prot · GM0976 · 1999-03-26 00:00:00 — Vi anseratt det behövs förebyggande insatser för att hjälpabl.a. unga, lågutbildade arbetslösa till en framtidstrooch självförtroende. Individuella planer där studie-och yrkesinriktning ingår bör finnas med i samman-hanget. Detta kan vara ett sätt att stärka svaga famil-jer.Vi anser också att större krav måste ställas påkommunerna för att de skall leva upp till barnkon-ventionens krav om barns lika rättigheter även pådetta område. Åtgärder för att stärka familjen är ock-så ett sätt att stärka samhället.Ett annat tyvärr växande problem är våld ochövergrepp mot kvinnor, likaså våldet ute i samhället.Olika i sig behjärtansvärda åtgärder vidtas men äroftast riktade mot redan drabbade. Långsiktigt ärdessa inte tillräckliga. Vi måste med gemensammaansträngningar tränga ned på djupet i problematikenför att åstadkomma resultat. Vi måste med andra ordbörja från början med våra barn.För att nå reellt bestående resultat fordras ettmålmedvetet och uthålligt arbete. Djupt sett handlardet om människovärdet och varje människas unikaoch okränkbara identitet. En mer övergripande sam-hällsdebatt om värden och samhällssyn skulle kunnabidra till en grundläggande samsyn för ett mindrevåldsbenäget samhällsklimat.Fru talman! Vi står givetvis bakom alla våra re-servationer, men för tids vinnande yrkar vi bifallendast till reservationerna 11 och 13.Anf. 98 ():Fru talman! Socialtjänstlagen skall utgöra det yt-tersta skyddsnätet för människor. Det är väldigt vik-tigt att den fungerar på rätt sätt, annars riskerar vi atttrassla in oss i detta nätverks maskor. Då har vi intevunnit det som vi ville med denna lagstiftning.Jag kommer att ta upp bara en enda detalj i dettastora betänkande som innehåller många olika motion-syrkanden. Den härrör sig från den motion som vifrån sida har väckt angående hur manskall hantera studerande . I dagensläge har tyvärr de som är studerande väldigt svårt attfå jobb . Här är det alltså tre lagstift-ningar som kolliderar med varandra och som inte ärsamordnade och synkroniserade på ett bra sätt.Jag tycker att det är helt naturligt att ställa krav påmänniskor för att de skall få en insats från samhället.Men som det ser ut med socialtjänstlagen, lagenom rätt till arbetslöshetsersättning och studiemedel-slagen får det konsekvenser som är helt orimliga förden enskilde studenten. Studiemedel betalas inte utunder sommarlov eller andra lov, vilket är alldelesriktigt. måste man, för att ha rätt till ersätt-ning från arbetslöshetskassa om man har jobbat innanman började studera, stå till arbetsmarknadens förfo-gande. Det gäller också enligt socialtjänstlagens 6 §att man skall stå till arbetsmarknadens förfogande.Men då har man alltså ingen möjlighet att fortsättasina studier t.ex. Det blir då någonform av moment 22, för hur man än bär sig åt får manantingen ingen ersättning eller också kan man intefortsätta sina studier.Detta ger helt fel signaler från samhället till demänniskor som vill förkovra sig och skaffa sig enbättre möjlighet att försörja sig i framtiden.Därför anser vi från sida att det ärviktigt att ta bort de regler i socialtjänstlagen somställer krav på att studerande skall delta i olika insat-ser för att skaffa arbete om de inte lyckas få ett som-marjobb. Annars kommer det att bli alldeles förmånga människor som avbryter sina studier. Då ärkanske år av studier och studiemedel kastade i sjön,eftersom människor inte får fullfölja studierna.Detta är också en förenkling, och vi från Center-partiets sida talar ofta och mycket om att förenklalagar och förordningar i samhället. Det är viktigt attvi har enhetliga och tydliga lagar och att människorvet vad det får för konsekvenser om de gör ett visstval i samhället. Så är det inte i det här fallet.Fru talman! Därför yrkar jag bifall till reservationnr 9 under mom. 8.Anf. 99 ():Fru talman! Det här betänkandet tar upp ett antalolika frågor inom socialtjänstområdet, men jag har föravsikt att endast beröra de reservationer som vi harfrån till detta betänkande.Arbete måste löna sig även för sommarjobbandeungdomar. Drivkraften för de flesta ungdomar attsommarjobba är i första hand att tjäna lite extra peng-ar. Men det är så att om den unges familj har någonform av försörjningsstöd, minskas den unges ersätt-ning när den får sommarjobb inom en kommun. Dethär ger signaler till ungdomarna att det inte lönar sigatt arbeta.Ett exempel från kommun: De pengar somen örebroungdom tjänar och vars föräld-rar uppbär socialbidrag skall enligt gällande reglertillkomma familjen upp till den nivå som enligt Soci-alstyrelsen motsvarar dennes del i familjens kostna-der, således även hyresdel. Detta motsvarar ca2 . För att det ändå skulle löna sig att arbetabestämde kommun att ungdomarsom sommarjobbade alltid skulle få behålla 1 000 krom de tjänade . Resten skulleräknas av på socialbidraget mot familjens försörjning- detta trots att ungdomar inte på något sätt har för-sörjningsplikt mot sina föräldrar, åtminstone inteenligt lag.Många som sommarjobbade inom kommunen tjä-nade endast . Den som arbetade tjänade . Av detta blev det dåendast kvar eller i timmen.Samtidigt är det förstås inte rimligt att den somgenom sina föräldrar vanligtvis uppbär socialbidraginte skall bidra något till sin egen försörjning medegna inkomster. Det som vi vänder oss emot är attSocialstyrelsens rekommendationer för sommarjob-bande ungdomar tolkas olika i olika kommuner ochibland, som i fallet kommun, så snävt attungdomar tackar nej till sommarjobben i stället för attge dem signalen att arbete alltid lönar sig. Folkpartietanser därför att bör få i uppdrag attutforma tydligare rekommendationer vad gäller ex-traarbetande ungdomar till socialbidragstagande för-äldrar.Fru talman! ändrades reglernaom överklagande av beslut om bistånd enligt social-tjänstlagen. Endast vissa beslut om bistånd kan nume-ra överklagas genom s.k. förvaltningsbesvär. Övrigabeslut överklagas genom den mindre förmånligalaglighetsprövningen.I praktiken innebär förändringen att t.ex. den en-skilde funktionshindrade i större utsträckning äntidigare måste förlita sig på kommunens goda viljaför att få stöd för andra insatser än dem som räknasupp i 6 § i socialtjänstlagen, t.ex. ledsagning ochavlösning. Denna förändring ger en försämrad rätt-strygghet för den enskilde som finneroacceptabel. Vi finner det i högsta grad anmärknings-värt att utskottets majoritet inte är beredd att ändra ettbeslut som har visat sig så hårt drabba människor ochminskat deras rättstrygghet.Dessutom, fru talman, kommer signaler om attflera kommuner planerar att lägga ned eller avgifts-belägga sin verksamhet för personligt stöd till demsom inte omfattas av LSS. Ständigt sker förändringaroch försämringar, inte minst för de handikappade. Demåste ständigt leva i oro för vad nya beslut kommeratt innebära för dem och för vad som skall komma iframtiden. Då är rättstryggheten en mycket viktig del.Därför föreslår att regeringen skall åter-komma med förslag till åtgärder som ökar rättssäker-heten för personer som är i behov av annat biståndsåsom de definierades före ändringen av biståndsreg-lerna. Avsikten med insatsen hjälp i hemmet, enligt6 § socialtjänstlagen, är att den skall kunna utformaspå olika vis beroende på enskilda behov.Fru talman! anser att det inom denvårdgaranti som vi förespråkar även skall finnas ut-rymme för psykoterapi för kvinnor som utsatts försexuella övergrepp eller misshandel. Det är oerhörtviktigt för dessa kvinnor att få snabb hjälp efter detsom har inträffat.Den tveksamhet som finns hos regeringen ochäven från sida beträffande någonform av vårdgaranti kan vi inte dela. Vi kommer attfortsätta att arbeta för en vårdgaranti som ger männi-skor klara besked om när de kan få vård och somockså ger klara signaler till vården.Fru talman! För tids vinnande yrkar jag bifall en-dast till reservation nr 13 men står självfallet bakomFolkpartiets samtliga reservationer i detta betänkande.Anf. 100 ():Fru talman! Det är viktigt att vi på bästa möjligasätt stöder dem som av olika anledningar har hamnat ien svår situation. I tycker vi därför att detär viktigt att avlösar- och ledsagarservice samt vårdoch behandling av missbrukare skall omfattas avrätten till bistånd. Beslut om sådana insatser skalldärmed kunna överklagas.Det är viktigt att de som vårdar sina anhöriga,t.ex. föräldrar till funktionshindrade, ges möjlighet tillavlösning. Viktigast är självklart att utsatta grupper isamhället får den hjälp som behövs. Men jag är ocksåövertygad om att det är en dålig affär för samhället attinte bistå de här grupperna, som annars kanske hotasav att inte orka med eller av att familjen egentligenkollapsar. Då tvingas kanske samhället till en ännustörre insats.Det är också viktigt att de som vill komma ifrånsitt drogberoende och som önskar plats på ett be-handlingshem får en möjlighet att genom förvalt-ningsbesvär överklaga ett beslut om att vården i stäl-let skall ske i t.ex. öppenvård. Det är ju många i denhär gruppen som kanske inte klarar av öppenvårdutan behöver det här extra. Då riskerar man att kom-munen i en besvärlig ekonomisk situation väljer detbilligaste. Det tycker jag att man måste försöka för-hindra.Det är svårt att motivera missbru-karna att gå in i vård vid den tid då samhället tyckeratt det är dags. Då är det viktigt att missbrukaren självär motiverad och att det finns de här möjligheterna.Ett beslut om en behandlingsinsats måste därför kun-na överklagas. Därför är det viktigt med en ändring isocialtjänstlagen som ger möjlighet att överklagabeslut inom missbrukarvården.Fru talman! Vi vill åter framföra vår åsikt att maninte skall villkora socialbidrag till ungdom under 25år. Vi tror inte att man vinner något på att tvinga påungdomar som behöver bistånd praktiktjänst som deinte känner motivation för eller som de kanske inteupplever som tillfredsställande.Däremot anser vi att kommunerna skall kunna er-bjuda den som söker socialbidrag något som är kom-petenshöjande. Men det måste ske i dialog mellan densom söker bistånd och kommunen. Man skall inte haen tvingande attityd, för det tror jag inte att man vin-ner något på. anser med andra ord attsocialbidrag inte skall villkoras för någon.Vi har ytterligare en reservation med krav som vihar ställt tidigare. Det gäller att vi anser att sociono-mer skall legitimeras. Vi vill säkerställa att den somarbetar med mycket svåra ärenden har en grundläg-gande utbildning och erfarenhet av socialt arbete. Detär av största vikt både för klientens tillit och för rätts-säkerheten.Det är få arbeten där den enskilde tjänstemannenställs inför så svåra ärenden som t.ex. ett omhänder-tagande av ett barn. Det är beslut och ingripandensom påverkar människors hela fortsatta liv. Det ärockså ingripanden som om de går fel i ett enskilt fallnegativt påverkar förtroendet för en hel verksamhet.Därför tycker vi att det är viktigt att socionomer skalllegitimeras.Fru talman! Jag står bakom samtliga mina reser-vationer men nöjer mig med att yrka bifall till reser-vation 8.Anf. 101 ELISEBEHT ():Fru talman! Det har gjortsen hel del justeringar i socialtjänstlagen. Så har t.ex.en riksnorm införts.? Begreppet "barnens bästa" har lyfts fram.? Kretsen av dem som är skyldiga att anmälanär barn kan misstänkas fara illa har utvid-gats.? Krav finns uttalade om att personal skall halämplig utbildning och erfarenhet för sitt ar-bete.? Rätten för äldre och funktionshindrade attbyta bostadsort har förtydligats.? Kommunerna bör ge stöd och avlösning tilldem som vårdar anhöriga hemma.? ansvar för att hjälpa ochstödja kvinnor som har utsatts för misshandelkom i och med kvinnofridspropositionen.? ålägger personalen anmälningsplikti de fall där de stöter på missförhållanden närde arbetar hos äldre och funktionshindrade.? Lagen anger att ungdomar inte passivt skallges bidrag utan skall delta i praktik eller nå-gon form av utbildning för att få bidrag.I vår skall den särskilda utredare som har arbetatmed att se över ytterligare vissa frågor som hör ihopmed redovisa vad hon har kommit framtill. En av de uppgifter hon har att titta på är för- ochnackdelar med blandning av rättigheter för den en-skilde och skyldigheter för kommunerna. Vidare skallbegreppet "skälig levnadsnivå" analyseras, liksom omdet med hänsyn till den enskildes rättssäkerhet ärmöjligt att ge utrymme för mer lokalt anpassade lös-ningar. Hur tillsynen framöver skall se ut är en annanfråga som utredaren har att komma tillbaka med.En del av de motioner som utskottet har haft attbehandla har därför avstyrkts med hänvisning till attutskottet bör invänta utredarens förslag innan någrabeslut om eventuella förändringar fattas.Vissa andra motioner har avstyrkts för att de tarupp frågor som härrör sig till förändringar som gjortsganska och som därför just nu är föremål föranalys och för utvärdering som kommer att kommasenare under året.Ytterligare några motioner avstyrks närmast avideologiska skäl. Det är, fru talman, väldigt spännan-de att följa de olika partiernas inställning till de frågorsom hör hemma just inom områdeeftersom de ideologiska skillnaderna blir så tydliga.Mest utmärkande tycker jag, utifrån min social-demokratiska horisont, att är med sinövertro på skattesänkningar, sitt värnande om famil-jen och sina ökade möjligheter att utsätta enskildapersoner för tvingande åtgärder. väljeratt ordinera mirakelmedicinen sänkt skatt på det härområdet likväl som på alla andra politikområden därförnyelse behövs.När talar fritt ur hjärtat beskrivs detsvenska välfärds- och fördelningssystemet som finan-sieras solidariskt över skattsedeln som det störstahotet mot människors möjlighet att leva ett gott liv.Samtidigt drar man den felaktiga slutsatsen att män-niskor på grund av skatten anser att de inte längre harnågot ansvar för sin egen eller någon annans situa-tion. Det är rentav så att samhället försvårar för för-äldrar att ge sina barn kärlek, omtanke, stöd och led-ning.Det här, fru talman, är självfallet fullständigt fel.Det är ur många aspekter tack vare - inte trots - vårmodell med en generell välfärd för alla och inte baraför några som har, för att nämna några fakto-rer, en mycket hög medellivslängd, låg späd-barnsdödlighet och en förhållandevis hög levnads-standard.Det är bl.a. därför, paradoxalt nog, som köerna tillvården kan växa; för att alla människor kan efterfrågaden vård de har behov av, inte bara den som de självakan betala för med egna pengar. Att köerna i sig kanvara besvärande är så att säga en annan diskussion.Det är riktigt att vi har en förhållandevis hög skatti . Det är ingen tvekan om det. Men det är intedetsamma som att människor i har det sämreeller får betala för mycket för att få sina behov tillgo-dosedda om man jämför med andra likartade länder.Man skulle kunna få den uppfattningen närman lyssnar på moderaterna.Det som skiljer är hur mycket som betalas skatte-vägen och hur mycket som betalas via egna avgifteroch försäkringar. Det är att göra det väl enkelt för sigatt bara påstå att med ett annat finansieringssystem,något som sänkta skatter skulle kräva, skulle allt bliså mycket bättre. Det är svårt att finna andra funge-rande exempel på system som skulle vara bättre närdet gäller att se alla medborgares behov som likaviktiga och som inte bara gynnar dem som lyckatsbetala en egen försäkring eller har en sådan anställ-ning att delar av välfärden följer med som en del avanställningsförhållandet. Så kan det ofta vara i andraländer.Fru talman! Här avstyrks ett annat förslag om attlåta lönenivån på orten avgöra vilken nivå biståndfrån till den enskilde skall hamna på.Det är ett utmanande förslag, särskilt om man kopplarihop det förslaget med samma partis krav på slopandeav kollektivavtal och sänkta ersättningar i a-kassan.Att införa den sortens konjunkturanpassade soci-albidrag kan inte vara rätt. Människor måste kunnalita på att de system som de är med och betalar tillverkligen ger tillbaka det som kan uppfattas somrimligt den dagen de behöver ta hjälp från samhället.De skall inte heller först behöva låna till sitt biståndunder en period som också har föreslagits här.Det finns flera intervjuer och studier som visar påatt det inte är ovanligt att människor hinner skaffa sigganska stora privata skulder innan de ansöker omhjälp just därför att de drar sig för att gå till kommu-nen och söka socialbidrag.Fru talman! Ett samhälles förmåga att ordna det såatt vi människor lever och far väl inte bara när livetler mot oss och vi förmår att vara framgångsrika ochfår vara friska utan även när det är besvärligt är ettbra mått på hur ett modernt samhälle kan fungera.Vår modell med en solidarisk finansiering ochmed möjlighet för var och en att ta del av välfärdennär behovet uppstår under livets många skiften ärkanhända inte ofelbar, men det är väl inte heller nå-gon tillfällighet att den står som en mycket intressantmodell för många andra länder som är på väg attbygga ut sina trygghetssystem.Fru talman! Med det anförda vill jag yrka bifalltill hemställan i utskottets betänkande och avslag påreservationerna.Anf. 102 ():Fru talman! Det var första gången på kanske 20 årsom jag hörde en hänvisning till den svenska väl-färdsmodellen när man talar om vilka modeller somman försöker bygga upp i andra länder. Jag skullegärna vilja att Elisebeht förklarar vilkentyp av välfärdssystem och vilka länder som hon talarom i det sammanhanget.På vissa områden har vi nått vägs ände redan förett antal år sedan, åtminstone när det gäller delar avvårt välfärdssystem. Ni kan väl inte heller ha denuppfattningen att det är bra att vi har en nettoinkomstför en normal barnfamilj som ligger under försocialbidrag eller att det i verkligheten är omöjligt fören barnfamilj, i synnerhet för ensamstående familje-försörjare, att förbättra sin inkomst genom arbete omdet finns ett arbete att tillgå.Jag håller med om den beskrivning som ElisebehtMarkström inledningsvis gjorde av moderat politik,att vi tror att man löser många problem genom rimli-gare skatter för människor med normala inkomster.Vi anser, vilket jag tror att även Elisebeht Markströminnerst inne gör, att vi måste ha som utgångspunkt attmänniskor skall kunna leva på sin egen inkomst innande blir beroende av det allmännas stöd, i synnerhetstöd som är tänkta att vara tillfälliga, t.ex. socialbi-drag. Jag skulle gärna vilja ha dessa två frågor besva-rade.Anf. 103 ELISEBEHT ():Fru talman! har det varit tämli-gen många delegationer som har besökt föratt kika på den välfärdsmodell som vi har. Det är inteså ovanligt att det kommer delegationer t.ex. frånÖsteuropa, från södra och även från andradelar av världen som är mycket intresserade av att sehur i jösse namn vi här uppe i egentligen harklarat av den stora utmaningen. Det har vi ju ändågjort här i , där levnadsförhållandena är väloch goda och där det är något så när jämnt fördelatöver befolkningsgrupperna i landet. Det är inte baraeget arbete och den lön som man för stunden har somfullständigt avgör på vilken nivå som familjen skallkunna leva. För oss socialdemokrater är det fullstän-digt självklart att när lönen inte räcker till skall detsamhälleliga gå in och backa upp, så att ingen männi-ska skall behöva flytta från det bostadsområde därhan eller hon är bosatt på grund av att lönen harminskat.Sänkta skatter är någon typ av mirakelmedicinsom tar till i hart när vartenda läge. Jagläste att t.o.m. i jämställdhetspolitiken skulle sänktaskatter röna något slags framgång. På detta område ärdet inte alls så att sänkta skatter på något sätt skullehjälpa de grupper som vi nu talar om, därför att en heldel av dem som får del av t.ex. socialbidrag är jupersoner med mycket låga löner, och sänkt skatt fördem skulle aldrig någonsin uppväga den typen avavgifter och försäkringslösningar som Moderaternaförespråkar. Den ekvationen, , gårinte ihop.Anf. 104 ():Fru talman! har redovisat att engenomsnittlig socialbidragstagare betalar mer i skattän han eller hon får i socialbidrag som hjälp till sinförsörjning. Och vår utgångspunkt är ju att man iförsta hand skall kunna förfoga över resurser självinnan man behöver begära bidrag. Jag delar den upp-fattning som Elisebeht ger uttryck för här,nämligen att många drar sig för att begära stöd. Dettaskapar en orättvisa mellan dem som försöker klara sigmed de egna begränsade resurserna och dem som integör det.Sänkta skatter löser inte alla problem. Men dethöga skattetrycket är en av anledningarna till mångaav de problem som vi har bl.a. på arbetsmarknaden idag.Anf. 105 ELISEBEHT ():Fru talman! Jag vill hävda att analysen på någotsätt haltar, därför att de grupper som vi nu talar om ärju dock grupper som i regel har låga inkomster. Debetalar kommunalskatt och kanske kyrkoskatt ochnågon hundring i statsskatt. Att sänka skatten fördessa grupper och höja avgifterna och infö-ra olika typer av försäkringslösningar med premiersom ändå skall täcka så att säga risken för de situatio-ner som kan uppstå gör ju, , att dendär sänkta skatten på i bästa fall imånaden är ju mycket snart uppäten för t.ex. en fa-milj med två barn. Den ekvationen går inte ihop, ochjag tyckte att det var väldigt befriande och skönt atthöra att också är medveten om attsänkta skatter inte är någon medicin för livets allaproblem och inte heller för politikens alla problem.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas den 14 april.)Anf. 106 TALMANNEN:Får jag passa på tillfället att uttycka min uppskatt-ning till de ärade närvarande ledamöter som på ett såförtjänstfullt sätt under ogynnsamma villkor har ge-nomfört debatterna om de viktiga frågor som har ståttpå dagens föredragningslista.8 § Anmälan och hänvisning av ärenden tillutskott och beslut om förlängd motionstidAnmäldesProposition1998/99:80 Kasinospel i SverigeKammaren biföll talmannens förslag att motions-tiden för ovanstående proposition skulle förlängas tillonsdagen den 14 april.Kammaren biföll talmannens förslag att ovanstå-ende proposition skulle hänvisas till kul-turutskottet.Motionermed anledning av prop. 1998/99:62 Vissa byggfrågorm.m.1998/99:Bo1 av och ()1998/99:Bo2 av m.fl. (m)1998/99:Bo3 av ()1998/99:Bo4 av ()1998/99:Bo5 av m.fl. (mp)1998/99:Bo6 av och Ulla-BrittHagström (kd)med anledning av prop. 1998/99:65 irättegång1998/99:Ju20 av m.fl. (m)1998/99:Ju21 av och ()1998/99:Ju22 av och (kd)med anledning av prop. 1998/99:66 En stärkt kom-munal revision1998/99:K20 av och (m,s)1998/99:K21 av Per m.fl. (m)1998/99:K22 av m.fl. (fp)1998/99:K23 av ()1998/99:K24 av och ()1998/99:K25 av Per m.fl. (mp)1998/99:K26 av m.fl. (kd)med anledning av prop. 1998/99:68 Lag om utlands-styrkan inom Försvarsmakten1998/99:Fö17 av m.fl. (v)1998/99:Fö18 av m.fl. (mp)1998/99:Fö19 av ()1998/99:Fö20 av m.fl. (m)1998/99:Fö21 av m.fl. (kd)med anledning av prop. 1998/99:70 Könsstympning -borttagande av kravet på dubbel straffbarhet1998/99:So19 av ()1998/99:So20 av m.fl. (kd)med anledning av prop. 1998/99:76 Försäkringsmedi-cinska utredningar, m.m.1998/99:Sf4 av ()1998/99:Sf5 av m.fl. (s)1998/99:Sf6 av m.fl. (c)1998/99:Sf7 av m.fl. (s)1998/99:Sf8 av tredje vice talman m.fl. (kd)1998/99:Sf9 av m.fl. (m)med anledning av prop. 1998/99:77 Eftergift vidåterbetalning av bostadsbidragen m.m.1998/99:Bo7 av ()1998/99:Bo8 av m.fl. (s)1998/99:Bo9 av m.fl. (c)1998/99:Bo10 av m.fl. (m)1998/99:Bo11 av ()1998/99:Bo12 av och ()1998/99:Bo13 av och ()1998/99:Bo14 av m.fl. (kd)med anledning av prop. 1998/99:83 Avdrag för ökadelevnadskostnader vid tillfälligt arbete1998/99:Sk22 av m.fl. (m)1998/99:Sk23 av Per m.fl. (v)med anledning av prop. 1998/99:87 Ändrade försäk-ringsrörelseregler1998/99:Fi9 av m.fl. (m)1998/99:Fi10 av m.fl. (fp)med anledning av prop. 1998/99:88 Bekämpning avsmittsamma djursjukdomar1998/99:MJ9 av m.fl. (c)1998/99:MJ10 av m.fl. (m)1998/99:MJ11 av m.fl. (kd)med anledning av prop. 1998/99:90 Utstationering avarbetstagare1998/99:A11 av ()med anledning av prop. 1998/99:91 Vissa trafikfrågorm.m.1998/99:T18 av m.fl. (v)1998/99:T19 av m.fl. (kd)med anledning av prop. 1998/99:92 Ändringar i tele-lagen m.m.1998/99:T20 av m.fl. (m)1998/99:T21 av m.fl. (m)1998/99:T22 av m.fl. (kd)med anledning av prop.