prot · GM09104 · 1999-06-01 00:00:00 — Det är framförallt en fråga om vår föreställningsvärld och vår upp-levelseförmåga. Det gäller att se länderna i ochderas kulturer på ett nytt sätt, att se med dessvitt skilda länder och folk som det ser ut , sekraften i förändringarna, se med ökad empati på da-gens kris och se utvecklingspotentialen bortom kri-sen.Stark tonvikt ligger i strategin på stöd till reformeroch kapacitets- och institutionsbyggnad som syftar tillatt utveckla de grundläggande förutsättningarna fördemokrati, marknadsekonomi och socialt och ekolo-giskt hållbar utveckling, miljösamarbete samt upp-byggnad av bredare ömsesidiga kontakter med län-derna i på utbildningens, forskningens, folkrö-relsernas, kulturens och näringslivets områden.Sverige har vittförgrenade bilateralarelationer med länderna i , och de går längretillbaka än vi vanligtvis föreställer oss. Under efter-krigstiden har de utvecklats politiskt, kommersiellt,kulturellt och genom omfattande utveck-lingssamarbete. Turism, massmedier och invandringhar fört länderna i och deras kulturer väsentligtnärmare oss. Det finns en god grund för en fördjup-ning och breddning av de bilaterala relationerna tillländerna och samhällena i Asien.Fru talman! Utskottets majoritet ställer sig bakomdetta synsätt. I betänkandet behandlas även ett antalmotioner. Ett motionsyrkande rörande religionens rolli samarbetet med tillstyrks, medan övriga mo-tionsyrkanden besvaras eller avstyrks.Fru talman! I en motion av be-gärs ett tillkännagivande om religionsperspektivetsbetydelse i det framtida Asiensamarbetet. Här menarutskottet att en grundförutsättning för ett konstruktivtsvenskt Asienengagemang är att våra kunskaper omAsien förbättras. Religionens betydelse i de asiatiskasamhällena och dess potential som brobyggare mellansamhällen och kulturer har en given plats i en sådankunskapsbyggnad. Vi delar därför motionärens syn-punkt att Asienskrivelsen i högre grad hade kunnatunderstryka perspektivet på religionens roll i utveck-lingen av samarbetet med , och vi menar att detframtida arbetet bör kompletteras med förstärkt kun-skapsinhämtande om religionens betydelse och rolloch hur detta kan förbättra vårt partnerskap med Asi-en. De svenska folkrörelsekontakterna bör ocksåomfatta religiösa kontaktytor och religiöst utbyte, ochi kulturutbytet bör religionens roll som kulturbärareunderstrykas.Med detta, fru talman, yrkar jag bifall till utskot-tets hemställan och avslag på samtliga reservationer.Jag skall också kommentera de inlägg som hargjorts här i dag.Jan anförande innehöll, liksom kd:smotion och reservation, krav på en utökad bistånds-ram och att biståndet bör inriktas på ett mindre antalsektorer samt att biståndet huvudsakligen i vissa fallbör gå via enskilda organisationer.Biståndet kommer att öka framöver, dels som enföljd av den av beslutade höjningen avbiståndets andel av bruttonationalinkomsten från0,till , dels på grund av attbruttonationalinkomsten ökar. En av regeringensprioriteringar är att bedriva ett fortsatt utvecklings-samarbete på åtminstone dagens nivå. Den ökadebetoningen av mål- och resultatstyrning i biståndethar inneburit en koncentration till färre samarbetsom-råden i de enskilda mottagarländerna. Av skrivelsenframgår att regeringen har för avsikt att behålla denhär huvudinriktningen.När det gäller bistånd via enskilda organisationergår internationellt sett en mycket stor andel av detsvenska biståndet via folkrörelser och enskilda orga-nisationer, och en betydande del av medlen går tillstöd för demokrati och MR-insatser. Organisationer-nas egeninsatser är betydande, och det visar hur vik-tigt och omfattande de enskilda organisationernasarbete är.Det civila samhällets roll i fattigdomsbekämp-ningen betonades i det betänkande som harbehandlats av utskottet, om fattigdomsbekämpning iSveriges utvecklingssamarbete, och även där konsta-terades att det är viktigt att enskilda organisationer iallt större utsträckning använder sina kontakter, sinakunskaper och sina nätverk för att stödja framväxtenav ett starkt och pluralistiskt samhälle, som kan före-träda de fattigas intressen och bidra till att ge utveck-lingssamarbetet en tydlig och bärkraftig fattigdomsin-riktning. I de fall där det är omöjligt att få till ståndett öppet och förtroendefullt samarbete med regeringoch myndigheter i vissa länder, och där man bedömeratt ett regeringssamarbete inte skulle vara lika effek-tivt, bör man naturligtvis låta biståndet huvudsakligengå via enskilda organisationer.Jan berörde också situationen i Nord-korea, som är ett av allvarligaste säkerhetspo-litiska problem och utgör ett direkt säkerhetshot iregionen. Detta framgår också av skrivelsen. Sedan1995 har FN lanserat fem appeller om humanitärtbistånd som och EU bidragit till. FN-organoch enskilda organisationer från bl.a. har somen följd av det här börjat spela en roll i landet. Närdet gäller att utveckla ekonomin har multilateralainstitutioner som UNDP, och spela en viss roll för att överföra kunskaper ochreformtänkande. Vi anser från svenskt håll att manbör stödja de ansträngningar som kan vara aktuella.Karl-Göran Biörsmark berörde i sitt anförande attdemokratin är universell, att det inte finns några asia-tiska värden. Där tror jag att vi kan konstatera attbåde regeringen i sin skrivelse och utskottet är helteniga med om att demokratinär någonting som är universellt och som inte kanbedömas från land till land, utan det gäller lika över-allt. En huvudtes i skrivelsen är att öppna och effekti-va institutioner och livskraftiga civila samhällen är avavgörande betydelse för den demokratiska utveck-lingen i i framtiden.Anf. 4 () replik:Fru talman! När det gäller kom-mentarer till mitt anförande vill jag börja med Nord-korea och säga att vi kanske är överens om att lägetdär är oerhört allvarligt. Det vi säger i vår motion frånkristdemokraterna är att det behövs ett ytterligareengagemang och att vi behöver göra mer från svenskoch internationell sida där.Folkrörelsernas roll är av avgörande betydelse föratt vi skall kunna hålla uppe ett starkt engagemangför bistånd. Det får inte svikta. Därför är det viktigtatt vi också använder dem så långt det är möjligt närdet gäller bistånd av olika slag.Agneta Brendt säger att biståndet kommer att öka.Men det ökar alldeles för sakta! Som vi skriver i vårreservation krävs större satsningar för att uppnåOECD-ländernas mål att halvera antalet fattiga ivärlden . Varför är inte regeringen bereddatt ställa upp på detta? Vart har enprocentsmålet tagitvägen?Det behövs nu starkare satsningar på biståndet föratt klara av de behov som finns runtom i världen. Detär vi kristdemokrater beredda att ställa upp på.Anf. 5 () replik:Fru talman! Jag tror att och jag,och också utskottets majoritet, är helt eniga om folk-rörelsernas stora betydelse. Biståndet har ju sitt ur-sprung i folkrörelsernas engagemang under tidigaredecennier. Det har även i fortsättningen en oerhörtstor betydelse.När det gäller takten på ökningen av biståndet,mot enprocentsmålet, vill jag säga att målsättningenfinns kvar. Dit kommer vi när ekonomin tillåter.Anf. 6 () replik:Fru talman! Det är bra att vi är överens om folkrö-relsernas roll. Det tror jag att vi kommer att fortsättaatt vara. Vi måste ta vara på det engagemang somfinns där.När det gäller biståndets mål vill jag säga att jagtycker att det är bekymmersamt att vi har ett utgift-stak och en ökningstakt som innebär att jag med deglasögon jag har inte kan se att vi kommer att uppnåmålet. Jag är bekymrad över att det kommer att talång tid innan vi är tillbaka där, med den takt somregeringen har föreslagit.Vi hoppas att folkrörelserna skall hjälpa till medett starkare tryck, så att vi uppnår enprocentsmålettidigare, som vi kristdemokrater vill.Anf. 7 () replik:Fru talman! Jag tror att vi är eniga även om mål-sättningen att vi skall uppnå enprocentsmålet såsnabbt som möjligt. Vi kan inte komma upp till 1 %förrän vi har en ekonomi som klarar det.Anf. 8 ()replik:Fru talman! Först vill jag uttryck min uppskatt-ning över klara ställningstagande närdet gäller just det som berördes sist, nämligen sats-ningen på enskilda organisationer och deras viktigaarbete - inte minst demokrati- och MR-arbetet.När det gäller biståndsresurserna totalt kan mansäga att detta område har drabbats av två kraftiganedskärningar. Efter provsprängningarna förra åretvid frös man biståndet, och då skulle en-skilda organisationer inte drabbas. Men vi visade attde drabbades åtminstone initialt. De enskilda organi-sationer som jobbade på basplanet drabbades i arbe-tet.Det finns en annan sak som eventuellt drabbar ar-betet. Jag vill gärna höra lite grann om vad AgnetaBrendt anser om det. Biståndet drabbas nu ganskahårt av de neddragningar som sker på grund av att40 % av besparingarna när det gäller utgiftstaket tasfrån biståndet. av de 8 miljarderna är ca 3 mil-jarder. vet vi inte riktigt varifrån, konkret,de pengarna kommer att tas. Skulle vi kunna få någonupplysning från om var man skallspara dessa 3 miljarder? Kommer det t.ex. att drabbabiståndet till denna del av världen?Anf. 9 () replik:Fru talman! Jag förutsätter att regeringen när dengör en så kraftig satsning på en ny Asienstrategi ock-så kommer att anvisa medel, så att det blir möjligt attgenomföra den strategin.Anf. 10 ()replik:Fru talman! Det låter bra att man hoppas på att såskall bli fallet och att regeringen förhoppningsvisskall göra det. Men verkligheten pekar åt ett annathåll. Jag har fortfarande lite svårt att få detta att gåihop.Nu säger biståndsministern t.ex. att det är vissaområden som inte skall drabbas av att man skall sparadessa 3 miljarder - åtminstone inte . Hanhar pekat ut t.ex. och det arbete somskall göras på grund av orkanen . Inte hellerKosovo skall drabbas. Han har pekat ut vissa områ-den som inte skall drabbas.Men det betyder i förlängningen att något annatdrabbas, och det är där jag uttrycker min oro. Jag ärorolig över att just det vi diskuterar , nämligenAsienstrategin och demokrati- och MR-arbetet, sombl.a. skall ske genom enskilda organisationer, kom-mer att drabbas.Jag tycker att det är otillfredsställande - nästanotillständigt - att vi , efter det att be-skedet kom, ännu inte känner till konsekvenserna avdet och varifrån dessa 3 miljarder skall tas.Anf. 11 () replik:Fru talman! Naturkatastrofer som orkanen kriget i Kosovo råder vi inte över. Det är klart attnaturkatastrofer och offer för krig är det som måstekomma i första hand.Sedan förutsätter jag i alla fall att regeringen gören god avvägning när det gäller hur det övriga bistån-det kommer att fördelas över världen. Jag förutsätterockså att det kommer att finnas medel för den sats-ning som man har beslutat när det gäller Asien.Anf. 12 ():Fru talman! omfattar av jordens be-folkning, och är den till ytan största världsde-len. Här existerar allt - från världsledande spetstek-nologi till yttersta fattigdom. Här finns alla de storavärldsreligionerna. Här finns ishav, göklar, öken,djungel, öriken och jordbruks- och träskområden. Härfinns åtskilliga av världens rikaste storstäder, och härfinns fattiga bergsbyar. Här finns demokratiska in-dustrinationer, kommunistiska enpartistater och dik-taturer. Åtskilliga länder har eller antas ha kärnva-penteknologi.Att försöka skapa en enda sammanhållen svenskstrategi som är generellt tillämpbar gentemot helaAsien är naturligtvis alldeles omöjligt.Regeringens proposition visar dock ingen störreödmjukhet inför uppgiften. Man faller direkt in i detgamla svenska biståndstänkandet. Den gamla svenskaillusionen om som en rik, klok och välme-nande storebror till en tacksam omvärld i övrigt ski-ner igenom i hela aktstycket. Lite mindre av övermodoch lite mer av realism vad gäller de svenska resur-serna och den svenska förmågan hade sannerligeninte skadat.Låt mig exemplifiera. Länder som , ,och är i många avseenden mer tek-niskt avancerade än vi. Inkomsterna är ofta högre ochvälståndet större. Här har mycket att lära sigoch mindre att lära ut.Indien har världens främsta dataprogrammerare iBangalore. De bedriver hjärttransplantationer på 15universitetssjukhus, men de har också en utbreddfattigdom.Diskrepanserna är oacceptabla. Men etablisse-manget i kan inte bara få överlämna till världs-samfundet att ensamt lösa fattigdomsproblemen. Detsamlade biståndet till uppgår dessutom sam-mantaget bara till av BNP. En ökning avsvenskt bistånd betyder för staten , bortsett frånren kunskapsöverföring, ungefär lika lite som denindragning vi gjorde med anledning av atombomb-sproven.Kina är en snabbt växande marknad med oerhördpotential. Övergreppen när det gäller mänskliga rät-tigheter är legio i . Å ena sidan borde vi natur-ligtvis inta en etiskt strikt hållning, å andra sidangäller det jobben i den svenska exportindustrin. Densvenska linjen har - milt uttryckt - varit oklar även påhögsta nivå. I det sammanhanget vill jag också, precissom gjorde, påpeka att Taiwanmåste ges tillträde till WTO.Parlamentet i den hårda enpartistaten fårett betydande demokratibistånd för mångmiljonbe-lopp direkt från den svenska . Få av leda-möterna här i kammaren har en aning om det, ochännu färre är involverade. Men låt oss hoppas att detgör någon nytta.Vi lever i av globalisering. En svensk Asi-enstrategi måste alltså utformas på samma sätt somvår övriga utrikesstrategi i globaliseringens tidevarv.Asien är ju faktiskt den största delen av världen.Det handlar om att efter bästa förmåga medverkatill att snabbt utrota fattigdomen där fattigdomenfinns. Därför bör biståndet utformas med mätbaraeffektivitetsmål. Det handlar om att främja respekt förmänskliga rättigheter, demokrati, rättssamhälle ochmarknadsekonomi där sådant saknas.Åtskilliga länder i Stillahavsasien har på 20-30 årgått från absolut fattigdom till relativt välstånd. Etttriangelsamarbete med exempelvis i biståndettill många av de fattigaste länderna borde naturligtvisvara en självklarhet. Då skulle man dra nytta av erfa-renheterna från de länder som har lyckats reda ut sinafattigdomsproblem.Det handlar om att verka för konfliktlösning ochfred, att reagera mot militära hot på alla håll där så-dana har kommit fram i Asien.Det handlar om miljön och om jämställdheten.Det handlar om att skapa möjligheter för svenskastudenter och forskare att få del av utvecklingen ispetsteknologi i exempelvis och , menockså om att öppna svenska högskolor för studenteroch forskare från länder som och Bangladesh.Det handlar om att främja svensk export och omatt stimulera utländska investeringar i vårt land, omatt stärka svensk konkurrenskraft så att vi åter kan bliett ledande välfärdsland.Det handlar om att samordna främjandeinsatsernafrån UD:s ambassader och konsulat, från ,från , från Svenska insti-tutet, från , från Invest in , frånExportkreditnämnden och från storföretagens ut-landskontor.Det handlar om bättre omvärldsbevakning försvenska företag. Vi kan lära mycket av , kana-densare och irländare. Förstärkningar behövs i mångaav de nya viktiga ekonomiska och politiska maktcent-rum som har vuxit fram i Asien.De svenska insatserna måste individualiseras ochkoncentreras - för varje land för sig. handlardet om att få hem kunskap till , ibland om attdela med sig av kunskap. handlar det om ex-portfrämjande, ibland om jakt efter investerare.Ibland handlar det om fattigdomsutrotning, ibland omatt medverka till att enpartivälden och diktaturerförbyts i demokratier. Det finns inget enhetligt Asien.Och med asiatiska mått är litet, mycketlitet. har 9 miljoner invånare och vi ligger på18:e plats när det gäller BNP per invånare. En merrealistisk uppfattning av förmåga hade sä-kert gett ett bättre underlag för framtida beslut. sak är säker: Den omvandling av UD, och dåfrämst av , som vi har krävt imånga år måste få genomslag. Kan Asienstrategingöra detta uppenbart för regeringen har den - trotssina brister - tjänat ett gott syfte.Anf. 13 () replik:Fru talman! Som jag sade i mitt anförande gör interegeringen i den här skrivelsen anspråk på att ha engenerell syn på . Det handlar om länder somalla är mycket olika i sin struktur och sin utveckling.Man betonar de stora olikheter som finns.Det intas inte någon storebrorsattityd i skrivelsen.I stället betonas den ömsesidighet som bör finnas iframtiden. Den inställning som vi har haft harvarit präglad av en mer kolonial syn på . I daghar man en annan syn på och dess möjligheteratt utvecklas.Vi är helt eniga om att tyngdpunkten i framtidenbör ligga på att skapa fler utbildningsmöjligheter försvenska studenter och forskare i Stillahavsasien. Detbehövs också satsningar för att studenter från Sydasi-en skall kunna få möjlighet att komma till ,vilket också står i skrivelsen.När det gäller trepartssamarbetet med exempelvisTaiwan är det mycket lämpligt att ett land som hargått från fattigdom till en relativt god standard kandela med sig av sina erfarenheter från sin egen ut-veckling. Kanske bör också börja med enegen biståndsverksamhet.Anf. 14 () replik:Fru talman! Jag kan hålla med om attdet är lite mindre storebrorsmentalitet i betänkandetfrån utskottet jämfört med vad det är i propositionen.Det är väldigt viktigt att se realistiskt på våra för-utsättningar och möjligheter när man diskuterar age-randet i . Vi bör också vara medvetna om attAsien är så stort att den strategi som vi har för värl-den och vår relation till den globaliserade världen intekan bli annorlunda än den som vi har gentemot Asien.Jag undrar: Kan vi vara överens om att det nu ärdags att se över organisationen av utlandsmyndighe-terna inom UD? I så fall har den här debatten lettväldigt långt. Jag hoppas att jag kan få ett positivtsvar på den frågan.Vi har gång på gång begärt ett trepartssamarbete ibiståndet med de länder i Stillahavsasien som hartagit sig ur fattigdomen. Kan vi få se detta också iverkligheten, så har den här debatten lett långt.Anf. 15 () replik:Fru talman! När det gäller trepartssamarbetet harutskottet uttalat att ett sådant kan vara möjligt i vissafall.Anf. 16 () replik:Fru talman! Det är en sak att säga det, men att se-dan se det i verkligheten är det som vi strävar efter,inte bara på papperet.Anf. 17 ():Fru talman! har haft åtskilligt attsäga om Asienskrivelsen. Men i stället för att göra enhel serie av reservationer har vi valt att avge ett läng-re särskilt yttrande där vi lämnar alla våra synpunkteri stort och smått. Här vill jag dock ta upp några syn-punkter som vi anser är särskilt viktiga.Regeringen har levererat tvåskrivelser om två världsdelar, först en om ochnu en om . Båda har varit viktiga och intres-santa. De är väl värda att diskutera.Det kan kanske i och för sig te sig en aning välstorvulet när ett litet land som presenterar enlångsiktig politisk strategi gentemot hela världsdelar.Men det är kanske inte alltid som storlek och resurs-rikedom automatiskt medför att man också har braidéer.Vänsterpartiet uppskattar regeringens skrivelseoch det utredningsarbete som föregått den, eftersomdet var vårt parti som föreslog ettutarbetande av en Asienstrategi.I ett avseende är studierna och regeringens förslagdock nedslående. I såväl bakgrundsstudierna som ireferensgruppen har det funnits mycket få kvinnor,och det har påverkat arbetsgruppens resultat.Regeringens skrivelse behandlar jämställdhetsfrå-gan bara utifrån ett juridiskt rättsligt perspektiv. Vivet alla att det finns ett samband mellan rättskipningoch materiella, ekonomiska förhållanden. Det ärlättare att klara sig inför rätta med bra och ofta dyradvokat. Man klarar sig sämre med en billig, oenga-gerad och dålig advokat.Kvinnors materiella förhållanden är sämre änmäns, alldeles särskilt i tredje världen. Därav följeratt deras rättsliga ställning och sociala status är sämreän männens - detta trots att det i hela tredje världen,även i , är kvinnorna som står för en mycketstor del av det verkligt produktiva arbetet. Kvinnornaspelar en stor ekonomisk roll men har ingen ellerringa makt. Detta bestämmer också deras rättsligaställning. Man kan alltså inte behandla kvinnornasställning enbart som en fråga om mänskliga rättighe-ter. Det handlar också om mänskliga villkor ochmänskliga ekonomiska förhållanden för kvinnorna.Mycket av denna stora och viktiga problematikfinns inte med i Asienskrivelsen, sannolikt beroendepå den dåliga kvinnliga representationen.På den här punkten är vi mycket kritiska. Vi äralldeles särskilt kritiska eftersom det har gått en tidsedan man för det svenska biståndet antog ett sjättebiståndsmål, nämligen jämställdheten som utveck-lingsfaktor.Könsproblematiken måste behandlas som ett ut-vecklingsproblem. Särskild uppmärksamhet bör äg-nas åt de länder där kvinnorna har varit delaktiga ikampen för nationell frigörelse, t.ex. . Nugäller det att kvinnorna i en ny situation förmår attbehålla och stärka sin ställning i samhällslivet. Jäm-ställdhetsproblematiken måste ges en högre prioritet.Att hela denna mycket viktiga del fallit bort är attbetrakta som ett allvarligt förbiseende.Fru talman! Det finns ytterligare en punkt där viställer oss frågande till hur genomtänkt regeringensAsienstrategi är. Man ser gärna att människor ökarsina kunskaper om för att de skall kunna arbetai . För detta krävs kunskaper om kulturellaförhållanden, kunskaper om traditioner och sedvän-jor. Det krävs också kunskaper i en rad olika språk.Men regeringens forskningsproposition prioriterarnaturvetenskap på bekostnad av humaniora och sam-hällsvetenskap. Det som står att läsa i Asienskrivelsengår inte ihop med vad regeringen säger i sin forsk-ningsproposition.Vänsterpartiet vill göra invändningar mot en delnågot besynnerliga påståenden i regeringens skrivelseom att Asienkrisen visar klara likheter med densvenska finanskrisen . Det är väl känt attvarje kris har sin särskilda historia. Att framställadessa båda kriser som parallella fenomen är bådeohistoriskt och ytligt.Vi förstår inte hur man över huvud taget kan jäm-föra så skilda ekonomier som en plötsligt snabbtväxande ekonomi i snabb industrialisering med prak-tiskt taget fullständig avsaknad av arbetsrätt och lag-stiftad normalarbetsdag med en full-vuxen västerländsk ekonomi där mycket av dettafinns. Detta avsnitt visar på att man i skrivelsen lyftsig till så abstrakt nationalekonomiska nivåer att mankommit himlen nära. När abstrationsnivån nått sådananivåer att man bortser från stora och väsentliga delarav verkligheten torde analysresultaten bli tämligenvärdelösa.Man får tala hur mycket man vill om globaliseringoch modern informationsteknik. Den indiske bondensvärld och den afrikanska vattenbärerskans värld blirlika fullt inte densamma som den europeiske metall-arbetarens eller dataprogrammerarens.Fru talman! Barnens situation är ytterst svår i Asi-en. Den har i annat sammanhanghörsammat begäran om att införa ett barn-perspektiv i biståndet. Överraskande är att skrivelsenägnar denna fråga ringa uppmärksamhet. Vi har medjämna mellanrum fått rapporterat i TV, tidningar,böcker och andra medier om barnarbete, barnprosti-tution, bortgiftande av minderåriga flickor m.m. Detfinns en stark och bred opinion i med ettdjupt engagemang i dessa frågor.Vänsterpartiet anser att regeringen borde ta till va-ra den opinion mot barnarbete och barnprostitutionsom finns. Här skulle stöd till och uppmuntran av enrad frivilligorganisationer betyda åtskilligt. På denhär punkten är den opinion som finns en outnyttjadresurs.Fru talman! På en punkt skulle jag gärna vilja sä-ga något allmänt om säkerhetsläget i . Detskulle i och för sig också kunna gälla . Proble-met är detsamma. Vi har sett detta problem också iEuropa.Det finns många konflikter i och i Afrikaskapade i kolonialismens spår. Många stater består avflera nationaliteter. I en del stater är nationaliteten såatt säga statsbärande, som den utgör enminoritet i ett angränsande land. Detta är ett svår-hanterligt problem som på olika sätt kan utnyttjas påett politiskt negativt sätt.Ett folkslag kan bli härskande i en statsbildningoch paria i ett annat. I ekonomiska krislägen kandessa förhållanden utgöra sprängstoff.