prot · GN0939 · 1999-12-03 00:00:00 — Regeringen harockså gett i uppdrag att isamverkan med Riksåklagaren, , och Brottsoffermyndighetenutarbeta en nationell handlingsplan för att förbättraskyddet för vittnen och målsägande - detta med hän-syn till de många uppgifter som förekommer om hotmot vittnen vid denna och andra slag av grov krimi-nalitet.En av de viktigaste åtgärderna som vi har framföross är att väsentligt öka antalet poliser. Det är nöd-vändigt för att fullfölja närpolisreformen, öka andelenuppklarade brott, förstärka gränskontrollen, utvecklateknikstödet och utöka det internationella polissamar-betet. Regeringen och har för en del årsedan slagit fast att det behövs minst 16 700 poliser.Enligt min mening har behovet av poliser ökat sedanden nivån bestämdes. Jag är däremot inte beredd attföreslå någon ny normalnivå. Antalet poliser måstebedömas och omprövas från tid till annan mot bak-grund av samhällsutvecklingen och behoven i övrigt.Det är också viktigt att öka antalet civilanställda föratt avlasta och komplettera den polisutbildade perso-nalen.Siw ställde en konkret fråga om det skulleske en utvärdering av den nya polisutbildningen ochnär den i så fall skulle ske. Svaret är att Polishögsko-lan har påbörjat en omfattande utvärdering.När det gäller domstolsväsendet är förutsättning-arna för det fortsatta reformarbetet delvis annorlundaän inom rättsväsendet i övrigt. Det finns ett stortbehov av att reformera domstolsväsendet för att detska kunna svara mot dagens och morgondagens krav iolika avseenden. Reformarbetet har här inte kommitlika långt som inom rättsväsendet i övrigt. Det gällerockså att slå vakt om domstolsväsendets grundlags-fästa självständighet, som är en omistlig del i en rätts-stat.Kompetensen inom domstolsväsendet behöver ut-vecklas ytterligare, bl.a. genom att domare kan speci-alisera sig inom olika rättsområden. Det här inteminst mot bakgrund av att domstolarna i ökandeutsträckning arbetar med komplicerade rättsområdenoch med internationella rättsförhållanden eller, inombrottsmålshanteringen, internationell brottslighet.Tillgänglighet och service i förhållande till all-mänheten måste också utvecklas. Mycket viktigt äratt göra handläggningstiderna betydligt kortare . För medborgarna är det oförståeligt och oaccep-tabelt att deras mål kan bli liggande många månaderpå domstolen utan att ens sättas ut till förhandling.Det är nödvändigt att utveckla handläggningsrutinersom gör att ärendena får en snabb hantering såväl hospolis, åklagare som vid domstol.En fråga är hur domstolarna ska vara organiseradeför att verksamheten ska bli mer flexibel, för att kom-petensen ska kunna säkerställas och ytterligare höjasoch för att domstolarna också ska varaattraktiva arbetsplatser som lockar till sig mycketskickliga jurister.Det fortsatta reformarbetet inriktas på att se överformerna för framtidens domstolsväsende. Flera olikalösningar övervägs. I en region kan det vara lämpligtatt bedriva verksamhet i flera domstolar med en ge-mensam domkrets. Med en sådan större domkrets kande framtida kraven på domstolsväsendet bättre tillgo-doses. Även samverkan mellan olika domstolar kanutvecklas.Kraven på en modern domstolsorganisation kaninnebära att vissa tingsrätter läggs samman med and-ra, t.ex. när målunderlaget är alltför litet för att skapabärkraftiga domstolsenheter eller när domstolarnaligger geografiskt nära varandra.Regeringen avser att i vår återkomma till riksda-gen och redovisa en handlingsplan för domstolsvä-sendets reformering. I arbetet med att ta fram hand-lingsplanen kommer de försöksverksamheter ocholika projekt som bedrivs på flera håll inom domstol-sväsendet att vara en viktig del.Redan i den föreliggande budgetpropositionen fö-reläggs då flera viktiga reformer inomdomstolsväsendet. Det gäller bl.a. att inskrivningsvä-sendet koncentreras till sju av tingsrätterna och attbouppteckningshanteringen förs över till skatteför-valtningen. Reformerna leder till en rationellare orga-nisation och ärendehantering med fortsatt god serviceoch säker handläggning.Fru talman! Varje del av rättsväsendet har sin lag-fästa roll i helheten. Just därför är det viktigt att ha enhelhetssyn på rättsväsendets verksamhet. Myndighe-terna måste samarbeta med varandra och med andraaktörer så att verksamheten som helhet fungerar väl.En kedja är inte starkare än dess svagaste länk.Medborgarna har berättigade krav på att få sinafrågor prövade snabbt och säkert oberoende av omärendet hanteras av en eller flera myndigheter. Attutveckla en sådan myndighetsövergripande helhets-syn med bibehållande av respektive myndighets spe-cifika roll och självständighet hör till det viktigasteför att förverkliga medborgarperspektivet inom rätts-väsendet.Fru talman! Rättsväsendet har, liksom alla andradelar av den offentliga sektorn, fått vidkännas vissabesparingar. Jämförelsevis har besparingarna inomrättsväsendet varit tämligen blygsamma.Under de senaste åren har rättsväsendet på nytttillförts nya pengar. Den föreliggande budgetproposi-tionen innebär att rättsväsendets ram höjs med 150miljoner kronor . För tiden därefterbehöver ytterligare resursförstärkningar ske. Det ärnödvändigt för att myndigheterna ska kunna fullföljastatsmakternas intentioner i fråga om rättsväsendetsutveckling på det sätt som jag i korthet berört.Det finns alltså skäl att betona att reformernainom rättsväsendet inte handlar om att spara pengar.Det handlar i stället om ett brett upplagt modernise-ringsarbete med syfte att även i början av2000-talet ska ha ett kompetent rättssäkert och effek-tivt rättsväsende i medborgarnas och demokratinstjänst.Regeringen återkommer i den ekonomiska vår-propositionen till med förslag till hurmycket anslagsramarna för rättsväsendet ska höjas föratt det målet ska nås.Anf. 49 () replik:Fru talman! Justitieministern nämnde väldigt kortde besparingar som har genomförts på rättsväsendetunder andra halvan av 90-talet. Det är omfattandebesparingar som har genomförts.Jag vill gärna få justitieministerns kommentar vadgäller effekterna. Har det varit positivt för rättsväsen-det? Vilka skador har rättsväsendet åsamkats genomdessa omfattande besparingar?Anf. 50 Justitieminister ():Fru talman! Allra först vill jag påpeka att de be-sparingar som har beslutats under andra halvan av1990-talet har lagts ovanpå besparingskrav som be-slutades . De pro-blem som rättsväsendets myndigheter har att kämpamed har varit att i första hand omhänderta de bespa-ringskrav som ställdes men därmycket lite av åtgärder vidtogs för att säkerställamyndigheternas möjligheter att hantera de bespa-ringskrav som då hade lagts på myndigheterna.Det har inneburit större svårigheter för myndig-heterna att hantera även de ytterligare besparingskrav,i mindre mån men lika fullt besparingskrav, som harbeslutats . Det harvarit svårt för många av myndigheterna.Det är ingen tvekan om att besparingskraven harlett till förändringar som inte enbart har varit av posi-tivt slag. Det finns båda delarna. Besparingskravenhar delvis inneburit att myndigheterna har fått funde-ra över hur man kan organisera och rationalisera sinverksamhet. Det har lett till positiva resultat - det äringen tvekan om att det finns exempel på det. Mendet är inte heller någon tvekan om att besparingskra-ven på sina håll inneburit en försvagning och försvå-rat för myndigheterna att genomföra den arbetsupp-gift som de har.Anf. 51 () replik:Fru talman! Justitieministern sade, om än i dettasammanhang inte helt tydligt, att det beslutades omstora besparingar under början 90-talet. Jag tycker attdet är viktigt att vi får det där utrett. I morse såg jagen artikel där påstår att den borgerligaregeringen, det står i och för sig, beslutade men densom läser får intrycket av genomförde besparingar på500 miljoner. Jag hoppas att äntligenska lära sig att det 1992 ställdes ett absolut krav frånsocialdemokraterna för att gå med på krisöverens-kommelsen att polisen skulle spara 500 miljoner. Detvar ett absolut krav för att gå med.Under de borgerliga åren genomfördes besparing-ar motsvarande 175 av dessa 500 miljoner. Vi kundeinte ta på vårt ansvar att genomföra allt på en gång,som socialdemokraterna krävde. Vi menade att detinte går med mer än upp till 175. Resterande plusytterligare mer än 500 miljoners besparingar på poli-sen har socialdemokraterna genomfört. Jag tycker attvi ska ha klarlagt det. Det är inte fel att säga att detvar större beslut under första halvan. Socialdemokra-terna återkom ju till regeringsställning ,och det tillhör också första halvan.Men: inga fler antydningar om att det var denborgerliga regeringen som genomförde de stora.Anf. 52 Justitieminister ():Fru talman! Jag har aldrig kritiserat den borgerligaregeringen för de beslut vad gäller besparingar somgenomfördes under den borgerliga regeringstiden -tvärtom. Det var nödvändiga beslut mot bakgrund avatt staten, t.ex. när det gäller polisen, vid den tid-punkten lånade till var tredje polislön. Detta var gi-vetvis inte acceptabelt och utgjorde ett hot, inte baramot rättsväsendets möjligheter att fungera utan mothela samhällsordningen.Det jag kritiserar den borgerliga regeringen för,och har faktiskt nu alldeles tydligt er-känt att det är på det viset, är bristen på vidtagnaåtgärder för att göra det möjligt för myndigheterna attanpassa sig till de budgetramar som regeringen be-slutade om. tycks stoltsera med detfaktumet att man fattar ett visst beslut vad gällerekonomiska ramar för myndigheterna, och sedansäger att de aldrig menat att de skulle genomföra det.Det är att lämna myndigheter i sticket, och det är enav förklaringarna till de svårigheter som rättsväsen-dets myndigheter har haft . GunHellsvik har själv här erkänt: Ja, vi beslutade ombesparingar, men vi genomförde dem inte.Anf. 53 () replik:Fru talman! Jag vill först uttrycka min glädje överregleringsbrevet när det gäller den organiseradebrottsligheten. Det är viktigt att vi ställer upp som enman, som jag sade i mitt anförande.Sedan vill jag ta upp detta med mål- och resultat-styrning, vilket jag tycker är mycket bra. Det är vik-tigt för oss politiker att följa verksamheten, görauppföljningar och utvärderingar för att se när detdyker upp flaskhalsar och sådant. Där är det fortfa-rande stora brister. Det kommer ett nytt förslag, mendet dröjer några månader. Vi måste vara rädda omresurserna så att de används på bästa sätt.På många orter i vårt land finns det inte tillräckligtmed närpoliser. Det finns tjänster, men det finns ingapoliser och det är besvärande. Detta gäller särskiltmindre orter i norra . Som exempel kan jagnämna orter i min egen hembygd, Klippan och Eslöv.I Klippan har kriminaliteten varit en hög, men därkan man inte tillsätta alla tjänster, och det tar ju tidinnan de ökade utbildningsplatserna ger effekt. Där-för är det glädjande att justitieministern säger attcivilanställda kan återanställas.Anf. 54 Justitieminister ():Fru talman! Jag delar uppfattning,att en uppföljning av vidtagna åtgärder och en utvär-dering av de resultat som har uppnåtts är oerhörtviktigt. Annars fungerar över huvud taget inte sys-temet med statsmakternas styrning av myndigheternagenom mål- och resultatstyrning.För att anknyta till den fråga som ti-digare tog upp var det en av de stora bristerna i börjanav 90-talet, att man övergick till mål- och resultat-styrning och angav ramarna, men man brydde sigaldrig om hur effekterna hos myndigheterna blev ochännu mindre om hur effekterna hos befolkningen blevav de fattade besluten.Det är ett problem i många närpolisområden har möjlighet att anställa fler poliser. Ekonominär faktiskt sådan på många håll att det finns utrymmeatt anställa fler, men man har inte tillgång på sökan-de. Det är därför viktigt att vi så snabbt som möjligtökar intagningen till polishögskolorna. Det är dettasom är bakgrunden till att vi tror att vi gör detta bästgenom att starta polisutbildning på flera håll i landet.Under tiden är det viktigt att man använder de re-surser som finns, särskilt i de polisområden där eko-nomin inte är det största problemet utan där detstörsta problemet är bristen tillgång på poliser. De böranvända dessa medel och se i vilken utsträckning detgår att komplettera sin personal med civilanställdasom kan avlasta de direkta polisiära uppgifterna.Detta är frågor som länspolismästarna arbetarmycket med. De inser vilka möjligheter de har, ochde försöker att fullgöra det uppdraget.Anf. 55 () replik:Fru talman! Jag vill också ta upp en annan sak,och det gäller den höga medelålder som finns blanddagens poliser. Detta har ofta anknytning till de ortersom har tjänster som inte är besatta. Där är medelål-dern ofta hög, och man har svårt att klara av natt- ochkvällstjänstgöringar. Det är också en viktig sak atttänka på liksom arbetsmiljön för poliser.Det är viktig att vi inte förlorar fler av de polisersom finns. Därför måste man arbeta förebyggande närdet gäller både den fysiska och den psykosocialaarbetsmiljön just inom poliskåren.Anf. 56 Justitieminister ():Fru talman! Det är riktigt att den höga medelål-dern hos poliskåren på sina håll är ett bekymmer.Rikspolisstyrelsen har ett uppdrag att göra en lång-siktig planering av personalbehovet inom polisorga-nisationen, särskilt med beaktande av den ålders-struktur som finns. Det är bl.a. detta som vi hänvisartill i höstens budgetproposition. Vi behöver det un-derlaget för att kunna göra en långsiktig bedömningav behovet av resurser, och vi återkommer till detta ivårpropositionen.Arbetsmiljön är naturligtvis viktig för alla anställ-da inom alla verksamheter. Det var ett område somkritiserades i de granskningar som bl.a. genomförde av polisorganisationen somjag fastnade mest för, och det var bristen på en godpersonalpolitik som utgår ifrån att skapa goda förut-sättningar för personalen att utveckla sig i sitt arbeteoch att kunna påverka sin egen arbetssituation.Samtidigt måste man väga detta krav mot de kravsom medborgarna har på verksamheten. Det här äringa lätta frågor. Det är bl.a. sådana frågor som depågående avtalsförhandlingarna handlar om. Dethandlar om arbetstider och andra arbetsvillkor.Detta är frågor som jag tycker mig ändå ha förståttatt polisledningarna på de olika nivåerna arbetar medpå ett mycket mera målinriktat sätt . Jaghoppas att det ska leda till resultat såatt poliser som upplever att de inte blir hörda,sedda och tagna hänsyn till på sina arbetsplatser blirdet i större utsträckning.Anf. 57 () re-plik:Fru talman! Enligt uppgift är det länspolischefenSeppo Wuori i som ska utreda Polishög-skolans verksamhet. Min fråga är då om justitiemi-nistern anser att det är lämpligt att polisen själv skautreda sin egen verksamhet.Sedan noterar jag med glädje att justitieministerninser att det behövs fler poliser och att den fastslagnatjänstetablån inte längre ska hållas - det står också ibetänkandet. Det handlar inte om att man vill minskaresurserna utan snarare om att man inser behovet avatt öka polisresurserna.Med tanke på åldersstrukturen vet vi att det fram-gent kommer att finnas ett stort behov av nya poliser.Rikspolischefen sade i justitieutskottet att man intekan utbilda fler poliser än man har resurser att an-ställa. Finns det någon sanning i detta? Håller mannere på utbildningen på grund av att man inte kanavsätta mer resurser till att anställa fler poliser?Anf. 58 Justitieminister ():Fru talman! Det är som ska utvär-dera sin verksamhet, och på vilket sätt man gör detlägger jag som justitieminister mig inte i.Frågan i vilken utsträckning Rikspolisstyrelsenska utveckla utbildningen av poliser kan inte varaberoende av frågan i vilken utsträckning polismyn-digheten kommer att ha pengar för attanställa poliser.Det är ju inte så att frågar rege-ringen hur många lärare som kan utbildas för att fågarantier för att kommunerna kommer att anställadessa lärare. Bedömningen av hur många poliser somska utbildas ska naturligtvis göras mot bakgrund avbedömningen av hur många poliser som behövs, intemot bakgrund av bedömningen av de lönemedel somman tror att kommande statsmakter kommer att tillfö-ra.Anf. 59 () re-plik:Fru talman! När det gäller åldersstrukturen finnsär det alltså av alla poliser som är över 55 åroch som är . Det kommer alltså attbehövas ett stort antal poliser. Enligt personalbyrånsberäkningar kommer det att fattas 2,7miljarder kronor.Det måste ändå finnas en strategi hos regeringenför att sätta in resurser och utbilda så och så mångapoliser för att kunna ersätta alla de poliser som går ipension under de kommande åren.Jag förstår inte riktigt svaret. Vi har ändå ansvarför att se till att det finns poliser för länspolisnämn-derna att anställa.Anf. 60 Justitieminister ():Fru talman! Om man gör bedömningen att av-gången av poliser har en viss omfattning och måsteersättas och om man dessutom anser att antalet poli-ser bör öka totalt sett, måste man naturligtvis fattabeslut om att utbilda fler poliser. Det är detta beslutsom har fått ett tydligt uppdragfrån statsmakterna att fatta. Denna fråga är intekopplad till framtida löneutbetalningar.Beslutet kan inte fattas på grundval av vilkapengar som kommer att finnas . Beslutet om utbildning måste utgå ifrån bedömningen avhur många poliser som vi behöver.Anf. 61 () replik:Fru talman! Justitieministern sade att rättsväsen-det ska utgå från medborgarnas behov, ett medbor-garperspektiv. Det tycker naturligtvis vi i Folkpartietär bra. Då undrar jag vad justitieministern egentligenmenar med det. Avses med medborgarperspektivmedborgarna som grupp eller medborgarna som en-skilda personer? Handlar det enbart om att som soci-aldemokratisk justitieministern se på frågan frånledningsnivå, eller finns det också ett underifrånpers-pektiv? Ett underifrånperspektiv är viktigt och inne-bär att man verkligen tar till sig enskilda anställdasåsikt, inte enbart gruppens eller kollektivets. När manser det ur medborgarperspektivet, hur mycket betyderdå varje enskild persons insats i förhållande till depengar som var och en omsätter?När det sedan gäller och utvärde-ringen där fick jag svaret att det är en på RPS utseddperson som ska göra utvärderingen. Jag tycker att detär anmärkningsvärt att man tillåter att Rikspolissty-relsen ska vara både spelare och domare. Polishög-skolan är ju numera en högskola. Varför låter man dåinte , som både står utanför beställar-na och har kompetens på området, utföra utvärdering-en? När vi nu ska ha fler poliser är det ju inte barakvantiteten som är viktig utan också kvaliteten.Jag skulle också gärna vilja ha svar på om detfinns möjlighet att få en enkät med frågor som deinblandade har möjlighet att besvara.Anf. 62 Justitieminister ():Fru talman! Medborgarperspektivets konkreta in-nebörd blir ju väldigt olika beroende på vad det är försituation man talar om, i vilket sammanhang det be-hövs ett annat perspektiv än det som man kanskenormalt har. Medborgarperspektivet kan handla omgrupper av människors - vittnen och målsäganden -intressen generellt. Men det handlar också om att det iden enskilda förhandlingen, i en rättegång t.ex., ha eninsyn och en förståelse för behoven just hos den indi-vid som uppträder i rättegången och att tillgodosedem på ett lämpligt sätt.Det handlar alltså både om stort och om smått.Det viktiga är att analysera, skaffa kunskap och ha enförmåga att sätta sig in i hur den verksamhet somrättsväsendet bedriver ser ut och fungerar utifrån deindivider som uppträder i den verksamheten.När det gäller utvärderingen av polisutbildningentror jag att det föreligger ett missförstånd. I mål- ochresultatstyrning av myndigheterna ingår också attkräva att myndigheterna som en del av sin uppgift haratt utvärdera och granska sin egen verksamhet. Det ären förutsättning för att myndigheterna ska uppfylla dekrav som riksdag och regering ställer på återrapporte-ring av fullgjorda uppgifter. Hur ska myndigheternakunna svara på våra frågor om de inte tar reda påresultatet av dem?Därutöver kan man behöva annan kontroll. Mankan tillsätta en utredning från statens sida. Statsmak-tens sätt att agera brukar ju vara att tillsätta en utred-ning som får i uppdrag att utvärdera och granska enviss verksamhet.Det som nu gör på Polishög-skolan är att utföra det som ligger i deras uppdrag,nämligen att utvärdera sin egen verksamhet för attkunna svara på våra frågor. Därefter kan regering ochriksdag ta ställning till huruvida man anser att detbehövs ytterligare utvärderingar av annat slag, gjordaav någon annan.Såvitt jag är informerad innebär den utvärderingsom har påbörjats att den sker i form av enkäter,samtal eller annat med alla berörda kategorier, såvälstudenter som lärare och ledning.Anf. 63 () replik:Fru talman! Vi får då verkligen hoppas att det ärså. Av de informationer som jag har fått utifrån un-derifrånperspektivet verkar det inte vara så, men somsagt var får vi naturligtvis invänta utvärderingen.Jag vill, fru talman, avslutningsvis tacka justitie-ministern som säger att det handlar om både stort ochsmått, att det gäller att ha respekt för den enskilde ochäven för de små talande.Anf. 64 ():Fru talman! Jag kan inte låta bli att börja med attsäga att rättsväsendet och försvaret är två områdensom inte prioriteras särskilt högt av regeringen. Där-emot är det två områden som vi moderater alltid harvärnat om och kommer att värna om fortsättningsvis.Jag vill, som inledde sitt anförandemed, påminna om rättsstatens viktigaste uppgift,nämligen att upprätthålla god rättsordning och skyddamänniskor.Fru talman! Jag skulle vilja fortsätta på det härspåret. Polisstyrelsen i län har så sent som den5 november enhälligt ställt sig bakom en skrivelse tilljustitieministern. Skrivelsen belyser konsekvenser förpolisverksamheten i till följd av en begränsadmedelstilldelning år 2000.Polisstyrelsen i framhåller att de allvarligtmåste överväga om de kan nyrekrytera poliser. Gi-vetvis anser ju polisstyrelsen att nyrekrytering måsteske för att kunna bedriva en polisverksamhet sommotsvarar de krav som medborgarna har rätt att ställa.Vilket råd vill ge och hennes f.d. riksdagskollega , som är ordförande i polisstyrelsen?Ett annat ekonomiskt hårt drabbat län som har ta-gits upp här tidigare är , vilket hängerihop med polismorden i . Länspolismyn-digheten i räknar med ett underskott på17 miljarder kronor år 2000.Då är min fråga: Kommer det ett rejält tillskott ivårbudgeten för att kunna hjälpa vissa av dessa län?Det är hög tid, tycker jag, att ni socialdemokraterinser att polisens verksamhet är mycket personalin-tensiv, vilket gör att lönekostnaderna är helt domine-rande. Jag har också informerats om att regeringeninte har använt sig av de omräkningstal för pris- ochlöneomräkning som var mening och somvi fastställde 1992 när vi införde ramanslagen här iriksdagen.Det är inte undra på att landets poliser börjar attställa krav på högre löner eller, faktiskt, lika lön förlikvärdigt arbete. Genom länssammanslagningarna iVästra och i kan det faktiskt skiljaända i lön mellan tvåpoliser som utför exakt samma arbete.Fru talman! För sedan kom kriminologenLeif med en svidande kritik mot po-liskåren. Han hävdade att de är lata, slöa och att desysslar med mycket annat än polisarbete. Jag anser attdet är mycket märkligt att en sådan person, som harvarit anställd på , yttrar sig på ett sånedlåtande sätt mot en hel yrkeskår.Nej, borde låta bli att vara en"snacke-Pelle" och i stället stödja poliserna i derasarbete, för vad det handlar om är att poliserär trötta på alla omorganisationer och nedskärningarsom leder till uppgivenhet och utbrändhet.Vi har ett bra facit i vår hand, nämligen Uppsala-polisens agerande när 197 poliser annonserade efternytt jobb. Ett annat bevis på att poliserna reageraröver sin situation är den genomförda mani-festationen här i . , hurreagerar ni socialdemokrater på allt missnöje inompolisväsendet?Ett annat avsnitt i betänkandet behandlar polisut-bildningen. Vi moderater har ju ett särskilt yttrandesom pekar på behovet av att utbilda fler poliser. Vianser att behöver ordentliga förstärkningareftersom antalet anställda inom Stockholmspolisenminskat med ungefär 1 000 personer under den se-naste fyraårsperioden.Fru talman!