prot · GM0974 · 1999-03-24 00:00:00 — Jag gerhonom rätt i det. Det kan vara ett skäl för att användaexpropriation. Jag sade också i mitt anförande attdetta är motiveringar som kan åberopas ibland.Men expropriation används i alltför stor utsträck-ning av rent konfiskatoriska skäl i vårt land. Det me-nar jag att vi inte skall tillåta i en rättsstat. Det inne-bär en kränkning av den enskilda äganderätten, ochden enskilda äganderätten är omistlig i en demokrati.Det borde även inse.Anf. 148 () replik:Fru talman! Men den nuvarande lagstiftningenpekar faktiskt ut vilka samhällsintressen som är såviktiga att man kan tillämpa lagen. I det som ni harskrivit finns betydligt större utrymme för godtycke.Det var jag som förutsatte att det var en restriktivaretolkning man skulle ha eftersom det är moderater somhar sagt det.Men låt mig läsa vad som står. De enda fall därman skall tillåta detta är för att skydda människor tillliv, hälsa och säkerhet, för att skydda miljön ochnaturen och för att kunna genomföra för landet ellerkommunen ytterst angelägna uppgifter.Det där är ju en gummiparagraf utan like. Jag för-står i och för sig att ni moderater menar att det skallvara ytterst sällan som man skall kunna utnyttja la-gen.Anf. 149 () replik:Fru talman! har förstått det helträtt. Det skall vara ytterst sällan som man skall kunnaanvända det här. Och expropriation, ,är något som avgörs av domstol. Det avgör varkenLeif eller jag.Anf. 150 () replik:Fru talman! Då tycker vi att det är bättre att lagenär så klar att det står vilka ändamål man faktiskt harmöjlighet att använda det för.Anf. 151 ():Fru talman! På grund av sjukdom hade jag tyvärrinte möjlighet att vara med när vi justerade det härbetänkandet i utskottet. Därför finns mitt namn intemed på några reservationer.Jag vill ändå understryka att jag delar den upp-fattning som framförs i reservation 1 om översyn avjordförvärvslagen. Visserligen har vi nu fått beskedom att det håller på att hända någonting när det gällerutredning, men jag vill ändå hålla fast vid att det skallvara en parlamentarisk utredning, precis som RigmorAhlstedt underströk.Denna skall syfta till att komma till rätta med deomfattande slutavverkningarna på vissa skogsfastig-heter samt till att stärka boplikten. Jag vill här starktunderstryka det som tog upp: Omman ser sig runt t.ex. i Norrlandsskogarna ser manväldigt flagranta exempel på hur hänsynslösa s.k.trottoarbönder slaktar stora skogsytor. Det här måstevi försöka komma till rätta med. Jag yrkar alltså bifalltill reservation 1.Jag vill också stryka under och instämma i detsom anförs i reservation 2 om expropriationsända-målen. Jag behöver inte gå in på detaljer, för det harredan berörts här. Jag yrkar inte heller bifall, eftersomvi vill vinna tid.I reservation 3 behandlas expropriationslagens er-sättningsregler. Jag instämmer också i de synpunktersom anförs i den reservationen.Till sist gäller det frågan om lägenhetsregistersom tas upp i reservation 5. Den modell som harprövats, och som majoriteten i utskottet nu vill ge-nomföra, innebär en mycket noggrann kartläggningoch datorisering avseende medborgarnas boende.Detta kan enligt vår mening medföra integritetskrän-kande effekter. Det sade man också när riksdagen1995 fattade principbeslut om att vi skulle genomföraen registerbaserad folk- och bostadsräkning år 2000.Jag instämmer alltså helt i det som framförs i reser-vation 5.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )12 § Naturresursfrågor och vattenrättFöredrogsBostadsutskottets betänkande 1998/99:BoU6Naturresursfrågor och vattenrättAnf. 152 ():Fru talman! Då får vi se om vi kan klara av ävendet här betänkandet före . I betänkande 6 be-handlas motioner angående naturresursfrågor ochvattenrätt.I betänkandet diskuteras bl.a. älvskyddets omfatt-ning. I reservation 3 framhåller vi moderater vatten-kraftens fördelar ur miljösynpunkt. Trots de mångafördelarna är det så att vattenkraftutbygg-naden har stor lokal miljöpåverkan. Våra outbyggdaälvar skyddas från exploatering genom miljöbalken.Hur viktigt detta skydd är visar sig inte minst avett pressmeddelande som jag fick på mitt bord i dag.Av det framgår att miljöminister ocksåinser vikten av att markera värdet av att värna värde-fulla naturmiljöer. Han har nämligen givit i uppdrag att utreda om , och kan föreslås till . Statsrådet anser, precis om vi, attdessa unika naturmiljöer måste bevaras till komman-de generationer.Vattendragsutredningens betänkanden bereds förnärvarande inom . Men de innehål-ler förslag som innebär ett försvagat älvskydd. Vimoderater vill slå fast att någon exploatering inte fårske av de fyra outbyggda Norrlandsälvarna. Därföryrkar jag bifall till reservation 3.Vindkraft, rätt placerad, är en utmärkt energikälla.Den är förnybar och den är småskalig. Det allvarligaproblemet med vindkraft är dock att där det blåser,och där vindkraften oftast lämpar sig bra, också ärtrakter där naturen är mycket vacker och där männi-skor gärna vistas. Det är trakter där ett vindkraftverkmånga gånger upplevs som fult och störande. Somexempel kan nämnas kustområden som ,, Falsterbonäset, Kullen och Bjärred.I reservation 4 framhåller därför vi moderater attutredningen angående lokalisering av vindkraftverkbör få tilläggsdirektiv för att snabbt kunna lägga framlagförslag om vilka kustavsnitt som av miljöhänsynsnarast måste skyddas från vindkraften.Anf. 153 UlF ():Fru talman! återstår bara ett fåtal av de storaälvarna och andra betydande vattendrag i outbyggtskick. Vattenkraften i är mycket kraftigtutbyggd. av den kommersiellt till-gängliga vattenkraften bedöms som redan utbyggd.En utbyggd älv med åtföljande miljöskador kan inteåterställas. Det är därför av stor betydelse för natur-vården att de outbyggda älvarna och övriga kvarva-rande vattendrag bevaras för framtiden. De besitterunika naturvärden och utgör ofta viktiga ekosystemför hotade arter.Vid ett flertal tillfällen har trotsdetta frågan om att bygga ut vattenkraften förts på tal.Bostadsutskottet har besökt områ-den för att på plats studera frågeställningarna ochdessutom ta del av lokalbefolkningens synpunkter.Detta skedde bl.a. när det gällde Sölvbackaströmmar i . Dessutom har utskottet för-sökt få en bild av begreppet miljöanpassad vatten-kraftsutbyggnad, bl.a. genom besök vid Klippenskraftstation i uppe i Tärna i Storumanskommun.Det samlade omdömet om begreppet miljöanpas-sad vattenkraftsutbyggnad är att det saknar reelltinnehåll.Vi kristdemokrater noterar tacksamt att regeringenunder genom beslut räddat strömsträckan i vid Brunnsberg i kommun frånutbyggnad. Det är en kamp som vi aktivt deltagit i.Mot bakgrund av de ökade hoten finns det mycketstarka skäl för att ytterligare skärpa älvstödet ochtydligt deklarera att vattenkraftsepoken är avslutad. planeras nämligen runtom i landet utbyggnad avmindre vattendrag som kan betraktas som orördanaturvatten i ekologiskt hänseende. Det gäller bl.a.Ljungån i , och det gäller också Svågan i Hu-diksvalls kommun.Det hot som hänger över oss är att det investe-ringsbidrag på som införts som ett resultat avenergiuppgörelsen skall användas på fel sätt. Trotsmuntliga uppgifter från miljöministern att bidragetendast skall användas till utbyggnader av kraftverkvid redan befintliga äldre dammar och inte hota denbiologiska mångfalden, kan vi ändå konstatera att flernu pågående diskussioner avser just orörda, opåver-kade eller skyddsvärda vattendrag. Dessa mindrevattendrag har sannolikt på lång sikt ett högre värdeoutbyggda än vad en utbyggnad har i form av nyenergi.Fisketurismen blir en alltmer efterfrågad nisch ihela . finns det angelägna re-staureringsbehov av vatten med vandringshinder förfisken på grund av rester från flottningsepoken. Dettaär ett problem när det gäller uppvandring av havsö-ring och lax liksom vandring av öring i insjösystem-en.Fru talman! Dessutom kan sannolikt betydligt merenergi utvinnas genom modernisering av redan ut-byggda stora anläggningar. Flera av de stora kraftver-ken, bl.a. i , är enligt uppgift under-dimensionerade. Med fler turbiner skulle de kunna geytterligare ett avsevärt elenergitillskott.Mot den här bakgrunden finns det mycket starkaskäl att skärpa älvskyddet. Vi kristdemokrater villdeklarera att vattenkraftsutbyggnaden med nya storaingrepp i miljön är ett avslutat kapitel.I dagens betänkande stöder vi kristdemokrater ihuvudsak vad som framförts i några utmärkta motio-ner från och . Jag nöjer migmed att yrka bifall till reservation nr 1 om utökatälvskydd.Anf. 154 ():Fru talman! Alla goda ting är tre. Jag skall i mittanförande uppehålla mig vid tre intresseområden i dethär betänkandet, nämligen vindkraften, national-stadsparker och det kommunala vetot.Fru talman! Jag börjar med förutsättningarna förutbyggnaden av vindkraften i . har som sin vision att aktivt verkaför utvecklingen av ett uthålligt energisystem. Sveri-ge skall ha en framträdande plats i det globala klima-tarbetet. delar den visionen. Vi ser framemot att den blir verklighet.Energimyndigheten har också till uppgift att ut-veckla kunnandet kring det här ämnet. Den skallstödja introduktionen av förnybar energi.Som ett prioriterat område lyfter myndighetenfram ny teknik för havsbaserade vindkraftverk. Deredovisar att efterfrågan är mycket god på det stödsom de har att ge. Det finns ett klart uttalat intresseför utbyggnad av vindkraften även i . Snartkanske även vi kan ställa oss bakom devis:Låt tusen blomma! Det vore väl någonting,och samma myndighet är det viktigt att allasom arbetar med vindkraft drar åt samma håll för attdet skall bli det positiva resultat som vi i Centerparti-et önskar. Det är helt uppenbart att det är en bit kvarinnan alla har fått den insikten att här gäller det attfinna framkomliga vägar, här gäller det att se möjlig-heter.Enligt 3 kap. 8 § i skall också mark-och vattenområden som är särskilt lämpade för an-läggningar för bl.a. energiproduktion så långt möjligtskyddas mot åtgärder som påtagligt kan försvåratillkomsten eller utnyttjandet av sådana anläggningar.Vi i har i en motion framfört att vivill underlätta för etableringar av vindkraftverk ge-nom att klassa vindkraften som ett riksintresse. Jag ärminst sagt förvånad över att utskottsmajoriteten i dethär betänkandet säger att vindkraften redan i daganses vara ett riksintresse. Därför finner man inte skälatt besvara motionen positivt. Man säger att den ansesvara ett riksintresse, men det finns ingen lagstiftningom det.Fru talman! Jag vill framföra att vindkraften på ettmycket tydligt sätt måste klassas som ett riksintresse.Det bör även utpekas områden som är lämpliga attplacera ut vindkraftverk på. råder det delade me-ningar om det, och vi måste få ett klarläggande.Fru talman! Jag yrkar alltså bifall till reservation 5under mom. 4.Den andra frågan som jag vill ta upp handlar omnationalstadsparker. Jag hoppas att vi alla är överensom betydelsen av grönområden och parker i staden.Det är oerhört viktigt att vi skyddar sådana områden.Växtligheten har en oerhört stor betydelse för allalevande varelser i staden såväl som på landet.Jag bor själv mitt i just . harjag varit landsbygdsbo. Jag känner det som en storförmån att det finns stora, härliga, vackra, uppväxtaträd fast man bor i staden. Jag har tillgång till å-riket,som vi kallar området kring som flyter genomstaden. Fågellivet finns, och det frodas. Växtlighetensom renar luften i staden är absolut ovärderlig. Vimåste slå vakt om dessa rikedomar i alla våra tätorter.Det är också önskvärt att fler städer än Stockholmfår en nationalstadspark. Det är lovvärt att regeringenarbetar vidare med det. Det är dock trist att i minhemstad , som var utpekad att få den andranationalstadsparken, sade kommunen nej till den.Detta gör att jag vill framhålla att det är oerhörtviktigt att när det finns planer på att inrätta fler natio-nalstadsparker måste det finnas med ett nedifrån-och-upp-perspektiv. Annars faller det platt till marken.Det blir inget av. Det bästa vore ju att städerna ochkommunerna själva fick komma fram med sina öns-kemål. Även om man inte har nationalstadsparker ialla våra städer, tror jag att det finns pla-ninstrument som ger möjlighet att bevaka och bevaragrönområden i alla våra städer. Det är ju ett måste föratt alla som lever och bor där skall må bra.Den frågan tangerar även min sista punkt, nämli-gen det kommunala vetot. Den kommunala vetorät-ten, som innebär att en kommun har rätt att säga nejtill etablering av miljöstörande anläggningar i denegna kommunen, är en av hörnstenarna i den kom-munala bestämmanderätten och är en förutsättning fören verklig demokrati. Kommunen har ju det övergri-pande ansvaret för sina kommunmedborgare.När det gäller den högaktuella frågan om var ilandet som kärnkraftsavfallet skall förvaras pågår detjust nu undersökningar på olika håll för att man skallkomma fram till en bra plats att förvara avfallet på.Det genomförs även folkomröstningar i kommunernaför att man vill ta reda på hur befolkningen ställer sigtill att placera en anläggning av just den här typen avförvar just i den kommunen. Men man har ingenvetorätt i frågan när det slutligen skall beslutas omplatsen.Vi har tidigare påtalat från att denkommunala vetorätten måste utvidgas till att omfattaäven slutförvar av kärnkraftsavfall. Det bör, fru tal-man, tillsättas en utredning som ser över detta. Detbör göras omgående.Kärnkraften finns, den skall avvecklas och sopor-na måste vi ta hand om. Jag anser att man måste tahand om dem i Sverige.Det är falsk demokrati, tycker jag, att även i dettafall låta människor folkomrösta när de egentligen intehar lov att bestämma över detta. Vi borde först se tillatt den kommunala vetorätten verkligen är en veto-rätt. har en kommuns nej inte någon betydelsealls.Jag yrkar bifall till reservation 7 under mom. 6.(forts. )AjourneringKammaren beslutade att ajournera för-handlingarna till för middagsuppehåll.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 19.00.12 § (forts.) Naturresursfrågor och vattenrätt(forts. BoU6)Anf. 155 ():Fru talman! Flera kommer att tala för Miljöpartieti den här frågan. Att även jag yttrar mig med anled-ning av det här betänkandet beror på att jag har enmotion där en av att-satserna har gått till bostadsut-skottet. Att-satsen lyder: "att som sin me-ning ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom att ingen ytterligare utbyggnad av vattenkraftskall ske i utan att de rinnande vattendrag,oavsett storlek, som finns kvar skall bevaras".Det här handlar återigen om att det finns ett hotmot det rinnande vattnet. Den här gången ligger hoteti den överenskommelse som ,och gjorde i energiuppgörel-sen. Då anslog man nämligen 150 miljoner kronorsom skulle användas sominvesteringsbidrag till småskalig vattenkraft.Det har gång på gång i kammaren bedyrats att dethär inte skulle vara ett hot mot strömmande vattenutan att dessa medel enbart skulle gå till vatten somredan är utbyggda, men verkligheten har inte riktigtsett ut så.I aktionsplan för biologiskmångfald slår man fast: Vattenkraftsutbyggnaden harpåverkat en mycket stor del av vattendrag,vilket har fått starkt negativa konsekvenser för biodi-versiteten.Lite senare i rapporten heter det:De outbyggda vattendragens betydelse för biolo-gisk mångfald är sådan att bevarandeintressena ifortsättningen måste sättas före exploateringen avvattendrag. Kvarvarande opåverkade forsar ochströmsträckor skall inte exploateras.Den här uppfattningen från de-lar vi i . Vi anser att vattenkraften är fär-digutbyggd. Vi har naturligtvis ingenting emot byter till modernare teknik på de ställen därvattenkraft finns - det finns många möjligheteratt byta till en modernare teknik och få ut betydligtmer energi i de kraftverk som finns - men en ytterli-gare utbyggnad motsätter vi oss rejält.Det handlar alltså om biologisk mångfald, om dearter som är beroende av strömmande vatten, artersom ofta är mycket specialiserade och som inte allshar någon möjlighet att flytta på sig.Nu finns ånyo ett akut hot mot många forsar. Jagkan berätta t.ex. om att Östafors i Holjeån, ,är hotat. Här finns forsärla, strömstare och kungsfis-kare, arter som är beroende av strömmande vatten. av området är naturreservat sedan år 1985.Årån, , är ett annat exempel. Här harman en mycket artrik bottenfauna med flera hotadearter.Svågan, , är ett annat exem-pel, där har varit mycketaktiv. Det har kommit en vattendom, som kommeratt överklagas. Här finns flodpärlmusslan, en art somär klassad som sårbar på lista överhotade arter. Dessutom finns den med i EU:s habitat-direktiv, där det står att man skall spara biotoper därflodpärlmusslan finns.Sörforsån, , är ett annat exempel, därman har mycket vandrande fisk, t.ex. öring. Parbäck-arna, , , , och Moån i -det finns många hotade små vattendrag där det kom-mit in anmälan om att man vill utnyttja det 15-procentiga investeringsbidraget för att bygga ut desista strömmande vattnen.Det finns också större älvar som är hotade. ILjungån, , börjar man titta på Långforsen ochNedre Långan, . I börjar man,trots att den är nationalälv, kika på vissa sträckor.Också är hotad, fastän den är en natio-nalälv.Det finns alltså intressen för vilka en kortsiktigvinst är mycket intressantare än ett långsiktigt beva-rande av en biologisk mångfald. Det här rimmarmycket illa med det som vi nu börjar säga om att viskall bevara en biologisk mångfald i . FrånMiljöpartiets sida driver vi mycket hårt att det inves-teringsbidrag som s, c och v har kommit överens omskall försvinna. I varje fall skall det absolut inte kun-na utnyttjas till utbyggnad av strömmande vatten somän så länge finns kvar för den biologiska mångfalden.Det här är viktigt för oss, och det är också viktigtinternationellt. Vi kan se att i mångt ochmycket har både en fauna och en flora i det ström-mande vattnet som inte finns på så många andra stäl-len. Vi måste ta både ett nationellt och ett internatio-nellt ansvar för den biologiska mångfalden enligtmånga av de konventioner som vi har skrivit på, somt.ex. och Bernkonventionen.Det här tas alltså upp i detta betänkande. Det finnsen reservation nr 2, som jag härmed yrkar bifall till.Vi är lite förvånade att inte flera partier stöder denhär reservationen. Det intressanta är att under valrö-relsen sade såväl som att manegentligen inte var så intresserad av det här investe-ringsbidraget. Egentligen ansåg man nog precis somNaturvårdsverket att vi skulle spara den biologiskamångfald som finns i strömmande vatten. Då måsteman ta konsekvenserna av det. Menar man allvar medbiologisk mångfald och med att spara de här arterna,kan man inte ha en politik som i andra ledet går åtprecis motsatt håll. Man måste då faktiskt dra in dehär pengarna.Vi var också aktiva när pre-senterade sin proposition om biologisk mångfald förnågra år sedan. Vi hade då en mycket intressant dis-kussion i kammaren. Det lät egentligen som om vi varganska överens, men precis som vanligt när det gällermiljön och hotade arter är det när det kommer tillkritan andra intressen som får gå före.I det här fallet är man tydligen beredd att offraströmsträckor med höga biologiska värden för ettkortsiktigt intresse. Och dessutom: Att bygga ut desmå älvar som jag har räknat upp ger ett oerhört litettillskott till energiförsörjningen, så litet att det faktisktnästan är försumbart. Det intressanta är att om mantittar på ett alternativ, nämligen att byta teknik i destora kraftverken, finner man att det ger ett mycketstörre energitillskott. Vi menar att om man kan kom-binera åtgärderna så, att vi kan få mer energi i debefintliga kraftverken och spara de strömmande vatt-nen, låt oss då göra det.Jag hoppas att det finns flera partier som menarallvar med talet om biologisk mångfald. Det är nusom ni visar om ni menar allvar - ifall biologiskmångfald bara är ett vackert begrepp eller om ni villspara de hotade arter som t.ex. finns i strömmandevatten. Det finns alla möjligheter för de partier sompratar mycket att också i handling visa att de stödeross, nämligen genom att yrka bifall till reservation 2 ibetänkandet.Anf. 156 ():Fru talman! Vi behandlar nu årets önskelista närdet gäller naturresursfrågor och vattenrätt. Under denallmänna motionstiden har det väckts 13 motio-ner på det här området, och utskottet föreslår riksda-gen att avslå samtliga.Mot bakgrund av att svenska folket är djupt na-turintresserat och tycker att det här är mycket viktigafrågor är naturresurslagen en väldigt viktig lagstift-ning. Den syftar till att främja god hushållning medmark och vatten och att lösa konflikter mellan mot-stående intressen. Det senare är inte det minst viktiga.I år finns det sju reservationer till betänkandet. Debehandlar älvskyddet, vindkraften, nationalstadspar-ker och naturligtvis det kommunala vetot. Det ärgamla och välkända ståndpunkter som kommer tilluttryck.Miljöpartiet och vill lägga endöd hand över all vidare utbyggnad av vattenkraft.Det gör de i reservationerna 1 och 2.I reservation 3 tycker däremot att alltär bra som det är men vill förhindra att regeringenskall följa förslag, som manfrån håll anser vara en försvagning avälvskyddet.När nästan ser spöken på ljusadagen, vill jag påpeka att jag uppfattade hennes fram-ställning så att den handlade om att man hade söktbidrag och var intresserad av att göra utbyggnader,inte om att några sådana här fall som upprör GudrunLindvall hade fått rätt att bygga ut.Mina erfarenheter är från när det förett antal år sedan var stora dammbristningar och över-svämningar i . Då gjorde en professio-nell firma en inventering som visade att det i befintli-ga dammlägen fanns ekonomiska möjligheter attbygga ut 70 stycken för att producera energi. Därändrade man inte vattendragens förutsättningar.Ulf har också tendensen att se spökenpå ljusa dagen, och likaväl som är detvissa saker som inte ens får nämnas. fickman inte säga att det var naturanpassad vattenkraft,och är det någonting annat. Jag tror att vi skallvara rädda om yttrandefriheten i det här landet.Eftersom bereds av rege-ringen finns det ingen anledning för att nuta ställning i den här frågan.När det gäller vindkraften finns det två reservatio-ner som pekar åt var sitt håll. vill genomtilläggsdirektiv till den sittande utredningen bromsaupp vindkraftsutbyggnaden. vill där-emot snabba på utvecklingen. Här har RigmorAhlstedt ett problem, men det är ett problem inomborgerligheten och inte för oss övriga.Utskottsmajoriteten tycker att det enda vettiga äratt avvakta utredningen och regeringens beredning.I år finns det bara en reservation när det gäller na-tionalstadsparker, och den bygger på en centermotion.Den huvudsakliga argumenteringen i reservationengår ut på att ger ett skydd för ett"stort område", men det sägs ingenting om att planin-strumenten gör att kommunerna har ett mycket gottgrepp över markanvändningen i sina kommuner.Bengt har tittat på vilka national-stadsparker som kan vara av intresse att inrätta. Hanhar pekat ut och . Dessa tvåkommuner har också försett regeringen med bra un-derlag, som skall ligga till grund för den fortsattaberedningen.Även finns det en reservation om det kommu-nala vetot. Den är lagd av och ,som förutsätter att kommunerna skall ha full suverä-nitet att kunna blockera miljöstörande verksamhet.Den svenska demokratin bygger så här långt påden nationella nivån. Om vi för bortserfrån EU-problematiken är den politiska makt somutövas på andra nivåer än den nationella delegeradmakt. Att delegera makt på ett så slarvigt sätt att detskulle förhindra den nationella nivån att ta ansvar förhelheten ser jag som oansvarigt. Det är precis det somett kommunalt veto skulle innebära i den form somMiljöpartiet och vill ha. Den reservationenmåste avslås.Fru talman! Det är mycket svårt att förstå logikeni reservationer till betänkandet. Reservatio-nen om det kommunala vetot andas en total tilltro tillkommunernas klokskap och förmåga, men reserva-tionen om nationalstadsparker andas misstro motsamma kommuners klokskap och förmåga. Nog voredet bra om gjorde upp med sig självom hur hon egentligen ser på kommunerna. Detskulle stärka hennes ställning och trovärdighet i denhär debatten.Fru talman!