prot · GN0928 · 1999-11-16 00:00:00 — De personersom arbetar inom de här företagen är mycket efter-traktade och har inte sällan unika kunskaper.Det är ett internationellt problem att bristen påhumankapital inom många expanderande branscher är mer uttalad än bristen på finansiellt kapital.Därför är det nödvändigt att vi kan konkurrera påliknande villkor som andra aktuella länder när detgäller att attrahera och behålla kompetent personal.Risken är annars att nya affärsidéer förverkligas ut-omlands och att personerna flyttar ut.Jag anser att vi har en unik chans att få storutväxling på den kompetens vi har inom viktiga om-råden, t.ex. Internet, telekom och data. Många fram-gångar hos de svenska företagen inom framför allt IT-branschen är goda nyheter för som nation.Men trots detta försprång är det inte alls säkert attaktiebolaget att dra nytta av det.Man kan uttrycka det som så att sällan har våra möj-ligheter till en framtida uthållig tillväxt varit så stora.Men dröjer vi med åtgärder kan vi förspilla dessamöjligheter.Många experter befarar att en flyttvåg bland IT-bolagen inte är långt borta. Anledningen till detta ärden svenska skattelagstiftningen. Det rör sig om dub-belbeskattningen, förmögenhetsskatten och inkomst-skatten. Men det största problemet anser många nuvara beskattningen av personaloptioner, som alltså äroförmånlig i Sverige.Därför ställer jag nu en ny fråga till finansminis-tern: Vad kan få finansministern att över huvud tagettitta på frågan om personaloptioner?Anf. 30 ():Fru talman! Jag har en viss förståelse för finans-ministerns svar, eftersom jag var den inom Moderatasamlingspartiet som tidigare hade att bearbeta perso-naloptionsfrågan. Vi var nöjda när denuvarande reglerna infördes.Men är det ju så, fru talman, att verklighetenibland springer ifrån oss, och det gör den just . Jaghar varit ute bland många av de s.k. nya företageninom nya branscher. När man skall lista problemom-råden återkommer alltid det här med ersättningen tillde anställda. Man har ingen vidare lönsamhet, ävenom kursen stiger när det gäller de noterade bolagen.Men det hjälper ju inte företaget som sådant, utanman skall försöka rekrytera kompetenta människoroch behålla dem. Och har personaloptioner varitett sätt.Nu är det så komplicerade anordningar att det varen advokat som skrev i att det är somjulafton för advokater att hitta reglerna.Men det viktigaste - och det har varit inne på - är den institutionella konkurrensvi har från framför allt och . Re-kryteringsexperter från företag är ute bland de nyaföretagen och raggar personal, men även direkt påhögskolor och universitet. Förutom en bättre in-gångslön kan de ofta erbjuda optionsprogram sombeskattas på ett bättre sätt.Jag tror inte att någon av de 349 ledamöterna, ochjag tror inte heller regeringen tycker att det är bra påsikt att kompetensen flyr ur landet. Min enkla reflex-ion, i likhet med , är att man skulleinitiera en utredning för att skapa en beredskap för attså att säga kunna mota i grind.På agendan har vi förmodligen skattelättnader förutländska experter. Det är åtminstone aviserat att detskall komma ett sådant förslag till kammaren. Denhär frågan ligger i ungefär samma härad. Min re-kommendation till finansministern, trots att vi barahar erfarenhet beroende på att utvecklingendrar i väg så långt, är att initiera en utredning inomdepartementet eller parlamentariskt för att se vilkenberedskap vi skall ha.Min enkla fråga är: Skulle finansministern, trotsvad som har sagts från talarstolen, ändå kunna över-väga att göra något sådant? Jag tror att det vore braför landet, för landets näringsliv och för landets med-borgare.Anf. 31 Finansminister ():Fru talman! Det är viktigt att svenskt näringslivhar goda villkor. Det är också viktigt för landet att vihar en bra tillväxt och att skattepolitiken och denekonomiska politiken kan bidra till det. Vi har gläd-jen att se att vi just nu har en mycket bra tillväxt iSverige. Vi kan kombinera denna goda tillväxt medjust en rättvis och bra skattepolitik. Jag tycker att detär ett kvitto på att den skattepolitik vi har kanmedverka till den oerhört goda tillväxt som Sverigehar för närvarande.Som kammaren ju har sett förut harvi också lagt fram ett antal förslag när det gällersänkning av skatten både för företag och för indivi-der, just för att ytterligare stimulera tillväxten och denekonomiska utvecklingen. I sista hand är det natur-ligtvis företagen själva som tillsammans med defackliga organisationerna i avtalsförhandlingar be-stämmer vilka löner och andra förmåner man vill delaut och vilka möjligheter företagen har inom kostnads-ramen.Vad jag har velat få sagt är att frånskattepolitikens utgångspunkt bör vi ha en enhetligprincip, dvs. vi bör beskatta inkomster av tjänst ochpersonaloptioner på likvärdigt sätt och inte börja göranågon förändring. Det skulle nämligen skapa diffe-rentieringar i vårt skattesystem som av många skälskulle vara omotiverade och som dessutom skulleskapa en del oreda i hela vårt skattesystem. Därför fårföretagen själva bestämma om man vill använda sigav möjligheten till personaloptioner. Man får självbedöma och bestämma om man har råd med perso-naloptioner och om man kan ta de kostnader somfinns. Det är ju trots allt inte någon skyldighet, utanen frivillig möjlighet som företagen har, att utnyttjasig av personaloptioner.Jag förstod av sista inlägg atthon egentligen avsåg en allmän skattepolitisk diskus-sion där vi i princip skall sänka alla skatter, någotsom oftast eftersträvar. Men det är juinte riktigt det som interpellationen handlar om. Där-för har jag valt att svara på interpellationen och atthänvisa till att - vilket också vidimerar - så sent som sedanvar överens om att den ordning vi harvar bra. Sedan får vi naturligtvis avvakta för att se omdet kan inträffa något nytt. Men finns detinget skäl att ändra den lagstiftning vi har kring per-sonaloptioner.Anf. 32 ():Fru talman! Finansministern pratar om att ha rådatt ändra på och sänka skatter. Jag undrar om man harråd att avhända sig ett instrument som efterfrågas avmånga företag som efterfrågar en personalkategorisom det är stor efterfrågan på internationellt - enpersonalkategori som kanske också rör sig lätt mellanolika länder.Jag menar att man inte får stirra sig blind på densituation man har . Man måste ligga lite i fram-kanten när man sitter i regeringen och inte bara reage-ra utan också agera.Jag har visserligen berört andra skatteregler, mendet är ju för att de griper in i optionsbeskattningen.Personaloptioner beskattas ju väldigt oförmånligt iSverige eftersom vi har så höga inkomstskatter ochhöga sociala avgifter. Därför är det nödvändigt attgöra något. Jag tror inte heller att regeringen kommeratt sänka dessa skatter inom rimlig tid, och därförvädjar jag till finansministern att kanske ändå be-trakta personaloptionerna som någonting annat äninkomst av tjänst. Jag tycker absolut att man skullekunna betrakta personaloptioner i någon mån som ettrisktagande, och därför borde man också se om maninte kan hitta en annan typ av beskattning. Det ärnämligen ett viktigt instrument om vi skall kunnabehålla vår kompetenta personal i Sverige.Sedan tycker jag också att det här med reglernaom fåmansbolag måste få komma in när vi diskuterardetta. De är stötande. De är speciellt stötande därföratt de straffar den arbetande entreprenören, och omdet är något vi behöver så är det att haregler som underlättar för entreprenörer att få företagatt växa och bli flera.Anf. 33 ():Fru talman! I likhet med finansministern tyckerjag att man skall ha principer och grunder för attbygga ett skattesystem, för annars blir det godtyckeoch då kan det sluta i vad som helst.Men måste vi inse att vi inte är i en slu-ten ekonomi, utan vi är i allt större utsträckning ut-satta för en internationell konkurrens. Framför alltgäller det inom de s.k. nya företagen i tjänstesektorn,som bygger på hög kompetens. Det handlar inte ominvesteringar i kapitalkrävande maskiner eller storafinansiella investeringar, utan företaget kommer in påmorgonen och företaget går ut . Det är deresurser man har, och det är så att säga den hjärnka-pacitet och den erfarenhet som man helt och hålletbaserar sig på.Om vi då är utsatta för en internationell konkur-rens där våra begåvade pojkar och flickor som har fåtten utbildning i våra skolor och på våra universitet blirså attraktiva att de försvinner från landet, så är detinte bra. Det är inte bra för någon, utom möjligtvis fördem som flyttar. Därför tycker jag, precis som rege-ringen tydligen har gjort när man resonerat om attinföra vissa skattelättnader för utländska expertereftersom detta är ett problem, att vi måste försökahitta program och sätt för att kunna behålla dessapersoner. Då är det här med optioner ett sätt.Vad jag har eftersträvat i den här lilla debatten -tiden ger ju inte utrymme för någon djupare diskus-sion - är att väcka tanken hos finansministern att manskulle kunna initiera en utredning för att ha en bered-skap att kunna göra någonting, så att vi inte blir tagnapå sängen och måste improvisera när det, som jag trorinom , blir nödvändigt att göra någon-ting.Anf. 34 Finansminister ():Fru talman! Som interpellanten och väl vet har regeringen i denna kamma-re föreslagit skattesänkningar både för företag och förindivider. Vi har föreslagit sänkningar för individer istorleksordningen och att densom betalar egenavgifter får kompensation för dessamed upp till en fjärdedel, till att börja med. Vi harföreslagit att man ändrar brytpunkten i skatteskalan såatt färre får betala statlig inkomstskatt. Vi har ocksåföreslagit en rad förändringar när det gäller företags-beskattningen som ger företagen mellan 3 och 5 mil-jarder kronor i skattelättnader . Vihar alltså verkligen på så vis medverkat till en rättvi-sare skattesituation. Vi har också sänkt marginalef-fekterna och därmed bidragit till ett ökat arbetskrafts-utbud och en bättre tillväxt.Att sedan tycker att man borde sänkaen rad andra skatter vet jag. Det är dock en helt annandiskussion, för då är alltid frågan hur man ska finan-siera denna skattesänkning. Där vet vi att moderater-na alltid föreslår en rad nedskärningar i den offentligasektorn. Med sämre sjukersättning, sämre a-kasseersättning och en rad andra försämringar villmoderaterna betala skattesänkningar.Jag bara konstaterar att vi har en princip när detgäller skattelagstiftningen: Inkomst av tjänst beskat-tas på samma sätt som inkomst från personaloptioner.Det finns ingen anledning att bryta den principen. Vihar ju dessutom lagt fram ett förslag, vilket också harberörts i debatten, om att införa s.k. expertskatt förpersoner från andra länder som söker sig till Sverigeför att jobba . Det är också ettuttryck för att vi försöker tillvarata näringslivets möj-ligheter att få bra kompetens.Överläggningen var härmed avslutad.9 § Hänvisning av ärenden till utskottFöredrogs och hänvisadesMotioner1999/2000:MJ12 till miljö- och jordbruksutskottet1999/2000:Ju3 till justitieutskottet1999/2000:Bo1-Bo4 till bostadsutskottet10 § Förnyad bordläggningFöredrogs men bordlades återFinansutskottets betänkanden /2000:FiU1 ochFiU11Skatteutskottets betänkande 1999/2000:SkU611 § BordläggningAnmäldes och bordladesFörslag1999/2000:RR4 revisorers förslag angå-ende producentansvarets betydelse i avfallshante-ring1999/2000:RR7 revisorers förslag angå-ende organisationsförändringar inom rättsväsendet12 § Anmälan om interpellationerAnmäldes att följande interpellationer framställtsden 15 november1999/2000:83 av () till statsmi-nister valutasamarbete1999/2000:84 av () till näringsmi-nister /2000:85 av de ()till socialminister rätt att byta bostad1999/2000:86 av de ()till jordbruksminister för djurs avkommaInterpellationerna redovisas i bilaga som fogas tillriksdagens snabbprotokoll tisdagen den 23 november.13 § Anmälan om frågor för skriftliga svarAnmäldes att följande frågor för skriftliga svarframställtsden 15 november1999/2000:208 av () till nä-ringsminister av miljöproblemen1999/2000:209 av () till kulturministerMarita UlvskogTV-program i Norden1999/2000:210 av de ()till statsrådet behandling av friskolor och kommunala skolor1999/2000:211 av () tillutrikesminister rättigheter i Pakistan1999/2000:212 av () till miljömi-nister i vattnet1999/2000:213 av () till finansmi-nister /2000:214 av () till utbild-ningsminister inom den medicinska forskningen1999/2000:215 av () till nä-ringsminister 16 november1999/2000:216 av () till försvarsmi-nister /2000:217 av () till näringsmi-nister /2000:218 av () till justitiemi-nister redovisas i bilaga som fogas till riksda-gens snabbprotokoll tisdagen den 23 november.14 § Anmälan om skriftliga svar på frågorAnmäldes att skriftliga svar på följande frågor in-kommitden 15 november1999/2000:160 av () till stats-rådet till och Eritreaden 16 november1999/2000:151 av () till statsrå-det och familjedaghem1999/2000:158 av () till statsrådetIngegerd WärnerssonÖppen skola1999/2000:165 av () till statsrå-det kompetens1999/2000:172 av () till statsrådetIngegerd WärnerssonVal av skolaSvaren redovisas i bilaga som fogas till riksdagenssnabbprotokoll tisdagen den 23 november.15 § Kammaren åtskildes kl. 16.13.Förhandlingarna leddes av tredje vice talmannen.