prot · GN0948 · 1999-12-16 00:00:00 — Det är förnuftigt använda pengar.Vattenfall arbetar på marknadens villkor. Därförtycker jag inte att vare sig eller jag skastå i denna kammare och döma de affärer som ettföretag som arbetar på marknadens villkor gör. Därtillkan konstateras att även i avvecklas kärn-kraft och faktiskt i en än snabbare takt än i vårt land.Slutligen kan man konstatera att de pengar somanvänds går till att reducera elanvändningen som i sintur har en klimatpåverkande effekt. Det är ju bra föross alla, och det är bra för den globala miljön. Jagtycker att skulle kunna ställa upp på detockså.Anf. 75 () replik:Fru talman! Först måste jag erkänna att jag interiktigt förstår hur det skulle kunna vara bra för denglobala miljön att ersätta utsläppsfri svensk kärnkraftmed dansk kolkraft, som ju leder till mycket storautsläpp av koldioxid, svaveloxider och kväveoxider.Bara för att ersätta båda reaktorer medkolkraft går det åt i runda slängar stenkol iminuten. Jag tycker att detta är ett dåligt byte; det ärett dåligt byte att byta utsläppsfri kärnkraft mot skitigdansk kolkraft. Det skadar miljön, och det skadarjobben och välfärden i Sverige.Eskil konstaterar att detta är förnuftiganvändning av pengarna. Men vad är det vi har fåttför pengarna, ? Jo, vi har fått ensituation där energiförsörjningen i södra är hotad. förhandlar nuintensivt med kraftföretag och med industrin om attinleda planering för att kunna koppla bort effekt närdet blir riktigt kallt.Tycker att vi har ett välfärds-samhälle och ett bra samhälle när vi behöver kopplabort delar av välfärdsinstitutioner bara därför attCentern ska få igenom en del av sina krav på attstänga svenska kärnkraftverk?Var det detta som var meningen med Centernslångvariga krav på att avveckla kärnkraften?Anf. 76 () replik:Fru talman! En stor del av de pengar som hanterasi omställningsprogrammen används till att reduceraelanvändningen och till att utnyttja elenergin på mesteffektiva sätt. Det måste väl vara förnuftigt att hante-ra de pengar som står till förfogande på det sätt somgörs, ?Därtill kan jag konstatera, som jag sade i mitt hu-vudanförande, att det drivs ett program för utvecklingav energiförsörjningen i . Jag är alldelesövertygad om att detta hade behövts oaktat den av-stängning som är genomförd. Det beror på attöverföringskapaciteten är sådan som den är, dvs.dålig, mellan de stora vattenkraftverken, som företrä-desvis finns i norra delen av , till den södradelen av Sverige.Anf. 77 () replik:Fru talman! I sitt anförande sade vi ska sträva efter att minska utsläppen från fossilabränslen. Det vill vi ju alla. Men när vi ser effekternaav energipolitik inser vi att när detta kom-mer från mun är det nästan bara floskler.Verkligheten innebär nämligen de här stora, ökadeutsläppen som vi har talat om här. Jag kan inte förståhur detta går ihop med s.k. gröna miljöpoli-tik.Jag ställde en fråga i mitt anförande som jag hadehoppats att skulle svara på: Ingår det i Cen-terns politik att delar av kanske skastängas när energibrist uppstår? Är ni inte oroade fördet?Om ni inte känner oro för människorna, för nä-ringslivet och för samhällena där nere i södra vill jag omformulera frågan. Det kanske finns liteoro för de djur som vistas i ladugårdar som definitivtär beroende av energi. Vilket ansvar tar ni för detta?Anf. 78 () replik:Fru talman! Jag vill svara på den ställda fråganmed en motfråga: Tycker , som inormala fall brukar stå för moral och etik, att det ärmoraliskt och etiskt att föra över de problem som vibrottas med på dem som kommer efter oss?Tycker inte att vi ska ta det ansva-ret? Det är ju vi som har byggt upp den verksamhetsom vi nu står inför att bygga om och omvandla tillnågonting som är mer hållbart.Jag vill också säga att det under mycket lång tidhar funnits något som vi populärt kallar för avbrytbarelenergi. Det innebär att man kan koppla bort pro-duktion och användning av elenergi därför att någon-ting extremt inträffar. Det kan vara ett bortfall av enproduktionsanläggning eller ett plötsligt behov avelenergi i någon anläggning. Då finns det ganskamycket som går att koppla bort, men som inte innebäratt verksamheten på platsen försämras eller stängs pånågot enda sätt och vis. Det finns då andra saker somman kan använda för att hålla i gång verksamheten.Avbrytbar energi, är alltså svar nummer två på denframställda frågan.Anf. 79 () replik:Fru talman! är definitivt oroa-de för framtiden och för det som vi lämnar över tillkommande generationer. Det är just därför som jagalldeles stod i talarstolen och talade så myck-et om effekten av de utsläpp som medverkartill, nämligen växthuseffekten. Den kommer att skapaenorma problem för kommande generationer inte barai , utan också globalt. Detta är det största hotetmot hela jordens framtid, men det bryr sig tydligeninte om.Anf. 80 () replik:Fru talman! Jag har upprepade gånger talat om attreducera elanvändningen och om att energieffektivi-sera. Allt detta hänger ju samman. Det är en del avomställningsprogrammet. Men det är också en del avprogrammen för att minska den klimatpåverkan somvi måste hjälpas åt att minska för att vi och komman-de generationer i den här världen ska kunna leva ettbra liv.Jag önskar och hoppas att villhjälpa till i det arbetet. Jag tror nämligen att vi i ettlitet land som måste hjälpas åt för att kunnagöra någonting som har en global och internationellbetydelse. Annars blir vi marginaliserade i det härfallet också.Anf. 81 ():Fru talman! Eftersom vår ordinarie ledamot i nä-ringsutskottet, , har blivit upptagen meddet som för dagen är den dominerande frågan i Sveri-ge, , har jag i all hast fått gå in i den härdebatten. Därför blir mitt anförande mycket kort.Jag vill börja med att yrka bifall till den gemen-samma reservationen 1, från , ochFolkpartiet om avvecklingen av . Jagställer mig givetvis också bakom reservation 2.I finns färska uppgifter omenergiläget. har brist på el, och importerarutifrån. Det finns enligt vår mening mycket starkaskäl att upphäva avvecklingsbeslutet . Enförtida avveckling innebär bl.a. risk för allvarligakonsekvenser för vår miljö, vilket många talare harbetonat här, för vår ekonomi och för el- och värme-försörjningen. Det kan inte vara rimligt att importerael som är producerad med kolkraft i stället för attbehålla kärnkraftverken till dess att vi verkligen harbra alternativ.Det långsiktiga målet är att successivt ställa omenergisystemet till ett ekologiskt hållbart system. Vibör därför med det snaraste fastställa en ny inriktningav energipolitiken så att en omställning kan bidra tillatt öka sysselsättningen och främja välståndet. Därförbör beslutet om avveckling av upphävas.Kärnkraften måste utnyttjas enligt vår mening sålänge reaktorerna uppfyller uppsatta miljö- och sä-kerhetskrav.Jag yrkar alltså bifall till reservation 1.I reservation 2 från , betonas att det är helt oaccepta-belt att avhänder sig beslutanderätten överstatens budgetmedel. Utskottsmajoriteten tillstyrkerregeringens förslag i budgeten om bemyndigande förregeringen att i ett tidsmässigt tvingande beslutsläge,som det heter, då inte ärsammankallad besluta om anslagsöverskridande omdet skulle bedömas som nödvändigt. Vi tycker inte attdet finns några omständigheter som skulle omöjliggö-ra för att snabbt behandla ett förslag frånregeringen om anslagsöverskridande. Därför avstyr-ker vi förslaget om bemyndigande för regeringen.Jag tror att det var som nämndeden dåliga överföringskapaciteten från sö-derut. Jag har ett förslag. Försök att bygga ut den!Och ge de vattenkraftsproducerande kom-munerna i framför allt norra lite större del avkakan. Detta pratade vi om tidigare i den regionalpo-litiska debatten.Anf. 82 ():Fru talman! Jag tänker inleda mitt anförande medatt uttrycka mig på följande sätt. debatterar viden första budgeten på ett nytt millennium samtidigtsom det är den sista energidebatten under det härårhundradet i kammaren.Jag kan också konstatera att vi för några veckorsedan stängde den första kärnreaktorn i ,dock med 17 månaders överdrag sedan vi fattadebeslutet här i kammaren.Fru talman! Moderater, kristdemokrater och folk-partister vill att stängningen av en reaktor i Barsebäckska upphävas. Jag vill upplysa kammarens ledamöterom att alla partier i riksdag vill att kärn-kraften ska avvecklas, men moderater, kristdemokra-ter och folkpartister har inte den moraliska kraften attsäga när vi ska börja avveckla kärnkraften. Man hän-visar till den livslängd som kärnkraftsre-aktorerna har i dag.I samband med detta ställde och In-ger Strömbom en fråga till mig. Hur ska vi finansieraavvecklingen av kärnkraftsreaktorn i ? Jagtycker att och ska läsavåra skrifter och den information som riksdagensledamöter har fått. Det kommer en proposition i janu-ari månad där regeringen kommer att redovisa detta.Vi kommer att här i kammaren få ta ställning till hurvi ska finansiera avvecklingen av 1.Fru talman! Regeringen har kartlagt hittillsvaran-de effekter av åtgärderna energipolitiskaprogram. Jag vill peka på några saker som man påkort sikt har uppnått med det energiprogram somsocialdemokrater, centerpartister och vänsterpartisterlade fast 1997.Enligt en utvärdering förväntas verksamheten un-der sammantaget resultera i minskad elan-vändning respektive ökad eltillförsel med motsvaran-de . Det motsvarar en för-väntad måluppfyllelse på , om man relaterardetta till den uppsatta målsättningen. Måluppfyllelsenhar uppnåtts av medlen då det gäller åtgär-der på lång sikt av energipolitiska program.Detta tycker och är ettdåligt resultat. Det är av de insatta medlen somhar gett en besparing. Jag tycker att det är ett bra måttpå vad vi har gjort.De uppsatta målen för de långsiktiga åtgärdernahar två huvudinriktningar, nämligen mål som är in-riktade på dels forskning, dels utveckling av energi-teknik och en ökad användning av renare och effekti-vare energiteknik. Det finns således inga kvantitativaoch inga tidsbestämda mål uppsatta för de långsiktigaåtgärderna.Ola ställde också en fråga om försening-arna av våra projekt. Alla de projekt som vi har sagtatt vi ska göra i energiomställningsprogrammet harförsenats på grund av att vi inte har fått de program-men godkända i EU. Det blir en fördröjning, och detär ingenting som riksdag och regering kangöra någonting åt. Det är EU som har åsamkat ossden förskjutningen.Regeringen påpekar att huruvida forskningsmålenom att etablera relevant forskning av hög kvalitet äruppfyllda kommer att kunna bedömas först vid av-slutning av de enskilda forskningsprogrammen ochprojekten. Det långsiktiga programmet avses bidra tillökad användning av ny energiteknik först på 10-15års sikt, vilket försvårar den årliga resultatbedöm-ningen.Sammanfattningsvis föreslår regeringen följandeförändringar för att nå en bättre måluppfyllelse påkort och lång sikt.Stödet till effektminskande åtgärder tas bort.Ett nytt tidsbegränsat investeringsstöd till termisksolvärme införs under förutsättning att ett avtal kanutformas mellan branschen och staten. Det här arbetetpågår i och i Näringsdepartemen-tet. Vi räknar med att man ska ha nått fram till enöverenskommelse med branschen i januari-februarikring hur dessa stöd till termisk solvärme ska använ-das.Stödet till upphandling av ny elproduktionsteknikupphör fr.o.m. år 2000.Av energiforskningsanslaget B4 ska 100 miljonerkronor disponeras för ökat samarbete med fordonsin-dustrin kring utveckling av mer miljövänliga ochenergieffektiva fordon under perioden 2000-2005.Av energiteknikstödet B5 ska 200 miljoner kronordisponeras för samarbete med fordonsindustrin underperioden 2000-2005.Vi som står bakom energiuppgörelsen tror på vårtomställningsprogram. Av partikamrater och andrasom jobbar med det här programmet har jag fått höraatt man kommer att redovisa det syd-ländska projektet.Inger Strömbom berörde överföringskapacitetenoch den brist som finns i . Hon tog uppBaltic Cable och de bekymmer som finns där. Visst ärdet besvärligt att Baltic Cable har gått sönder ochbehöver repareras. sade att att reparera den. Det är vad tyskarnasäger. Men , som jag har haft kontaktmed, säger att den kan repareras och vara i drift islutet av januari månad. har ställtsina resurser till tyskarnas förfogande för att vi snabbtska kunna få den här kabeln i drift igen. På det visetkan vi klara de problem som vi får i södra talman! Utskottet vill framhålla att uppfölj-ningsinformationen som lämnas i budgetpropositio-nen för av de resultat som åstadkom-mits inom ramen för det energipolitiska omställ-ningsprogrammet är mer omfattande än tidigare årsinformation. Utskottet noterar också att uppnåddaeffekter av programmet är betydligt bättre belysta iårets budgetproposition. Vidare konstaterar utskottetatt informationen i princip är inriktad på en mer än-damålsenlig verksamhetsindelning, vilket utskottettidigare framfört önskemål om.Emellertid finns det anledning för utskottet - oav-sett politiska värderingar av energipolitiken - att pekapå vikten av en ytterligare förbättrad resultatredovis-ning. Informationen för vissa av delprogrammen ärfortfarande ganska knapphändig. Men det beror ju påatt man inte har haft de här programmen i gång sålänge. Man har inte kunnat göra några bra utvärde-ringar, men de kommer. Det kan jag glädja OlaKarlsson med.Utskottet förutsätter därför att det angelägna ar-bete som pågår inom med attfölja upp och utvärdera omställningsprogrammetfortskrider och utvecklas och att genombudgetpropositionen får erforderlig information omeffekten av programmet.Fru talman! Avslutningsvis vill jag redovisa vadde borgerliga partierna vill spara på utgiftsområde 21Energi. vill spara ,205 miljoner och 525miljoner. Det innebär att man på vissa områden tarbort hela eller stora delar av anslaget.Fru talman! Jag vill yrka bifall till utskottsmajo-ritetens förslag och avslag på samtliga reservationer.Anf. 83 () replik:Fru talman! konstaterarhelt riktigt att vi nu diskuterar budgeten för nästa år.Han fortsätter dock med att säga att det kommer enproposition som talar om hur vi ska finansie-ra den dryga miljard som vi vet ska betalas ut nästaår. Jag tycker att detta är bristande respekt mot Sveri-ges riksdag. Vi vet att det kommer utgifterför staten på för att ersätta stäng-ningen av , försingeldriftstillägg, för avställ-ningskostnader m.m. och sannolikt ytterligare 32miljoner som hänför sig till merkostnader . Menregeringen vägrar att redovisa för , när vidiskuterar och debatterar budgeten, hur detta skafinansieras.Jag tycker att det hade varit rimligt att Nils-GöranHolmqvist, som i går briefades om energipolitik avdepartementet, för hade kunnat redovisa eninriktning för hur detta ska finansieras. Men uppen-barligen struntar regeringen i att informera riksdagenom hur utgifterna ska betalas. Jag beklagar detta.10 miljarder för att stänga , 7 ½ miljardför att köpa in tysk kärnkraft, 9 miljarder i ett om-ställningsprogram - tycker attdetta är en förnuftig användning av medborgarnaspengar?Anf. 84 () re-plik:Fru talman! Jag skulle kunna hålla med om detEskil sade. När vi använder pengar tillavveckling av och när köper insig i den tyska industrin sker det ju på affärsmässigavillkor. är ett företag som jobbar påen öppen elmarknad, och självklart ska man kunnaanvända sitt kapital till att köpa in sig i industrin. Jagtycker inte att ska blanda ihop de härtvå sakerna, för de hör inte samman. Men tydligenrespekterar inte detta.Då det gäller våra kostnader i samband med av-vecklingen av sade jag i mitt inledningsan-förande att detta kommer och andra iden här kammaren att få fatta beslut om ,då vi vet vilka kostnader det blir med det avtal som vihar slutit med . Det tycker jag att borde kunna ta till sig.Anf. 85 () replik:Fru talman! När det för det första gäller Vatten-falls köp av den tyska kärnkraften ber jag att få citeraSvenska från : "Enligtvad SvD erfarit har ledning mot den bak-grunden bett om och fått ett godkännande av rege-ringen." Detta syftar alltså på inköpet av tysk kärn-kraft. Det pekar otvetydigt på att regeringen har god-känt det här, att det är en del av regeringens energi-politik som vi faktiskt debatterar . Kan Nils-GöranHolmqvist dementera att regeringen har godkänt denhär affären?För det andra säger att närriksdagen debatterar budgeten behöver vi inte bry ossom den dryga miljard som vi vet kommer i statligautgifter. Han säger också att det kan komma ytterliga-re kostnader. Jag vill då fråga: Det finns ju redovisat iavtalet 1 i utgifter för åren 2000 och1999. Vilka ytterligare kostnader kan vi förvänta ossatt få redovisade i den proposition som kommer ijanuari?Jag frågade också i mitt inledningsanförande: An-ser socialdemokraterna och attomställningsprogrammet är så bra och så framgångs-rikt att kan avvecklas senast den 1 juli2001?Anf. 86 () re-plik:Fru talman! Då det gäller den sista frågan sade jagi mitt inledningsanförande att vi som står bakomenergiöverenskommelsen tycker att vårt omställ-ningsprogram är så bra att vi kan stänga 2den . Det är den målsättning vi har. Det äringenting som vi ska ompröva. Det finns inga sådanatankar. Vi har sagt att det ska tillföras ny energi imotsvarande takt som producerar, ochhur det ska gå till jobbar vi nu med tillsammans medvåra samarbetspartier. Det innebär också att vi kom-mer att lyckas med det.Den andra frågan gällde regeringens godkännan-de. Jag har ingen kännedom om vilka nivåer har för att behöva gå till regeringen ochfå ett godkännande. Jag kan varken dementera ellerbekräfta påstående. Jag vet inte omdetta är riktigt eller inte.När det sedan gäller finansiering ärdet ju viktigt att man får med alla kostnader. Jag vetinte om det finns några nya kostnader som inte ärredovisade. Det är ju därför man vill komma tillbakamed en samlad bild av vad avvecklingen av Barse-bäck 1 kostar, och den kommer i en proposition våren2000. Det tycker jag att borde kunnanöja sig med.Anf. 87 () replik:Fru talman! Jag vill börja med att konstatera attNils-Göran måste ha lyssnat väldigt dåligtpå mitt anförande. Det jag sade när det gällde när vikristdemokrater vill avveckla kärnkraften finns attläsa i protokollet. Annars kan jag kort säga att det ärnär kärnkraften kan ersättas med mer miljövänligtproducerad kraft.Jag uppehöll mig vid miljön och vid en eventuellakut energibrist . Jag ställde frågor som jagtyvärr inte har fått svar på.När det gäller miljön undrar jag: Var finns denkompletta miljökonsekvensanalysen av stängningenav ? Jag tror inte att har sett den, även om han tillhör det regerings-bärande partiet. Jag frågar därför igen: Hur tar social-demokraterna ansvar för den miljöförstörelse som allavet blir effekten av stängningen av ?Jag upprepar också denna fråga: Vilka åtgärder ärsocialdemokraterna beredda att vidta för att lösa denakuta energibrist som hotar i om det blirsträng kyla ? uppskattar attdet kan bli en akut brist på ca även omman utnyttjar hela den maximala importmöjlighetsom står till buds och Tysklandskabeln är lagad.Anf. 88 () re-plik:Fru talman! frågade mig ommiljöaspekterna. Men är det ju så att oavsett om vistänger kommer de här koleldade kraft-värmeverken i fortfarande att producera elför danskarna.Danskarna har faktiskt beslutat om åtgärderför att reducera sina utsläpp då det gäller de kolkraft-verk man har i . Med det ser jag att det glo-bala ansvar som man nu tar för utsläppen lyder underKyotoöverenskommelsen. Där tar danskarna sitt an-svar för det här. Jag ser inte det som något stort be-kymmer just i dag.Anf. 89 () replik:Fru talman! Jag tycker att det är ett väldigt naivtresonemang att säga att de danska kolkraftverkenkommer att producera energi och förorsaka utsläppoavsett om är intresserat av att köpa storamängder energi eller inte. När kommer medsitt behov och sin beställning ökar de takten. De pro-ducerar mer, de släpper ut mer. Det är ju solklart.Jag tycker inte att det är så bagatellartat som och socialdemokraterna tycks tän-ka. Det handlar om framtiden för kommande genera-tioner. Det handlar om klimatet, växthuseffekten. Jagefterfrågar fortfarande en total miljökonsekvensbe-skrivning.Anf. 90 () re-plik:Fru talman! Den miljökonsekvensbeskrivningsom efterlyser har inte jag hellersett, men den kommer att kunna redovisas då man servilken effekt det blir av detta. Det om effekterna är ett antagande, att danskarnakommer att köra sina kolkraftverk mycket mer än dehar gjort tidigare. Det vet vi ju inte.Vi vet inte hur mycket energi vi behöver köpa uti-från. Vi har ett överskott i vårt energiområde. Just kanske vi importerar mer än vi har gjort tidigare.Anledningen till att det är på det sättet kan vara attnågot av verken står för en kort översyn och det hargjort att vi har importerat extra just . Men nor-malt ska det inte behöva vara sådana stora mängdersom vi ska importera, utan vi har över tiden mer ex-port av energi än import.Anf. 91 ():Fru talman och gott folk! Det är lite enerverandeatt behöva sitta och vänta på sin tur, måstejag säga.När jag hörde och jag lite förundrad. Var ni med och demonstrera-de mot frihandel i ? Ni verkar ju vara så upp-rörda över att vi har en fri handel och importerar ochexporterar. Ska vi sluta importera bilar också ochtvinga folk att köpa enbart och , med kravpå att de ska vara tillverkade i , eller vad ni nuär ute efter?Häromveckan hittade jag i Das Parlament, dentyska motsvarigheten till vår Från Riksdag & Depar-tement, ett uttalande av som jag tänktecitera:"Denkt man nur bis zum nächsten , muss mannicht radikal sein. Denkt man bis zum 2030,dann wird klar, dass radikale Änderungen notwendigsind. "På ren svenska och småländska:"Tänker man inte längre än , måsteman inte vara radikal. Tänker man , då blirdet klart, att radikala förändringar är nödvändiga. "Vem är då denne ? Tja, jag blevnyfiken och bad , vårt utomordentliga utred-ningsinstitut, spana rätt på vem den här herrn är. Detvisade sig att han är vice vd för med ansvar för miljö-, hälso- och säkerhetsfrågor.Sedan augusti 1999 har han förordnats att under tvåår vara ansvarig för relationerna med intressegrupperinom WBCSD, är en internationell intresseorganisation förföretag på miljöområdet. Organisationen har 120storföretag från 30 olika länder som medlemmar.Syftet är att verka för ekonomisk tillväxt i kombina-tion, , med en hållbar utveckling.Fussler uppger följande med anledning av citatet:Under en period av från räknat kommervärlden att innehålla 3 miljarder nya människor. Vikommer inte att kunna upprätthålla vår nuvarandelevnadsnivå om vi inte genomför radikala förändring-ar.Vad vill jag ha sagt med att återge detta? Jo, gottfolk, att den församlade borgerligheten i denna salinte kan beskyllas för att företräda det upplysta ochframtidsinriktade näringslivets talan. Det är uppen-bart. Ej heller hör vi miljörörelsens otåligt kritiskaröst när vi lyss till moderat höger, kristna demokrateroch variant av liberaler. Nej, snarare, gottfolk, är det gamla skivbekanta som framförs, medårhundradets tio i botten. Det är det sista ylandet ochgnölandet från den primitiva industrialismens dagar,som betytt och fortfarande betyder hänsynslösrovdrift och som möjligen i sin barndom kunde för-klaras av en from barnatro på marknadskrafters friautveckling och välsignelse.I dag vet vi bättre och det gör också en allt störredel av företagsamheten och allmogen i ochvärlden. Med den kunskap vi har om hur miljönpåverkas av tillförsel och användning av energi är vifaktiskt eniga, kraftverksbranschen och vi som mestaktivt förespråkar alternativa och förnyelsebara ener-gikällor. Det som skiljer oss åt är endast takten ienergiomställningen.Fossila bränslen, som olja och kol, måste fasas ut,liksom den uranbaserade elproduktionen. Alternati-ven som ska in är självklart förnyelsebara, som vind,biobränslen och sol. Effektiviseringar och energis-marta förändringar, som ger samma nytta med färrekilowatt, är och förblir det mest kostnadskloka sättetatt mätta vårt energibehov.