prot · GN0939 · 1999-12-03 00:00:00 — Har funderat över om detta kanske kan spela enroll för att vi har brutit trenden efter kriget?Anf. 137 () re-plik:Fru talman! Precis som jag sade kan man inte barase sig blind på ett område, kriminalpolitiken, utandetta hänger samman med hela samhällets tillstånd.Och jag är helt övertygad om att ett samhälle där mansatsar på att öka sysselsättningen för människor ochatt minska antalet människor som är socialbidragsta-gare, som man nu har lyckats göra, och håller sam-man landet så att inte klyftorna blir för stora, är bättreockså ur brottsutvecklingssynpunkt. Det är jag heltövertygad om.Sedan ska man nog vara lite försiktig när man ar-gumenterar om statistik. Om antalet anmälda brottökar eller skyller man på densocialdemokratiska regeringen. Jag tror att GunHellsvik ska vara lite försiktig med sådant. Hon riske-rar annars att hamna i ett läge där jag kan säga attantalet anmälda sexualbrott ökade underden tid som var justitieminister. Jagskulle aldrig få för mig att säga att det var fel, eftersom jag vet att det hänger samman medannat. Låt oss därför komma bort från den här enklaoch okomplicerade bilden att brottsutvecklingen barahar med kriminalpolitik att göra. Låt oss i stället se påhela samhället.Jag kan avsluta med en fråga till ,när jag ser hur er politik på andra områden bedrivs.Tror att en politik som innebär att manvidgar klyftorna i ett samhälle är bra för brottsut-vecklingen i ett land?Anf. 138 () replik:Fru talman! Jag förstår inte varför ställer en sådan fråga till mig. Jag, som före-trädare för , arbetar inte för några vidga-de klyftor i samhället.Dessutom var det intressant att höra använda nästan hela sin tid för att ta uppeventuell kritik mot den ena och den andra, vilket jagmycket tydligt i min replik visade inte var det somskulle diskuteras. Jag framförde inte heller någonkritik. Jag frågade om en ändrad kriminalpolitik kun-de ha medverkat.Jag vill i stället ställa en annan fråga. Under efter-krigstiden hade socialdemokratin sågott som total dominans i den svenska politiken ochtotal möjlighet att påverka utvecklingen i Sverige.Trots detta kan vi inte förneka att vi hade en kraftigutveckling av kriminaliteten. Vad berodde då den på,om nu socialdemokratin hade detta helhetsgrepp, ellerdrev man en annan politik än den som man anser varaden rätta?Anf. 139 () re-plik:Fru talman! är då tillbaka i sammafrågeställning. Vi styrde under efterkrigsti-den. Antalet anmälda brott ökade - alltså är det sos-sarnas fel. Det är precis den linjen som försöker driva. Jag har sagt att om GunHellsvik gör det riskerar hon att få mothugg av denkaraktär som jag nu ska ge exempel på . Om anta-let anmälda brott har minskat under det första skulle det i så fall vara vår förtjänst. Så ärdet ju inte, utan det hänger samman med andra saker.Sverige är inte ensamt om att ha denna utvecklingnär det gäller antalet anmälda brott. Jag var inne påorsakerna, att anmälningsbenägenheten i fråga om endel brott har ökat mycket kraftigt. Men även urbani-seringen och antalet ökade brottstillfällen och enminskad social kontroll är en utveckling som finns ihela västvärlden.Min poäng med att lyfta fram klyftor i samhälletvar att jag vet vilken politik som driverpå andra områden. Det är ju er politik på skatteområ-det som väsentligt ökar klyftorna i samhället. Niklarade inte av sysselsättningen när ni regerade. Dåförlorade vi en halv miljon jobb. Det är när socialbi-dragstagandet ökar som ni visar att ni inte hanterarden sociala basen i vilken brottsligheten sedan gror.Det verkar som att om ni hade tagit detta på allvaroch förstått den sociala basen och att man inte kanöka klyftorna hur som helst, då hade ni tagit en kon-flikt inom ert parti för att försöka få bort en mängd avde förslag som ni nu lägger fram, och som innebär attni ökar klyftorna. Jag kan bara konstatera att eftersomni inte har gjort det, har nog ni moderater i justitieut-skottet egentligen en ganska svag ställning i ert parti.Anf. 140 () replik:Fru talman! Utifrån anförandemåste jag få ställa några frågor.Brottsofferjourerna påstår sig ha fullt fog för attsäga att brottsoffren inte vågar göra anmälan. Mör-kertalen är ju allvarliga och framgår därmed inte avstatistiken. Är inte orolig översiffrorna?Att ungdomar rånar ungdomar är något som harökat. Är inte bekymrad?Våldsbrotten har ju blivit grövre, och de har dess-utom ökat. Detta är också ett stort bekymmer, ellerhur?Jag nöjer mig med dessa frågor.Anf. 141 () re-plik:Fru talman! Självklart måste vi göra ytterligaresatsningar på rättsväsendet framöver. Det har vi ocksåtalat om, inte minst i denna debatt. Vi skjuter till 150miljoner kronor, och det kommer förmodligen attbehövas ytterligare resurser. Men det som skiljer dengamla regeringen från den nya regeringen är två sa-ker. Det ena är att den här regeringen och den härutskottsmajoriteten satsar mer pengar på rättsväsendetän vad den gamla borgerliga regeringen gjorde. Detframgår ju av revisorers rapport. Det ärdet första som skiljer.Det andra som skiljer, , är att de peng-ar som vi satsar är våra egna pengar. Det är intepengar som vi har lånat av någon annan. i värl-den, när den gamla regeringen styrde, lånade man tillvar tredje polis och hade var tredje domare på kredit.Så är det inte längre. Vi skjuter till mer pengar tillrättsväsendet, och det är dessutom våra egna pengar.I och med det tror jag att om vi får fortsätta medden politiken kommer vi förmodligen också att kunnakomma till rätta med många av de problem som finnsi rättsväsendet - och som vi är väl medvetna om.Anf. 142 () replik:Fru talman! Det som vi diskuterar är förhållande-na , och förhållandena är att har väldigt lång handläggningstid. KanMorgan kommentera det?Anf. 143 () re-plik:Fru talman! Inte på något annat sätt än att vi hargett myndigheten de pengar den har äskat. Vi har höjtramen för med det beloppden ville ha, och den fick de pengarna.Vad vi nu ser framför oss är en helt omvänd situ-ation. har vi faktiskt en situation i samhället totaltsett där vi får lite pengar över till staten - och då kanman göra så här. Om det kommer in en myndighetoch säger: Hej! Vi skulle behöva 1,65 miljoner till! såkan vi väga det mot andra behov och ta av det över-skott vi har. hade vi inget överskott- då hade vi ett stort underskott i stället. Då fick manbara fördela en massa nedskärningar. kan manfördela de nytillkommande resurserna.Detta innebär att hela diskussionen, och även detpolitiska klimatet, helt har förändrats. Det är därförsom vi faktiskt med visst självförtroende kan säga attvi kommer att lösa de här problemen under de kom-mande åren - eftersom vi vet att skatteintäkterna ochintäkterna till staten ökar så mycket som de gör.Anf. 144 () re-plik:Fru talman! Det var som varapostroferad. Tyvärr har hon måst lämna sammanträ-det.Jag avstår från att komma in på den statistikdis-kussion som ville få till stånd.I stället vill jag lite grann beröra det resonemangkring den utplanande kurvan som han kommer in på.Jag tycker att hans framtoning är lite bedräglig. Det ärnämligen lätt att få intrycket att det nu börjar bli fridoch fröjd, att brottskurvan planar ut osv. Men varkenMorgan eller någon annan heller, för dendelen, kan vara omedveten om den tilltagande ung-domsbrottsligheten.När justitieutskottet var på besök hos Riksåklaga-ren tog biträdande riksåklagaren frågan om de tilltagande ungdomsrånen i Stock-holm. Detta är något som man har läst mycket omunder . Dessvärre är detta med attbrotten går ned i åldrarna inte bara ett problem i stor-städer, utan det finns även i mellanstora och mindrestäder. Jag hade kontakt med närpolisen i förnågra månader sedan. Där berättade man om en prak-tiskt taget lavinartad ökning av brott bland barn, dvs.bland dem som är . Var femte 14-åring varmisstänkt för brott i . Jag kommerfrån , som är en liten stad. Även där läserman i lokaltidningen om barn som rånar barn. IBRÅ:s statistik kan man se en ökning på 10-15 %.Jag vill fråga om han har någrafunderingar om hur han mot bakgrund av den tillta-gande barn- och ungdomsbrottsligheten vill förbättradet brottsförebyggande arbetet.Anf. 145 () re-plik:Fru talman! Det är alls inte frid och fröjd. Det harväl framgått med önskvärd tydlighet under den härdagen, hoppas jag. I inläggen har vi tagit upp brottmed nazistiska och rasistiska motiv. Ungdomsbrotts-ligheten har också tagits upp, och annat sådant somverkligen oroar oss. Jag tog själv upp sexualbrottensom ett av de områden där vi måste skärpa synen ochäven lagstiftningen. Det är alltså alls icke frid ochfröjd.Ingemar Vänerlöv tar upp ungdomsbrottslighetenoch den nya förekomsten av ungdomar som rånarungdomar eller barn som rånar barn osv. Jag vet attdet ute bland de projekt som bedrivs av kommuner,föreningar, idrottsrörelser, kulturella föreningar osv. ikommunerna finns massor av goda exempel. Åk tillRinkebyskolan t.ex. och se hur man där redan frånbörjan tar hand om ungdomar som är på väg att kan-ske hamna snett!Man måste spela på hela klaviaturen - hela politi-ken måste vara med och inte bara stat och kommun.Idrottsrörelser och föreningsliv ska också vara med.Där tror jag att vi har en utmärkt möjlighet att visahur vi tar hand om de här ungdomarna och barnen.Anf. 146 () re-plik:Fru talman! Det var glädjande att höra att MorganJohansson är så på det klara med den rådande situa-tionen.Jag är övertygad om att det brottsförebyggandearbetet bland dessa grupper måste bli framgångsrikt.Om det inte blir det kommer nämligen brottskurvansom nu kanske planar ut att stiga igen,. 147 ():Fru talman! Många talare har under dagens loppvittnat om hur illa beställt det är med det svenskarättsväsendet. Jag vill med mitt anförande lyfta framen liten bit av detta, nämligen det område som Soci-aldemokraterna i varje regeringsförklaring framhållersom ett av de mest prioriterade - kampen mot denekonomiska brottsligheten.När inrättandet av , ,diskuterades här i kammaren den 12 februari 1997anfördes från utskottsmajoritetens sida att man medEBM skulle råda bot på ett av de största problemeninom ekobrottsbekämpningen, nämligen den splittra-de myndighetsorganisationen. Med EBM, sades det,visade regeringen att den tog krafttag mot den eko-nomiska brottslighet som var ett så allvarligt sam-hällsproblem att den hotade grundläggande demokra-tiska värden.Jag dristade mig redan då att ifrågasätta konstruk-tionen EBM och den socialdemokratiska regeringenss.k. krafttag mot ekobrotten. , närmare två årefter det att EBM inrättades, tvingas jag tyvärr kon-statera att de flesta av de farhågor vi moderater hystehar besannats.EBM är en främmande fågel i svensk förvalt-ningstradition. Den är dels en åklagarmyndighet, delsen central förvaltningsmyndighet direkt under rege-ringen. Den står under ledning av en generaldirektörsom är såväl under-, sido- som överordnad Riksåkla-garen. Detta har naturligtvis inneburit att regeringenhar byggt in kompetenskonflikter där ansvar ochbefogenheter är oklart definierade. Om något harEBM lett till att myndighetsstrukturen blivit än mersplittrad.EBM är också en dyr myndighet. Ett av skälen tilldet är att den har en chefstäthet som i övrigt är heltfrämmande för åklagar- och polisväsendet. Ett annatär att den s.k. staben växer mycket kraftigt på denoperativa verksamhetens bekostnad. Ett tredje skäl äratt man har byggt upp parallella organisationer förekonomi- och personaladministration. Vi moderaterhar beräknat att de administrativa merkostnadernauppgår till flera - me-del som i stället borde ha kommit den operativabrottsbekämpningen till godo.Sedan har vi anledning att ställa frågan vilkenvaluta vi får för de 250 miljoner EBM föreslås få ianslag. I TV-programmet som sändes den23 november redovisades en kartläggning som redak-tionen hade gjort av avgjorda mål vid EBM. Denvisade att inte av målen var småenkla mål, t.ex. enklare bedrägeribrott och okompli-cerade bokföringsbrott. I programmet intervjuadesgeneraldirektören för EBM och chefen för . Båda vitsordade att det förhåller sigså som Striptease hävdade. Chefen för hävdade t.o.m. att det var bättre att EBMklarade av 250 småmål än ett fåtal stora ochkomplicerade mål.Detta är inget mindre än en skandal. Något somdock inte EBM bör lastas för, utan regeringen somtydligen inte tillräckligt har specificerat och avgränsatEBM:s uppgifter. Om spetskompetens påekoområdet inte klarar av de största och allvarligasteekobrotten, vem ska då göra det? Ska vi fortsätta attlämna dem obeivrade? Det är tydligt att regeringenhar abdikerat från det som den själv säger vara sinmest prioriterade uppgift.Fru talman! I motion Ju302 har jag yrkat att EBMska avvecklas i sin nuvarande form - observera inteavvecklas helt, utan i sin nuvarande form - och in-lemmas i åklagarväsendet på det sätt som regeringenförutskickade från början. Dessutom har jag yrkat påatt personal- och ekonomiadministrationen ska sam-ordnas under Riksåklagaren.Jag beklagar naturligtvis att utskottet inte har till-styrkt min motion. Jag står givetvis kvar vid minayrkanden, men avstår för tids vinnande från att yrkabifall till motionen . Jag avser att fortsätta att följautvecklingen på ekobrottsområdet och återkommamed mina krav till dess att EBM faktiskt blir detvassa verktyg i ekobrottsbekämpningen som IngvarJohnsson tidigare i debatten påstod att den var. Hanhade uppenbarligen inte den blekaste aning om vadhan pratade.Riksdagens revisorer har börjat en förstudiesom återigen syftar till att kartlägga samhällets insat-ser mot den ekonomiska brottsligheten. Jag misstän-ker att vi får anledning att återkomma till ämnet EBMnär den rapporten föreligger om inte förr.Anf. 148 HANS ():Fru talman! Jag vill i mitt anförande ta upp frågorkring domstolsväsendet. I budgetpropositionen underutgiftsområde 4 och i det betänkande som kammarenhar debatterat föreslås förändringar närdet gäller arbetsuppgifterna för tingsrätterna. Delsföreslås att inskrivningsverksamheten koncentrerastill sju tingsrätter, dels att bouppteckningsverksam-heten flyttas till skatteförvaltningen. Därutöver försett omfattande resonemang om effektivitet och ut-veckling av domstolarnas verksamhet.Jag delar regeringens och utskottets bedömningnär det gäller förslagen beträffande såväl inskriv-ningsverksamheten som bouppteckningsverksamhe-ten. Det finns goda skäl att anta att en viss specialise-ring ökar effektiviteten och kvaliteten i handlägg-ningen. Det förefaller också logiskt att skatteförvalt-ningen tar över bouppteckningsverksamheten.Men det är viktigt att dessa förändringar inte lederfram till en omfattande nedläggning av tingsrätter. Ibudgetpropositionen beskrivs hur man arbetar med attutveckla och effektivisera domstolarnas verksamhet.Det ges exempel på hur tingsrätter kan samverka,t.ex. att personal kan tjänstgöra vid flera domstolaroch att två domstolar kan ha en gemensam ledning.Ett exempel som nämns i budgetpropositionenoch betänkandet är tingsrätterna i och Öre-bro. Där visas vilka effektivitetsvinster som kan upp-nås genom en sådan samverkan. Det handlar omeffektivitetsvinster som inte behöver leda fram tillnegativa effekter.Jag tycker detta är ett bra exempel. Men i det härsammanhanget blir det motsägelsefullt när vi samti-digt nås av rapporter om att reser runtlandet och pläderar för - som personalen uppfattar det- en omfattande nedläggning av tingsrätter.Jag vill i det här sammanhanget fråga företrädareför justitieutskottet vilket mandat harför sin, som personalen uppfattar det, nedlägg-ningsturné.Fru talman! Det finns väldigt många skäl för att ihuvudsak behålla det nuvarande antalet tingsrätter.Jag ska inte här redovisa alla dessa skäl, men peka pånågra.Självklart är det viktigt för rättsväsendets legiti-mitet att inte avstånden blir för stora. Det handlarsåväl om geografiska avstånd, som försvårar för allasom har skäl att ta sig till en tingsrätt, som allmänhe-tens känsla för att det finns ett fungerande rättsväsen-de med närhet till människors vardag.Vilken känsla för och kunskap om exempelvis endomstols roll får elever i skolan som kanske aldrigunder sin skoltid får möjlighet att på ort och ställefölja och uppleva hur ett mål i en tingsrätt går till.Som jag ser det finns det skäl tro att en sådan situa-tion motverkar allas vår strävan att stärka och ut-veckla demokratin i vid mening.Men det handlar inte enbart om rättsväsendetsfunktionssätt och legitimitet, utan det handlar ocksåom möjligheten för mindre orter att bibehålla ochutveckla samhället. En nedlagd tingsrätt medverkartill att utarma kompetens och utvecklingskraft. Vidvåra tingsrätter finns det många mycket kvalificeradearbetsuppgifter. När dessa jobb försvinner handlar detinte bara om ett antal arbetstillfällen vilka som helst,utan om arbetstillfällen som har mycket stor betydel-se för hur en ort ska fungera och utvecklas.Därutöver finns det naturligtvis mycket som talarför att exempelvis advokatkontor flyttar från en ortnär tingsrätten läggs ned. Det bidrar ytterligare till attförsämra en mindre orts förutsättningar att vara at-traktiv för inflyttning av både människor och verk-samheter.Fru talman! Ny teknik är inte sällan motiv för attgöra strukturförändringar. Inte sällan leder dessaockså till centralisering av verksamheter. Jag tyckeratt det i stället borde vara så att ny teknik används såatt viktiga verksamheter kan behållas på mindre orter.Det skulle möjliggöra en bättre balans mellan storacentrum och mindre orter. Jag anser att det är enpolitiskt mycket viktig uppgift att vi gör allt som ståri vår förmåga för att vända den negativa befolknings-utveckling som vi har i stora delar av landet. Då skavi också se till att de beslut som vi fattar här i kam-maren stöder en sådan utveckling.Fru talman! Jag vill avslutningsvis dels upprepamin fråga om vad som egentligen är avsikten medDomstolsverkets turné till tingsrätterna, dels under-stryka hur viktigt det är att finna andra metoder för attutveckla och effektivisera verksamheter än att lägganed dem och utarma orter och landsdelar på strate-giskt viktiga funktioner och kompetens.Anf. 149 ():Fru talman! frågade vilket mandatDomstolsverket har för den turné som uppfattas somen turné för nedläggning av tingsrätter. Ja, det är enfråga som även jag har haft anledning att ställa mig.Vi har också, vid en debatt och sedan i en motion somingår i dagens betänkande, begärt att regeringen skaåläggas att lägga fram en plan bl.a. för domstolarnasframtida organisation. Tyvärr är det bara de borgerli-ga partierna som står bakom detta krav på regeringen.Det blir alltså ingen majoritet för det förslaget, vilketgör att jag måste hänvisa att ställafrågan till sin egen partikollega justitieminister , som inte har tyckt att riksdagenegentligen har med de här frågorna att göra.Anf. 150 HANS ():Fru talman! Jag noterar, , att mode-raterna i sin motion och reservation beskriver det pådet sätt som här återger.Jag noterar också i det sammanhanget att mode-raterna inte visar vad vill åstadkommaför förändring, utan lägger det här i knät på regering-en. Då kan man ju fråga sig: Är det så att man frånmoderat håll inte vågar visa korten, utan den föränd-ring som ska ske ska någon annan få skulden för? Dettycker jag är att vara passiv i politiken, tycker att det passar lite illa att på det sättetspela över en fråga där moderater ofta brukar ha enbestämd uppfattning.Anf. 151 ():Fru talman! Vi har ju bl.a. i vårt budgetförslag vi-sat att vi är beredda att satsa mer på domstolsväsendetän vad regeringen gör. Vi har över 100miljoner mer än vad regeringen och socialdemokra-terna har.Det är också intressant att här harsamma intresse som vi moderater, nämligen att fåreda på vad som egentligen är tänkt. Det är ju faktisktRegeringskansliet, inte ett enskilt parti, som har ut-redningsresurserna. När jag då ansluter mig till HansKarlssons fråga till det utskott för vilket jag är ordfö-rande, tas det väldigt illa upp att jag instämmer ifrågan och menar att vi kanske skulle kunna kämpatillsammans för att få det underlag som behövs ochsom efterfrågar.Anf. 152 HANS ():Fru talman! Men det är ju ändå på det sättet, GunHellsvik, att om man är verksam i ett politiskt parti sådriver man politik och då har man en viss uppfattningom var man ska landa med det man vill åstadkomma.Så som jag tolkar både motioner och den mode-rata reservationen avstår ni från att visa vad ni villgöra. I stället säger ni bara att någonting ska göras,vad som helst.Anf. 153 ANDRES G HÖGMARK (m):Fru talman! är oroad över rundresor. Men han tycker att det ärförträffligt att vi nu fattar beslut om förändringar avinskrivningsväsendet, som vi moderater tycker börhänga ihop med att vi fattar ett samlat beslut.Det finns ingen garanti , om man fattar beslutom förändringar av inskrivningsväsendet, för att denpersonal som i ett hovrättsområde kanske arbetar på15-20 olika tingsrätter flyttar till eller Hässle-holm. Det är personal som med stor sannolikhet intekommer att flytta. Då står vi med akuta personal-problem, som jag pekade på i mitt tidigare anförande.Men det bejakar Hans Karlsson.Sedan frågade han vad har för upp-fattning. Vi vill ha en rad reformer på området somsäkerställer domstolarnas kompetens och rekryte-ringsmöjligheter, så att vi får de bästa juristerna, etc.Vi har redovisat detta tidigare i debatten.Han säger också att vi inte vågar visa korten. Det står att regeringen styr riket. Det är engrundläggande tes i grundlagarna. Vi väntar på attregeringen ska presentera sitt underlag för beslut. Vitror nämligen att det definitivt har ett värde att rege-ringen och sedan fattar ett beslut om deförändringar som vi kanske kan bli överens om - detberor på vilka förslag regeringen lägger fram.Ju snabbare detta kan ske, ju snabbare regeringenkan redovisa detta, desto tidigare kan justitieutskottetdiskutera detta utifrån olika utgångspunkter och gär-na, som antydde, försöka kommaöverens i sådana här centrala fundamentala frågor.Jag delar därför oro för att den härtypen av reformverksamhet underifrån som inte harett brett helhetsperspektiv, länder domstolsväsendettill någonting som inte är bra.Anf. 154 HANS ():Fru talman! Men, , jag har juockså erfarenhet av att ha suttit i denna kammare iopposition. Och vad jag kan erinra mig, även om detnu börjar bli ett tag sedan, lade vi socialdemokraterfram konkreta förslag. I varje fall talade vi om i vil-ken riktning vi önskade att utvecklingen skulle gå.Men jag finner inte någon sådan riktning i de mo-derata förslagen. Jag vet inte om jag har läst demdåligt, men jag kan inte se åt vilket håll moderaternavill gå. Vill man ha en omfattande nedläggning avtingsrätter eller vill man behålla de små tingsrätternaute i landsorten? Det går inte att utläsa vad modera-terna vill.Sedan tycker jag inte att man kan friskriva dom-stolsväsendet och inte heller tingsrätterna från krav påeffektivisering, på att ta till sig ny teknik och på attutveckla arbetet. Men vad jag tycker är viktigt, ochvad som var poängen i det jag hade att säga, är måste se till att en sådan här förändring inteleder till att vi utarmar både rättsväsendets legitimitetoch delar av landets möjligheter att vara intressantaför människor att bo och leva i.Anf. 155 (m):Fru talman! Jag ska lugna med attsäga att när vi kommer att ta ställning till det förslagsom regeringen lägger fram kommer det säkert inteatt innebära någon massnedläggning av små tingsrät-ter. Vi har över huvud taget inte preciserat oss därföratt vi vill ha en öppenhet.Vi vill definitivt inte starta processen på det sättsom en gång fick som direktiv:minus och hypotesen att hälftenav tingsrätterna skulle läggas ned. Det var det somblockerade allt vettigt arbete. I den utredningen,, redovisade moderata företrädarebl.a. en rad möjligheter som den nya tekniken inne-bär. Vi vill med andra ord ha öppenhet för att ta tillsig ny teknik och markera behovet av kompetens.Man kan föra resonemang på olika sätt om sam-verkan mellan olika tingsrätter.