prot · GN0917 · 1999-10-21 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1999/2000:17Torsdagen den 21 oktoberKl. 14.00 - 15.46Det justerade protokollet beräknas utkomma ----------------------------------------------------------------------1 § FrågestundAnf. 1 TALMANNEN:Vid dagens frågestund besvaras frågor av statsmi-nister , statsrådet , jord-bruksminister , statsrådet och utbildningsminister besvarar allmänpolitiska frågor.Övriga statsråd förutsätts svara på frågor som berörderas respektive ansvarsområde.Tillsättning av TV-chefAnf. 2 ():Fru talman! Det verkar som att kommer att diskutera tillsätt-ningen av en TV-chef som blivit hårt kritiserad förolika ekonomiska aktiviteter. Man kan förmoda attdetta kan komma att skada Television.Jag undrar vad statsministern tänker göra åt det.Anf. 3 Statsminister ():Fru talman! Först är det viktigt att säga att vi haren styrelse för som har till upp-gift att rekrytera en chef för verksamheten. Styrelsenhar regeringens förtroende, och det vore helt fel avmig att gå in och ha specifika synpunkter på densituation som råder.Allmänt kan sägas att en chef för ett public ser-vice-företag naturligtvis ska uppträda så att anseendetför företaget och förtroendet för det vidmakthålls.Anf. 4 TALMANNEN:Jag vill erinra om att vi bör diskutera denna frågaprincipiellt, och inte lägga oss i hanteringen av en-skilda ärenden.Anf. 5 ():Fru talman! Jag kunde naturligtvis ha gjort omfrågan till en principiellt hållen sådan. Men jag menaratt denna fråga har en mycket stor betydelse för vadsom sker på detta område.Jag är inte den enda, fru talman, som har uttalatmig i frågan. Så sade t.ex. kulturministern i ett utta-lande att har ansett attLars är den bäste för detta uppdrag. De senastedagarnas debatt har inte satt sig emot den uppfatt-ningen.Å andra sidan, fru talman, har ,som är partisekreterare i , sagt atthan tror att människor upplever det som stötande medoförblommerad girighet, där någon trots mycket högainkomster gör väldigt halsbrytande övningar för attkomma undan en blygsam skatt.Jag delar uppfattning, och jagtycker att det vore intressant att höra om regeringendelar uppfattning. Eller finns detnågon allmän hållning i detta?Anf. 6 Statsminister ():Fru talman! uttalar sig om en en-skild person och hans agerande. Den personen ärföremål för en allmän diskussion nu - han är tillträ-dande chef i vårt public service-företag har att hantera den diskussionen. Styrel-sen har regeringens fulla förtroende. Jag har ingensom helst anledning att lägga mig i den debatten.Neddragningar inom försvaretAnf. 7 ():Fru talman! Jag vill ställa en fråga till statsminis-tern.Under gårdagen informerades personalen på desvenska försvarsförbanden om den uppgörelse somgjorts mellan regeringen och om försva-rets framtid. Det är fråga om drastiska nedläggnings-förslag, i flera fall i direkt kontrast till det beslut somfattades 1996, uppbackat av samma partier.Jag finner det djupt anmärkningsvärt att flera för-band som man då satsade på nu överges. De ekono-miska kostnaderna blir höga, och försvarspolitisktviktiga framtidssatsningar överges eller riskeras. Vadgäller flygvapnet leder förslaget till stora ekonomiskaförluster och nya höga kostnader. Priset blir högt.Kommer regeringen att inför propositionsskrivan-det ytterligare analysera de ekonomiska kalkyler somligger bakom detta förslag?Anf. 8 Statsminister ():Fru talman! Det pågår en ständig analys av eko-nomin omkring försvaret. Dessbättre är vi nu i ensäkerhetspolitisk situation som är av sådant slag att vikan göra reduktioner i vår försvarsmakt. Det är bra -vi vill använda de pengarna till någonting annat. SomIngvar vet har vi tillsammans med Center-partiet bestämt oss för att satsa dem i vården ochomsorgen. Det är en bra utveckling.Jag misstänker att vi kan gå in och hitta nyligengjorda investeringar på nästan varje förband. Försva-ret är ju en levande verksamhet. Dessa gjordainvesteringar kan anses vara bortkastade när förban-den läggs ned. Glöm dock inte bort att modernahangarer och modern utrustning i övrigt också äroerhört attraktiva för civil verksamhet! De kan visasig vara en väldig tillgång på de orter där nu försvaretlämnar sin aktiva aktivitet.Anf. 9 ():Fru talman! Jag är rädd att man har räknat mycketfel just när det gäller flygvapnet. Enorma satsningarhar gjorts efter 1996. I min egen hemkommun rör detsig om sammanlagt . Omman nu ska flytta till annan plats för det med sigytterligare kostnader - kanske på minst samma be-lopp.Jag kan inte förstå att det mot den bakgrunden skakunna bli några pengar över till andra satsningar.Därför hemställer jag än en gång att regeringen införpropositionsskrivandet ytterligare fördjupar sig i deekonomiska kalkyler som ligger bakom det förslagsom nu lagts fram.Anf. 10 Statsminister ():Fru talman! Vi fördjupar oss gärna i kalkylernasvärld, men man får inte glömma bort att vi nu gör enreduktion av försvaret. Där förbanden nu går ut blirdet anläggningar som är övergivna av försvaret, mensom kommer att kunna användas till annat. Det vet vifrån tidigare försvarsomställningar. De som ser demöjligheterna, utnyttjar dem och i en växande eko-nomi - som vi nu har i - tar till sig dennachans ser ofta en mycket snabb och positiv utveck-ling.Gärna ett studium av kalkyler alltså, men i valetmellan och är det långsiktigt rättatt satsa på Kallinge.Privat sjukvårdAnf. 11 BO ():Fru talman! Jag vill ställa en fråga till statsminis-tern.Min utgångspunkt är en artikel i en morgontidningsom kommer ut här på orten. Artikeln handlar om en"sjuk idé". Den är skriven av en avgången socialde-mokratisk finansminister - . Det visarsig att denna "sjuka idé" är en av statsministernsfavoritidéer, nämligen den om att vara emot privatasjukhus och privata skolor. argu-menterar väl, tycker jag, för varför man inte ska ha ensådan trångsynt inställning. Han påminner om miss-lyckade socialdemokratiska slag tidigare på dennapunkt.Min fråga till statsministern är:Är han mer beredd att ta intryck av de här argu-menten nu än när de framförts från liberalt håll?Anf. 12 Statsminister ():Fru talman! Givetvis är en tyngre auktoritetän . Men det betyder inte att ni inte båda kanha fel, och i det här fallet är jag nog rädd att Feldtmissar målet något.Vad vi vänder oss emot är inte privata skolor ellerprivata vårdhem. Vi ser gärna att ideella, och ävenkooperativa, organisationer driver vårdhem utanvinstintresse.Vad vi vänder oss emot, , är när vårdenblir föremål för börsens krav - när sjukhusen säljs tillbolag som finns på börsen och när vi ser en utveck-ling framför oss där lönsamhetskravet kommer attlyftas in. Det borde bekymra åtminstone en socialt-liberalt tänkande människa.Anf. 13 BO ():Fru talman! Jag åberopade efter-som jag hade en förhoppning om att det möjligenskulle kunna göra ett något större intryck på statsmi-nistern så att han skulle komma lite längre i sina re-sonemang än detta mantra där han talar om börsen.Feldt går ju några steg längre än så. Jag ville försökalocka in statsministern på den vägen. Men det villehan tydligen inte. Han vill hålla fast vid att det ärordet börs som gäller.På den här punkten, liksom på de tidigare, tror jagatt socialdemokratin kommer att få all anledning attångra att man har varit så trångsynt och att det har letttill att man inte får den vård man kan få genom attalla de som vill, kan vara med och ge en god vård ochgöra det inom ramen för den solidariska finansiering-en. Det borde både goda socialliberaler och godasocialdemokrater kunna vara överens om.Anf. 14 Statsminister ():Fru talman! Vi beträder den smala vägen, Kön-berg, inte den breda. Det är viktigt att komma ihåg.Jag tror att alla förstår att om man utöver vårdockså ska ge en vinst på den vård som bedrivs tarman bort resurser som annars skulle ha kunnat an-vändas för att bedriva vård. Om vinsten dessutom skamäta sig med andra aktiviteter som bedrivs på börsenför att det ska attrahera kapital, det är ju tanken iKönbergs värld, då får man plötsligt in ett lönsam-hetstänkande i en verksamhet som ska styras av män-niskors behov.Vi byggde upp den gemensamma sektor, vården,skolan och omsorgen, utifrån människors behov.Marknaden klarade inte att lösa dessa grundläggandegemensamma krav. Vi tänker inte föra tillbaka vård,skola och omsorg till marknaden. Det ska också ifortsättningen vara en rättighet tillkommande allautifrån människors behov, inte utifrån plånbokenstjocklek och börsens avkastningskrav.Anf. 15 BO ():Fru talman! Statsministern och jag är överens omatt vården ska ges efter behov och inte efter plånbo-kens tjocklek. Men det är inte det som diskussionengäller. Diskussionen gäller ju om det ska vara möjligti land för landsting och kommuner att göraden avvägningen att man kan använda olika aktörerför att uppnå detta. Statsministern vet detta. Detframgår tydligt av Feldts artikel och det framgår avall debatt att det inte är så, för att ta det aktuella fallet,att de som ska ge vård på ska gedet till folk olika beroende på plånbokens tjocklek.Statsministern väljer att föra debatten på det områdedär den inte existerar i stället för där den existerar.Anf. 16 Statsminister ():Fru talman! Tvärtom, jag väljer att föra debatten itid. Jag är inte rädd för som enisolerad företeelse. Men det är ett systemskifte somKönbergs liberaler spänner sig för vagnen i Stock-holm för. Det systemskiftet ska väl rimligen följas avfler utsålda sjukhus, fler sjukhus som har börsensavkastningskrav.Det första klarar vi säkert, men hur blir det när detfemte och tionde kommer? När behoven inte mätsmed det som är lönsamhetens krav i börsvärlden,vilket har vi då? Har marknadsekonomin dåinte övergått i ett totalt marknadssamhälle där pen-ningvärdet är viktigare än människovärdet? Också enliberal borde känna att det någonstans finns ett socialtinnehåll i politiken som tar över penningen.Neddragningar inom försvaretAnf. 17 ():Fru talman! Också den här frågan riktar sig tillstatsministern.Som har nämnts här presenterades i gården s.k. dödslistan, dvs. listan över de militära enhe-ter som kommer att läggas ned tillföljd av de beslut som har fattats och som kommer attfattas.Detta innebär påtagliga konsekvenser för mångasmå orter där kanske en av de största arbetsgivarnakommer att försvinna. Det får naturligtvis stora ef-fekter när det gäller skatteintäkter, arbetstillfällen ochmänniskors möjligheter att bo kvar på orten.Regeringen presenterade också i går en lista medett antal åtgärder som man vill vidta för att kompen-sera utfallet av detta. Man säger bl.a. att det totalthandlar om 1 275 statliga jobb, som man alltså åstad-kommer genom de här åtgärderna, samt över 1 000privata jobb.Min fråga är: Vilka privata företag har gett vilkalöften till regeringen i den delen?Anf. 18 Statsminister ():Fru talman! Låt mig först säga något om skatte-förlusterna. Där har vi lyckligtvis, ,beslutat om ett utjämningssystem kommunernaemellan som faktiskt fångar upp en del av problemeni samband med en sådan här situation. Det är jag gladför.När det gäller de tal som redovisades i gårdagenspresskonferenser har vi i vissa fall långt framskridnasamtal med privata företag. I andra fall är det en akti-vitet som pågår där vi har som målsättning att nå tillvissa nivåer i vissa kommuner.Vi kan ha självförtroende här eftersom vi har gjortprecis den här operationen tidigare i ochdelvis också i . talar vi om , , , , , , Visbyoch . Jag är ganska säker på att i det kon-junkturläge vi nu har, med de resurser som blir fri-ställda personalmässigt och lokalmässigt och med denordning vi nu har i landets ekonomi har vi goda förut-sättningar att vara med och ställa om det ekonomiskalivet på dessa orter till en ny framtid.Anf. 19 ():Fru talman! Egentligen var jag ute efter att få ettbesked om det finns konkreta åtgärder som är på vägatt fattas beslut om. Det står ju 1 000 arbetstillfällen.Det står inte 999 eller 1 001, utan just 1 000. Ska vibetrakta det som en gissning, som en förhoppning,som en bedömning, som ett löfte eller som en garantiatt detta kommer att gälla? Har regeringen framskrid-na planer? De här orterna har naturligtvis väldigtstora förhoppningar på regeringen och attde här åtgärderna kan åstadkommas. Det handlarrimligen om 1 000 jobb utöver de som annars hadeframkommit på de här orterna inom den privata sek-torn.Anf. 20 Statsminister ():Fru talman! Jag tror inte att någon på de här orter-na tror att det kommer att bli exakt 1 000 arbetstill-fällen. Jag tror att de förstår att det vi nu tänker görapå dessa orter är detsamma som vi har gjort i Söder-hamn och , nämligen att tillsammans medlokala och regionala företrädare och med den kun-skap vi har i med statliga insatseroch andra insatser rekrytera nya arbetstillfällen, sti-mulera den utveckling som finns på orten och på såsätt få en ny start.Jag vet ju, och det vet också , attdet dummaste man kan göra i politiken är att ställa utgarantier. Vi har inte mötts av några sådan krav frånnågon av de här orterna. De förstår också att man intekan hålla i gång en försvarsverksamhet som inte mo-tiveras av säkerhetspolitiska skäl. Jag tror att det ärohyggligt farligt om vi lockas att behålla en för storförsvarsorganisation. I det långa loppet kommer detatt ta bort det professionella inslaget i försvaret. För-svaret är säkerhetspolitiskt motiverat, inte regional-politiskt. Det är viktigt att komma ihåg.Högskolorna i StockholmsregionenAnf. 21 ():Fru talman! Precis när antagningarna i stort settvar klara till högskolan hörde jag utbild-ningsminister , bl.a. i A-ekonomi, prata om, litekort sammanfattat, att vi måste se över vilka högsko-lor som kan rekrytera bra, och där det är ett hårt tryckfår vi se till att bygga till.Detta kändes väldigt hoppfullt, åtminstone för osshär i som har ett enormt sökan-detryck. På KTH har vi tre förstahandssökande påvarje plats.Jag vill inte vara så konspiratorisk och tro att detfinns många andra skäl än just utbildningspolitiskasom styr hur man vill ha högskoleplatserna i landet. Ipropositionen stod det egentligen tvärtom.Jag skulle vilja fråga ministern om han anser attstudenterna ska ges ett inflytande i högskolepolitikenoch om val av högskoleplats också är ett sätt att hainflytande. Om så är fallet, tycker utbildningsminis-tern att principen bör vara att förstahandsvalet skastyra placeringen?Anf. 22 Utbildningsminister ():Fru talman! Utbyggnaden av högskolan är enmycket stor sak som vi är mitt inne i. Närmare 90 000platser byggs ut över hela landet. Det är helt nödvän-digt för att modernisera hela landet. Den här utbygg-naden sker så att vi får en stark högskola i varje län iSverige.Om lyssnar på folk ute ilandet kommer hon snart att förstå vilken enormfolklig förankring som finns för den politiken. Detgäller naturligtvis också . Vi görrejäla satsningar, inte minst i den senaste budgetpro-positionen, på . Titta på Kungl.Tekniska högkolan, som själv tarfram!Under de kommande tre åren får man en rejälsatsning på nya platser för att bygga upp ett nytt IT-universitet i , ett av de mest dynamiskaområdena i världen när det gäller informationsteknik.Mitt i den företagsby som finns där, ett toppföretaginternationellt, byggs också en topphögskola med IT-inriktning upp. Den kommer inte bara att ge utbild-ning i världsklass utan kommer också att ha ett socialtengagemang i området för att rekrytera nya grupper,inte minst i närområdet. Det är ett bra exempel på hurregeringen värnar också Stockholmsområdet.Anf. 23 ():Fru talman! Jag är väldigt tacksam för att utbild-ningsministern har ambitionen att högskoleutbild-ningen är viktig för landet som helhet. Jag kan ändåkonstatera att det som vi har ett hårt tryck ivissa regioner, inte minst i ,proportionellt sett är väldigt få platser i . Om studenterna ska välja att vara fyra femår på en ort, anser då ministern att det är viktigt attockså valet av plats får styra fördelningen av platser-na, eller är det regionalpolitiska eller arbetsmark-nadspolitiska hänsyn som ligger bakom?Jag blev lite förvånad när jag såg listan över ortersom skulle kompenseras efter det beklagliga för-svarsbetänkande som är på gång. Även Stockholmdrabbas av nedläggningar på försvarssidan, men detblev ingen kompensation till Stockholmsregionen.Anf. 24 Utbildningsminister ():Fru talman! får under den härutbyggnadsperioden över 10 000 högskoleplatser.KTH har jag nämnt. Där görs en stark framtidssats-ning. är en helt ny högskola,som växer upp och som även rekryterar på ett heltnytt sätt. En tredjedel av studenterna där har invand-rarbakgrund. Det skiljer sig från de flesta andra hög-skolor.Till detta kommer och Lä-rarhögskolan. Det finns en mycket dynamisk hög-skolesektor i Stockholm.Moderaterna är ett parti som tyvärr har stannatkvar i en mycket gammaldags syn på högskolepoliti-ken, med en stark inriktning på bara några få orter.Man ser inte alls moderniseringskraften i högskolan.Man har en mycket gammaldags syn på vilka vi skarekrytera till högskolan. Det tyder helt enkelt på attdet skulle behövas en rejäl förnyelse i Moderata sam-lingspartiets syn på högre utbildning.Vi har haft ett samarbete med andra borgerligakrafter, som åtminstone har förstått kraften ihögskoleutbyggnaden. Det har inte kla-rat.Våldet mot kvinnorAnf. 25 ():Fru talman! Jag vill rikta min fråga till jämställd-hetsministern.En kvinna misshandlas till döds iSverige. Det är ett svart tal. Vi har över 20 000 regist-rerade misshandelsbrott . Jag vill fråga Marga-reta vad hon tänker göra åt den saken.Anf. 26 Jordbruksminister ():Fru talman! Jag beklagar, precis som gör, det som här sker i . Regeringen ladeförra året fram en kvinnofridsproposition för riksda-gen. Den börjar nu så smått att träda i kraft, men denhar många olika delar, och alla delar får inte effektgenast. Det är klart att det tar ett tag.Propositionen innebar en mängd olika saker. Bl.a.skärpte vi straffen. Vi tog också upp det mycket kon-troversiella förslag som handlar om förbud mot köpav sexuella tjänster. Men det räcker ju inte. Vad vi nugör är att vi försöker fokusera jämställdhetsarbetet påett lite annat sätt och även involvera männen i detarbetet. Jag tror att det är oerhört viktigt att männendeltar, så att vi kan få en förändrad mansroll. Bara såkan vi nå det mål som jag förutsätter att vi båda äröverens om, nämligen ett jämställt samhälle.Anf. 27 ():Fru talman! Det låter bra, , attdet finns en kraft och en vilja att vara med och för-ändra, men problemen kvarstår. Kvinnor känner sigrädda, och familjer känner sig hotade. Vi måste göranågonting i dag.Vi kan t.ex. se hur Rikskvinnocentrum i Uppsalainte får de pengar från regeringen som man ansökteom för att kunna stärka kvinnornas möjligheter eftermisshandel. vill stärka kvinnohusensroll och få till stånd en samverkan mellan kvinnohu-sen, åklagarväsendet och polisen.Ser någon sådan lösning?Finns det en tanke hos jämställdhetsministern om attregeringen skulle kunna utreda en sådan här samver-kan för att stärka kvinnornas och barnens rättigheter?Anf. 28 Jordbruksminister ():Fru talman! Frågan om Rikskvinnocentrum iUppsala besvarade här för någon ellernågra veckor sedan. Hon ställde då, som framgår avprotokollet, ut vissa löften. Jag är övertygad om atthon tänker hålla dem.Också länsstyrelserna kan spela en roll i dettasammanhang. Jag tycker att här iStockholm har gjort en mycket förtjänstfull insats isitt kvinnofridsarbete i . Vi har nuavsatt medel så att varje län som vill göra liknandeaktioner kan få ekonomiskt bidrag till detta.Vi har också givit i uppdrag attse över sitt samarbete med de myndigheter och insti-tutioner som möter de misshandlade, våldtagna ellerslagna kvinnorna. Det har visat sig att myndigheternaofta inte är så bra på detta. Det gäller kanske inteminst polisen. Det pågår dock nu ett utbildningsarbeteinom de här olika sektorerna.Det konkreta förslag som fördefram får jag studera lite grann, eftersom det var förstagången som jag hörde det.Säkerheten inför millennieskiftetAnf. 29 ():Fru talman! Jag vill vända mig till statsministern.Statskontoret har lämnat en rapport angå-ende säkerheten inför . Det visar sigatt cirka en tredjedel av våra myndigheter och sam-hällsfunktioner ligger efter i det här arbetet. Man harinte hittat de rätta medlen för att säkra sig inför mil-lennieskiftet.Nu är det drygt kvar innan vi går in iår 2000. Från Statskontoret säger man att man intetror att någon ska frysa ihjäl och att man tror att el-och vattenförsörjningen kommer att fungera. Jag villändå fråga om regeringen har tagit del av rapportenoch vad man i så fall planerar att göra.Anf. 30 Statsminister ():Fru talman! Självfallet har regeringen tagit del avden rapporten. Den är ju i linje med tidigare varning-ar, dock icke lika allvarlig som de som har kommitdessförinnan. Våra system i 2000-säkras jusuccessivt.Vi har givit en särskild delegation ett speciellt an-svar för att följa och påverka detta. Den leds av JanFreese och ligger under . Denhar vårt uppdrag och även vårt förtroende. Jag skadock säga precis som , nämligen definitivt inte ska underskatta denna risk. Det ärbra att den tas upp och diskuteras här i kammaren, såatt vi kan peka på att många har det här ansvaret, intebara regeringen.Anf. 31 ():Fru talman! Jag får tacka för det svaret. Jag villbara fråga om statsministern fram till år2000 kommer att ta upp den här frågan i något sam-manhang här i kammaren och göra en avstämningmed den delegation som statsministern hänvisar till.Anf. 32 Statsminister ():Fru talman! Jag har inte planerat att ta upp frågan.Arbetet är ju så fördelat att näringsministern har dethär ansvaret, och han har till sig knutit denna delega-tion. Vi har tänkt följa den ordningen, men jag skainte utesluta att också statsministern, när vi närmaross och ser att en och annan släpar efter,sänder en signal som understryker vikten och allvaretav den här frågan.Det har tyvärr för länge funnits en rätt utprägladlåt-gå-attityd innebärande att det ordnar sig - det därska man inte bråka om. Det kan tvärtom ha gjortsförsummelser med utomordentligt stor påverkan pågrundläggande samhällsfunktioner. Vi tar alltså frå-gan på stort allvar.IT-investeringar på försäkringskassornaAnf. 33 (m):Fru talman! Jag ska rikta mig till den nya social-försäkringsministern. Jag vill fråga om hon kan lämnalite grann besked om hur man avser att på lite siktarrangera för den finansiering av teknik som ska tillhandahålla försäkringskassorna.Arbetssituationen på försäkringskassorna är juinte så där helt lätt, och det finns problem lite här ochvar. Bl.a. måste man nu få ett förtroende för att manfår en tekniklösning som håller. Det kan man bara fåom man ser en tydlig och klar finansiering och enuppläggning av arbetet som just inger detta förtroen-de. Det vore intressant att höra om socialförsäkrings-ministern har någon synpunkt på detta.Anf. 34 Statsrådet ():Fru talman! När det gäller IT-investeringarnainom försäkringskassorna finns det ju en arbetsplanför hur det ska gå till. Det är uppenbart att effekternaav själva utvecklingen ger utrymme för rationalise-ringar. Det här arbetet är upplagt så att ocksåStatskontoret har fått i uppdrag att följa upp självahanteringen och se till att den genomförs på ett sådantsätt och i sådana etapper att man får en överblick överde olika steg man tar i respektive regioner.När det gäller själva finansieringen handlar detdels om det utrymme man får genom rationaliseringar- det får man bedöma steg för steg - dels om att detfinns ett visst låneutrymme för att finansiera storainvesteringar när de kommer att behöva genomföras.Men som sagt: Statskontoret och har båda i uppdrag att följa upp detta och åter-komma stegvis när det gäller finansieringen, främstinför den budget som ska behandlas inför 2001.Anf. 35 (m):Fru talman! Något ytterligare besked förstår jagatt man inte kan få i det här skedet, utan jag får nöjamig med detta. Jag vill bara göra den kommentarenatt just rationaliseringen ju är knutpunkten i detta attkunna finansiera de nya investeringarna, att kunnabetala för dem, och rationaliseringen av personalmåste också kunna ske på ett genomtänkt och humantsätt.