prot · GN0912 · 1999-10-13 00:00:00 — Det behövs , med utgångspunkten attsamordna resurserna kring individen, självklart medmålsättningen att minska sjukpenningkostnaderna ochförbättra livskvaliteten för människor.En annan fråga gäller själva strukturen på nä-ringslivet. har tron påstorföretag och storskalighet varit lite av ett grundte-ma i den svenska utvecklingsmodellen. Arbetarrörel-sen, statliga verk och starka ägarfamiljer har alla stöttframväxten av svenska mästare, gärna med en kon-centration till ett eller ett fåtal storföretag per bransch.Svenskt näringsliv ser därför ut lite som ett timglas,med relativt många små företag och relativt mångastora företag. Den strukturen hindrar bl.a. svenskaföretag från att ta marknadsandelar på t.ex. den inter-nationella miljömarknaden. Den marknaden är i dagberäknad till ochväxer per år.För att förbättra företagsstrukturen vill vi ha enk-lare regler för företagare och sänkta arbetsgivarav-gifter, naturligtvis med en tydlig inriktning på småoch medelstora företag. Vi vill också ha en storsats-ning på export av miljöteknik och internationaliseringav miljödrivna företag. Det skulle vara en strukturför-ändring att utnyttja och använda när ekonomin ärgod, att använda och ha nytta av framöver.När det gäller skattesystemet ska det naturligtvisgynna arbete och kunskap och stärka människorsställning på arbetsmarknaden. Som ett led i det måsteskatterna för vanliga människor, låg- och medelin-komsttagare, sänkas. Det måste vara grunden i synenpå skatteförändringarna. Vi vill ha en varaktig lösningför sänkta inkomstskatter, med ett höjt grundavdrag.Det gäller människor med just de vanliga inkomster-na i Sverige.Så arbetar inte regeringen, utan man har i budge-ten gjort upp med Vänstern och om ettannat synsätt. Man har valt ett sätt att arbeta som gerfel fördelningspolitisk profil, som det heter. Manlandar på att det blir människor med högre inkomstersom får den största skattesänkningen räknat i kronor.Den här tekniken som regeringen har valt drabbar,gynnar inte eller ger ingenting till pensionärer och tillstudenter.Vi menar att det viktiga är att den här ekonomiskauppgången ska kännas för alla människor i landet, attalla ska få del av den bättre ekonomin. Naturligtvisgäller det också entreprenörerna, som kan sägas varalite av vår tids förebilder.Vi måste sänka skatter och avgifter och ge männi-skor chansen att utveckla idéer i företag som skaparfler jobb. Det ska ske genom skatteväxling, men detska vara en äkta skatteväxling, , inteen falsk. Det ska vara en skatt där det är raka rörmellan sänkt skatt på arbetskraft och höjd skatt påmiljöskadliga verksamheter. Vi i vill haen sådan äkta skatteväxling, och därför vill vi natur-ligtvis att arbetsgivaravgifterna ska sänkas.Vi vill främja de mindre företagen, där anställ-ningspotentialen är störst.Vi vill ha ökade avgifter och skatter på miljöstö-rande verksamhet. Den äkta skatteväxlingen är bra försysselsättningen i landet, och den är bra för miljön.Så är det inte med och regeringensskatteväxling.Jag tycker också att det var bra att frågan om sy-nen på kvinnor fördes in i debatten. Det finns mångadelar av den diskussionen som kan göras mycketkonkreta och mycket tydliga, . Jagtror att det är på det sättet att kvinnor och män t.ex.drabbas olika av brott. Vart tredje mordoffer i Sverigeär ju en kvinna som misshandlas till döds av den manhon lever med eller har haft ett förhållande med.Jag tycker att det är viktigt att samhället reagerarsnabbt på sådant våld. Vi måste öka insatserna justnär det gäller den typen av våld, framför allt förståsmot kvinnor. En pusselbit i detta - jag säger inte attdet är hela lösningen - är att ge ökade resurser tillrättsväsendet. Därför tror jag att det är viktigt att detstöd som kan ges både till polis, till domstolar och tillkriminalvård kan öka och få en sådan utformning ochstorlek att människor - inte minst kvinnor - kan kän-na sig tryggare i . Ett ökat stöd till det svenskarättsväsendet är en pusselbit.Till slut, fru talman, ska jag säga att det finnsmånga saker som kan bidra till en positiv och fortsattgod utveckling för vårt land. Dit hör naturligtvishögre utbildning och forskning. Dit hör möjlighetenför alltfler att studera, utbilda sig och förkovra siginte minst med högre utbildning. Vi måste ha ettstudiemedelssystem som ger de möjligheterna tillalltfler studenter. Vi måste naturligtvis se till attåstadkomma en förändring i skolan, som skapar frihetoch initiativförmåga och gör så att skaparkraft tas tillvara hos elever, lärare och föräldrar. Vi måste värnaom dem som i skolan har alldeles särskilda tydligabehov.Svaret som gav tidigare på frå-gan hur kommer att förhålla sig till denskoldebatt som just nu förs i när det gällerbl.a. är naturligtvis medvetet luddigt. Be-skedet skulle kunna vara tydligt här : Ekeskolani ska vara en skola som också får möjlighet attanvända sin kompetens till elevernas bästa.Fru talman! Det går bra för . Det går braför många delar av . Det går inte bra för helaSverige. Det behövs en politik i , frutalman, som ser hela problem och också helaSveriges möjligheter. Det behövs helt enkelt en annanpolitik i dag.(Applåder)Anf. 33 () replik:Fru talman! Jag begärde replik för att LennartDaléus inte heller förra gången hörsammade mininbjudan till samtal. tog upp frå-gan om ökade insatser mot våldet mot kvinnor, ochdet tycker jag är bra. Men jag vill också ställa sammafråga till : Ser att detfinns maktstrukturer i samhället som förtrycker ochdiskriminerar kvinnor? Om svaret på den frågan är jaundrar jag vad ni vill använda för politiska verktygför att komma till rätta med detta.Anf. 34 () replik:Fru talman! Att jag inte alltid hörsammar GudrunSchymans inbjudan att prata när hon vill innebär inteatt frågorna inte är viktiga.Jag redogjorde för några politiska instrument mankan använda i arbetet med den insikt som vi möjligenbåda har i denna fråga. Ett sådant sätt är att stärkarättsväsendet. Ett annat är att ge utrymme för organi-sationer och strukturer som arbetar aktivt och kom-petent med dessa frågor. Ett sådant organ eller in-strument är Kvinnocentrum i . Då blir minmotfråga till förstås hur mycketstöd är berett att ge till Kvinnocentrumi . Är det en verksamhet som bedömer som viktig, angelägen och värd stöd iden riktning vi kanske båda är överens om?Anf. 35 () replik:Fru talman! Jag ska ärligt svara att jag just på denkonkreta frågan inte har svaret. Jag kan informeramig om det och vidarebefordra det svaret till LennartDaléus.Vad jag vill komma åt, , är att detkrävs politiska verktyg för att komma till rätta medett strukturfel. Det handlar om representation i detpolitiska livet och i maktförsamlingar också i detprivata näringslivet. Vad vill göra för attkomma till rätta med lönediskrimineringen, t.ex.?Vad vill göra för att komma till rättamed den oerhört dåliga representationen på den pri-vata sidan, dvs. i bolagsstyrelser osv.?Anf. 36 () replik:Fru talman! Det är på sitt sätt okej att GudrunSchyman inte känner till Kvinnocentrum i Uppsala.Jag kan informera om det senare.Man har begärt till sin mycketangelägna verksamhet, men har fått nej av socialmi-nistern och därmed av makthavaren . Det är svaret.Vi är i nästan jämställda i vår riks-dagsgrupp. Vi har tio kvinnor och åtta män. I ochmed att vi nästan är jämställda har vi också en starkkänsla för frågorna om kvinnors jämställdhet. Detleder bl.a. till att centerkvinnorna - en stark organisa-tion - driver just frågan om hur vi ska komma tillrätta med bl.a. löneskillnaderna, dvs. de strukturellaproblem som missgynnar kvinnor på den svenskaarbetsmarknaden. Det arbetet står hela Centerpartietbakom.Anf. 37 ():Fru talman! onda arv har vi påmints omden . , som har berömt Hit-lers sysselsättningspolitik och hyllat SS, gick framåt idet österrikiska valet. I gick framåt. I vårt eget land kom dethäromdagen en rapport från Brottsförebyggande rådetsom visar att nu är det ledande landet på s.k.vit-makt-musik, alltså sådan musik som sprider rashatöver världen av grupper vid namn som Pluton Sveaoch Division S. En rapport från säpo säger att dubbeltså många brott med högerextrema inslag polisanmäl-des 1998 som året innan.Hur kan det bli så här? Vi lever just nu dåEuropas TV-kanaler skickar ut tillbakablickandeprogram om ett 1900-tal som har färgats mörkt avtotalitära experiment: nazismens koncentrationslägeroch kommunismens Gulag. Men , när vi ska vändahistoriens blad, tycks människor ändå redo att lyssnatill hatets och intoleransens röster. Det visar att de-mokratins och toleransens budskap måste förkunnasmed större kraft. behöver, annorlunda ut-tryckt, mer av liberalism. goda arv måstehävdas. Vi behöver stå upp tydligare för de grundläg-gande idéer som bär upp ett gott samhälle - idéer somutgår från varje människas okränkbara värde.Jag tror att det vore bra om den politiska debattenutgick mer från idéer och, som var innepå, förmådde förmedla mer av visioner. vändersig många, inte minst unga, bort från politiken. Jagtror att ett skäl är att den känns idéfattig och intetillräckligt framåtblickande. Jag vill här och på andrasätt göra vad jag kan för att försöka utveckla denpolitiska debatten.Jag tror att frihetsbegreppet ska vara centralt närvi tar steget in i ett nytt sekel. Det är i frihet sommänniskor växer. Frihet är en förutsättning för attlivet ska vara innehållsrikt och meningsfullt. Just mittliv är det bara jag som lever. Jag bör i så stor ut-sträckning som möjligt själv få bestämma hur det skalevas. Erfarenheten visar också att det ur frihet växeransvarstagande och solidaritet.Det finns en person som heter . Hanhar definierat liberalismen som en ständigt fortgåendedialog om frihetens förutsättningar. Det är sant, efter-som friheten är det mest centrala begreppet i libera-lismen men också därför att det inte finns någon libe-ral handbok där man alltid kan slå upp exakt hur olikaproblem ska lösas. Det behövs en ständig dialog omfrihetens förutsättningar. Friheten hotas av mångakrafter i tillvaron. Politiken, som har nämnts här, kanvara en sådan faktor. Men det finns också andrakrafter. Droger har nämnts. Det finns alla möjligakrafter i tillvaron som vill beskära vår frihet. Libera-lismens uppgift är att stå på den enskilda människanssida mot alla sådana krafter.Människor är olika. Därför behövs det olika lös-ningar för att vidga människornas frihet. En handi-kappad kan behöva mera skattepengar för att få sinfrihet vidgad. För andra skulle friheten vidgas omskatterna sänktes. Den typen av avvägningar måstepolitiken klara av, och liberalismen är en bra kom-pass.Jag vill ta upp ett annat exempel. Kvinnovåld ärtyvärr ett växande problem i vårt samhälle. Det de-batteras en hel del om hur man ska komma åt det.Man har talat om friheten för de män som begår dessabrott. Kan man utfärda förlängda besöksförbud? Ärdet rimligt med elektroniska fotbojor, osv.? Å andrasidan har vi i det här fallet kvinnor vars frihet beskärsdramatiskt. De vågar kanske inte gå ut. De vågar inteöppna när det ringer på dörren. I den frihetskonfliktenstår det klart för mig att samhället tydligare måste taställning för de förföljda kvinnorna och belägga demän som fortsätter att begå dessa brott med frihetsin-skränkningar. Det ökar den totala friheten i samhället.Ett utflöde av vår frihetsvision är vår tro på tole-rans och internationalism. Vi vill se ett mer gränslöstSverige. Vi vill att ska vara tydligt engagerati Europasamarbetet. Naturligtvis ska varamed i så fort som möjligt. ska gå ispetsen när det gäller de globala demokrati- och rätt-visefrågorna. Vårt bistånd ska vara generöst, och viska driva frågor om mänskliga rättigheteroch frihandel, inte minst för skull.Ett annat utflöde av vår frihetsvision är vår tro påmångfald. Människor är inte stöpta i samma form.Valfriheten måste bli större. Vi kan inte få för mycketav idéer och entreprenörskap. Det här har vi drivit årefter år, ofta i strid med Socialdemokraterna. har i den här debatten redan tagit upp envårdfråga från ett, tycker jag, mycket verklighets-främmande perspektiv. Vi ska ju tala om idéer. Sålångt är vi överens. Men vi ska för den skull inteförfalla åt teoretiserande.På vägen hit ryckte jag åt mig några lokaltidning-ar i en tidningshylla och såg några rubriker. I står det att bara de allra sjukaste fårvård och att det är kaos i operationsköerna. I NerikesAllehanda står det att läkarna börjar ta slut och att vartredje vill sluta i förtid.Detta är realiteten i vården. Dessa båda landstingär socialdemokratiskt styrda. Då är frågan: Har vi förmycket av nytänkande i vården eller har vi för lite?Göran ägnade en replik åt att attackera ettnytänkande. Jag menar att vi på alla sätt ska upp-muntra nya grepp i vården, eftersom verkligheten ärmycket bekymmersam.Dessa rubriker som har funnits de allra senastedagarna har kommit efter stora tillskott av extra re-surser. Men sanningen är den att inga miljarder ivärlden räcker om vi inte går in och ändrar struktureroch maktpyramider som är felaktigt uppbyggda. Jagtror just att privata alternativ är ett sätt - inte det enda- att förnya vården. Det är bra för patienterna ochpersonalen. Om det någonstans skulle uppstå någotrörelseöverskott är det bara en fördel, men det är intedet viktiga. Det viktiga är att det är bra för patienteroch personal.Ett tredje utflöde av vår frihetsvision som jag villnämna är vårt mycket starka engagemang för kunskapoch bildning. Frihet är nämligen i högsta grad någotsom växer inifrån. Det är individer med mognad ochinre styrka som kan ta till sig friheten. Det är baramänniskor med värderingar och kunskap som kanorientera sig i ett samhälle med stor frihet. Dettaställer mycket höga krav på skolan.Vi hade en debatt före valet om det här. Alla sadeatt vi måste satsa på lärarna. Vi vågade också säga attlärarlönerna måste höjas. är det en stor konfliktom den frågan. Andra fackliga rörelser går till attackmot lärarna, som vill rätta till den här felaktiga löne-sättningen. Det är andra fackliga rörelser som i årti-onden har bidragit till en felaktig lönebildning i Sve-rige. Men när detta fel som i allra högsta gradbidrar till problem förhoppningsvis kanrättas till blir det en stor strid om det.Folkpartiet sitter ju med och leder en del kommu-ner. Vi sitter i och påandra håll där den här frågan hanteras. Vi anser attlärarnas lönesättning är ett strukturproblem som vi ärredo att rätta till. Vi kom tillsammans med någraandra partier till makten här i , och här harvi redan genomfört en första höjning av lärarlönerna.Jag tror att det är nödvändigt att gå vidare på denvägen. Det behöver göras mycket mer på skolansområde, men motiverade lärare är och förblir enmycket viktig del av en framgångsrik skolpolitik.Herr talman! Låt mig , som flera andra hargjort, konstatera att det nu går bra för . Menom vi ska tala om idéernas betydelse är det viktigt attvi gör klart för oss vilka grundläggande idéer det ärsom gör att det går bra för . Det är ju Social-demokraterna som i hög grad har suttit vid makten.Man kan titta både och på periodensedan 1994. Men jag vill påstå att det faktum att detnu går bra för beror på att vi på några punkterhar fått genomslag för liberala idéer. Vi har i årtion-den sagt att det måste löna sig att arbeta. Det var denprincip som låg till grund för den stora skatterefor-men, som betyder oerhört mycket. Vi har sagt attSverige ska vara en del av . Det fick vi gehörför genom EU-medlemskapet. Så där kan man fort-sätta och komma fram till att det knappast är utpräglatsocialdemokratiska idéer som har hjälpt oss fram ditdär vi nu är.Det där är viktigt, för det är inte så att alla våraproblem är lösta. Långsiktigt ser vi mycket allvarligaproblem. De stora företagen flyr . Detta är ettenormt allvarligt strukturproblem. De små företagentillkommer inte alls i den takt som skulle behövas.Det är alltså oerhört viktigt att företagsklimatet för-bättras. Detta är en viktig liberal idé och det är otro-ligt viktigt att den finns med när vi tar steget in i nästaårhundrade och nästa årtusende.Som många andra har jag läst artiklarna om Anni-ka bok. Hon konstaterar där att socialde-mokratin är idéfattig. I en intervju nämnde hon t.o.m.några exempel på områden där debatten borde varaöppnare inom socialdemokratin. Hon nämnde per-sonval, EMU och privata lösningar vid sidan av deoffentliga. Jag skulle inte ha kunnat säga det bättresjälv. Vad hon säger är precis vad som behövs. Detvore bra för om socialdemokratin vågade tade debatterna inom sig och komma till kloka lösning-ar.I artikeln anklagas för liberalatankar. Det är ungefär som när någongång hade sagt något och beskylldes för att vara folk-partist. Det används som skällsord inom arbetarrörel-sen. Jag tror dock att har någotmycket viktigt att säga. Vi behöver mer av idédebatt,och det vore bra för om det också blev merav frihetstänkande inom socialdemokratin. Men förnärvarande tycks det inte finnas så mycket att hoppaspå. Därför är det tur att det finns ett liberalt alternativ.Det är min övertygelse, herr talman, att det är deliberala idéerna som bäst kan leda oss in i ett nyttsekel.(Applåder)Anf. 38 () replik:Herr talman och alla ni som lyssnar! Det behövsmer av liberalism - ja, självklart måste en liberaltycka det. Det vore ju konstigt annars. Lika självklartär det att jag tycker att det behövs mycket mer avekohumanism, mycket mer av gröna värderingar.Men inom alla de här ideologierna finns det schatte-ringar. Inom liberalismen har vi manchesterliberalis-men med och andra som drev enganska märklig liberalism - det var en gåva atten del var fattiga osv. ; de får skylla sig själva. Sedanhar vi nyliberalismen. Vi har också socialliberlismen,som jag känner en viss värdegemenskap med.För att inte ordet frihet ska förflackas måste manockså diskutera vad frihet är. Det är frihet att få rökavad som helst men det är också frihet att slippa rök iett rum. Det kan vara frihet att skita ned men det kanockså vara frihet att kunna andas ren luft och ätariktig mat.Om man går in i en sådan här frihetsdebatt, ,tycker jag att man måste vara seriös och inte användadet här som slagord, för då fördummar man den härdebatten som ändå vill föra som en ideologiskdebatt.Jag tror att det behövs en mycket stor, och en stör-re, frihet inom kultursektorn totalt sett. Det behövsökad broderskap inom ekonomin och total jämlikhetinom rättsväsendet. Men att säga att det ska varafrihet inom rättsväsendet eller frihet inom ekonominär något som jag inte tror på. Det behövs spelregler,för annars är det alltid den starke som går ur det helasom vinnare.Apropå friheten skulle jag vilja ställa en fråga. Vihade tidigare en sjukvårdsdebatt där jag ställde enfråga. Jag fick inget svar men mellan orden förstodjag kanske vad svaret var. Regeringen pratar om vill ha regler för ägande av sjukhus o.d. Har manfrihet ska man inte ha några regler för just ägandet.Men sedan behövs det ju andra regler. Det är LarsLeijonborg och jag säkert fullständigt överens om.Det är inte så att vi tycker att alternativ är dåligt,så gå inte upp i talarstolen och anklaga oss för det! Vitycker att det är bra med en massa friskolor. Det ärjättebra med Vidarkliniken och stiftelser som bäridéer om hur sjukvården ska vara. Det är jättebra medkooperativa lösningar. Det behövs helt klart ett ny-tänkande och nya grepp.Problemet är att om man inte har vissa regler förägandet kan konstiga situationer uppkomma. Vemäger forskningsresultaten på privata sjukhus? Detbehövs regelverk för det. Är det rimligt att in-frastruktur i form av sjukhus ska ägas av ett transna-tionellt företag, t.ex. eller Zeneca, eller be-hövs det faktiskt spelregler? Och är det faktiskt så,, att rimliga och bra spelregler gynnaralternativen eftersom man kan hålla borta de liteabsurda alternativen? Jag tror det. Jag tror nämligenatt man med schysta spelregler kan öka mångfalden.Utan spelregler, något som talar om,förstör man för de bra alternativen därför att rädslanför att de dåliga alternativen ska ta över blir alldelesför stor.Anf. 39 () replik:Herr talman! Frihet är ett centralt begrepp. Vi li-beraler är bäst på frihet, för vi har i ett par hundra årfört just den intellektuella dialog som D.J. Manningtalade om; detta för att försöka hitta avvägningar ochlösningar som så mycket som möjligt ökar alla män-niskors frihet. Alla människors frihet är den liberalavisionen.Sanningen är att det behövs inga ytterligare reglerför ägande av sjukhus. Det är landstingen som enligthälso- och sjukvårdslagen svarar för sjukvården. Detär bara vård som de köper upp som i praktiken kanexistera. Där kan vi med fullt förtroende lita på Soci-alstyrelsens inspektioner, upphandlingoch patienternas val. Patienterna kommer aldrig att gåtill sjukhus där vården är dålig. Sedan har vi massme-diernas granskning. Det finns alltså fullt tillräckligtmed regler på detta område.Hur forskningsresultat ska förvaltas kan man na-turligtvis avtala om. Det är inga som helst problem.Detta är , som i går slöt avtal med Stockholmsläns landsting, mycket intresserat av. Det här är alltsåinte ett problem. De som vill inskränka friheten bordei stället bevisa vad man vinner på det.Anf. 40 () replik:Herr talman! Frihet är ett väldigt omfattande be-grepp. Jag tycker fortfarande att förenklar det.Väldigt konkret: Det är frihet att få röka i ett rum mendet är också frihet att slippa röken. Liberalismen harväldigt många olika frihetsbegrepp.Alla som lyssnar där hemma eller här på debattenvet nu att tycker att det egentligen är heltokej att transnationella stora bolag ska få köpa uppsjukhus, dvs. köpa upp infrastruktur; det är bra attveta det. Vi tycker inte det. Däremot tycker vi att detär jättebra med stiftelser och allt möjligt sådant mendär menar vi att gränsen går.Ökad frihet inom kultursektorn - javisst. Menökad broderskap inom ekonomin och total jämlikhetinom rättsväsendet är vad som bör gälla!Anf. 41 ():Herr talman, alla ni som lyssnar och alla ni somtittar på Ungdomens miljöriksdag just nu i Katrine-holm!I det provrör som jag håller i finns det bromeradeflamskyddsmedel som är så aktuellt just nu men dettaär egentligen ingen nyhet. Vi har skrivit många mo-tioner om det och har tagit upp frågan i olika valrörel-ser. Just nu finns det här medlet i höga koncentratio-ner i modersmjölk. Det finns också i rötslam, ja,överallt. Detta är en av alla de kemiska föreningarsom vi människor har släppt ut. Det skrämmande äratt vi människor bedriver en kemisk krigföring motoss själva.Det som det har talats om är flam-skyddsmedlen. Men det är en liten topp på ett gigan-tiskt av mängder med kemiska föreningar somvi vet finns. En del känner vi inte ens till . Pro-blemet när ett ämne fokuseras är att vi tror att kom-mer vi till rätta med det har vi löst problemen. Så ärdet inte.Miljöfrågorna har skrikit med sin frånvaro i denhär debatten. Det är tråkigt, för jag minns en gång på80-talet när alla talade om att alla partier skulle blinya miljöpartier. Jag tycker att det är lite absurt närden politiska debatten handlar mer om marginalskat-ter än om hotet mot våra celler, de celler som växter,djur och människor faktiskt är uppbyggda av. Detspelar inte så stor roll om vi har en marginalskatt på52 % eller om vi bedriver en krigföring motvåra egna celler. Därför måste miljöfrågorna lyftasockså i den politiska debatten.En omfattande miljöundersökning i det arktiskaområdet har visat att höga halter av olika miljögifterfinns i bottensediment, sälar, valar och fisk. Utmednordöstra och Grönlands kuster har manhittat enormt stora mängder PCB i fiskkött. Här iSverige varnar vi gravida kvinnor för att äta fet fisk.Vad ska arktiska kvinnor äta om de inte får äta det dealltid har ätit där uppe? Tala om frihetsinskränkning!Det vi ser i dessa områden, och det sprider sig, är detsom ramlar ned från välfärdens bord i vårt land och iandra länder.Det är hög tid att går före för att skyndapå saneringen av kemikalier i vårt eget land, att viinte sitter tysta utan utmanar EU på ett mycket tuffaresätt än vi har gjort .