prot · GM09100 · 1999-05-26 00:00:00 — Vi ser nu hur svenskavapen, exporterade till den jugoslaviska regimen,används för att beskjuta FN:s olika hjälptransporter.Jugoslavien var det tredje störstaköparlandet när det gäller svenska vapen.Vi har sett hur vapenexporten till andra diktaturer,som eller ochSaddam , motverkar möjligheterna till endemokratisk utveckling. Vi har också bidragit till attsälja vapen till det pågående kriget mellan ochPakistan.Det här, fru talman, är inte en bra politik.Det är inte bra att bidra till diktaturer, att beväpnakonflikthärdar, utan vi måste se till att avveckla densvenska vapenexporten.Jag vill slutligen, fru talman, säga att jag självfal-let stöder alla reservationer, men för tidsvinnande yrkar jag bifall endast till reservationerna nr9, 11 och 14.Tack!Anf. 13 () re-plik:Fru talman! talar om vikten av etttidigt förebyggande. Det är alldeles rätt. Man hadekunnat göra mer. Man kunde kanske ha utvidgatUnpredep till norra . Det finns många sakersom hade kunnat göras. Därför finns det anledning attvara kritisk när det gäller det som inte gjordes i upp-marschen till katastrofen i Kosovo.Men det finns något som är ännu viktigare. Dethandlar om att vi också skall bygga strukturer så att viinte ens behöver skicka förebyggande trupper. Jagtänker naturligtvis på de samarbetsstrukturer som vibygger i . Det är svårt att förstå Miljöpartietsengagemang när det gäller att vi skall förebyggasamtidigt som vill dra sig ur något av detviktigaste när det gäller förebyggande, nämligen deneuropeiska unionen, vars hela syfte är att fläta ihopländerna, att skapa en samverkan som gör att vi intehamnar i konflikt och krig med varandra. Det är oer-hört svårt att förstå att vill dra uren av de allra viktigaste förebyggande åtgärderna föratt främja frihet och fred i Europa.Anf. 14 () replik:Fru talman! Jag tror inte att det är så svårt att för-stå varför vill dra sig ur EU. Det är heltriktigt som säger att samarbetetmellan stater i sig är fredsskapande. Integration påolika plan mellan länder är fredsskapande och krigs-förebyggande, och det finns många exempel i världenpå s.k. säkerhetsgemenskaper där staters samarbete påolika plan har gjort att krig betraktas som en omöjlig-het.Den här typen av samarbete har vi sett växa framinom politiska unioner, som i EU, men också mellanstater utanför politiska unioner. Vi har sett just en säkerhetsgemenskap utvecklas mel-lan och som då inte har varit med i enunion, men det är ett sådant starkt samarbete och ensådan stark integration att vi betraktar krig som enomöjlighet. Det bör heller inte vara någon överrask-ning för att EU handlar om myck-et mer än bara om samarbete som i sig är fredsska-pande. EU har också en rad andra mål som vi betrak-tar som negativa, och konsekvenserna av det projektsom nu utvecklas är så negativa att de överväger defördelar som samarbetet i sig har.Sammanfattningsvis tror jag att det är viktigt attse att det just är samarbetet som är fredsskapande.Sedan kan man välja olika former för det samarbetet,och EU är kanske inte den bästa formen.I övrigt tror jag att det ändå är viktigast, GöranLennmarker, att vi utvecklar FN, genomför de för-ändringar som är nödvändiga och också identifierarOSSE som kanske en av de viktigaste institutionerna ivår världsdel.Anf. 15 () re-plik:Fru talman! FN och är viktiga och utgörockså viktiga delar i den europeiska säkerhetsord-ningen. Det är rätt. På samma sätt är EU och Natoockså viktiga delar i detta. Vi har ett samarbete där deflätas in i varandra. Det tror jag är oerhört centralt närdet gäller att bygga frihet och fred i Europa.Lars nämnde exemplet med Sverigeoch . Vi skall betänka att en stor del av det närasamarbetet mellan och har sin grund iEU-samarbetet. Det intensiva och öppna samarbetesom vi har i är i många delar ett resultat avEU också långt innan vi själva kom in i EU.Vi försökte t.ex. att bygga en eko-nomisk gemenskap i . Detklarade vi inte av på egen hand. Men vi fick en sådanbakvägen, via EU som de facto skapade Efta ochdärmed den fria rörligheten för både varor och tjäns-ter. När det gäller personer ordnade vi det själva påegen hand i och har snarare spritt det tillresten av Europa.Det är viktigt att man också är med där andra län-der är med. Man kan ju inte bygga upp ett samarbetebara med sig själv; man får acceptera de organisatio-ner som finns med alla sina vårtor och blemmor ochvad det nu är. Vi kan naturligtvis ha lite olika syn-punkter på detta. FN har sina problem. EU har sina problem. Nato har sina pro-blem. Visst är det så, men man måste ju faktiskt sam-arbeta där de andra länderna finns. Man kan ju intesätta alldeles för sig självt och samarbeta försig själv. Man måste vara med i de samarbetsorgani-sationer som finns. EU är, och växer alltmer framsom, en central del när det gäller att säkra frihet ochfred i . Varför vill att Sverigeskall dra sig ur detta? Det är faktiskt alldeles obe-gripligt i skenet av det anförande som höll.Anf. 16 () replik:Fru talman! Jag kan bara återupprepa mitt svar:Det är inte konstigt, eftersom de negativa konsekven-serna av överväger de positiva. Då blirslutsatsen att det är bra att lämna det här.Fru talman! Jag delar inte heller uppfattning om att samarbetet måste ske inomorganisationer. Man kan samarbeta på ett multilateraltplan. Jag tror också, fru talman, att överdriver betydelsen av EU:s existens för detsamarbete som finns även utanför EU. Jag tror attsamarbete är resultatet av ett behov av att samarbetaoch inte ett resultat av att en viss struktur existerar.Fru talman! Jag tror att sattehammaren på spiken, eller hur man nu skall uttryckadet, när han sade att EU och Nato flätas in i varandra.Det är det som vi ser som en uppenbar risk. Ett av defrämsta skälen till vår kritiska inställning till hur EUutvecklas är just det här sammanflätandet av EU ochNato.Anf. 17 ():Fru talman! Det här är tredje gången som detsammansatta utskottet presenterar ett betänkande ikammaren. Det skedde första gången , och på-följande hade vi ytterligare ett betänkande.Det nu föreliggande betänkandet är ett led i denkontrollstation som de här båda betänkandena ochförsvarsbeslutet föranstaltade om. Det är alltså enkontrollstation som innebär en fortlöpande prövningav det säkerhetspolitiska läget, och betänkandet inne-håller de delar av den försvarspolitiska propositionensom täcker den säkerhetspolitiska analysen.Den militära alliansfriheten är grundläggande iSveriges utrikes- och säkerhetspolitik. Den har starktbidragit till att hålla vårt land utanför krig i snart 200år. Det är längre än i något annat land. Den har tjänatoss väl också i tider när omvärldshoten har varitöverhängande.När jag hör här i kammarenpresentera den vulgära vanföreställningen om neutra-litetspolitiken och vår militära alliansfrihet blir jagbestört. Den militära alliansfriheten och neutralitets-politiken har inte bara hjälpt oss att behålla freden ivårt land. Den har också gjort det möjligt för Sverigeatt skapa sig ett gott namn och rykte i hela världen.Kofi Annans översvallande positiva ord om Sve-rige här i kammaren är ett resultat av denmilitära alliansfriheten och neutralitetspolitiken underen lång följd av socialdemokratiska regeringar. GöranLennmarker får också låta sig omfattas av alla dessapositiva ord, även om han förnekar att det fanns någotgott med den här politiken.Det finns inga militära hot mot Sverige.Möjligheten för vårt land att stå utanför krig i vårtnärområde gagnas fortfarande bäst av den militäraalliansfriheten, och det är den som hela analysenbygger på. Den ger oss också de bästa förutsättning-arna för att i vårt närområde stärka de baltiska stater-nas suveränitet, något som ofta åberopas som enangelägenhet, inte minst från , . Vi menar att vi sköter dettabäst inom ramen för den militära alliansfriheten.Sverige kan vara en aktör i arbetet för en alleuro-peisk säkerhetsordning. Vi ansvarar själva för försva-ret av vårt territorium och bidrar till säker-heten i omvärlden. Vi gör det genom ett aktivt delta-gande i FN, EU, , Partnerskap för fred, . Tillsammans med Natonär Nato gör fredsfrämjande insatser är VEU somobservatör.Modern säkerhetspolitik kräver att det militäraoch nationella perspektivet på säkerhet vidgas. Vimåste anlägga ett civilt och gränsöverskridande för-hållningssätt. behöver ett militärtförsvar som en livförsäkring för militära hot riktademot statens suveränitet eller överlevnad. Men vi be-höver också ett brett register av säkerhetspolitiskaverktyg för att möta alla de icke-militära hot somalltmer blir en realitet . De här verktygen innebäratt vi skall samarbeta i internationella organ medvardagliga icke-militära relationer. Det sker framförallt inom EU . Vi skall använda de verktyg somhandel och bistånd ger. Flykting- och migrationspoli-tiken är andra. All samverkan inom internationellaorganisationer internationellt och globalt är av störstavikt för detta.Jag menar att en förändrad syn på säkerhet gernya möjligheter till samarbete. Det måste också fåkonsekvenser för våra politiska och ekonomiska prio-riteringar. Minskningen av det militära hotet har givitSverige förutsättningar att anpassa det militära för-svaret till hotbilden och sänka de militära försvar-skostnaderna. Svenskt försvar har fått en tydligareinriktning på internationell fredsfrämjande verksam-het. har det försäkrat oss om att det svenskaförsvaret har en god anpassningsförmåga i händelseav kriser och krig i vårt närområde.Det finns som jag sagt inte något militärt hot motSverige . Det är ganska fantastiskt att kunna ståhär och säga detta, som det pågår en väpnadkonflikt på . De djupt tragiska konflikterna iförra som drabbat miljontals människorinnebär inte ett ökat hot mot . Där är jag inteöverens med , att det här skulle innebära ettökat militärt hot. Jag menar att lokala och regionalakrig i , eller inte haft den sprid-ningsrisk som de hade under det dagar.Under 90-talet har detta helt förändrats. Den tidigareideologiskt blockuppdelade världen innebar per au-tomatik att många länder engagerade sig på respekti-ve sida när ett krig bröt ut, och därmed var spridning-en ett faktum. Men det ser vi inte , och därför ärinte kriget i Kosovo ett hot mot . Det må varabrutalt och hemskt, och det är smärtsamt att se, mendet är inte ett hot som innebär att vi behöver revideravår hotbild.Andra icke-militära hot kan naturligtvis följa ikrigets spår. Jag skall återkomma till dem senare.Jag skall uppehålla mig vid den ryska ut-vecklingen. Den är central i betänkandet. Den ryskapolitiska och ekonomiska utvecklingen är fortsattosäker, skriver vi i betänkandet, men inte heller detutgör ett militärt hot mot . svårig-heter, framför allt ekonomiskt, skulle i vilket annatland som helst ha orsakat uppror, kravaller eller t.o.m.revolution. Tänk er själva att stora samhällsgrupperinom hälso- och sjukvård, i skolan och i gruvor inteskulle få lön på kanske . Skulle vårt land,som är ett stabilt land, ha klarat sådana påfrestningar?Jag tror att det skulle ha varit skakat i grunden.Det ryska samhället har trots stora umbärandenalltmer stabiliserats i en demokratisk ordning, somvisserligen behöver fördjupas och förstärkas men somfinns där som en oåterkallelig process. Den ryskakrigsmakten är kraftigt reducerad. Den skulle inte,skriver vi i betänkandet, kunna genomföra någotinvasionsföretag mot inom åtminstone entioårsperiod. deltar aktivt och konstruktivt iarbetet för att finna en politisk lösning på . Även om desperat försökervifta lite med kommunistspöket igen eller åtminstonemed farlighet, biter det inte på majoriteteni utskottet. Vi menar att inte är ettmilitärt hot mot . Det är dags att revidera densvenska hotbilden på den punkten, även för modera-terna.De internationella organen är centrala i det svens-ka säkerhetspolitiska samarbetet. FN utgör naturligt-vis en hörnsten i den svenska säkerhetspolitiken. Detvar en höjdpunkt att lyssna till var säkert inte en tillfällighet att han här i Sverigehar möten som kanske kan leda till fred i Kosovo. Jagser det också som ett erkännande för den svenskamilitära alliansfriheten och den roll därige-nom kan spela.FN är den viktigaste organisationen för fred ochsäkerhet. Det är inom ramen för säkerhetsrådet sombeslut av den karaktär som vi här tidigare diskuteratskall fattas, beslut om militär intervention. Men hän-delserna i Kosovo gjorde det omöjligt att bara stå vidsidan av och se på. Jag är inte villig att fördöma deninsats som Nato har gjort. Jag kan se den som enlogisk följd av de tragiska misslyckanden som FN:ssäkerhetsråd då stod inför. Det är naturligtvis förframtiden väldigt viktigt att vi tar lärdom av det här,att vi stärker FN:s förmåga till konfliktförebyggandearbete. Jag menar att man måste utveckla alla deinstrument som finns i kapitel 6 i . ÄvenMiljöpartiets var inne på detta. Jagtror att man med ett mera systematiskt arbete medalla de åtgärder som finns i kapitel 6 skulle kunnahitta en ordning där man på ett tidigare stadium medicke-militära medel kan komma till rätta med flerkonflikter.Inom Europeiska unionen är det oerhört viktigt attvi stärker utrikes- och säkerhetspolitiken. Amster-damfördraget ger möjlighet till en sådan förstärktorganisation. EU måste skapa en analysenhet förutrikes- och säkerhetspolitiken. Man måste ocksåskapa en kraftfull krishanteringsmekanism. EU stodpinsamt tomhänt när kriget i Kosovo bröt ut. Det ärhög tid att FN stärker sitt arbete på det här området.Östersjösamarbetet bidrar starkt till att skapa ettfredligt område runt detta innanhav. är ettviktigt organ. Man arbetar med mjuk säkerhet, medkonfliktförebyggande arbete. Jag skulle vilja påstå attOSSE inte är uppskattat efter förtjänst, inte heller ärså känt som det skulle behöva vara. Den roll som har spelat har varitstörre och viktigare än någonsin, men man behöverockså få resurser som svarar mot uppgiften.Nato och Natosamarbetet är oerhört viktigt, menNato har trots allt ett begränsat militärt perspektiv.Sverige bidar till de insatser som vi tycker gynnarvåra egna mål på säkerhetspolitikens område.Jag skulle vilja ställa en fråga till de borgerligapartierna , och kd. I olikaformuleringar skriver ni relationen till Nato frånsvensk utgångspunkt. Jag skulle vilja att ni talarklartext. Det är dags att svenska folket får veta: Anserni att vi skall gå med i Nato ? Skall vi slopa denmilitära alliansfriheten?Det duger inte längre att mörka frågan. Jag menaratt det är dags att tala ut. När skall vi ansöka ommedlemskap?Jag skall gå över till reservationerna. De kretsarmycket kring säkerhetspolitikens mål, Natofrågornaoch krigsmaterielexporten. Här är det angeläget att vifår veta var m, fp och kd står i Natofrågan. Man sägeratt vi inte skall ansöka om medlemskap , mensamtidigt håller man frågan öppen. När är den dageninne när skall lämna in en ansökan? Skulle viha varit med ?Kristdemokraterna är anmärkningsvärt militaris-tiska i sin hållning. Här har nyligensagt att han vill stärka det militära försvaret och atthan inte är beredd på den ekonomiska neddragningsom är en följd av att det inte finns några hot mot oss.Alla andra länder nedrustar, i Sve-rige vill lägga pengar på kanoner och krut och sjuk-vården får vara utan pengar.De reservationer som har lagt framhandlar om CFE-fördraget. Man önskar att Sverigeskall ansluta sig till detta, eftersom det skulle innebä-ra rustningsbegränsning även för Sverige.Vi menar att denna fråga fortfarande kan hållasöppen. skall ett toppmöte äga rum i Istan-bul. Intill dess kan fortsätta att undersökavilka konsekvenser det skulle ha för det svenska för-svaret om tillträder CFE. Reservationen slår iprincip in öppna dörrar.Miljöpartiet vill att skall lämna VEU. Detligger naturligtvis i den isolationistiska traditionen attinte vara med i EU och inte vara med i VEU. Vi me-nar att den insikt och den information fårgenom det aktiva observatörskapet i VEU är värde-fullt och skall behållas.Det finns ett antal reservationer om minröjning.Det gäller såväl som . Härvill jag påtala att är en av de största bidrags-givarna till minröjning i världen. Sedan 90-taletsbörjan har givit till min-röjning. Vi har varit ivriga tillskyndare av alla kon-ventioner. Vi har bidragit mer än de flesta. Även omdetta i procent av försvarsanslagen inte slår så hårt, ärdet en vits att andra länder delar bördorna. Det görengagemanget för frågan större.Karl-Göran Biörsmarks och reserva-tion är kryptiskt skriven om Natomedlemskap och hurSverige skall förhålla sig när de baltiska ländernaväljer att ansöka om medlemskap. Vi skriver i betän-kandet att vi tycker att det är positivt att harbidragit till att göra det möjligt för dem att självavälja sin säkerhetspolitiska linje. De väljer Natomed-lemskap. Det är säkert mycket positivt för dem. Mendet är deras sak att själva avgöra hur de vill välja sinsäkerhetspolitiska linje. Eftersom inte ärNatomedlem, har vi inte heller någon anledning attvälja för deras räkning. Det får de göra själva.Däremot främjas med alla medel deras EU-medlemskap. Utvidgningen av EU ser vi som enoerhört viktig säkerhetspolitisk fråga.När det gäller krigsmaterielexporten är Vänster-partiet och minimalister, Moderaternavill liberalisera, och vi lägger oss lite grann emellan.Vi menar att en svensk krigsmaterielindustri måstefortleva och ha bra villkor. Men den gemensammakod för krigsmaterielexport som vi eftersträvar skallvara sådan att den totalt sett minskar produktionen avkrigsmateriel i världen.Det kan tyckas vara en petitess när Moderaternasäger att krigsmaterielexporten skall ta sin utgångs-punkt i svenska restriktiva linjer, och vi menar skall försöka eftersträva en restriktiv ordning. Ettnyckelord i den moderata reservationen är utgångs-punkt. Man kan gå hur långt som helst från utgångs-punkten och ändå ha tagit den utgångspunkten. Där-för anser vi att skrivningen inte var bra. Det ledde moderat reservation.Sedan var det de stora frågorna om säkerhetspoli-tikens mål. har ondgjort sig ochraljerat över formuleringar. Jag kan konstatera att denformulering som har problem medinfördes av 1992. Jag hoppas att analy-sen inte har lika kort räckvidd som minnet.Herr talman! Jag yrkar bifall till hemställan i be-tänkandet och avslag på samtliga reservationer.Anf. 18 () re-plik:Herr talman! Först några ord beträffande neutra-litetspolitiken och dess förträfflighet. Det kan varavärt att minnas som när FN:s generalsek-reterare har varit här, att faktiskt inte fickvara med och starta FN eftersom var neutralt.Sverige hade stått utanför och inte bekämpat det on-da. När FN startades var vi inte välkomna. Vifick komma in i efterhand. Det var de som stod förkampen mot det onda som bildade FN - the UnitedNations. Det finns anledning att minnas detta. Detfinns ibland drag av historieförfalskning i Sverige.Det kom senare under det tid och dennordiska stabilitet som gällde då - men det skall jaginte gå in på här.Men om vi skall bygga en europeisk säkerhets-ordning, , kan den inte bygga påneutralitet. Det går inte att bygga en europeisk säker-hetsordning om länderna säger att de är neutrala. Denbygger på att vi tar ansvar för varandra. Man kanmöjligtvis säga att ett och annat land skall stå vidsidan av ett byggande av en europeisk säkerhetsord-ning. Det kan vara undantagsländer som säger att deinte skall vara med men tänker dra nytta av säkerhets-rådet.Är det socialdemokratins framtidsvision att närden europeiska säkerhetsordningen har byggts uppskall vara ett undantagsland? Den kan intebyggas på en neutralitetsföreställning. Den bygger påatt man bär ansvar också för sina grannar.Kofi Annan betonade att vi har delade värderingarsom måste skyddas. Det är alldeles fundamentalaidéer som ligger bakom FN. Skall inte varaberett att försvara de delade värderingarna också inärområdet? Skall vi där vara beredda att accepterabrott mot folkrätten bara för att det ligger nära oss?Anf. 19 () replik:Herr talman! replik avslöjarväldigt tydligt hur synen på konfliktlösning är i Mo-derata samlingspartiet. Han menar att inteskall kunna vara med i en förstärkt utrikes- och sä-kerhetspolitik i en krishantering i EU:s regi inomramen för den militära alliansfriheten.Jag har rakt motsatt uppfattning. Jag menar attmed undvikande av ömsesidiga försvarsåtagandensom de stadgas i Natos och VEU:s traktater kan Sve-rige utföra mycket. Det var under ledning av en soci-aldemokratisk utrikesminister - tillsammans med ensocialdemokratisk finsk utrikesminister, också från ettalliansfritt land - som förslaget lades fram om attstärka den krishanteringsmekanism som finns i EUoch föra över möjligheten till EU att beordra VEU attutföra aktionerna.Vi sätter inte likhetstecken mellan ett gemensamteuropeiskt militärt försvar och den krishantering ochfredsfrämjande insatser i EU:s regi som är nödvändi-ga. Vi menar att vi kan delta i det ena och ändå säganej till ett europeiskt försvar. Vi menar också attsynen på konflikter - det är där jag kommer in påModerata samlingspartiets gammalmodiga syn påkonfliktlösning - måste utvecklas. Det gäller att ut-veckla de konfliktförebyggande icke-militära tidigacivila konfliktlösningsmekanismerna. Det är oerhörtviktigt att så sker. Det kan tydligen inte ske när manär så fast förankrad och står så djupt med fötterna iden militära organisationen som Moderata samlings-partiet gör. Det är dags att kasta loss och ta chansentill lite nytänkande inom säkerhetspolitiken, GöranLennmarker.Anf. 20 () re-plik:Herr talman! Moderata samlingspartiet föresprå-kar att fullt ut skall delta i den europeiskasäkerhetsordningen i alla dess delar. EU är vitalt där.EU:s konflikthantering är också vital. Det säger vifullt ut inte bara ja till utan vill också driva på. Det äringen motsatsställning i detta.Det står i betänkandet att vi skall försvara folk-rätten och våra gemensamma värderingar, som KofiAnnan betonade från den talarstol som nu står i. Frågan är då om vi skall vara bereddaatt göra det också i vårt närområde. Eller är det så attom känner ansvar utanför närområdet ställervi upp, t.ex. i och i Kosovo, och vi står tydligtfast där, men om det inträffar i vårt närområde är vifriskrivna från detta? Det är ju det som frågan gäller,med den formulering som finns i utskottets betänkan-de.Anf. 21 () replik:Herr talman! Militär alliansfrihet är inte ett ut-tryck för likgiltighet eller passivitet. Vi deltar oerhörtaktivt i konfliktförebyggande arbete, men vi deltarockså fullt ut i arbetet för att undanröja krigshot inärområdet, som nu tar upp. Vigör det genom Östersjösamarbetet. Vi gör det genomatt starkt stödja och stimulera EU-utvidgningen förländerna runt . Vi gör det genom förtroen-deskapande minoritetsstöd till de här länderna. Vi gördet genom demokratibistånd. Vi gör det genom suve-ränitetsstöd till de baltiska länderna.Jag tror att vi gör de baltiska staterna en störretjänst - det är säkert de som me-nar är närområdet - om vi stärker deras förmåga attinte hamna i väpnade konflikter, om vi på alla sättoch vis använder den militära alliansfriheten till attöverbrygga de rester av motsättningar som fortfaran-de finns kvar mellan och de baltiska stater-na och om vi också ger dem det stödet och den säker-heten att våga agera på den grund som EU-medlemskapet ger. Om de sedan också väljer ettNatomedlemskap är det deras sak. Självfallet gratule-rar vi dem till att själva få välja sin säkerhetspolitiskalinje.Anf. 22 () replik:Herr talman! sade i någon sortspolemik mot mig att konflikter på inte innebärnågot militärt hot mot . Det har jag inga pro-blem med. Jag har aldrig sagt att det är så och harheller aldrig polemiserat mot någon annan uppfatt-ning. Däremot sade jag att jag har svårt att instämma iutrikesministerns uttalande om att säker-hetspolitiska läge inte påverkas av kriget på Balkan.Anledningen till det är uppenbar.Natos bombningar har skett utan legitimitet frånFN. FN-systemet har ställts åt sidan. Vi riskerar att få en etablerad världs-ordning där och Nato som världspoliser bedö-mer när militärt våld skall användas i mellanstatligaeller inomstatliga konflikter.Hur skall då de små alliansfria staterna kunna fåett inflytande?