prot · GM0979 · 1999-04-14 00:00:00 — Hananser alltså att de borde ha fått göra detta utan straff.Är det rätt uppfattat?Anf. 64 () replik:Herr talman! Om inte den som begärde svar avmig nu går ned och ändrar i protokollet står det klartoch tydligt vilken ställning jag tog när det gäller deuppfattningar som framfördes uppe . kanman så klart gå ned och ändra i protokollet och ta bortdet. Men i ursprunget kommer det att stå exakt vadjag påstod.Anf. 65 ():Herr talman! Det jag säger nu anknyter till dendiskussion som har förts här innan. Jag tänkte nämli-gen prata om hets mot folkgrupp. Det är så att det iSverige är förbjudet att hetsa mot folkgrupp.Det är inte förbjudet att hetsa mot folkgrupp baseratpå sexuell läggning, som vi brukar kalla det. Dettycker jag är en skandal. Det är en skandal att vi iSverige inte har ändrat på lagstiftningen så att hetsmot folkgrupp även omfattar homosexuella. Det bor-de det göra.Grupper sätts ibland mot grupper. Rädsla och hatanvänds ibland som maktmedel, som politiska makt-medel. Vi har sett många exempel på hur politiskpropaganda ibland inte baseras på sakskäl utan inrik-tar sig på ett destruktivt positionsspel mot dem som ärannorlunda än den egna gruppen. I använderpronazistiska och prorasistiska grupper hatpropagan-da och hatvåld mot homosexuella som medel för attföra ut sin politik och även satsa på nyrekrytering.I morgon skall jag åka till , en av mångastäder i . Det är en stad som har stora problemmed rasism och nazism. Problemen kommer sig av attvissa organiserade rasister och nazister åker runt ilandet för att rekrytera ungdomar från skolor. I Fa-gersta har man använt just hatpropaganda där manriktar sitt hat mot homosexuella. Det här förekommeri dag i . Och det är, tycker jag, fel att hets motfolkgrupp inte omfattar homosexuella. Det borde detgöra.Socialdemokraterna sade här innan att man hållermed i sak, att det är ett problem och att man vill attnågot skall hända. Men man vill avvakta till oktoberår 2000, till kommittén lägger fram sitt förslag. Sedanvill man naturligtvis avvakta att regeringen läggerfram förslaget. Det tycker jag är oacceptabelt. Det härär en fråga som har varit uppe under väldigt lång tid.Under alla år som jag har suttit i har fråganvarit uppe. Man har sagt att det här är viktigt och attvi skall göra någonting. Men man har aldrig kommitnågonvart.Då vill jag ställa frågan varför. Jag tycker att ar-gumentationen som man får höra ibland - att det härär en grundlagsfråga, den är så känslig och därför kanvi inte ta upp den - egentligen inte håller. Vi har lagstiftning om hets mot folkgrupp som omfattarvissa grupper. Det borde vara enkelt att införa ännuen grupp. Det borde inte vara något man väntar med.Att jobba mot nazism och rasism är något, trorjag, som man måste göra på många olika plan. Lag-stiftningen är bara en del av detta. Men i mitt arbetemot rasism och nazism har jag haft mycket kontaktmed polis och åklagare. Det finns de inom rättsvä-sendet som säger att det är en brist att homosexuella inte ingår i hets mot folkgrupp. Det är en brist ideras arbete för att komma åt den organiserade na-zismen i . Det är en brist t.ex. när det gäller attkomma åt dem som anordnar vit makt-konserter ochdem som har en hel butik med material som de distri-buerar och säljer till ungdomar, T-shirtar och annat.När man finansierar nazismen kan man faktiskt delvisanvända hatpropaganda mot homosexuella utan attpolisen kan komma åt det på rätt sätt.Det finns signaler från t.ex. , som jag har jobbat med i den här frågan. Manhar faktiskt begärt att homosexuella skall omfattas avhets mot folkgrupp. Jag var själv delaktig i en arbets-grupp som jobbade med att ta fram förslag på hurman skall förebygga rasistisk och nazistisk nyrekryte-ring i . Vi i denna arbetsgrupp, där det ingickåklagare, forskare och polis, sade till regeringen att vivill att regeringen lägger fram ett förslag om att ho-mosexuella skall omfattas av hets mot folkgrupp.Ändå händer ingenting. Det här förslaget lades framför ett tag sedan.Vi vet om att det är ett problem. Det borde händanågot. Lagstiftning finns för likartade brott, de om-fattas av hets mot folkgrupp. Men det gäller inte justden här gruppen. Vi tycker inte att det finns något attutreda. Det finns inga tveksamheter. Det finns ingen-ting som vi inte känner till. Egentligen är det skam-ligt, det är sorgligt, att man fortfarande förhalar denhär frågan. Jag skulle ändå vilja ställa frågan igen:Varför vill man inte agera?Anf. 66 () replik:Herr talman! Jag känner mig lite utmanad av dendirekta fråga som ställer: Varförvill man inte agera? Jag tycker att det är en fråga somär lite malplacerad. Det är förståeligt att otålighetenär stor , för det här är en fråga som har varit underdebatt . Jag vet också att irritationenhar varit stor när KU har formulerat sig iden här saken.Jag tycker dock att just nu är processen långtframskriden. egen motion föran-staltar ju en utredning och ett snabbt förslag. Då är vitillbaka till den här frågan om tempot igen. Men justnu borde kunna stå i talarstolen ochsäga att det är bra att det äntligen ser ut att vara någotkonkret på gång.Anf. 67 () replik:Fru talman! I den motion som vi lade fram hade viinget konkret lagförslag. Det innebär inte att det ärväldigt svårt att ta fram. Vi tyckte att den utredningsom sitter , dvs. nu , skallkomma fram med ett förslag - inte om ett och etthalvt år.Det är en viss skillnad mellan att säga att det skallske nu denna termin och att säga att det skall ske . Det handlar inte om irritation, utandet handlar faktiskt om att vi har väntat väldigt länge.Under sex år har man, såvitt jag vet, tagit upp detta ikonstitutionsutskottet, och varenda gång har Social-demokraterna sagt nej i denna fråga. finns det frånväldigt många håll i samhället mycket hårda krav påatt man faktiskt kommer någonstans i denna fråga.Ändå tvekar man och avvaktar. Såvitt jag vet finnsdet ingenting speciellt att utreda. Vad är det somdenna kommitté skall titta på och som är så känsligtoch så svårt att ta fram? Enligt mig finns ingenting attutreda, utan utredningen kan faktiskt presentera ettförslag som vi kan ta ställning till i så snartsom möjligt.Anf. 68 () replik:Fru talman! Hur svårt själva lagstiftningsarbetet äroch diskussionen omkring detta kan jag ha olika uppfattningar om. Men jag tycker attdet är rimligt att kommittén också i denna fråga fårarbeta som den behöver och har fått tillsitt förfogande och med all den integritet som enkommitté måste få ha.Som ledamot i har jag underde verkligen fått lära mig att grund-lagsfrågor tar tid. Och i det perspektivet tycker jagtrots allt att denna fråga just nu hanteras på ett väldigtbra sätt.Anf. 69 () replik:Fru talman! Jag tycker att det är bra att grundlags-frågor tar tid. Vi skall ha respekt för vår grundlag.Men detta är egentligen inte en grundlagsfråga. Den-na lagstiftning finns nämligen, och olika grupperomfattas. Folkgrupper på grund av ras, hudfärg, et-nisk tillhörighet eller religiös tillhörighet omfattas av en lagstiftning. Det handlar om att införa enannan folkgrupp. Man kan diskutera om man skallkalla det för folkgrupp eller inte. Men skall man kallamuslimer för folkgrupp? Skall man kalla dem somhar gul hud för en folkgrupp? Då kan vi diskuteravarför vi över huvud taget har ordet folkgrupp i denlagstiftningen. Men denna lagstiftning fungerar. Poli-sen och åklagarväsendet har nytta av lagstiftningen.Men de kan inte använda den mot en grupp i samhäl-let, nämligen homo- och bisexuella, därför att dennagrupp inte finns med. Detta är ingen större grundlags-förändring. Då skulle jag ha respekt för ert förhåll-ningssätt i denna fråga. Här känner jag tyvärr en vissrädsla för att det kanske är just för att det berör dennagrupp som man är rädd.Anf. 70 ():Fru talman! Jag vill ägna till att ut-veckla vår text kring en motion som heter Åtgärdermot våldsskildringar. Det handlar främst om medie-våld.Jag skulle önska att ledamöter, lagstiftande församling, såg på samma videogramsom våra 15- och 16-åringar ser på, dvs. de video-gram som är mest uthyrda. Efter det kunde vi ha endebatt här i kammaren om det som vi har sett. Dåskulle vi ha samma kunskapsbas. Då kunde vi debat-tera gruppvåldtäkt, analsex och närbilder på våld-samma samlag. Om ledamöter tycker attdet är pinsamt att gå in och låna videogram med porrsom våra 15- och 16-åringar lånar kan jag göra detoch visa dem i ett rum här i för dem somvill skaffa sig mer kunskap. Jag tror att det vore syn-nerligen bra främst för leda-möter. Så säg bara till så skall jag ordna det, annarsgår det bra för ledamöterna att själva göra det. Det äralltså genom dessa filmer som de unga männen - detär främst unga män som lånar dem - skaffar sig sinaförsta sexuella erfarenheter, sina bilder på vad sexua-litet är. Det är där de lär sig.Sedan vill jag tala lite grann om den motion somflera partier har gemensamt om medievåldets konsek-venser. Jag vill påstå att det finns tillräckligt medforskning för att vi skall kunna säga att vi blirpåverkade. Alla blir självklart inte påverkade påsamma sätt. Så är det med allting i samhället. Jag säger många. Och vi blir olikapåverkade beroende på hur gamla vi är. Verklighetenär ibland mycket värre än dikten, och det våld som vifår se som finns i verkligheten och som vi får se pånyheterna kan vara svårt för femåringar att ta till sig.Verkligheten är värre än en del filmer. Och här är detextra viktigt att de olika nyhetskanalerna tänker påvilka tider som de visar vad i TV. Och när de anseratt de behöver visa våldsamma nyheter är det viktigtatt de verkligen går ut och varnar för dem.Jag skall också säga något om den lagstiftningsom finns och som någon här har läst upp. Detfinns en lagstiftning i vilken det sägs att man kandömas om man visar olaga våldsskildringar och omman skildrar närgångna bilder av sexuellt våld ellertvång. Men, och hoppas jag att det finns någonjournalist på alerten som hör detta förutom riksdagensledamöter, ingen kan säga vad som visas på kan säga om lagstiftningen följs, därföratt ingen sitter och granskar vad som körs ivåra kanaler. Det finns ingen samlad bedöm-ning.Vad vi kan göra när vi själva som riksdagsleda-möter granskar utbudet - det skall vi ju göra - är attsjälva ringa till , eftersom det ärden som har ansvar för att följa upp detta.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 5 §. )4 § revisorers förslag angåenderesursförstärkningtill skattemyndigheternas kontrollverksamhetFöredrogsSkatteutskottets betänkande 1998/99:SkU14Riksdagens revisorers förslag angående resursför-stärkning till skattemyndigheternas kontrollverk-samhet (förs. 1998/99:RR3)Anf. 71 PER ():Fru talman! betänkande 14 hand-lar om revisorers förslag angående resurs-förstärkning till skattemyndigheternas kontrollverk-samhet.Betänkandet har faktiskt en hemställanspunkt idetta sammanhang där man går revisorerna delvis tillmötes och där man ger revisorerna delvis rätt i derasiakttagelser. De iakttagelser som de har gjort handlarväldigt mycket om resurstilldelningen till skattemyn-digheterna, de extra 200 miljonerna som gavs förriktade verksamheter och som också var anledningentill att utskottet begärde att revisorerna skulle titta pådetta, huruvida detta extra resurstillskottet på 200miljoner kronor innebar att granskningenblev bättre och att man fick de effekter som man villefå.När revisorerna går igenom detta visar det sig -det visste vi också om från skatteutskottets sida - attsamtidigt som de fick dessa extra pengar lades bespa-ringar på den ordinarie kontrollverksamheten underen fyra-femårsperiod på 11 %.Man har i rapporten kommit fram till att ordinariekontrollverksamhet har blivit lidande i sammanhang-et.När man gav de innebardet också att man ställde krav på att de pengarnaskulle förränta sig i princip tio gånger - varje revi-sionsobjekt skulle ge tio gånger pengarna. Även detstatistikbeteende som då förekom för att motivera dehär pengarna, insatserna, har lett till att statistikbete-endet, som sagt, gjort att man inte har kontrollerat hurmycket pengar som kommit in. Snarare har man tittatpå vilka taxeringshöjningar man fått. Man har varitmindre intresserad av vilka uppbördsintäkter som detblivit.Även detta påpekar revisorerna, precis som gör i en rapport, dvs. att man kanskeinte i första hand skall vara så fixerad vid avkastning-en, utan att man i större utsträckning skall titta på hurmycket pengar man får in. Det är ett svårare betrak-telsesätt och det är svårare att analysera, för det tar enviss tid från det att man har en taxering och det sedanblir överklagat och går till domstol fram till slutef-fekten. Det kan ta fem, sex eller . Ändå är detnödvändigt. Också anser att detgäller att ta till sig det sättet att analysera det hela.I samband med statistikbeteendet tar man upp s.k.periodiseringsfel. När det blir positivt i en utredningräknas det nämligen som plus. Men när det i nästaskede går in som en minuspost tas det inte upp somen minuspost. Därför är det egentligen inte ens taxe-ringspengar som har tillkommit, utan det är fråga omett rent statistikbeteende.Den stora nyttan med de granskningar som gjorts- dels , dels reviso-rers - är att man konstaterar att med de resurser som finns för skattemyndigheten klarar man faktisktinte kontrollen på det sätt som man säger sig viljagöra.I betänkandet står det: "Utskottet har tagit intryckav dessa varningar och även av andra oroande signa-ler från flera håll på att besparingarna och perso-nalminskningarna inte har kunnat mötas upp i till-räcklig omfattning av rationaliseringar och effektivi-seringar. Det är därför välkommet att RSV gjort enanalys både av hur stora resurser som behövs för attupprätthålla skattemyndigheternas verksamhet på dennivå som uppnåddes 1997 och vilken verksamhetsni-vå som kan uppnås med den anslagsnivå som angavsi den senaste budgetpropositionen. Analysen inne-håller även den av revisorerna efterlysta redovisning-en av anslagssparandets utveckling och program fördess avveckling under olika förutsättningar."Fr.o.m. kommer skattemyndigheten iprincip att behöva perår för att man skall befinna sig på samma nivå somman gjorde 1997 och för att klara de behov somfinns.I dag kan vi se att man i varslar 75 perso-ner. Trots att man har varslat ganska mycket i är ytterligare neddragningar på gång.Det leder till att man faktiskt inte ens klarar degranskningar som man vill göra.Just inriktningen på granskningen har också varitett problem och kritiseras, liksom det här med statis-tikbeteendet. Men när det gäller de bitarna kan mankonstatera att genom en ny gransk-ningspolicy faktiskt redan nu har ändrat sitt beteendeoch mindre tittar på statistiken och i större utsträck-ning går mot en årlig granskning - dvs. man kommeratt lägga mer resurser på den årliga taxeringen ochgranskningen i samband med det.Fru talman! Med detta yrkar jag bifall till hem-ställan i skatteutskottets betänkande 1998/99:SkU14.Jag hoppas att detta leder till att regeringen inseratt om vi skall ha en skattemyndighet som i fortsätt-ningen skall kunna granska och generera pengar tillstatskassan - det är nämligen fortfarande på det sättetatt skattemyndigheten genererar betydligt mer pengarper insatt krona; jag tror att det handlar om minst treeller fyra gånger de insatta pengarna - är de bespa-ringar som görs på skattemyndigheten, vilket ocksåkonstateras i rapporterna, troligen ganska kontrapro-duktiva.Anf. 72 ():Fru talman! Också jag yrkar bifall till hemställan idetta betänkande. Jag kan glädja mig åt att det, medanledning av revisorers förslag och denkristdemokratiska motionen, är ett enigt utskott i dethär sammanhanget. Det gläder oss kristdemokratermycket att det är på det sättet.Det är inte första gången som vi lyfter fram denhär typen av frågor från vårt håll. Vi vill gärna se enväl fungerande kontroll, av flera skäl. En självklarhetför oss är att rätt skatt skall betalas i alla avseenden.Vi vill gärna sänka skatter där så är möjligt men därvi har beslutat om en skatt skall den gälla alla somskall drabbas av den. Kontrollen skall fungera effek-tivt.Inte mindre viktigt är att driva de här frågorna föratt bekämpa den svarta sektorn i samhället. Densvarta sektorn är naturligtvis bekymmersam av fleraskäl dels därför att vi inte får in de pengar som virimligen borde ha till statskassan, dels, och inteminst, därför att det sätter seriösa företagare i enohållbar situation när det finns aktörer på marknadensom inte betalar det som skall betalas.Den kvalificerade kontroll som de här pengarnakan användas till - vi kristdemokrater har länge i vårbudget haft pengar för sådan här verksamhet - ärockså viktig för stora företag och för företag somligger i framkanten när det gäller att testa det skatte-system som vi har. Det händer ju alltid nyheter. Kan-ske ligger då företagen före myndigheterna och görsina tolkningar. Det är inte något fel i det men det ärviktigt att skattemyndigheterna har resurser på olikasätt för att också å sin sida kontrollera att det stämmermed lagens intentioner. I den mån det inte gör detskall det finnas möjligheter och resurser för att korri-gera detta.Om så inte vore fallet skulle dessa företag, som såatt säga får gå före, väldigt länge kunna göra sinatolkningar och kanske också dra konkurrensmässigafördelar av det. Det är alltså viktigt att myndigheternahar resurser att kontrollera effektivt. Detta är viktigtför marknaden.Därför gläder vi oss åt att utskottet är enigt idet här sammanhanget. Tack så mycket!Anf. 73 PER ():Fru talman! I skatteutskottets betänkande nr 14,som vi nu debatterar, föreligger ingen reservation,utan det är ett enigt betänkande från utskottet. Därförhade jag inte anmält mig till talarlistan. Men när nuPer och har använttalartid känner jag mig manad att markera mitt in-stämmande i utskottets ställningstagande. Jag villockså markera att vi, genom ett tillkännagivande här,säger att regeringen i det pågående arbetet med att seöver skattemyndigheternas kommande behov ochskattekontrollens inriktning bör beakta utskottetsöverväganden utifrån såväl riksdagsrevisorernas för-slag som rapporterna från ochRiksskatteverket.Jag håller helt med Per och om att det, som de sade i sina anförandenhär, är angeläget att vi har en väl fungerande skatte-kontroll. Det är angeläget för att upprätthålla respek-ten för skyldigheten att betala skatt. Det är lika nöd-vändigt att vi har en fungerande skattekontroll så attvi också kan hålla nere det s.k. skattefelet på enmycket låg nivå.I det sammanhanget vill jag erinra om att rege-ringen i den senaste budgetpropositionen aviserat attden avser att återkomma till med en redo-visning av skatteförvaltningens långsiktiga resursbe-hov och avvägningen mellan kontrollverksamhet ochserviceverksamhet. Det jag sade när vi de-batterade skatteförvaltningen var att vi inte då kundegöra några ställningstaganden om mera resurser, utanvi ville invänta de nu framlagda rapporterna för attutifrån dem skapa en bild av vilka åtgärder som skallsättas in.Skatteutskottet säger att man, utöver vad rege-ringen säger i sin budgetproposition, skall väga inkontrollverksamhetens inriktning. I det underlag somregeringen har att bedöma bör de nu framlagda rap-porterna från revisorer och RRV ochanalysen från RSV ingå.Från dessa tre parter finns en samstämmighet ombehovet av att man skall kunna ställa tillförlitligaprognoser beträffande värdet av kontrollverksamhe-ten. Det är också viktigt att man skall kunna göra brauppföljningar och utvärderingar för att se att beslutenverkligen följs. varnas det för en alltförstark fokusering på de beloppsmässiga effekterna avenskilda kontrollinsatser. Det är viktigare att se till attkontrollen på lång sikt bidrar till ett så litet skattebort-fall som möjligt. Utskottet anser att dessa aspekterbör tänkas igenom noga i samband med de övervä-ganden som skall genomföras.När det gäller skatteförvaltningens resursbehovförutsätter utskottet att ett ställningstagande skallkunna stå sig så att skattemyn-digheterna ges rimliga möjligheter till en långsiktigplanering.Med de analyser som gjorts av kontrollverk-samheten och den uppmärksamhet som riktats påbesparingskraven bör det, som utskottet ser det, fin-nas en grund för regeringen att i nästa budgetproposi-tion återkomma med överväganden om resursbehovoch skattekontrollens inriktning.Fru talman! Med vad jag har framfört yrkar jag bi-fall till skatteutskottets hemställan i betänkande nr 14.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 5 §. )5 § Skattefrågor och investerarskyddFöredrogsSkatteutskottets betänkande 1998/99:SkU15Skattefrågor och investeringsskydd (prop.1998/98:48)Anf. 74 ():Fru talman! Rubriken på betänkandet är Skatte-frågor och investerarskydd, men det skulle också hakunnat ha en underrubrik, som var brukligt förr ivärlden: En studie i komplexitet och skillnader i atti-tyder gentemot myndigheter och medborgare.Det är två frågor som behandlas i det här betän-kandet. Den första handlar om vad som händer ominvesterarskyddet utlöses så att en person som haftaktier hos en kommissionär som sedan har försnillatdem får ersättning. Vad händer då? Förslaget är attdet utlöses en realisationsvinst, den eventuella vinstsom skulle ha funnits om personen i fråga hade såltaktierna. Så långt kan det verka rimligt och riktigt.Ovedersägligen har det gjorts en form av vinst, mendet är en ofrivillig realisation som har ägt rum. Vitycker därför att en person som har utsatts för detmissbruket från kommissionären/förvaltaren borde fårespit att återanskaffa värdepapperen - Volvoaktiereller vad det nu kan vara. När en villa brinner uppkrävs det inte att den skall byggas upp,utan det finns en respit. Detsamma borde gälla här.Men så tycker inte regeringen och inte heller utskot-tets majoritet. Det står i betänkandet: "Detta skulledock kräva en omfattande och relativt kompliceradreglering för bl.a. beräkning av anskaffningskostnad.-- - det knappast är rimligt att belasta skattesystemetmed en sådan reglering för det relativt få fall" därdetta kommer hända. Tja, det nuvarande regelverketför att deklarera realisationsvinst är för oss skattebe-talare redan ganska komplicerat. Om man har haftaktier ett tag och det har skett emissioner och fusionerfår man gå ganska långt tillbaka i tiden och slå igamla luntor för att få fram ett rimligt värde. Medandra ord är det rätt stor komplexitet redan för med-borgare.Investerarskyddet hoppas vi inte skall utlösas allt-för ofta och att det, precis som det står i propositionenoch betänkandet, kommer att bli relativt få fall. Dåtycker vi för vår del att så väldigt komplicerat förmyndigheterna är det dock inte. Vi anser därför attregeringen bör återkomma med ett förslag i den härriktningen så att det, när lagen skall börja tillämpas,finns en bestämmelse som innebär att medborgarenfår möjlighet att inom en rimlig tid, möjligen ,kompensera de värdepapper som har försnillats ochsom man har fått ersättning för från investerarskyd-det.Den andra frågan är av en helt annan karaktär. Detgäller en förändring av en av de mest kompliceraderegelverken i skattelagstiftningen. Det gäller lättnaderi ägarbeskattningen i onoterade företag i kombinationmed tillämpning av fåmansbolagsreglerna. När lätt-nadsreglerna ursprungligen infördes frågade jag,eftersom jag hade den debatten, Finansdepartementetoch via utredningstjänstom man kunde göra utföra beräkningar på ett tänktfall. Men varken eller ansåg sig ha kompetens att utföra detta.Det säger, fru talman, lite om den underliggandekomplexiteten. Sedan har jag själv i det praktiskalivet erfarit hur svårt det är i många mindre företagsom får lägga ut ganska så stora revisionsarvoden föratt kunna räkna fram lättnadsbeloppet.Även om det här är mycket komplicerat ska-par det naturligtvis sysselsättning för just skattejuris-ter, men det kan väl inte riktigt vara avsikten. Omriksdagen i stället hade följt våra förslag om ett gene-rellt avskaffande av dubbelbeskattning av vinster iaktiebolag och om dessutom hade följt vårmotion om avskaffande av fåmansbolagslagstiftning-en hade vi inte behövt det här mycket kompliceraderegelverket.Fru talman!