prot · GM0970 · 1999-03-17 00:00:00 — Det är iallt högre grad polska bilar som trafikerar vägarna.Vad ägarna till dessa företag kommer ifrån förtäljerinte historien, men det är i allt högre grad polskatrafikanter som trafikerar de skånska vägarna.Genom det fria cabotaget har vi fått en helt annansituation för de åkerier som finns i . Jag skulle kunna fördjupa migväldigt mycket i detta, men låt mig inte göra det. Låtmig bara nämna att det finns regler som möjliggör fören polsk gammal lastbil att köra rakt in i , medan en svensk modern hindras avmiljöskäl. Det är bl.a. här vi skulle vilja ha lättnader.Jag vill, precis som Per nämner, verkligen se att visänker personalskatterna. Även om han politiskt intedelar min uppfattning kan jag säga att det är en lägrepersonalbeskattning som skapar ännu fler sysselsätt-ningstillfällen i vårt land. Det är det viktigaste ochabsolut säkraste sättet att höja sysselsättningen i vårtland.Per frågade vilka branscher vi skallsubventionera. Vi skall inte subventionera någonspeciell bransch, utan vi skall subventionera småfö-retagare och företagarnäringen i vårt land. Det kom-mer att skapa möjligheter för ett bättre Sverige.Anf. 156 PER () replik:Fru talman! Det är väldigt intressant att den pols-ka åkerinäringen nu skall bli måttstock för den svens-ka beskattningen. Det är trots allt miljöbeskattningendet handlar om. Det är de polska miljöreglerna ochden polska nivån när det gäller att skydda miljön somvi skall anpassa oss efter. Jag kan inte uppfatta Ken-neth svar på något annat sätt. Då kanske ocksålönenivån skall anpassas efter de baltiska lönenivåer-na? Då skulle vi säkert också få högre sysselsättning.Så kan man inte resonera. Framför allt på miljösi-dan måste vi ha en beskattning som gör att vi kommeråt detta. hävdar man plötsligt att det är de polskaåkerierna som vi skall jämföra oss med, när det föruthar varit de tyska. Tyskarna har insett miljöpro-blematiken och skall faktiskt minska landsvägstrans-porterna och gå över till mer miljövänliga transporter.När de börjar agera på det sättet skall vi i stället börjajämföra våra regler med de polska reglerna, som intetyder på någon miljömedvetenhet. Jag tycker att detär att ge efter ganska ordentligt.Jag fick inget konkret svar när det gäller dubbel-beskattningen. Är det så att anseratt mellan 8 och 15 miljarder är väl använda pengar,när denna ändring enligt alla utredningar inte skaparnågra nya jobb? Att ta bort dubbelbeskattningen är istort sett att skattebefria utdelningar. Vad man prio-riterar är alltså skattebefrielse på arbetsfria inkomster.Jag måste säga att jag är lite förvånad när jag hörkristdemokraterna uttala sig om detta.Anf. 157 () replik:Fru talman! Vi talar om svensk arbetskraft. Jag re-spekterar de polska åkarna och den arbetskraft somfinns där nere, men det är svensk arbetskraft vi pratarom, och det är svenska regler som vi vill förbättra.Jag kommer inte att agera för att vi skall få ännu flerpolska aktörer. Vi har det fria cabotaget i vårtland. Låt oss se till att vi också får behålla svenskåkerinäring.Jag tror att en gynnsammare beskattning av detkapital som finns i företagen - riskkapitalet - påver-kar också de svenska åkarna. Dubbelbeskattningen ärinte minst viktig. Det kanske inte skapar så extremtmånga nya arbetstillfällen, men det kommer inteminst att bespara oss en utflyttning av företagare. Dettror jag att både Per och övriga här ikammaren inser. Ökade och förbättrade sysselsätt-ningsmöjligheter och förbättrad möjlighet att drivaföretag i kommer att bespara oss en utflytt-ning av ännu fler företag.Anf. 158 ():Fru talman! Beskattningsområdet ligger för närva-rande i ganska stor utsträckning i träda beroende påde pågående skattesamtalen. Det gäller också detämnesavsnitt som vi har anledning att diskutera i dag- företags- och kapitalbeskattningen. Det är i och försig ganska naturligt att det är på det sättet, om vi nuvill ha ett samlat långsiktigt skattepaket som ger tyd-liga signaler för alla beslutsfattare.Det är också viktigt att detta långsiktiga, bredaskattepaket får en bred partipolitisk uppslutning. Omdet skall vara möjligt måste det här naturligtvis få talite tid. Men i det perspektivet är det oerhört viktigtatt de här samtalen snabbt inriktas på att man skallåstadkomma substans och att man verkligen ger designaler som är så viktiga för beslutsfattare. Det gäl-ler både individer och företagsledare och dem som påannat sätt är ansvariga för företagens utveckling.Jag hoppas att det blir så, och jag skall försökamedverka till det, eftersom vi har upplevt alldeles förmånga otydliga och spretiga signaler från olika aktö-rer på det politiska området när det gäller skatter.Jag skall uppehålla mig vid två sakeri det här betänkandet. Det ena är ägarbeskattningen.Det andra är yrkesfiskaravdraget.Trots den ordväxling som har föregått det här an-förandet om behovet av ägarbeskattning tror jag attdet är oerhört angeläget att vi så fort som möjligt fårsignaler om att den dubbelbeskattning som vi förnärvarande har skall elimineras ur det svenska skatte-systemet.När det gäller yrkesfiskaravdraget vill jag redovi-sa att vi i skatteutskottet besökte en fiskeauktion iGöteborg i förrgår. Det var mycket intressant att seden verksamheten. Det enda politiska budskap somde, mycket försynt men ändå mycket tydligt, för-medlade var att vi skulle se till att ge dem konkur-renskraftiga förutsättningar, framför allt jämfört medderas danska fiskarbröder. Det som man mycket en-tydigt förordade var just införandet av ett yrkesfis-karavdrag enligt den s.k. danska modellen.Med den här korta pläderingen, fru talman, villjag yrka bifall till reservationerna nr 2 och 9.Avslutningsvis vill jag kortfattat beröra ett äm-nesområde som borde ha varit med i det här betän-kandet. Det är hänförligt till generationsskiftespro-blematiken i de små företagen. Det är speciellt inrik-tat på reavinstbeskattningen av näringsfastigheter,som ju har en lång historia. En del av oss har varitmed om att fatta beslut i en tidig del av det här de-cenniet om mycket långtgående övergångsregler somnu håller på att ebba ut.Nu kan vi se de skadliga effekterna av detta i formav att alltfler näringsfastigheter av skatteskäl går tillförsäljning. Det gäller fastigheter som inte skulleförsäljas om inte just dessa skattemässiga skäl hadeförelegat. Det har dessutom gått så långt att mindreseriösa fastighetsmäklare åberopar detta som en fak-tor för att man skall fatta beslut om att sälja sinnäringsfastighet utan att man i tillräcklig omfattninghar övervägt det.Vi har krävt att man skall förlängaövergångsreglerna i avvaktan på den utredning sombehöver genomföras för att man långsiktigt skallkunna lösa frågan om reavinstbeskattningen på nä-ringsfastigheter.Anledningen till att denna fråga inte finns med idet här betänkandet är att regeringspartiet har utbettsig om betänketid för att överväga om man skallmedverka till en sådan förlängning som vi har begärtoch som vi faktiskt också har blivit utlovade av rege-ringen så sent som sedan.Min fråga till blir därför: Närkan förväntas ha löpt ut?(forts. )AjourneringKammaren beslutade att ajournera för-handlingarna till för middagsuppehåll.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 19.00.10 § (forts.) Allmänna motioner om företags-och kapitalbeskattning (forts. SkU11)Anf. 159 ():Herr talman! lade fram ett förslag om en skattereform ifyra steg. Denna innebar sammanlagda strategiskaskattesänkningar på 65 miljarder över en fyraårsperi-od. Inriktningen var tydlig: Vår framtida välfärdhänger på hur väl vi kan skapa förutsättningar förtillväxt och ökat företagande i vårt land. Den störstaorättvisan i vårt land är ändå den mellan dem som harett jobb och dem som faktiskt inte har det. Arbetslös-heten skapar maktlöshet.Folkpartiet står nu liksom självklart bak-om vår skattemotion och samtliga våra reservationer iutskottet. väljer jag dock, för att underlättariksdagsbehandlingen, att yrka bifall endast till enreservation.Skattesystemets utformning och stabilitet spelaren central roll för att skapa goda förutsättningar förtillväxt i . Fler och växande företag är nöd-vändigt enligt de flesta. Ändå saknas det majoritet föratt vidta de nödvändiga åtgärderna, åtgärder som gårut på att anpassa skattesystemet till en omvärld iständig förändring.Det som kommit fram av vad som väntas ivårbudgeten är inte tillräckligt för att komma till rättamed bristen på företag och nya jobb i vårt land. Ändasedan 1994 har socialdemokraterna talat och talat omförbättringar vad det gäller företags- och kapitalbe-skattning. Sedan valet är regeringen dessutom än merberoende av partier som är tveksamma till tillväxt iekonomin eller närmast fientliga till marknadseko-nomins funktionssätt. Vad som krävs är en offensiv idetta trängda läge.När i den senaste skattereformen besluta-de om sänkt bolagsskatt till blev effekten efternågra år att skatteinbetalningarna nästan fördubbla-des. Ett skäl till detta är att företagen väljer att redo-visa mer av sina vinster i vårt land tack vare denrelativt låga bolagsskatten. Alltså: Sänkt skatt påföretagande kan ge högre skatteinkomster, och det ärdetta vårt land så väl behöver.Irland passerade i produktions-värde per invånare. Här har man varit ännu mer of-fensiv på detta område. Genom en medveten satsningpå företagande och goda förutsättningar för detta harindustriproduktionen på ökat under90-talet, medan den ökat med inom EU igenomsnitt. Satsningar på företagande och fler nyajobb lönar sig.Men rejäla förbättringar och offensiva satsningarmåste också kosta något i det korta perspektivet -även om bättre företagsklimat förbryllande ofta en-dast handlar om attitydförändringar och regelförenk-lingar för företag, något som vi tidigare debatterat ikammaren. Således bör det begränsade utrymme förskattesänkningar som finns i form av ett sannoliktöverskott i statens finanser efter avbetalning påstatsskulden användas till strategiska skattesänkning-ar för fler nya jobb.Herr talman! Jag skulle vilja peka på några exem-pel där det är önskvärt att offensivt och strategisktsänka skatten för att öka möjligheterna till tillväxt ochfler nya företag.Folkpartiet har under en rad av år krävt att skatte-villkoren för fåmansbolag förbättras. Dessa har idecennier diskriminerats jämfört med de noteradeföretagen. Reglerna upplevs med rätta som bådeorättvisa och krångliga. Regeringen aviserar i sinpropositionsförteckning att de s.k. stoppreglerna tillviss del skall slopas och ersättas med allmänna regler.Vi är självklart positiva till detta men avvaktar dekonkreta förslag som vi förväntar oss skall presente-ras.Det faktum att fåmansbolagen träffas av strängareskatteregler när det gäller reavinster och utdelningarborde enligt uppfattning ha kunnat åtgär-das för länge sedan. I avvaktan på konkreta förslaghar föreslagit en tillfällig lösning, nämli-gen att utdelningen i fåmansbolag, efter det att ägarentagit ut lön ungefär motsvarande vad en anställd ibranschen tjänar, skall beskattas som kapitalinkomst.Det är ett mysterium att man kan ha en särskildstraffskatt på investeringar när vi behöver mer av justdetta. Oavsett hur man lägger orden i munnen ochtycker illa om att ta bort skatten på aktieutdelningarär det ändå ett faktum att skatten på den utdeladevinsten redan är betald en gång, och jag tycker inte skall behöva skatta dubbelt. Det borde säga sigsjälvt att det är negativt att ha en av de högsta sam-mantagna aktiebeskattningarna i världen, om man tarmed beskattningen i alla led.Svårigheter att erhålla riskvilligt kapital är enständig källa till bekymmer för många småföretagare.Den enskilt viktigaste åtgärden för att öka tillgångentill riskvilligt kapital är därför kanske att slopa dens.k. dubbelbeskattningen på aktier. Den gör det svårtatt anskaffa riskkapital. Den gör det svårt för småfö-retag att själva växa med sitt eget kapital.Herr talman! Samlat kapital hos många människori vårt land är en viktig säkerhetsbuffert och en godkälla för investeringar. välstånd har byggt påatt vi accepterat och utnyttjat de möjligheter somekonomiskt utbyte med omvärlden erbjuder. för-ändras omvärlden, och därför är det också dags attförändra kapitalskatten i form av förmögenhetsskatt.Folkpartiet har föreslagit att denna stegvis skall av-skaffas . Eftersom detta är enmärklig specialskatt på dem som har sparade pengarbör man kanske se över i vilken ordning man skall tadet. Till en början tycker vi att man skall ta bort densambeskattning som sker och som diskriminerarmänniskor som väljer att t.ex. gifta sig. Vi tyckerockså att fribeloppet till en början skall höjas till 1,2miljoner kronor i stället för nuvarande belopp. Dettablir dessutom en väldigt stor lättnad för många män-niskor som inte har något kapital men som råkar bo ibostäder med höga förväntningsvärden på realisa-tionsvinster.Med dessa tre områden vill jag belysa att det finnsstrategiska områden som vi måste satsa på när detfinns ett begränsat utrymme för skattesänkningar. Detär nödvändigt om vi skall kunna möta de utmaningarsom står inför när omvärlden har förändrats.Härmed, herr talman, yrkar jag bifall till reserva-tion nr 2.Anf. 160 ():Herr talman! Vi debatterar nu betänkandet SkU11,vilket handlar om de motioner från den allmännamotionstiden som handlar om företagsskatterna menockså om synen på det rådande företagsklimatet i vårtland och vad som bör göras för att förbättra detta vadavser skatter för företagen.Att tillväxt och ett gott företagsklimat är viktigtråder det inget tvivel om. Men om debatten enbartfokuseras på skattesänkningar tror jag att ett sådantperspektiv tyvärr kommer att visa sig snävt. Att draslutsatsen att sänkta skatter oavkortat skulle leda förbättrad tillväxt och ett bättre företagsklimat ivårt land är, som jag ser det, att föra in skattepolitikenpå en okänd och oklar väg.I dag, herr talman, är Asienkrisen fortfarandekännbar. Om man tar en titt i protokollkan man se att var de då snabbt väx-ande ekonomierna i de stora förebildernaför många ledamöter här i kammare, bl.a.när vi debatterade företagsskatterna. Många menadeatt vi borde ta efter recepten från dessa länder, vilketskulle leda till att tillväxten sköt fart och att före-tagsklimatet blev mycket bättre även i . Men,herr talman, det vi kan se är att tillväxten i deländer som många vill hålla högt, som någon sortsföredöme i hur tillväxt och företagsklimat skall ska-pas, till slut visat sig vara något helt annat än ekono-misk och social uthållighet. I stället för att vara före-bilder har de här länderna hamnat i ett läge där manbrottas med politiska kriser och där sociala missför-hållanden och problem blottas.Herr talman! Man vill ibland även önska sig till-baka till de gamla goda dagarna i . Varför intedå ta en titt på rekordåren för tillväxt . Det var då tillväxten skapade en ökadefterfrågan på högre materiell levnadsstandard, vilketskapade resurser som kunde användas för en snabbutbyggnad av utbildning, vård och social trygghet.Men även hade som myntet två sidor.Man kan bl.a. klart och tydligt se spår av rovdriftenpå våra naturresurser.Visst finns det avtryck i den kris som vi som landockså har gått igenom. Men såren i svensk ekonomihar klart och tydligt fördjupats ytterligare och blivittydligare av kraftiga skattesänkningar. Detsynsätt som rått har varit att just sänkta skatter är denenda vägen till ökad tillväxt och ett bättre före-tagsklimat. Då tillväxtpolitiken även i det här landetfördes in på en oklar och okänd väg blev resultatetnästintill detsamma som det har blivit i , eko-nomisk instabilitet och sociala missförhållanden.Problemen växte. Det finns alltså klara likheter mel-lan krisen i och den kris som vi som landhar tagit oss igenom.Herr talman! Jag tror att det är bra att vi debatterarföretagsskattefrågorna. Men vi måste också våga taen titt utanför det område som skatteutskottet vakaröver för att finna lösningar som ger ett bättre före-tagsklimat och ökad tillväxt i vårt land. Miljö, utbild-ningsnivå och skolan i övrigt, vård och omsorg ärockså delar som man måste väga in för att få en poli-tik som ger ett bättre företagsklimat och en bättrelångsiktig tillväxt. Därför känns det skönt att betän-kandet visar att ett noggrant arbete sker i form avutredningar och utvärderingar av remissvar på depar-tementen.Vissa frågor ur det betänkande som vi nu debatte-rar kommer att beröras på ett eller flera sätt. Arbetetmed frågorna går vidare vad gäller regelförenklingför småföretagen, och på skattesidan handlar arbetetom att slopa merparten av de s.k. stoppreglerna förfåmansföretagen.Sedan har vi den s.k. somfortsätter sitt arbete med att försöka åstadkommaenklare skatteregler för enskilda näringsidkare ochhandelsbolag. fortsätter arbetet med deförenklingsförslag som Småföretagsdelegationen lagtfram.Parallellt med det här noggranna arbetet fortsätterockså skatteöverläggningarna. Det är en diskussionsom säkert kommer att påverka de frågor vi debatte-rar i dagens betänkande. I de här överläggningarnaskall man speciellt ta en titt på hur skattepolitikenskall användas för att förbättra förutsättningarna fören högre och långsiktigare tillväxt och sysselsättning.Man undersöker hur man stimulerar arbete, företa-gande, utbildning och sparande. Sedan skall allt dettasammanföras med sund samhällsekonomi och starkaoffentliga finanser.Det får inte äventyra den höga kvaliteten inomskolan, vården och omsorgen. Det får inte heller ledatill att klyftorna ökar i vårt samhälle. Målet är attknyta samman de sakfrågor och områden som hörhemma i diskussioner rörande ett bättre företagskli-mat och långsiktig tillväxt. Där hör företagsskattensjälvklart hemma.När det sedan gäller reservationerna, herr talman,pågår som sagt var ett flertal utredningar, och andrautredningsförslag bereds vidare. Det har ett avgöran-de inflytande på den fortsatta behandlingen av defrågor som reservanterna tar upp i sina frågeställning-ar. Därför anser vi från socialdemokraterna att detarbete som pågår för att på ett bättre sätt belysa deolika sakfrågorna bör få fortsätta, om vi nu inte tarställning till dem, så att vi får möjlighet att kommatillbaka till en förnyad debatt med ett bättre och mersamlat underlag för beslut. Det gäller förstås också defrågor som hör hemma i skattesamtalen.Låt mig ändå reflektera över en del reservationer.När det gäller konkurrenssituationen i förhållandetill andra länder bör det sägas att vi i har enkonkurrenskraftig företagsskattenivå på . Denkan jämföras med som ligger på 31 %eller på . När det sedan gällerTyskland skall man nog vara lite avvaktande på grundav deras arbete med ett förslag till en bolagsskatt på35 %.När det gäller yrkesfiskaravdraget delar jag upp-fattningen att det tar att få fram ett utrettunderlag till beslut i frågan. Det var just en begäranfrån riksdag. Men när utredningen är klaroch beredningen av frågan fortgår känner vi att detskulle se underligt ut om vi skyndade på den, efter-som vi från beställt ett så belyst underlagsom möjligt just för att vi här i kammaren skall kunnaenas om ett beslut i den här långdragna frågan. Visocialdemokrater vill därför avvakta den pågåendeberedningen.Förmögenhetsskatterna är också en del i de skat-teöverläggningar som hålls mellan regeringen och deandra partierna. Därför vill inte jag nu gå in i någonform av ställningstagande. Men regeringen har dekla-rerat att man under den här mandatperioden kan tänkasig att göra ändringar i förmögenhetsskatterna.Frågan om begreppet arbetande kapital och dengränsdragning som finns mellan olika aktieslag iförmögenhetsbeskattningen tycker jag det är bra omvi försöker följa upp så mycket som möjligt så att,som reservanterna säger, de som skall betala verkli-gen betalar förmögenhetsskatt. Här har utskottet ock-så drivit på och krävt av regeringen att man skall göraen ordentlig genomlysning av problemet för att hittaen långsiktig lösning.En god tillväxt och ett bra företagsklimat är någotsom alla i den här kammaren vill uppnå, men detfinns en ganska så stor skillnad i synen på vad sombör göras. Vissa anser att vi har ett dåligt före-tagsklimat med alldeles för höga skatter på företagen.Frågorna blir då: Hur kan det komma sig att vi nu kanblicka tillbaka då vi har fått drygt 100 000nya arbeten och där räntan och inflationen liggerrekordlågt? Hur kan det komma sig i ett företagskli-mat som är så dåligt som vissa säger? Hur kan detkomma sig att , ett företag som arbe-tar med utländska investeringar i , ger Sverigehögsta betyg när det gäller satsning på forskning ochutveckling, ökat sparande inom landet, antal eleverper lärare, hänsyn till aktieägare, socialt ansvarsta-gande, antal verksamma patent, m.m.? Skulle det varaett bevis på ett land som har dåligt företagsklimat ochdåliga förutsättningar för en långsiktig tillväxt?Med det, herr talman, yrkar jag bifall till utskot-tets hemställan och avslag på reservationerna.Anf. 161 () re-plik:Herr talman! Jag noterade att jag skulle börja medatt ge en eloge. Det är första gångenen företrädare för socialdemokraterna i en debatt omföretagsskatter inte säger att vi har det bästa företa-garklimatet och att vi har det så fantastiskt här. LarsU sade att han är positivtill att vi skall förbättra företagarklimatet. Då finnsdet ju mer att göra. har det inte funnits nå-gonting enligt andra företrädare.Men mot slutet kom vi tillbaka till att det är så brai det här landet. Det växer så det knakar. Det är inteen bild som överensstämmer med vad de uppleversom jobbar i näringslivet, framför allt är det inte enbild som stämmer med de företag som flyttar ut urlandet och de företagare som säljer och flyttar ut urlandet. Vi har ju haft den här utflyttningen länge.Jag skulle vilja fråga : Varförfinns det så få mellanstora företag i nuförti-den? Jämfört med praktiskt taget alla länder som jagkänner till har vi en extrem struktur. Vi har mångasmå företag, extremt små företag. Sedan har vi ettantal stora företag. Däremellan har vi ingenting. Detär det som är kärnan för att det skall kunna bli till-växt, att vi har mellanstora företag. Men de har för-svunnit. Tror att det finns någotsamband mellan bl.a. skatten på förmögenhet, dub-belbeskattning, arvsskatt och sådant och att dessaföretag har lämnat landet?Anf. 162 () replik:Herr talman! säger att jag förstvar kritisk till det företagsklimat som råder och att jagsedan kom tillbaka och hyllade det. Jag tror att mansom politiker skall passa sig för att hamna i en sortsfålla där allting är bra. Även det som är bra kan juförbättras. Vad jag har visat är lite siffror som nyligenhar presenterats - inte från utanfrån andra, ganska opartiska, personer och institut.Carl nämnde företagssidan men jagvill inte gå in på den saken. Det här är ju en del av deskattediskussioner som vi har. Vi vill hitta fram till enbred uppgörelse här i kammaren för att kunna förbätt-ra, och kanske också utveckla, de små företagen så attde blir större; detta för att få fler medelstora företag.En intressant fråga som jag skulle vilja ställa tillCarl handlar om det här med neutralitet mellanolika länder och skatter för företagen. I en interpella-tionsdebatt i går med moderaten ochnäringsministern drev linjen att manskulle harmonisera skatterna med . Det är enintressant vinkel vad gäller den moderata politikenom man nu har övergett för att i ställetvända sig till . En liten kommentar skullevara bra, !Anf. 163 () re-plik:Herr talman! Jag har ingen anledning att gå in påden debatten eftersom jag inte deltog i den. Jag harinte heller lyssnat på den eller läst referatet. För egendel, och även för Moderata samlingspartiets del, kanjag dock säga att vi inte strävar efter någon skatte-harmonisering över huvud taget, vare sig med Ryss-land eller inom EU. I stället tycker vi att länder skallkunna konkurrera med effektiva och bra skattesys-tem. Med denna institutionella konkurrens kan deländer som har den bästa mixen lyckas bra.Jag fick inget annat svar på min fråga annat ännågot om att diskussioner nu är på gång utanför den-na kammare - utanför där valda ombud förSveriges folk skall prata och bestämma saker ochting.