prot · GM0969 · 1999-03-16 00:00:00 — Ettvärdegrundsprojekt har därför startat på Utbildnings-departementet. kommer projektgruppen attta del av många exempel på skolors arbete med t.ex.sex och samlevnad. Projektet skall ta initi-ativ för att stödja och stimulera det lokala arbetet,bl.a. genom att lyfta fram och sprida erfarenheter ochkunskaper, öka medvetenheten om värdegrundensbetydelse, väcka debatt i skolor och medier samtlämna förslag till åtgärder. Projektet kommer särskiltatt lyfta fram elevernas betydelse i arbetet med vär-degrunden.Under året kommer exempelvis konferenser förelever, skolans personal och för kommunpolitiker attanordnas av projektet. Vidare kommer ett målgrupp-sinriktat material att tas fram som skall kunna använ-das för att stimulera diskussioner om värdefrågor iundervisningen. Projektet kommer även att ha enegen hemsida där elever kan ställa frågor och få svar.Till värdegrundsprojektet kommer ett ungdomsrådatt knytas. skall fungera som en ana-lysgrupp och ge värdegrunden ett elevperspektiv.Rådet kommer att bestå av ungdomar från gymnasie-skolans årskurs 1. första uppgift bliratt diskutera hur sex- och samlevnadsundervisning igymnasieskolan kan förbättras och då som en del avskolans arbetsmiljö och arbetsklimat.Vidare vill jag nämna att frågor om samhälletsvärdegrund särskilt framhållits i direktiven till denparlamentariskt sammansatta Lärarutbildningskom-mittén (dir. 1997:54). Dessutom har fått iuppdrag att utarbeta kommentarer och referensmate-rial om hur man lokalt, i kommuner och skolor, kanarbeta med värdegrundsfrågor, t.ex. mobbning ochtrakasserier på grund av kön eller sexuell identitet.Kommentarmaterialet kommer att presenteras undervåren 1999, medan referensmaterialet blir färdigtsenare i höst.Anf. 77 ():Fru talman! Jag får tacka skolministern för svaretpå min interpellation. Jag har naturligtvis några re-flexioner med anledning av svaret.Mitt intryck är att ministern tycks vara övertygadom att de mycket allmänt hållna utvärderingarna ochutvecklingsprojekten kommer att kunna ge relevantinformation om det som interpellationen gäller. Attsex- och samlevnadsundervisningen på många håll ärså dålig beror ju på att uttalandena i läroplaner ochkursplaner är mycket allmänna.Det är mycket möjligt att det kommer någontingbra ur värdegrundsprojektet, men det är så formlöstatt det spänner över i princip alla frågor som kansägas ha någonting med värderingar att göra. Jag ärinte alls säker på att sex- och samlevnadsundervis-ningen kommer att få det utrymme som den förtjänar.Ett annat intryck är att samordningen skulle blibättre om den skedde mellan olika initiativ som tas påområdet. Som skolministern var inne på finns detflera olika saker. Det finns det nya värdegrundspro-jektet som genomförs av särskild projektgrupp. Sedangör också utbildningsinspektörer enkvalitetsgranskning av sex- och samlevnadsundervis-ningen. Det finns dessuotm en beslutad stu-die, som skolministern inte nämnde, om ungdomarssexvanor, och den skall genomföras av Folkhälsoin-stitutet.I mina ögon finns det en stor risk för att dessa åt-gärder inte samordnas, eftersom det är så många olikaparter inblandade, och det är ju ett resursslöseri.Statsrådet förbigår också frågan om lärarutbild-ningen. I princip skall sex- och samlevnadsundervis-ning vara ett ämnesövergripande område, men dagensstudenter på lärarhögskolorna får så gott som obe-fintlig utbildning i dessa frågor. Därför kan det varabra att känna till att det i tidningen - som ärorgan för studentkåren på i har största lärarutbildning - just nupågår en livlig debatt där studenterna klagar på un-dermålig utbildning i sex- och samlevnadsundervis-ning.Fru talman! En stor del av min interpellationhandlar om homosexuella ungdomars sociala situa-tion i skolan. Det är ju inte en teoretisk företeelse iskolvärlden där skolans enda ansvar är att ge en braundervisning. På varje högstadium och i gymnasie-skolan finns det homosexuella elever som har detväldigt jobbigt. De har en mycket sårbar situation,eftersom de inte har stöd någonstans ifrån, vare sighemifrån, från sina jämnåriga eller från andra vuxnapå skolan. De går och bär detta inom sig och vågarmöjligen i bästa fall tala med skolsköterskan.Det gäller alltså att inte bara i största allmänhetmotverka mobbning i en skola. Skolan måste också tadet ansvar som man har att ge homosexuella ungdo-mar samma rätt att känna sin egen identitet, förälskel-se och kärlek som vi vill ge till alla ungdomar. För attdetta skall bli verklighet måste både elevvårdsperso-nal och lärare få mycket bättre kunskap om de homo-sexuella och deras situation. Till det nya värde-grundsprojektet kommer att knytas ett ungdomsrådmed tio elever i gymnasiets årskurs 1. Jag undrar dåom skolministern kan svara om man kommer att setill att det finns åtminstone någon öppet homo- ellerbisexuell gymnasist i detta ungdomsråd. Om det inteblir så törs jag lova att homo- och bisexuella ungdo-mars erfarenheter kommer att osynliggöras ännu engång. Statsrådet kanske känner till att det finns mångagrupper med ungdomar som arbetar med detta. Jag ärtacksam för att få svar på frågan hur man kommer attgå vidare med de här frågorna.Anf. 78 Statsrådet ():Fru talman! Först vill jag tacka att hon har lyft upp sex- och samlevnadsundervis-ningen ur ett nytt perspektiv. Jag har fått många frå-gor sedan jag blev statsråd, men det är första gångensom de homosexuella lyfts fram. Det är väldigt bra.En del av värdegrundsprojektets uppgifter är justsamordningen. Vi vet att det finns många organisa-tioner, som både har referensmaterial och som harpersoner som går ut och informerar aktivt. Vi villsamla in alla, och det arbetet har redan startat. Debjuds nu in till departementet. Vi kommer att ha enhemsida där allt det här förs samman, så att folk somsedan vill ha information kan gå till hemsidan ellertill projektet. Det är en av grundbultarna i det härarbetet.När det sedan gäller lärarutbildningen och denkommitté som skall bli färdig är ett avdirektiven värdegrunden. Vi vet vilka bristerna är närdet gäller sex- och samlevnadsundervisningen. i riktade för ett par årsedan ett antal frågor till lärarutbildningarna i Sverigesom berörde just sex- och samlevnadsundervisningosv. Vi fick då se en mycket splittrad bild, och därförhar just värdegrunden och allt det som ligger inomden - dit räknar jag sex och samlevnad - fått enmycket stark roll och kommer att få det i den framtidalärarutbildningen.Den tredje frågan gällde de homosexuella ungdo-marnas situation i skolan. Jag säger ofta när jag pratarallmänt om sex och samlevnad att jag inte är överty-gad om att alla vuxna som finns i skolan klarar av ensett vanligt samtal om sex- och samlevnadsundervis-ning. Det här är områden som det även för en lärarekan vara svårt att klara av. Många äldre lärare har intefått utbildning i att möta ungdomar på ett rakt ochöppet sätt i sådana här samtal.Min ungdomsgrupps uppgift är just att funderaöver bl.a. hur den här undervisningen skall se ut ochvem som skall ge den. Jag tror också att det är viktigtatt bjuda in även andra aktörer till skolan, som kanskehar en större erfarenhet och som kan möta ungdomarpå rätt sätt.När det gäller homosexuella tror jag att här finnsen ännu större rädsla och också okunskap i lärarkårenoch bland många andra i skolans personal. Även omvi som sitter i riksdag och regering och många andra har synsättet att vi inte skall se någon skillnad, ärdet fortfarande mycken okunskap som råder. Det ärdärför bra att frågan har väckts. Jag har pekat på dethär, och vi kommer att särskilt se på hur man tar upp,informerar och ger trygghet runt homosexuella.Jag är väl medveten om den situation som mansom tonåring känner när man plötsligt upptäcker vemman är. Vem kan man prata med? Det är många pro-cesser som den unga människan går igenom. Kanman gå till sina föräldrar? Kan man gå till sina kom-pisar? Kan man gå till skolsköterskan? Om man överhuvud taget har någon sexualundervisning nämnsman inte. Man känner alltså att man inte har en iden-titet, att man inte hör hemma någonstans.Det skulle vara lätt att säga att vi skall ge materialoch att vi skall utbilda, men det är ingen självklarhet.Jag tror att det är viktigt att vi lyfter fram de här frå-gorna , och vi måste utmana vuxna attvåga möta och prata om sexualitet och homosexuali-tet i skolan.Anf. 79 ():Fru talman! Jag kan konstatera att statsrådet ochjag båda har det starka engagemanget för dessa ung-domar. Det är klart att det är väldigt viktigt när manlägger upp kampanjer att man också inser att allaungdomar är olika och att man måste vara försiktigmed hur man går ut med informationen till olikaungdomsgrupper. Det finns ungdomar - jag har lästtidskriftsartiklar om dessa ungdomar - för vilka dethär är något problem. Det kanske är ettstorstadsfenomen. Det kanske är lättare i en storstads-skola att gå ut och berätta hur man känner och hurman är.Det var därför jag tyckte att det var så viktigt attdet i det ungdomsråd som skall komma till i värde-grundsprojektet också ingår ungdomar som känner attde vågar stå upp för sin homo- och bisexuella lägg-ning, så att de kan tala om för vuxna hur de anser skall bli bemött i den situationen. Många föräld-rar och även lärare som upptäcker det här blir förstoroliga och rädda, men om de ser att ungdomarna isig är trygga och harmoniska tror jag att deras rädslaoch motvilja mot det avvikande kan upphöra.Jag vill också säga att jag tror att filmen har betytt oerhört mycket för att avdramatiserafrågan kring homosexuella ungdomar. Det är ganskaintressant att konstatera att kolossalt många har settfilmen. Jag tror att alla föräldrar med tonåriga barn -även jag själv har sett den - har tittat på filmen. Dendel som är revolutionär, dvs. att två flickor finner attde är förälskade i varandra, har ändå inte varit såupphetsad i den allmänna debatten som man skullekunna tro. Jag vet genom homosexuella bekanta attfilmen betyder väldigt mycket, att man kan visa tvåflickor som finner varandra. Den typen av upplysningbetyder oerhört mycket. Jag hoppas att man på olikasätt kan verka med mer okonventionella medel för attspegla det här.Anf. 80 Statsrådet ():Fru talman! Jag funderade mycket när vi skullebestämma sammansättningen i ungdomsrådet, efter-som det bara rörde sig om tio ungdomar. Vi komfram till att det skulle vara en jämn fördelning mellanpojkar och flickor, och vi ville också ha ungdomar avolika etniskt ursprung. Jag har inte tagit upp fråganom att det skulle finnas några homosexuella ungdo-mar i gruppen. Jag valde endast de andra två grupper-na. Skolorna har själva fått nominera flera ungdomar,så att vi sedan i vårt urval kan få den jämna fördel-ningen.Däremot kommer det att i deras uppdrag ingå attbeakta detta. Det är inte meningen att ungdomsgrup-pen skall arbeta ensam, utan dess uppgift är att takontakt med olika ungdomsorganisationer. Här serjag det som självklart att också ungdomsorganisatio-ner kan hjälpa till när det gäller de homosexuella. Jaghar alltså inte frågat om ungdomarnas sexuella iden-titet. Det kan finnas någon som är homosexuell - detvet jag inte . Men jag tar för givet att de skallarbeta öppet mot olika organisationer.När det gäller själva undervisningen skall jag inteföregripa ungdomarna, därför att det är de som skallge förslag på hur den skall se ut. Om jag fick tycka,tänker jag precis som att vi måsteanvända olika former. Det är allt från drama till filmoch dikt. Det finns många olika sätt att tala om män-niskors känslor och på det sättet också skapa förståel-se och respekt. Det här är inte att undervisa från kate-dern, utan det är så många andra, betydligt bättreformer som jag vill se framför mig. Det spännande äratt få höra hur ungdomarna tänker.Jag skall be dem fundera över den här typen avundervisning. Den finns utlagd i många ämnen, ochdet är därför som den bara faller bort. Når vi verkli-gen ett resultat på det sättet? Eller hur vill de ha denöver huvud taget? Skall det i så fall vara betyg på dentypen av undervisning? Vad går undervisningen ut påegentligen, att verkligen prata om värderingar och omsamlevnad mellan människor?Ungdomarna får alltså en väldigt viktig uppgift,och jag skall låta dem vara mycket fria att självautforma vad som sedan skall bli ledstjärnan för mig imitt framtida arbete med det här ämnet.Anf. 81 ():Fru talman! Jag tror ändå att det vore mycket vär-defullt om man i den här gruppen kunde ta in ungdo-mar med homo- eller bisexuella erfarenheter. Deskulle då lyftas fram och få en status och ställningsom visar att de också är betydelsefulla med de erfa-renheter de har.Skolministern nämnde att det finns representanterför olika etniska grupper. Då borde det rimligen ock-så finnas en representant för den här typen av grupp.Fru talman! Jag är angelägen om att skolministernändå funderar på möjligheten att antingen utvidgagruppen eller att på något sätt knyta den direkt till denhär gruppen.Sedan är det naturligtvis väldigt värdefullt att vipå olika sätt får ta del av arbetet med gruppen och fåren redovisning av resultatet, så att vi alla kan följavad det här kommer att betyda.Anf. 82 Statsrådet ():Fru talman! Jag har verkligen tagit del av de syn-punkter som har förts fram här. Jag skall fundera överhur vi skall kunna finna en praktisk lösning. Jag ärinte färdig att svara på det ännu.Ungdomarna kommer också att ordna konferensersom framför allt är riktade till ungdomar. De kommerockså att se till att det blir diskussioner ute på derasrespektive skolor. Det är väldigt viktigt att detta intebara blir en liten isolerad grupp utan att åtminstone dehär tio gymnasieskolorna blir engagerade. De harockså i uppgift att engagera gamla, att få dem med idiskussionen så att de får höra de olika generationer-nas värderingar. skall det föras ett öppetarbete.Jag är väldigt glad, för redan nu kommer det näs-tan in synpunkter till departementet. Vi fårmaterial, brev och tankar från unga människor somhar välkomnat detta, så jag är glad över mitt projekt.Överläggningen var härmed avslutad.18 § Svar på interpellation 1998/99:191 om deninformationstekniska infrastrukturenAnf. 83 Statsrådet ():Fru talman! Per har frågat mig vilka initiativjag är beredd att vidta för att säkerställa dels att dendigitala infrastrukturen i skolan byggs ut på ett lik-värdigt sätt över hela landet, dels att alla landets sko-lor skall få tillgång till en bandbredd som medgerhöghastighetsöverföringar av information över detdigitala nätet.Innan jag går in på de frågor som Per ställtvill jag kort informera om motiven till satsningen påLärandets verktyg, som främst handlar om kompe-tensutveckling av lärare.Regeringen har särskilt betonat fyra vägande skältill satsningen. För det första kan informationstekni-ken bidra till att utveckla undervisningen och nyaroller för elever och lärare, t.ex. att skolan öppnas ochelever stimuleras till att söka information och inledaen dialog med andra. För det andra behöver alla ele-ver kunskaper om IT som en förberedelse för kom-mande vuxenliv. Ett tredje vägande skäl är att skolanhar en kompensatorisk uppgift att motverka skillnadermellan barn i olika samhällsgrupper. En likvärdigskola kräver en nationell satsning. Därtill, för detfjärde, skapar IT nya förutsättningar för skolans in-ternationalisering. Genom t.ex. Internet ges nya möj-ligheter till kontakter och erfarenhetsutbyte med ele-ver i andra länder.I 1998 års ekonomiska vårproposition beräknaderegeringen att det skall avsät-tas för IT inom skolan - främstför kompetensutveckling och till en dator som arbets-verktyg för 60 000 lärare och till att utveckla till-gången till Internet i landets skolor. För innevarandeår har beslutat om ett ramanslag på 340miljoner kronor.För att planera och genomföra satsningen på IT iskolan har en särskild delegation, ITiS, med minstatssekreterare som ordförande, tillsatts. I delegatio-nen ingår nu bl.a. ordförandena i de två lärarförbun-den, företrädare för ochSkolverkets generaldirektör. Till delegationen finnsett kansli som svarar för det operativa arbetet. Pådelegationens hemsida - - kan bl.a.alla lärare nås av all information om hur arbetet fort-skrider. Det finns, som jag ser det, ingen anledningför Per att oroa sig för brist på strategi och tydli-ga mål för satsningen.De frågor som Per tar upp har att göra medansvaret för skolan. Enligt den mål- och resultatstyr-ning av den svenska skolan som har beslu-tat om har kommunerna det fulla ansvaret för driftenav en likvärdig och kvalitativt god skola. Detta inne-bär för de frågor som Per aktualiserar att kom-munerna också har ansvar för att säkerställa att detfinns en digital infrastruktur för skolan. Det liggernaturligtvis också i varje enskild skolas intresse attkunna utnyttja de resurser som ställs till förfogande.Regeringens satsning, vad gäller den del som av-ser tillgången till Internet för skolan, innebär inte attkommunerna har fråntagits sitt ansvar. Satsningen påIT i skolan skall ses som en stimulansåtgärd för enutbyggnad och förstärkning av förbindelserna tillInternet. Målet är att alla skolor skall kunna få ensnabb anslutning och att Internet i princip skall kunnanås i varje klassrum. Det statliga stödet är ett bidragtill kommunens egna satsningar. Det är alltså kom-munen som utifrån sina infrastrukturella och verk-samhetsmässiga utgångspunkter skall prioritera hurbidraget skall användas. Bidraget kommer att utgå iproportion till kommunens elevantal, vilket innebäratt bidraget kommer att vara olika stort.Per anser att regeringens satsning på att ut-veckla IT i skolan riskerar att bli ett stort misslyckan-de och att målen är oklara och resurserna otillräckli-ga.Som framgår av mitt svar delar jag inte Per Billspessimistiska syn på en av de största enskilda sats-ningar som gjorts på IT-området för skolan. Deninriktning av satsningen som beskrivs i skrivelsenLärandets verktyg och konkretiseras och planeras avdelegationen utgör själva ramen för satsningen. Detstora statliga stödet tillsammans med kommunalainsatser bör enligt min mening ge mycket goda förut-sättningar för en framgångsrik IT-satsning på skolan.Anf. 84 PER ():Fru talman! Ministerns svar var lite bredare änmin fråga. Därför skall jag passa på att beröra helasatsningen Lärandets verktyg.Jag hade varit väldigt glad efter det att jag hadevarit på den föredragning som vi hade i utbildningsut-skottet kring detta projekt ifall det hade varit en tyd-lig, klar och ordentlig satsning. Men tyvärr var mintydliga bild - och jag var inte ensam om den - att detär för lite pengar och att man därför tvingas att göramycket mindre satsningar än vad som faktiskt behövsför att nå upp till en del av de mål som jag tror attskolministern och jag är överens om.Jag brukar alltid ta min utgångspunkt i att en 13-årig svensk skall ha precis lika goda möjligheter ikunskapssamhället som en amerikansk 13-åring. Detbetyder att båda skall ha lärare i världsklass och att deskall ha uppkoppling till informationsnätet i världs-klass. När jag då får höra att man kommer att räknaen skola som uppkopplad till Internet om den har ettgammalt 9,6- eller 14,4-modem som är kopplat till endator och står och knackar i något skåp, så har mansatt ribban väldigt, väldigt lågt. Man har dessutomsatt den så lågt att man inte når upp till sina egnamålsättningar. Ministern inser väl att de som då harriktigt bredband kan få distansutbildning via video-konferens från , eller var det varamånde, medan andra möjligen kan lyssna på tio se-kunders snuttar från eller liknande. Förytterligare andra, som har de gamla trötta modemen,kommer det att ta både en och att kopplaupp sig till en normal hemsida. När de sedan skallbyta mellan sidorna tar det evinnerlig tid.Det innebär att vissa kommer att kunna ha utbild-ning direkt från utländska skolor. Man kommer attkunna ha diskussioner mellan en australiensisk klassoch en svensk klass, medan andra som har ett gam-malt trött modem aldrig i världen kommer att hasamma möjligheter som de som har en bred-bandsuppkoppling.Jag försöker alltid leta efter någonting som är po-sitivt i svaret. Jag tycker ändå att detfinns ett mål för hur det skall vara här, förförsta gången vad gäller socialdemokraterna. Målet äratt alla skolor skall kunna få en snabb anslutning ochatt Internet i princip skall kunna nås i varje klassrum.Det är klara steg åt rätt håll, herr talman.Anf. 85 Statsrådet ():Herr talman! Själva satsningen - att med en ochen halv miljard inrikta sig på IT-undervisningen -tycker jag är fantastisk, om jag ser till vad jag har atthantera totalt i min budget som skolminister. jag mycket imponerad.Skolorna befinner sig i väldigt olika situationer.Det är en korrekt beskrivning. Den främsta uppgiftenför denna satsning är faktiskt att ge alla en möjlighet.Men parallellt med det vi gör nu pågår också andrabåde satsningar och utredningar inom regeringen.Tidigare i dag har statsrådet svarat på eninterpellation av som handlade just om bred-bandskommunikation med tillgänglighet både förföretag och hushåll i hela landet till en rimlig kostnad.Jag tänkte ta en bit av det svaret, för det berör delvisdet vi pratar om.Svaret var att regeringen besluta-de att låta utreda tillgången till avancerad informa-tions- och kommunikationsteknisk infrastruktur ur ettregionalt och socialt perspektiv. Utredaren skallkartlägga den befintliga infrastrukturen och bl.a.lägga särskild vikt vid kommunernas pågående in-frastrukturutbyggnad. Med kartläggningen som grundskall en analys göras av de tekniska utvecklingsten-denserna och de behov som kan väntas uppstå. Utre-daren skall presentera förslag till hur staten i samver-kan med näringsliv och teleoperatörer skall kunnauppnå god regional och social täckning med en avan-cerad informations- och kommunikationstekniskinfrastruktur. Detta uppdrag skall redovisas senastden 11 juli 1999.Det berör också våra kommuner. Det är en del idet hela.Vi kan titta på hur det ser ut i skolorna för närva-rande. Var startar vi någonstans? Vi kan se på senaste undersökning . Denvisar att av de kommunala gymnasieskolornasamt - alltså klart färre - av de kommunalagrundskolorna har en Internetanslutning av någotslag. Det statliga erbjudandet bör utformas så, att detpå bästa sätt leder till en förstärkning av de satsningarsom redan är gjorda. Av de som har fast anslutning ärmånga anslutna till ett kommunalt nät, medan andrahar valt att ansluta sig direkt till Internet genom In-ternetoperatör. Flertalet kommuner har lagt fasten IT-strategi som anger hur de tänker bygga ut till-gången på informationsteknik i olika verksamheter,däribland skolan. Det statliga stödet skall vara såflexibelt och generellt utformat att det låter sig för-enas med olika val av strategi samt att det leder till attfull nytta dras av tidigare gjorda satsningar.Anf. 86 PER ():Herr talman! Det var väldigt vänligt att citera fråninterpellationssvaret. Eftersom jag själv deltog i de-batten blev det lite av repetition, men som skolmi-nistern vet är repetition en mycket viktig del i inlär-ningsprocessen, så det tackar jag för.En av de stora skillnaderna är att vi i vår budgethade tre och en halv miljard för en sådan satsning. en halv miljard är naturligtvis mycket mindrepengar. Det jag är lite orolig för är att man inte ensanvänder dessa en och en halv miljarder så väl somman skulle kunna.Det finns vissa saker i detta som jag tycker är bra.Man har t.ex. gått ifrån idén om att staten skall bli och att man skulle ha någonjätteserver med en e-postadress för samtliga skolele-ver. Det är ett mycket bra initiativ att den typen avsaker har skrotats.När jag satt och lyssnade på föredragningen fickjag klart för mig att det inte skall finnasnågra som helst kunskapskrav. Man skulle, om jagkommer ihåg rätt, vara tio lärare i någon typ avgrupp. Var och en skulle förbättra sig själv och göranågot gemensamt projekt. Sedan skulle en annan avdessa lärargrupper på tio sätta sig och titta på detprojekt som den första gruppen hade gjort.