prot · GN0939 · 1999-12-03 00:00:00 — Regeringen har meden rad olika åtgärder skapat förutsättningar för attlägga ned de mindre tingsrätterna, en reform man intelyckats med på demokratisk väg.Den av regeringen tillsatta domstolskommitténfick 1997 i uppgift att minska landets 97 tingsrättertill 43 men mötte då så starkt motstånd ute i landet attregeringen fick dra tillbaka kommitténs direktiv. Numotsvarar den aktuella bantning på ungefärlika mycket pengar som enligt Domstolskommitténskulle kunna sparas in genom att minska antalet tings-rätter till 53.Regeringen har med budgetrestriktioner funnitnya vägar att driva igenom sina nedläggningsförslag,vilka vi är starkt kritiska mot. regleras antalettingsrätter och platsen för var en tingsrätt ska varaförlagd i förordning. Vi kristdemokrater anser attdessa frågor ska regleras i lag.När det gäller inskrivningsmyndigheter och bo-uppteckningsverksamhet föreslås nu i regeringensproposition att inskrivningsverksamheten koncentre-ras till sju inskrivningsmyndigheter och att boupp-teckningsverksamheten överförs till skattemyndighe-ten. finner inte att dessa förslag ärvidare lämpliga.För närvarande finns det 91 inskrivningsmyndig-heter i landet. När frågan var aktuell 1997 beräknadesen omläggning av inskrivningsmyndighetens verk-samhet till lantmäteriet kosta minst 79 miljoner kro-nor.Att inskränka antalet tingsrätter som har inskriv-ningsmyndigheter är inte godtagbara förslag. Verk-samheterna fungerar som de är väl och innefat-tar ett värdefullt inslag som underlag för tingsrätter-nas kompetens. Uppgifterna sköts på ett kvalificeratoch kompetent sätt med inslag av närhet och tillgäng-lighet, till gagn för den rättssökande allmänheten.Därutöver skapar förfarandet en stor tilltro till dom-stolarnas verksamhet. Tilltro är dessvärre något av enbristvara i dagens samhälle.För att öka domstolarnas ändamålsenliga uppgift isamhället krävs att de allmänna domstolarna slås ihopmed förvaltningsdomstolarna. Därigenom uppnås ettkvalitetsmässigt enhetligt rättsliv med lokal förank-ring.När det så gäller nämndemännen är vi kristdemo-krater av den uppfattningen att deras antal inte skareduceras. Vidare måste deras arvoden ses över ytter-ligare. Vi vill att en sådan översyn även leder till atten generell ersättning för barnomsorgskostnader tillhemarbetande föräldrar kan införas. Det är viktigt attnämndemannakåren representerar hela befolkningen.Det bör vara en självklarhet att kvinnliga nämndemänfinns med när mål som rör exempelvis våldtäkter,sexuella övergrepp och vårdnadstvister ska avgöras.Herr talman! Vi menar att läget är allvarligt inomdomstolsväsendet. Regeringen satsar 110 miljonerkronor på detta område. Av dessa medel går40 miljoner till avvecklingen av verksamheten vid deallmänna advokatbyråerna. För att komma till rättamed domstolarnas besvärliga situation bör de tilldelasytterligare medel. Vi vill därför tillföra domstolsvä-sendet . Det, , ärtyvärr , men jag räknar med att om dessa40 används på ett förnuftigt sätt såkan man åstadkomma mycket bra domarverksamhetför dem.Det statliga stödet till brottsoffer är främst kon-centrerat till , som enligtbudgetpropositionen har "en central funktion när detgäller stöd till dem som drabbas av brott. Effektivitet,snabbhet och hög kvalitet vid handläggningen avbrottsskadeärenden är nödvändigt för att garantera detenskilda brottsoffrets rätt till ersättning och behov avtrygghet och stöd." Så står det att läsa i budgetpropo-sitionen.Vackra ord - förvisso. Men vad är de värda? för såväl 1997 som 1998 anges attminst av brottsskadeärendena ska, med bibe-hållen kvalitet, handläggas . Detmålet nåddes varken 1997 eller 1998.Vidare anges att ärendebalansen i fråga om brotts-skadeersättning ska minska. Det gjorde den 1997.Ökningen 1998 var dock större än minskningen åretinnan. Antalet inkomna brottsskadeärenden under1997 ökade till 5 002, för att sedan under1998 fortsätta att öka till 5 386. Därefterföljer en drastisk ökning på om man jämförförsta med första halvåret 1999.År 1997 bedömde att an-talet ärenden kommer att öka de när-maste åren. reviderade myndighetendock sin uppfattning och räknade i stället med en 15-procentig ökning.Mot bakgrund av verksamhetsresultatet 1997 fickBrottsoffermyndigheten en ramhöjning med 3 miljo-ner kronor för år 1998.Den höjningen räckte uppenbarligen inte. När nusignaler visar att det ansträngda verksamhetslägetsnarare verkar förvärras än lätta är det förvånande attregeringen med facit i hand för verksamhetsåret 1998endast ger en ramhöjning på1,65 miljoner för . Vi anser att denna ramhöj-ning är för låg, allrahelst som de ändringar i brotts-skadelagen som regeringen har föreslagit trädde ikraft . Dessa ändringar innebär bl.a. attomprövning av brottsskadeärenden ska kunna begärashos . Detta kommeratt leda till en högre frekvens av nämndsammanträ-den, som i sin tur medför ökade kostnader, något somBrottsoffermyndigheten själv har påpekat. Regering-en verkar dock helt ha negligerat denna farhåga.Herr talman! Det är oroande att den myndighetsom har i uppgift att garantera de enskilda brottsoff-rens rätt till ersättning och behov av trygghet och stödinte klarar sina uppgifter och ej får tillräckliga resur-ser till att bedriva sin verksamhet. Det drabbar demsom myndigheten är till för: brottsoffren. Trots attBrottsoffermyndigheten ej har förmåttleva upp till regeringens uppställda mål om minst 70-procentig ärendehandläggning med bibehållen kvali-tet anför regeringen sammanfatt-ningsvis i propositionen att myndigheten drivs på etteffektivt sätt med god kvalitet. Den slutsatsen äregentligen häpnadsväckande. Men mot bakgrund avregeringens ovilja att ge Brottsoffermyndighetentillräckliga resurser är den mindre förvånande.Herr talman! Utskottsmajoritetens otydlighet i denhär frågan måste redas ut. Ena stunden ser man medoro på att antalet avgjorda brottsskadeärenden underår 1998 har minskat och att ärendebalansen har ökat. Inästa stund har man inte funnit något som motsägerregeringens bedömning att Brottsoffermyndighetendrivs på ett effektivt sätt med god kvalitet.Då undrar jag: Hur kan man se med oro på enverksamhet som man menar drivs på ett effektivt sättmed god kvalitet? Tror ni innerst inne inte på rege-ringen, eller vad är det fråga om? Kan man i all öd-mjukhet få be om en förklaring? somtidigare var något karsk har kanske någon förklaringatt ge. Om ni verkligen skulle känna oro kan ni åtgär-da den genom att gå på vårt förslag. För att ska få bättre möjligheter att leva upptill målen, vilket är av stor vikt för brottsoffren, vill vianslå utöver regeringens förslag tillBrottsoffermyndighetens verksamhet. Det är 20 %mer än vad regeringen vill anslå, är inte så obetydande belopp.Brottsoffren behöver mycket hjälp och stöd. Varttredje brottsoffer saknar, när polisutredningen ärfärdig och rättegången är avslutad, förtroende förrättsväsendet. Därför måste åtgärder vidtas för attstärka förtroendet för detsamma bland brottsoffer ochvittnen. Information, anpassade lokaler, stödpersoneroch en fungerande brottsoffermyndighet är steg i rättriktning. Vi har tidigare krävt att lokalerna i domsto-larna bör vara så utformade att de möjliggör för debrottsdrabbade att under förhandlingsuppehåll fåvistas i rum som är avskilda från den misstänkte ochdennes släktingar och vänner. Detta bör även omfattade vittnen som har kallats för att styrka målsägandenseller brottsoffrets berättelse. Detta har blivit särskiltaktuellt när tendensen tyvärr verkar varaatt obenägenheten att vittna ökar. Tingshusvärdar börfinnas för att underlätta ett sådant förfarande.Det brottsförebyggande arbetet är av central bety-delse. Synen på familjens roll i samhället är avgöran-de. Vi tycker att temat för en landsomfattande kam-panj bör vara att föräldrarna är samhällets viktigastebrottsförebyggande resurs. Den kampanjen bör sna-rast genomföras. Den ska i första hand vända sig tillföräldrar och olika personalgrupper som arbetar medbarn. Syftet är att skapa medvetenhet om det före-byggande arbetets stora betydelse när det gäller attförhindra brottsbenägenhet. Till detta ändamål anslårvi 10 miljoner kronor.Det är oacceptabelt att människor inte ska vågaröra sig fritt på offentliga platser av rädsla för att deska bli våldtagna eller misshandlade. Mycket kangöras när det gäller att bygga bort denna brottslighetoch skapa tryggare miljöer. Man kan ha bättre belys-ning i parker och bostadsområden, färre och lägrebuskage på offentliga platser, överskådliga ytor ochbroar i stället för gångtunnlar osv. Listan kan göraslång.Kommunernas ansvar i dessa frågor måste klargö-ras, och medel måste skjutas till för att man ska prio-ritera de brottsförebyggande åtgärderna. Vi kristde-mokrater anslår utöver regering-ens nivå till arbetet med brottsförebyggande miljöer.Och det, herr räknemästare , är merän vad regeringen anslog. Av dessa 27 miljoner ska 7miljoner tillfalla BRÅ, , förforskning, samordning och planering. 20 miljonerkronor ska tillfalla det brottsförebyggande arbetet ikommunerna.Herr talman! Jag vill avsluta med att instämma iRagnwi Marcelinds tidigare yrkanden.Anf. 107 (mp) replik:Herr talman! I ena reservationstår det: "Vi anser att allvarliga miljöbrott skall sessom en del av den ekonomiska brottsligheten." Så ärdet , . har arbetatlänge för att detta ska noteras. Jag tycker att vi harfått ett genomslag. När ekobrotten nämns generelltsäger man att miljöbrott ingår i dennakategori av brott.Kd anser att allvarliga miljöbrott ska handläggaspå . Det var också vår åsikttidigare, men det var innan Riksåklagaren fick i upp-gift att göra en nationell plan över hur miljöbrottenskulle hanteras. När man hade gjort en väldigt braplan över detta fick yttra sig.Det yttrandet var inte särskilt positivt. Där stod inte ville ha den organisationsplanering somRiksåklagaren hade skissat på. Dessutom intog manen väldigt njugg inställning över huvud taget när detgällde hur resurserna skulle användas.När jag hade läst det yttrandet och pratat medRiksåklagaren kom jag fram till beslutet att det ärbättre att Riksåklagaren får handlägga och ta hand omäven allvarliga miljöbrott i den nya organisationen,den nya avdelningen under Riksåklagaren. Det äranledningen till att inte är med på denhär reservationen. Jag tror att det blir en bättre ut-veckling och att det tas bättre tag när det gäller miljö-brott. ska inte underskatta det härmed entusiasm inför en uppgift. Den är av stor bety-delse.Anf. 108 () re-plik:Herr talman! Jag har svårt att uppfatta att någonfråga ställdes till mig. Det verkar som om vi i det häravseendet tycker rätt så lika.Vi har från vår sida alltid hävdat attEkobrottsmyndigheten, som bör ha tillgång till speci-ell kompetens, ska utreda dessa speciella brott. All-varliga miljöbrott är ofta s.k. vinningsbrott, dvs. begår ett allvarligt miljöbrott för att tjäna pengar.Därmed är det ett ekobrott, och då passar det in underEkobrottsmyndigheten.Anf. 109 (mp) replik:Herr talman! Det jag ville fråga var om IngemarVänerlöv hade läst yttrandet från Ekobrottsmyndig-heten när det skulle etableras en särskild myndighetför miljöbrotten och den nationella strategin. HarIngemar Vänerlöv tagit del av detta yttrande, och harIngemar Vänerlöv också tagit del av Riksåklagarensarbete? Jag tror att det blir en bra utveckling i ochmed det som har beslutats, nämligen attEkobrottsmyndigheten inte får ta hand om det härutan att Riksåklagaren får göra det. Och en särskildavdelning inrättas nu där.Anf. 110 () re-plik:Herr talman! Vi har gjort överväganden i partietjust när det gäller dessa frågor. Vår uppfattning fort-far att vara att det bästa är om dessa allvarliga miljö-brott kan handläggas av , därdet finns speciell kompetens för det.Anf. 111 () replik:Herr talman! tog upp ett parsaker som jag skulle vilja beröra.Jag ska börja med , därIngemar Vänerlöv menade att man inte hade klarat avatt uppfylla de mål som man hade satt upp. var detförsta året man inte hade lyckats göra det. I egen begäran till regeringen sademan också att man ville ha för attkunna anställa tre nya handläggare, vilket man ansågvara fullt tillräckligt för att klara av att hantera denökade tillströmningen av ärenden. har regeringenanslagit exakt de pengar som Brottsoffermyndighetenbegärt för att klara av det här. Ändå pekar IngemarVänerlöv i debatten på att majoriteten inte alls villskjuta till pengar så att skaklara av att ta till vara brottsoffrens intresse.Då undrar jag: Vad är det som gör att kristdemo-kraterna är bättre på att bedöma vad Brottsoffermyn-digheten behöver för att klara av detta än vad myn-digheten själv är? Jag håller med är en otroligt viktig fråga att brottsoffren får hjälpoch upprättelse. Just därför tycker vi i Vänsterpartietatt det är väldigt bra att man har fått anslaget höjtmed det man själv har begärt och anser att man behö-ver.Sedan vill jag lite grann ta upp diskussionen omdomstolarna och besparingarna och att detta skullevara exakt samma summa som egentligen skulle draned antalet tingsrätter. Men handlar det de factointe om några budgetrestriktioner. Man lägger ju intemindre pengar till domstolsväsendet i denna budget.Snarare höjer man anslaget med 100 miljoner. Pro-blemet, vilket vi haft uppe tidigare, är domarnas oer-hört höga löneavtal. Därför tycker jag att det är gans-ka långtgående att säga att detta är medvetet planerat,att man har dragit ned exakt så mycket som manbehövde göra om man skulle lägga ned de små tings-rätterna, när man egentligen i själva verket ökar.Anf. 112 () re-plik:Herr talman! Då får jag börja med att något korri-gera , som påstår att detta var första åretsom inte levde upp till må-len. Vid en läsning av regeringens proposition för1998 visar det sig att man inte nådde upp till målen år1997 heller. Man gjorde faktiskt inte det.Sedan säger att Brottsoffermyndig-heten själv inte hade begärt mer pengar. Det är ändålite märkligt att konstatera att Brottsoffermyndighetenhar pekat på att det då den nya brottsskadelagen träd-de i kraft skulle bli fråga om mernämndsammanträden, eftersom brottsoffren då kundeansöka om att få sina skadeärenden prövade oftare äntidigare.När det gäller domstolarna och de 110 miljonernaskulle ju gå till avveckling av deallmänna advokatbyråerna. Det blir alltså inte fullt såmycket kvar.Anf. 113 () replik:Herr talman! Just när det gäller den nya brottsska-delagen fanns det också en bedömning att detta inteskulle medföra någon kostnadshöjning. har vifortfarande inte sett att det skulle medföra en kost-nadshöjning. Det anslag man själv har begärt frånBrottsoffermyndigheten var också just 1 650 000kronor, och det är exakt det man får.Om sedan antar att det kommeratt bli en kostnadsökning med den nya brottsskadela-gen må det så vara. Den helhetsbedömning man gjor-de när man antog lagstiftningen var dock att detta isjälva verket inte skulle komma att medföra någonkostnadshöjning. Vi får väl återkomma till det.När det gäller domstolarna fick jag inget svar. Jaghoppas att jag kan få det längre fram.Sedan vill jag ta upp en fråga till, och den gälleråklagarväsendet. Riksåklagaren säger själv attåklagarväsendet inte klarar av att ta in fler åkla-garaspiranter. Man tar in exakt så många åklagaraspi-ranter som organisationen mäktar med att utbilda. dag lägga pengar på att ta in ytterligare åklagaraspi-ranter, som åklagarorganisationen faktiskt inte klararav att utbilda, är ingen idé. Vi får se längre fram omdet finns en möjlighet att öka antalet åklagaraspiran-ter. säger dock Riksåklagaren själv att man tarprecis så mycket som man orkar. Sedan har ju ocksåEkobrottsmyndigheten tagit en hel del åklagarresur-ser, vilket har gjort att man inte uppnått det tillskottsom man hade önskat inom åklagarväsendet.Sedan vill jag påpeka en sak: Det säger om Riksdagsrevisorernas rapport omförundersökningarnas kvalitet är mycket allvarligt,och denna kommer vi att behandla framöver. Men detär fel att säga att bara för att förundersökningarnaskvalitet inte har varit tillräckligt bra skulle åklagarnainte ha uppfyllt sina målsättningar. Det är faktisktpolisernas förundersökningar som inte håller tillräck-ligt hög kvalitet, inte åklagarväsendet.Anf. 114 () re-plik:Herr talman! Det var mycket på en gång. För attbörja med det sista är det väl ändå åklagaren somleder förundersökningar, i alla fall som regel.Sedan sade jag aldrig detta som sä-ger. Jag nämnde i början av mitt anförande att jagfann det rimligt att lyfta fram revisorernas oro, justmot bakgrund av att utskottsmajoriteten var av åsik-ten att inget hade framkommit som motsade regering-ens bedömning att åklagarväsendet i stort ansågs hauppfyllt målen.När det gäller tycker viändå att det är anmärkningsvärt att man har fått ensådan tillströmning av ärenden. Bara sedanbedömde , som jag nämnde imitt anförande, att ärendeökningen skulle vara ca 5 %per år. Men det ökade mycket kraftigare. Året efterreviderade man och sade att man fick räkna med15 %. Sedan räckte inte detta. Brottsoffermyndighe-ten fick förra budgetåret 3 miljoner i ramhöjning,men det räckte inte på långt när. Mot den bakgrundenmenar vi att det är i minsta laget att höja med 1,65miljoner, och därför föreslår vi en 20-procentig höj-ning till 3 miljoner i stället.Herr talman! Jag minns inte vad mer var in-ne på.Anf. 115 () replik:Herr talman! Först vill jag bara kort säga att detför mig är fullständigt obegripligt vad detskulle vara för känsligt i att jag sagt att kristdemo-kraterna vill öka anslaget till rättsväsendet med1,, vilket dessutom är en korrekt siffra.När det gäller de frågor som ställdes om brotts-förebyggande och brottsoffer kommer en av medde-battörerna att ta upp de frågorna, som vi alltså åter-kommer till.Jag begärde egentligen bara ordet för en enda sak,nämligen det som sade om rege-ringens arbete med domstolsväsendet. Jag skrev uppdet noga: inte lyckades på demokratisk väg. Jagtyckte ändå att det var ett litet övertramp, IngemarVänerlöv. Menar på fullt allvar attregeringen bedriver ett reformarbete på odemokratiskväg?Anf. 116 () re-plik:Herr talman! Vad jag menar är att Domstolskom-mittén, en av regeringen tillsatt kommitté, fick i di-rektiv att lägga ned si och så många tingsrätter. Såsmåningom, var det tänkt, skulle denna kommittékomma med en rapport som det senare skulle bli enproposition av, och sedan skulle propositionen påvanligt sätt behandlas i . Det hade väl varitden normala demokratiska vägen. Men när man stöttepå så mycket motstånd som man gjorde ute i bygder-na fick regeringen dra tillbaka direktiven till kom-mittén, och därför blev det ingenting av med detta.Nu kan regeringen genom budgetrestriktioneråstadkomma nedläggning av tingsrätter, det man inteklarade med sina direktiv tidigare.Anf. 117 () replik:Herr talman! Då tackar jag för att tog tillbaka den formulering som han hade isitt anförande.Anf. 118 ():Herr talman! mördades två poliser i tjänst iMalexander. sprängdes ett journa-listpars bil. Den fackliga företrädaren har mördats. lokal i ut-sattes för sprängdåd.Ja, listan kan tyvärr göras lång.De här fruktansvärda brotten har drabbat oskyldi-ga människor som har haft mod att stå upp för huma-nism och människovärde. Och brotten har nazistiskaförtecken.Det är därför absolut nödvändigt att vi skärperkampen för demokratin på alla fronter i samhället,mot det hänsynslösa våldet och den ljusskygga na-zismen. Vi kan aldrig acceptera att terror, nazism, denorganiserade brottsligheten och andra mörka krafterfår fäste i vårt samhälle.Grova våldsbrottslingar och personer med höger-extremistiska åsikter har slutit sig samman. Det rörsig förvisso om en ganska liten grupp människor,men de våldsdåd som de har genomfört har skakat ossalla och väckt reaktioner av ilska och vrede i helasamhället.Det är en vrede som ändå vänts till något positivt ide fall där människor har gått ut på gator och torg ochmanifesterat sin avsky mot våldet och nazismen. Detgäller också det unika initiativ som fyra stora tidning-ar i landet tog genom att gemensamt gå utoch visa sitt avståndstagande mot nazismen. Det finnsmassor av exempel.Ja, samhället måste reagera. Att den grova krimi-naliteten nu även har ideologiska förtecken gör attden måste bekämpas med än större beslutsamhet.Grupper av grova brottslingar har börjat uppträdaalltmer organiserat och planerat. Det mest tydligaexemplet på den utvecklingen är de s.k. mc-gängen.Men vi har också sett en utvecklingdär grupper som står för rasism, antisemitism ochhomofobi begått mycket allvarliga brott.Flyktingförläggningar har attackerats, människormed utländskt ursprung, judar och homosexuella harutsatts för våld och terror. har intoleransenoch främlingsfientligheten fått ett begränsat, menändå mycket oroväckande stöd hos grupper av vanli-ga medborgare. Det visar sig bl.a. genom att höger-extrema partier tagit plats i flera kommunfullmäktige-församlingar i landet.När nu de här grupperna har lierat sig med var-andra står samhället inför en utmaning där ingenmöda får lämnas sparad. Det viktigaste motmedlet äratt ta strid för demokrati och solidaritet. Inte minstskolan har en viktig roll i den kampen.Den stora och väl mottagna upplysningskampan-jen Levande historia har gett i stort sett alla landetsskolelever en möjlighet att lära av historien vad somfaktiskt utgör grunden för demokrati och frihet ochvad som faktiskt händer om antidemokratiska kraftertar över. Regeringen föreslår nu att det projektet per-manentas genom att etablera ett forum för levandehistoria.Men det räcker inte. Vi som politiker, fackföre-ningsrörelsen, ungdomsorganisationer och andramåste delta och ta ansvar för en mer intensiv opini-onsbildning. Vi måste satsa på utbildning om hurhotet från nazismen och andra våldsideologier ser ut.Rättsväsendet måste bekämpa alla former avbrottslighet med rasistiska inslag. Genom insatserfrån Riksåklagaren har praxis vid tillämpningen avbrottsrubriken folkgrupp skärpts. Det gör atten stor del av de högerextremistiska yttringarna harblivit olagliga.SÄPO har prioriterat övervakningen av högerex-trema grupper och har tillsammans med den öppnapolisen gjort tillslag mot bl.a. vitmaktmusik och motrockkonserter där olagligheter förekommer, med följdatt sådana rockkonserter nu nästan helt har upphört.Men rättsväsendets agerande måste bli än merkonsekvent. ska i ännu högre grad ägna sig åtatt kartlägga de människor som ingår i de högerex-tremistiska nätverken. Arbetet bedrivs redan nu i närasamarbete med den öppna polisen, men det behöverbreddas och intensifieras. Inte minst lokalt, på deorter där nazistiska aktiviteter förekommer, måsteinsatserna bli kraftfullare.Vi måste skydda vittnen och brottsoffer, så att dekänner sig trygga och vågar anmäla brott och berättavad de har sett. Därför har regeringen gett Rikspolis-styrelsen i uppdrag att i samråd med Riksåklagarenoch kriminalvården arbeta fram en nationell hand-lingsplan för skydd av vittnen.De brottsbekämpande myndigheterna behöversärskilda strategier för kampen mot denna brottslig-het. har arbetat fram en handlings-plan för särskilda händelser med rasistiska inslag sombeskriver hur insatserna ska gå till.Riksåklagaren har aktivt utvecklat rikt-linjer för hur kampen mot rasistiska brott kan skärpasoch arbetar nu fram ett mer detaljerat handlingspro-gram.Också personalen inom rättsväsendet behöver enheltäckande utbildning om rasistisk och högerextrembrottslighet. I regleringsbrevet ger regeringen i upp-drag åt alla myndigheter inom rättsväsendet att läggaupp en strategi för att se till att personalen har till-räckliga kunskaper om rasistiska, främlingsfientligaeller homofobiska yttringar. Men också om situatio-nen för de grupper som utsätts för brott.Kunskap om grunden för rasistiska, främlingsfi-entliga eller homofobiska yttringar måste också fin-nas med som en naturlig utbildningsdel i den nyapolisutbildningen.