det är såbra och framgångsrikt och att konstatera att man inteska ha den här sammanblandningen av roller utannöjer sig med att vara domare och inte spelare påsamma gång.Jag har inte bestridit att varit fram-gångsrikt. Jag tar åt mig lite grann av detta som enära. Jag var den som motionsvägen tog upp förslagetatt vi skulle göra den här förändringen av gamlaByggnadsstyrelsen och få fram denna utveckling. Jagvar med om att tillsätta företrädaresom finansminister som chef för företaget. Han gjor-de ett bra jobb för att lägga grunden.Varför ska inte finansministern medverka till attden framgångsrika företagsledning som sitter fårchansen att fortsatt bli framgångsrik? Att man harhaft resurser för nya köp har berott på att man såltändamålsfastigheter och avvecklat på mindre orter.Men man kan inte klara kapitalförsörjningen i framti-den utan tillgång till riskkapitalmarknaden, om intefinansministern väljer att satsa ytterligare medel påden här typen av verksamhet, som jag menar ärfrämmande för staten. Staten har så väldigt mycketannat som den är bättre på att sköta och där resursersaknas.Finansministern har inte gett mig något gott skältill att man inte vill använda försäljning av Vasakro-nan för att nedbringa statsskulden och minska ränte-kostnaderna, något som finansministern borde efter-sträva. Jag vågar uttala att trots den inställning somfinansministern intar här kommer en försäljning avVasakronan att ske inom kort.Anf. 149 Finansminister ():Fru talman! pendlar mellan att åena stunden ställa ett krav på att sälja ut Vasakronantill privata aktörer och att andra stunden fråga mig omman inte ska bygga ut den statliga företagsverksam-heten ännu mera. Jag får inte riktigt det att gå ihop.Men jag noterar med tillfredsställelse att LarsTobisson tycker att det är bra att är fram-gångsrikt, han ger det erkännandet. Dettyckte jag trots allt var ett litet steg framåt i vårt lillasamtal.Överläggningen var härmed avslutad.17 § Hänvisning av ärenden till utskottFöredrogs och hänvisadesSkrivelse1999/2000:21 till socialutskottetFörslag1999/2000:TK1 till konstitutionsutskottetMotioner1999/2000:MJ1-MJ11 till miljö- och jordsbruksut-skottet18 § BordläggningAnmäldes och bordladesSkrivelse1999/2000:24 Jämställdhetspolitiken inför 2000-talet19 § Anmälan om frågor för skriftliga svarAnmäldes att följande frågor för skriftliga svarframställtsden 3 november1999/2000:159 av () till miljöministerKjell LarssonSkagerrak1999/2000:160 av () till stats-rådet till och Eritrea1999/2000:161 av () till utri-kesminister mellan och Eritrea1999/2000:162 av () till jordbruks-minister stöd till finländska äggproducenterden 4 november1999/2000:163 av () till finans-minister av postförsändelser1999/2000:164 av () till näringsmi-nister för spårvägstrafik1999/2000:165 av () till statsrå-det kompetens1999/2000:166 av () till utri-kesminister över millennieskiftetFrågorna redovisas i bilaga som fogas till riksda-gens snabbprotokoll tisdagen den 16 november.20 § Anmälan om skriftliga svar på frågorAnmäldes att skriftliga svar på följande frågor in-kommitden 4 november1999/2000:111 av Per () till utbildningsmi-nister /2000:115 av () till statsrådetLars-Erik LövdénBostadsmarknaden - Öresundsregionen1999/2000:117 av () till utbild-ningsminister forskning1999/2000:125 av () till statsrådetBritta LejonKommunala bussbolagSvaren redovisas i bilaga som fogas till riksdagenssnabbprotokoll tisdagen den 16 oktober.21 § Kammaren åtskildes kl. 17.23.Förhandlingarna leddesav tredje vice talmannen från sammanträdets börjantill ajourneringen ,av talmannen därefter t.o.m. 14 § anf. 120 (delvis)ochav andre vice talmannen därefter till sammanträdetsslut.