prot · GN0936 · 1999-11-30 00:00:00 — 1996/97:63) fram förslag om utformningen avett system med friare mål- och resultatstyrd använd-ning av medel avsedda för olika samverkansformeroch rehabilitering i syfte att uppnå samverkansvins-ter. I beredningen av regeringens förslag ingick ävenden slutrapport om lokal finansiell samordning mel-lan socialförsäkring och hälso- och sjukvård somlämnades av och Socialstyrel-sen.Med regeringens förslag har möjligheter skapatsför samtliga aktörer som behöver samverka. Rege-ringens förslag inskränkte sig således inte enbart tillatt samverkan ska kunna ske mellan försäkringskas-san och . Målet för de samverkande myn-digheterna är bl.a. att uppnå resultat i form av t.ex.kortare sjukskrivningstider.Regeringens förslag gick således betydligt längreän vad som skulle ha varit fallet om vi i stället endasthade föreslagit att FINSAM-modellen skulle ha in-förts i hela landet. Vi är därför av den uppfattningenatt förslagen i propositionen om samverkan är bättreägnade att åstadkomma de effekter på vårdköer etc.som både och jag är angelägna omatt få till stånd.När det gäller frågor kringvårdköer, vårdgaranti samt ökande behov av vård-platser har i en rapport konstaterat attvårdens tillgänglighetsproblem består av två delar,dels väntetider för planerade behandlingar, dels över-belastade akutmottagningar och överbelagda medici-navdelningar. Väntetiderna till planerade behandling-ar beror bl.a. på kapacitetsbrist samt vidgade behand-lingsindikationer. Överbelastade akutmottagningaroch medicinkliniker har många orsaker. Den vikti-gaste är att vårdkedjorna inte fungerar tillräckligt väl.Enligt bör därför det fortsatta ar-betet med att nå en långsiktig lösning inriktas på rätttill fritt sjukhusval och rätt till relevant väntetidsin-formation, utarbetande av gemensamma ställningsta-ganden till behandlingsindikationer och prioriteringarsamt på att effektivisera vårdkedjan.När det gäller frågan om införande av en behand-lingsgaranti kom i rapporten till slut-satsen att införandet av en tre månaders behandlings-garanti dels skulle medföra risker för felaktiga prio-riteringar, dels vara mycket resurskrävande och san-nolikt orealistisk med hänsyn till bristen på specialut-bildad personal. Jag delar denna uppfattning. Detviktigaste är att bestämma sig för att systematisktarbeta bort köerna.Som vet tillför regeringen numer pengar till sjukvården. I budgetpropositionen förår 2000 redovisas avsikten att föreslå ett resurstill-skott till vården och omsorgen under åren 2001-2004på sammanlagt . Tillskottet skainordnas i det generella statsbidraget till kommuneroch landsting och ska genom utvecklingsavtal mellanstaten och huvudmännen också utgöra ett viktigtmedel i arbetet med den nationella handlingsplan förutveckling och förnyelse av sjukvården som regering-en avser att presentera . Detta är enviktig del i arbetet med att utveckla hälso- och sjuk-vården.När det gäller tillämpningen av beslutom prioriteringar i hälso- och sjukvården påbörjarSocialstyrelsen ett systematiskt ochlångsiktigt arbete med att utveckla metoder för dettaför att ge vägledning i kommuner och landsting. Somen del i detta kompletteras successivt arbetet mednationella riktlinjer för behandling av patienter medkroniska sjukdomar med ställningstaganden till prio-riteringar.Att tillförsäkra hela befolkningen en väl funge-rande sjukvård är ett för regeringen högt prioriteratmål. Jag bedömer att de nu redovisade åtgärdernakommer att leda till att tillgängligheten i hälso- ochsjukvården kommer att förbättras och patientensställning därmed stärkas.Anf. 110 ():Fru talman! Jag vill gärna tacka socialministernför ett bra svar. Det här är stora områden, det är jagmedveten om, och många av frågorna kräver mer tidän det finns utrymme för i den här debatten. Jag tyck-er ändå att det är viktigt att se dem tillsammans.Anledningen till min interpellation var faktiskt enforskningsrapport från som presenterades imitten av oktober. Där kom man fram till att ungamänniskor med sjukskrivningar längre än fyra veckorpå grund av besvär i rygg, nacke eller skuldror löperstor risk att bli förtidspensionerade. avdem klarar inte att jobba alls . Det varmycket högre siffror än jag hade en aning om.Samtidigt har de långa sjukskrivningarna, på merän , enligt statistikökat bland dem som är eller äldre.Även bland 30- och 40-åringarna har sjukskrivningarpå ökat, med 30 %.Lisbeth Fagerkvist, som är utvecklingschef påFörsäkringskassan i - det är därifrånexemplet är hämtat - säger så här: "Under senare tidhar det blivit tydligt att köerna till vård och under-sökningar leder till längre sjukskrivningstider. "Det är där jag tror att det är viktigt att vi i politi-ken ser sambanden. Vi vet att det finns köer. Vi vetatt människor lider i köerna. Vi vet att ju längre detdröjer innan man får en adekvat behandling, destosämre förutsättningar har man för ett snabbt tillfrisk-nande.Jag är glad för att utredningen är tillsatt. Jag är också glad för att man ganska snartska lämna sitt förslag till åtgärder. Jag hoppas ocksåatt vi ska kunna få politisk enighet om att verkligengöra något åt detta.Sedan vill jag ställa en fråga om FINSAM-projekten. Det kanske är ett missförstånd, jag hoppasdet, men mycket säkra källor - det är ute i kommuner och landsting, speciellti landstingen - säger att det inte längre finns möjlig-het för FINSAM-projekten. Jag vet inte riktigt vilkengrund man har för det, men jag vet att Landstingsför-bundet skrev ett brev där man vill ha ettsammanträffande för att få till stånd FINSAM-projekt. Jag tror att har fått del av det.Jag önskar att vi nu kan reda ut detta, för svaretmåste jag tolka som att socialministern tycker att detär möjligt. Man har t.o.m. velat gå längre. Om man dåhittar sådana samverkansmöjligheter som FINSAM-projekten har varit är det ju viktigt, även om jag vetatt det inte är det allena saliggörande, att man därman har arbetat med dem får fortsätta. Låt oss reda utdet här, så att vi kan ge klara signaler till landstingenatt det verkligen är möjligt att man får fortsätta.När det gäller vårdköer, vårdgaranti och ökat be-hov av vårdplatser skriver socialministern att det ärvårdkedjorna som inte fungerar. Jag vet ju att det ärså. Men jag tror att det är att förenkla problemet attsäga att detta är det viktigaste problemet. Snarare trorjag att vi på nytt har kommit in i en trend i svensksjukvård där vi är för fyrkantiga när vi planerar vårdoch olika vårdalternativ.Jag ska fortsätta när det blir min tur nästa gång.Tack så länge.Anf. 111 Socialminister ():Fru talman! Det är alldeles sant att Landstingsför-bundet har skrivit till regeringen och begärt en över-läggning om FINSAM-projektens framtid, men fram-för allt en överläggning om hur man kan vidareut-veckla samverkan i stort sett enligt FINSAM-modellen.Bakgrunden till skrivelse ärett beslut på , därkongressen beslutar att uppdra åt Landstingsförbun-dets ledning att uppvakta regeringen. Vi kommersjälvklart att träffa ledning fören diskussion.Problemställningen, som är lite svårare, är följan-de:Å ena sidan är vi väl alla för att man hittar sam-verkansformer mellan och sjukvår-den och mellan och sjukvården åena sidan och länsarbetsnämnden eller socialtjänstenå den andra, så att man bättre utnyttjar resurserna,förhindrar att långa onödiga sjukskrivningar tär påvåra resurser och leder till personligt lidande.Å andra sidan är det naturligtvis inte rimligt attväsentliga delar av sjukvårdens kostnader finansierasav sjukförsäkringen. Det är en skyldighet för lands-tingen som sjukvårdshuvudmän att se till att man viaskattemedel eller andra åtgärder klarar den sjukvårdsom medborgarna har rätt att kräva. Det finns en riski FINSAM-modellen, nämligen att de som är yrkes-verksamma kommer före alla andra grupper i frågaom behandlingar. Det måste vi undvika.Balansgången är svår. Det betyder att det kan varaför enkelt att ropa efter mer FINSAM-lösningar. Detär möjligt att hitta rätt i detta och att vara öppen fördiskussion om olika samverkansmodeller. Vi kommeratt möta sådan diskussion.Jag kan också upplysa om att vi har fått en skri-velse från Västra och Försäk-ringskassan i med ungefärsamma upplägg. Vi kommer att svara med en öppen-het för diskussion.Anf. 112 ():Fru talman! Kan jag uppfatta det så att det är heltlagligt och helt i enlighet med intentionerna att utvecklas vidare , eller vadär det som har gjort att man behöver uppvakta rege-ringen? Det verkar okej på socialministerns svar. Detär viktigt att få ett klart besked nu.När det gäller väntetider och köer över huvud ta-get, är den stora frågan den enskilda människanssmärta och vånda över att behöva vänta. Det är viktigtatt säga detta i en sådan här debatt. I politiska debat-ter blir det så lätt en diskussion om organisations-strukturer och huvudmannaskap. Man måste se denenskilda människan.Håller socialministern med om att vi i harlätt att hamna i det ena eller det andra diket, meneftersom människor är olika, sjukdomar är olika,olika åldrar gör att sjukdom slår olika hårt, behöver vibygga upp ett antal nya vårdformer så att det verkli-gen finns alternativ? Detta är viktigt i första hand avhumanitära skäl.En senildement människa mår inte väl på en in-tensivvårdsavdelning på . Ensenildement människa bör ha en välanpassad vård ien helt annan miljö - som dessutom är billigare. Skavi komma till rätta med detta så att alla människor fården vård och omsorg de behöver, måste vi se till attdet finns olika alternativ. Kan vi vara överens omdetta, socialministern?I - jag vet inte om social-ministern har hunnit titta i den - finns det en storartikel med rubriken på första sidan. Antalet platser minskademed 1 651 platser . inser man att det integår att fortsätta minskningen. Den leder till att männi-skor, ibland ganska brutalt, skickas hem. Klinikche-fers och chefsöverläkares huvudsakliga uppgift när deär bakjour är att skicka hem människordärför att det inte finns plats. Det är en trend inomden svenska sjukvården som har gått alldeles förlångt, dvs. att man är duktig om man minskar antaletvårdplatser.Det är viktigt att vi ser att vårdköer och vårdplat-ser har med varandra att göra. Framtiden måste för-ändras i detta fall. Vi kristdemokrater tycker att detbehövs många fler vårdplatser inom olika områden.Instämmer i att vårdplatserna behöverbyggas ut även på akutsjukhusen, att människor inteska behöva vänta för att det saknas en sängplats ellerska behöva bli hemskickade vid en planerad opera-tion därför att många människor har blivit akut sjuka?Är det regeringens ambition för framtiden?Anf. 113 Socialminister ():Fru talman! Överläggningarna med handlar om det förbundet har begärt: För-bundsstyrelsen anser att möjligheterna att bedrivasamverkan i enlighet med SOCSAM, FINSAM ellerliknande former bör öppnas och vill mot den bak-grunden få ett sammanträffande mellan företrädareför förbundets styrelse och regeringen. Jag har sagtatt vi ska ha det.Detta innebär inte att det är fritt fram runtom ilandet att bestämma sig för att använda försäkrings-kassans resurser för att följa landstingens sjukvård.Det är mycket klart reglerat enligt den propositionsom ersatte tidigare FINSAM-projekt hur den sam-verkan ska fungera och vilka medel som kan använ-das.Vi är beredda att diskutera med Landstingsför-bundet och med sjukvårdshuvudmännen hur samver-kan ska utvecklas framöver. Det var det jag gav be-sked om.Sedan var det frågan om vårdplatser. Det är in-tressant att notera att redovisar ut-vecklingen . Möjligtvis är rubriken ensmula vilseledande, där framgår att antalet vårdplat-ser fortsätter att minska. Det finns inget belägg för attde faktiskt gör det om vi även räknar in 1999. Jag ärövertygad om att utvecklingen har vänt och att vikommer att se att antalet vårdplatser kommer att ökaunder , helt enkelt beroende på attlandstingen har fått en förbättrad ekonomi och eninsikt om att det inte går att dra ned på antalet vård-platser. Vi är överens om att antalet vårdplatser behö-ver öka för att vi inte ska fåorimligt korta vårdtider och att patienter ska behövalämna sjukhusen i förtid.Vi får se när vi gör en ytterligare analys om vadsom har hänt . Men under alla omständig-heter behöver antalet vårdplatser öka under de när-maste åren.Anf. 114 ():Fru talman! Jag vill tacka även för det beskedet.Det är viktigt att vi är överens på den punkten. Sam-tidigt är vi väl medvetna om här i kammaren att detfinns fler äldre i vårt land, att vi har kommit så passlångt i vårt land när det gäller folkhälsofrågor attmänniskor lever . Vi vill ju alla ha så mångagoda år som möjligt. Det medför att behoven ökar närman blir svårt sjuk. Vi vet att en stor del av sjuk-vårdsresurserna går till det sista levnadsåret. Vi vetatt det behövs ordentligt med resurser vid vården ilivets slutskede. Det behövs vårdplatser, och det be-hövs en möjlighet att även i ett sådant läge kunnavälja vård själv. Även om hemsjukvården kommer attutvecklas mer är det även där en resursfråga. Samti-digt vet vi att många svårt sjuka måste ha en backuppå ett sjukhus eller sjukhem för att orka vara hemma.Jag ser fram emot att vi ska försöka samarbeta föratt hitta det bästa, en stor mångfald och det allra tryg-gaste för människor som är svårt sjuka och som enligtriksdagens prioriteringslista ska prioriteras högst.Överläggningen var härmed avslutad.12 § Svar på interpellation 1999/2000:69 omlandstingens och kommunernas ekonomiAnf. 115 Statsrådet ():Fru talman! har frågat mig följande:1. Vad avser regeringen att göra för att kommuneroch landsting ska kunna uppfylla sina löften omen hög kvalitet inom skola, vård och omsorg?2. Vilka åtgärder avser regeringen att vidta för attkommuner och landsting ska bli konkurrenskrafti-gare och i större utsträckning kunna behålla sinpersonal?3. Vilka åtgärder avser regeringen att vidta för attkontrollera det växande antalet bemanningsföre-tag som utarmar och fördyrar vården och omsor-gen?Kommuner och landsting har givits ett ansvar föratt bedriva verksamheter som är centrala för männi-skors välfärd. Regeringens uppgift är att på en över-gripande nivå skapa förutsättningar för kommuneroch landsting att klara sina åtaganden. Det är lands-tingens och kommunernas ansvar att se till att verk-samheten bedrivs med en god kvalitet i enlighet medde nationella målen och att fortlöpande arbeta med atteffektivisera och utveckla sina verksamheter. I åretsekonomiska vårproposition gjorde regeringen be-dömningen att kvaliteten inom skolan, vården ochomsorgen i allt väsentligt är god.När det gäller den första frågan vill jag påminnaom 1990-talets ekonomiska kris och vad den innebar ikraftigt minskad sysselsättning och ökat antal männi-skor som blev beroende av samhällets insatser. För attmöta den svåra ekonomiska situationen genomfördesett omfattande program för att sanera de offentligafinanserna. Arbetet har lett till att nu har enstark ekonomi, vilket skapar förutsättningar för enfortsatt utveckling av välfärden.Det allmänt förbättrade ekonomiska läget har påolika sätt en positiv effekt för kommuner och lands-ting. De kommunala skatteinkomsterna beräknas ökaår 2000 med exklusive effekternaav den reducerade avdragsrätten för egenavgifterna.Genom saneringen av statsfinanserna har rege-ringen skapat utrymme för att ge kommunsektorn ettbetydande resurstillskott. Totalt ger beslutade ochaviserade höjningar av de generella statsbidragen ennivåhöjning med mellan åren1996 och 2002. Till detta kommer de extra skatte-medlen till följd av den s.k. 200-kronan. Resurstill-skotten via de generella statsbidragen är primärt av-sedda för verksamheterna skola, vård och omsorg.Trots de allmänt förbättrade förutsättningarnafinns det kommuner och landsting som har ellerkommer att få problem. För kommuner som har eko-nomiska problem orsakade av bostadsåtaganden in-rättades Bostadsdelegationen. För kom-muner och landsting med särskilt svår ekonomisksituation av andra orsaker har regeringen tillsattKommundelegationen. dispo-neras för kommuner ochlandsting som kan hamna i en särskilt svår ekonomisksituation.Ett stabilt och träffsäkert utjämningssystem gerlandets kommuner och landsting likvärdiga förutsätt-ningar att bedriva sin kärnverksamhet. Därför pågårhela tiden ett arbete med att förbättra och förenklasystemet. beslutade om förändringari utjämningssystemet för kommuner och landsting.Mitt svar på första fråga är motdenna bakgrund att regeringen har vidtagit eller vidtaren rad olika åtgärder för att kommuner och landstingska kunna bedriva en verksamhet med god kvalitetför sina medborgare.Lena efterlyser i sin andra fråga vilka åt-gärder som regeringen avser att vidta för att kommu-ner och landsting ska bli konkurrenskraftigare och istörre utsträckning kunna behålla sin personal.För att motverka den framtida bristsituationen till-satte regeringen en kommission varsuppgift var att utreda rekryteringsbehovet inom olikavårdyrken.I sitt betänkande föreslog kommissio-nen att antalet utbildningsplatser för läkare och sjuk-sköterskor skulle utökas. I höstens budgetpropositionhar regeringen föreslagit att läkarutbildningen skautökas med 200 platser, vilket är samma nivå somkommissionen föreslog. Regeringen bereder ävenfrågan om ett förändrat huvudmannaskap för de me-dellånga vårdutbildningarna. Regeringen delar kom-missionens bedömning av behovet av ytterligareutbildningsplatser för sjuksköterskor.Ett annat av kommissionens förslag gällde del-tidsproblematiken. Inom vård- och omsorgsområdetarbetar många deltid. Regeringen kommer att bjuda inde parter som ingick i kommissionen till en diskus-sion om att verka för att deltidsarbetslösheten förolika yrkesgrupper i vård- och omsorgssektorn mins-kar . Genom att kommunsektorn minskarsin andel deltidsanställda kan denna sektor bli merattraktiv för ungdomar, vilket kommer att stärka sek-torns konkurrenskraft såväl på kort som på lång sikt.Enligt arbetskraftsunder-sökningar har sysselsättningen i kommunsektorn iseptember 1999 ökat med 16 000 personer jämförtmed . Vård- och omsorgssektornsysselsatte ca 764 000 personer. Detär 3 000 fler personer än i september 1998.Som svar på andra fråga vill jag sä-ga att regeringen tar denna fråga på största allvar, ochatt en konkurrenskraftig kommunalsektor är viktig förSverige.Lena tredje fråga avser vilka åtgärder re-geringen tänker vidta för att kontrollera det växandeantalet bemanningsföretag, som enligt vården.Jag vill inledningsvis säga att det är kommunernasoch landstingens ansvar att välja former för sin per-sonalförsörjning. Arbetsförmedlingsmonopolet av-skaffades i . Antalet s.k. bemanningsfö-retag har sedan avregleringen ökat kraftigt, men ärdock i det totala sammanhanget en relativt liten andelav hela arbetsmarknaden. Totalt sysselsätter bran-schen av arbetskraften.Reglerna för s.k. bemanningsföretag innebär atten arbetstagare inte kan säga upp sig och direkt åter-komma till sin arbetsgivare genom ett bemanningsfö-retag, utan först efter en karenstid på sex månader.Som svar på tredje fråga vill jag sä-ga att regeringen inte har någon avsikt attytterligare reglera eller kontrollera bemanningsföre-tagen med tanke på att de ännu är en relativt ny före-teelse på den svenska arbetsmarknaden. Däremotföljer regeringen utvecklingen i branschen noga.Anf. 116 ():Fru talman! Jag får tacka statsrådet försvaret.Jag och mitt parti tycker att ökade resurser tillkommuner och landsting är väldigt bra, men jag stäl-ler mig frågan om det verkligen kommer att räcka.Jag tänker på den prognos som fanns i tidningenLandstingsvärlden om ett underskott på 6,1 miljarder,dvs. ungefär 1,3 miljarder mer än vad man har beräk-nat.Jag har varit ute dels i mitt eget län, dels i . Där har jag fått information om att mansäger upp människor i vård- och omsorgssektorn pågrund av att man ska uppnå ett balanskrav. Man haralltså inte ekonomi för att bibehålla den kvalitet somvi ofta pratar om i den här kammaren.Jag skulle vilja ställa en första fråga. Anser Löv-dén att detta är tillräckligt? Behövs det inte skjutas tillytterligare resurser till kommuner och landsting medtanke på den situation de befinner sig i?Det finns en del speciellt utsatta landsting som li-der av den regionala obalansen och har kanske inte såmycket att vänta sig av tillväxten. I mitt hemlän,, lider vi av en stor utflyttning och misterdärmed en massa resurser. Detta går sedan ut övervården. Där valde man nu i att höja skat-ten med eftersom man ville bibehålla verk-samheten. De resurser man tillför - vilket jag i ochför sig tycker är bra - ersätter helt enkelt bara brister-na och de eftersatta sakerna.Jag är också väldigt medveten om åtstramnings-politiken. Vi kan ju tacka en del andra hjälpredor somfick ta reda på det hela.Min andra fråga gäller rekrytering av personal. Vihar träffat , där man är djuptoroad över rekryteringsfrågan. Det blir en spiral ochen ond cirkel när det gäller efterfrågan på personal.Samtidigt kommer det in andra aktörer på marknaden.AMS har uttalat sig i rapporten om en ljusnandeframtid är vår att intresset för de här utbildningarnainte är så stort på grund av att arbetsmiljön har för-sämrats. Det är mycket stress inom vårdyrkena. Sjuk-skrivningarna ökar inom de här områdena, och där ärkvinnor de värst drabbade.AMS säger att detta också är en lönefråga. Jag vetatt vi inte ska ta upp det, men AMS tar i alla fall uppden aspekten. Vårdsektorn är inte attraktiv i och meden dålig och stressig arbetsmiljö och en dålig lön.Anf. 117 Statsrådet ():Fru talman! Jag delar bedömning attdet är en stor utmaning som vi står inför när det gällerrekryteringsfrågorna. Jag tror inte att det enbarthandlar om lönerna. Det handlar dessutom om attexpandera utbildningen och att se till så att arbetsför-hållandena i övrigt blir bra inom vården. Jag nämndearbetstiderna i mitt svar på interpellationen. Detmåste vara arbetstider som lockar och förmår ungamänniskor att söka sig till vården. Det handlar ominflytande på jobben, arbetsorganisation och liknandesaker. Om vi ska klara rekryteringen till sjukvårdenoch övrig vård tror jag att det är väldigt avgörande attvi skapar arbetsvillkor och arbetsförhållanden somgör att det blir attraktiva jobb för den unga arbetskraftsom nu går ut på arbetsmarknaden. Konkurrensen omarbetskraften kommer att bli väldigt hård under dekommande åren. vet vi att pensionsavgång-arna och rekryteringsbehovet inom den offentligasektorn är väldigt stora under de kommande tio åren.Här finns väldigt mycket att göra. Det är dockglädjande att attraktiviteten i utbildningarna har ökatunder . Det är fler som söker tillvårdutbildningarna. Det är naturligtvis glädjande,framför allt ur det perspektivet att regeringens ambi-tion är att kraftigt öka utbildningen både på läkarsi-dan och sjuksköterskesidan, och även när det gällerannan vårdutbildning.Låt mig gå över till resurserna. harju varit med om budgetförhandlingarna och delar debedömningar som regeringen gör om resurserna inomkommun- och landstingssektorn. går vi från un-derskott till ganska kraftiga överskott i kommun- ochlandstingssektorn, och då pratar jag om kommun- ochlandstingssektorn generellt. Vi räknar med ett finan-siellt sparande i kommun- och landstingssektorn nästaår på i runda tal . Men här finnsstora regionala skillnader, och det är viktigt att under-stryka. Två tredjedelar av landets kommuner räknarmed att uppnå balans och har även förutsätt-ningar att bygga ut sin verksamhet till följd av detökade ekonomiska utrymmet, men det finns fortfa-rande kommuner och landsting som har stora ekono-miska bekymmer. Det hänger oftast samman med denstarka befolkningsutflyttningen. Jag delar bedömning där.Det är bakgrunden till att vi inrättade Kommun-delegationen som ska vara ett instrument för att hjäl-pa de kommuner och landsting som har kvarståendeekonomiska bekymmer. Vi har gemensamt satt avbetydande ekonomiska resurser till Kommundelega-tionen.På sjukvårdens område har vi aviserat en kraftigökning av statsbidragen som endel av regeringens uppgörelse med om för-svaret.