prot · GM0946 · 1999-01-28 00:00:00 — Men jag måste erkänna attjag till en början inte visste eller kunde så mycket omdet assyriska folket, deras historia och situation, somibland kanske kan verka lite förvirrande för den oin-vigde.Jag kan inte säga att jag kan så mycket hel-ler, men jag tror att jag har lärt mig att förstå derassituation. Jag är ordförande i för assyrier, SKA som vi kallar den, en politisktoch religiöst obunden organisation.Jag har i mött assyrier som gömda flyk-tingar från . Jag har i mött unga assyriskapojkar som utan dom fängslats och torterats. Derasbrott är att de är assyrier och kristna.Så sent som reste jag genom f.d. assyriskabyar i sydöstra på väg mot gränsen till norraIrak, som egentligen då var mitt mål. I något samhällesåg jag t.o.m. gamla kyrkor som minnen från den tiddå det fortfarande fanns assyrier kvar i byarna.Fru talman! 29 ():Fru talman! Jag vill börja med att tacka MargaretaViklund för att hon har väckt interpellationen. Vi harflera gånger, både från socialdemokratiskt håll ochfrån kd, väckt diskussionen om assyrier-nas/syrianernas situation. Det är angeläget att få ettbrett politiskt stöd för dem här i . Det kännsockså väldigt angeläget att uppmärksamma frågan närvi nu har fått en ny utrikesminister.Vi har ett alldeles speciellt moraliskt ansvar i Sve-rige gentemot assyrier/syrianer. Här lever 60 000människor med bakgrund i första hand i menockså i , , och många andra länderi . Bland oss finns många ungdomar somär födda i men som ändå har sina rötter i deländer där assyrierna/syrianerna tidigare bodde. Förderas skull, för de nya svenskar som växer upp här, ärdet självklart att vi också tar ansvar för deras arv.Sverige har viktiga arenor att agera på. Den förstaär EU, där vi nu är en stark röst i utrikespolitiskafrågor. Där förs det också många diskussioner medbl.a. Den andra är säkerhetsrådet, där inteminst frågan om situationen i spelar en viktigroll.Margareta berättade om folkrensningen iTurkiet. Det är egentligen anmärkningsvärt att detvarit så tyst om att det i sydöstra vid sekel-skiftet bodde runt 2 miljoner människor. finns3 000, möjligen 10 000, assyrier/syrianer kvar. Undertiden för mördades runt en halvmiljon assyrier/syrianer.Vi talar om många folkrensningar och folkmord,men väldigt sällan om vad som har drabbat dennagrupp som finns så väl företrädd i . Viuppmärksammar ofta flyktingfrågan, och det är vik-tigt. Men vi uppmärksammar sällan den assyris-ka/syrianska gruppens självklara rätt att bo kvar i sinahemländer och den utrensning och brist på mänskligarättigheter som assyrier/syrianer har utsatts för.Det krävs ett internationellt erkännande av assyri-erna/syrianerna. Det krävs också en självklar rätt tillutbildning, en självklar rätt för assyrier/syrianer attutöva sin religion och en självklar rätt till egendom.Många svenska medborgare har tillgångar i sydöstraTurkiet. är det enkla hemman ochibland lite större gårdar. De har en självklar rätt tillsin egendom. De har varit tvungna att lämna den. Dehar ingen rätt till sin egendom . Jag tycker att detär viktigt att dra parallellen med hur världssamhällethar sett på enskild egendom i samband med attTyskland har enats på nytt.Men det som kanske känns ännu tyngre för de as-syrier/syrianer som lever här är att deras kultur-arv är på väg att förödas. Svenska kommittén förassyrierna träffade i april 1998.Då tog vi upp denna fråga, och jag skulle i nästa in-lägg vilja aktualisera den ytterligare med . 30 ():Fru talman! Jag är glad att utrikesministern fram-håller att minoritetsgrupperna skall ha möjlighet attutöva sin religion och få kunskap om sina rättigheter ide länder där de bor. Jag vill dock konstatera tvåsaker med anledning av hennes svar. Det ena är attden assyriska gruppen är en folkgrupp, inte två olikagrupper. Även om man tillhör olika kyrkor så är detett folk. Man kan ta svenska folket som exempel.Svenska folket kanske har olika kyrkor men det är ettfolk, det svenska folket.Det andra är att gruppen inte bara är en religiösgrupp. Det är en etnisk grupp. Om man skall titta påhemländerna så har assyrierna/syrianerna kyrkor, mende har inte en enda skola. Det är det man vill ändrapå. Assyrierna är inte bara en religiös grupp även omde är kristna. De är inte bara religiösa. Det är en et-nisk grupp. Det var bara det jag ville konstatera.Anf. 31 Utrikesminister ():Fru talman! För det första vill jag börja med atthålla med , ochYilmaz Kerimo om det allvarliga i situationen för deassyriskt kristna. Det här är ett mycket stort problem.Det grundläggande problemet är att de områden somdet handlar om, och framför allt norra idet här fallet, inte respekterar mänskliga rättigheter.Därför tror jag att det vi främst skall göra, den allvar-ligaste frågan, handlar just om att arbeta förde mänskliga rättigheterna. Bilateralt i våra kontaktermed de här länderna samt genom EU och FN skall vise till att de mänskliga rättigheterna respekteras.Oavsett om det sedan handlar om en folkgrupp, enetnisk grupp eller en religiös minoritet, är det själv-klart att de mänskliga rättigheterna gäller. Man skallha rätten att utöva sin religion. Man skall ha rätten tillskola och utbildning. Man skall ha rätten att åtnjutasin egen kultur, och man skall ha rätten att delta i allabeslut som berör en.Nu förhåller det sig ju så att det här är frågor somden ett antal gånger har tagit uppmed och med de andra berörda länderna; attde måste respektera de mänskliga rättigheterna. Deassyriskt kristna är en grupp som allvarligt drabbas avsituationen vad gäller mänskliga rättigheter i de härområdena. Vi har också andra grupper som drabbassvårt av bristen på mänskliga rättigheter.Sverige har som sagt vid ett antal tillfällen tagitupp detta. Vi har bl.a. gjort detta väldigt tydligt medTurkiet. har ju faktiskt genom den europeiskakonventionen om skydd för de mänskliga rättigheter-na och de grundläggande friheterna också har åtagitsig att garantera bl.a. religionsfriheten. Vi kommernaturligtvis att fortsätta att följa det här arbetet. Vikommer gentemot de berörda länderna att fortsätta attännu starkare stryka under vikten av att man följer demänskliga rättigheterna.Sedan vill jag säga något om den fråga som jagtror att det var tog upp om desyrianska klostren i sydöstra . Ambassadenföljer utvecklingen i sydöstra , och klostrenssituation där, väldigt noga. Vi utgår ifrån, och förut-sätter, att de turkiska myndigheterna inte skall göranågra inskränkningar när det gäller klostrens möjlig-het att fortsätta att bedriva sin verksamhet i enlighetmed religionsfrihetens grunder.Anf. 32 ():Fru talman! Egentligen tror jag inte att vi är oensepå något sätt när det gäller arbetet med mänskligarättigheter. Men vad vi, och jag, vill göra här äratt fästa uppmärksamheten just på assyriernas situa-tion. Jag vet ju inte om man, när de här förhandling-arna förs med och andra länder, just nämnerassyrierna som ett folk och som en människogruppmed rätt till folkrätt och mänskliga rättigheter somalla andra folk i området. Det är så lätt, som jag upp-lever det, som jag känner det och som jag har hört, glömmer att säga just de där orden: det assyriskafolket. Det är så lätt att man glömmer. Så uppleverjag det. Jag vet inte om det är så.Jag tycker att det är väldigt bra att man nu i för-handlingarna också tar upp klostren, kyrkorna och detkulturella arv som finns i det här området där dessamänniskor har funnits - och det kanske finns en litenspillra fortfarande.Det vi diskuterade, och som ocksånämnde här alldeles , var det samtal som vi hademed den tidigare utrikesministern när vi uppvaktadehenne. Hon tyckte då att våra förslag om just detkulturella arvet var väldigt bra. Vi hade också ett kravi det sammanhanget att vi önskade och ville att denassyriska frågan skulle sättas upp på FN:s dagord-ning. Ett sätt, trodde hon då, att få upp det assyriskafolket på dagordningen, var att få att intresse-ra sig just för det kulturella arvet i de här delarna avvärlden. Då skulle man indirekt kunna få upp denassyriska frågan på FN:s dagordning och sedan kan-ske kunna gå vidare med den.Men, fru talman, det är bråttom. Det finns intemånga människor kvar av det assyriska folket nu.Jag hörde så sent som i går att flyktingströmmenbörjar tillta, bl.a. från , just nu.Jag var på i ,där även utrikesministern deltog. Utrikesministernsade då bl.a.: Folkrätten behöver stärkas, men ocksåutvecklas.Vidare sade hon: När det gäller inomstatliga kon-flikter kan det t.ex. i många fall vara svårt att avgöravilka som är legitima parter i en konflikt eller om denutgör en konflikt i humanitärrättens mening. Att ut-veckla folkrätten här är känsligt och svårt, men nöd-vändigt.Utrikesministerns formulering gällde kanske mestsituationen i Kosovo.Jag håller ändå med utrikesministern i detta utta-lande. Men när det gäller folkrätt ingår ju också, så-vitt jag kan förstå, mänskliga rättigheter. Och männi-skor och folk måste ha rätt att existera som människoroch individer, att utöva sin religion, leva och vara ettfolk med rätt till existens. Den rätten måste också detassyriska folket ha.Många gånger när man talar om det assyriska fol-ket är det precis som att man tror att det är något slagsreligiös sekt eller liknande. Men så är det inte. Detassyriska folket är ett kristet folk, säger man. Menliksom många andra folk är det assyriska folketskristna tillhörighet inte bara knuten till en kyrka elleren religiös enhet, utan det assyriska folket, liksom vihär i , tillhör många olika kyrkor och religiösariktningar. Men dessa människor kallar sig ett kristetfolk och vill bli respekterade som ett folk med rätt tillfolkrätt. Det assyriska folket anser sig också vara ettfredligt folk, och det vet vi. Dessa människor vill levai fred med människorna i de länder där de bor. Det ärkanske på grund av att de inte är så krigiska somderas röster inte heller blir så tydliga och starka.Anf. 33 ():Fru talman! Som sade har detassyriska folket utsatts för oerhört mycket våld menanvänt väldigt lite våld. Jag tror att det kan vara en avförklaringarna till att det så sällan talas om assyriersoch syrianers situation. Man talar om mänskliga rät-tigheter i , man talar om problemen i norraIrak, men oerhört sällan talar man explicit om assyri-er och syrianer.Jag tror så att säga allmänmoraliskt att det är vik-tigt att de folk som inte primärt tar till vapen mensom lider väldigt mycket har samma rätt att bli upp-märksammade som de som ofta tar till vapen för attbevara sin frihet och sina rättigheter.Det är bra att utrikesministern uppmärksammarfrågan om religionsfrihet och verksamheten i kyrkoroch kloster. Men jag skulle också vilja vädja till Utri-kesdepartementet att man på allvar tar upp det yrkan-de som fanns i kommitténs skrivning, där vi hem-ställde om att man alldeles specifikt skulle titta påkulturarvet. Det är många gamla kloster och gamlakyrkor som riskerar att förödas under någon genera-tion om man inte är mycket tydlig från världssamfun-det och kanske också går in med särskilda pengar.Här finns bl.a. ovärderliga kulturskatter och bokskat-ter som det skulle vara väldigt fint om hjälptetill att bevara för det assyriska/syrianska folkets skullmen också för världskulturarvets skull.Anf. 34 Utrikesminister ():Herr talman! Jag tycker att det är bra att vi harhaft den här debatten och att ni har tagit upp den härfrågan.Jag skulle vilja avsluta med tre punkter.För det första känner jag mig efter den här debat-ten rätt övertygad om att vi är helt eniga i sak.För det andra när det gäller frågan om det kultu-rella arvet - att man skall vårda det och ta upp fråganpå dagordningen i FN och i - skall jag ta medmig den tillbaka till departementet och se vad somhar skett sedan detta diskuterades förra gången medmin företrädare. Jag tycker också att det är viktigt stryker under detta som ett kulturarv, precis somInger sade.För det tredje skall jag i fortsättningen tänka på attdet också kan vara en viktig signal för att göra frågantydlig att just ta upp de assyriskt kristna som ett ex-empel i tal, artiklar, m.m. när man talar om mänskligarättigheter.Anf. 35 ():Herr talman! Det tycker jag låter jättebra. Jagtackar utrikesministern för det.Jag skulle vilja berätta att jag inte kom in i norraIrak när jag ämnade besöka detta område föratt titta på ett par bevattningsprojekt som för assyrier bedriver där med Sidamedel.Man måste kanske sitta vid gränsentill norra för att riktigt förstå hur ohyggligt hota-de de etniska grupperna i den delen av världen är. Jagfick i alla fall detta oerhört klart för mig. Och jagtycker att ett sätt att hjälpa assyrierna och syrianernapå skulle vara att erkänna det assyriska folket som ettfolk. Det assyriska folket är, precis som jag tidigaresade, ingen religiös sekt. Men är detta folk ettminoritetsfolk som är spritt i många olika länder menännu inte erkänt som ett minoritetsfolk.Överläggningen var härmed avslutad.11 § Svar på interpellation 1998/99:84 ommänskliga rättigheter i IranAnf. 36 Utrikesminister ():Herr talman! har frågat mig vad rege-ringen avser göra - såväl bilateralt som inom EU, FNoch andra internationella organ - för att öka trycketpå så att regimen upphör med brotten mot demänskliga rättigheterna i landet.Lars tecknar en oroande bild av brotten motde mänskliga rättigheterna i . har vifått en rad mycket alarmerande rapporter om förföl-jelser, trakasserier och mord av intellektuella ocholiktänkande i som utgör uppenbara övergreppmot de mänskliga rättigheterna och försök till in-skränkningar i yttrandefriheten.Jag har kraftigt protesterat mod dåden och upp-manat den iranska regeringen att skyndsamt utredavem eller vilka som ligger bakom morden på bl.a.Muhammad Mokhtari och i EU-kretsen följer vi utvecklingen härvidlagmycket noga. EU antog ett uttalan-de till stöd för den rättsliga prövning som hade inlettsi Iran.Sedan dessa uttalanden gjorts har den iranska re-geringen avslöjat att den egna säkerhetstjänsten varinblandad i morden på dissidenterna. Vi hoppas attdetta är ett tecken på president önskan attkomma till rätta med de krafter inom det iranskaledarskapet som försöker hindra öppen debatt ochfortsatt reformering av det iranska samhället. Sverigeoch EU kommer även fortsättningsvis att följa dennafråga noga.Lars frågar vad kan göra bilateralt,inom EU och FN för att söka påverka att förbätt-ra respekten för de mänskliga rättigheterna. Självklarttar vi från svensk sida alltid upp MR-frågorna i debilaterala samtal vi för med iranska företrädare. Vär-nandet om mänskliga rättigheter och demokrati utgören central del i vår utrikespolitik.En av - och EU:s - grundvalar i förhål-lande till är att dialog är ett bättre medel än isole-ring när det gäller att verka för ökad respekt för demänskliga rättigheterna och ökad demokrati. Vi villuppmuntra de liberaliseringar inom yttrandefrihetenoch demokratin som skett sedan presidentskiftet iIran. EU beslutade därför att pånytt inleda en politisk dialog med . Denna dialoganger tydligt att ett centralt ämne för samtalen skallvara frågan om respekt för de mänskliga rättigheter-na.EU har varit initiativtagare till enresolution om MR-läget i i FN:s kommission förde mänskliga rättigheterna. Resolutionen baseras bl.a.på information från den särskilde representanten förmänskliga rättigheter i som utsetts av . I fjolårets resolution beskrivs vissapositiva tendenser vad avser respekten för de mänsk-liga rättigheterna i . Sådana exempel är uttalandenfrån regeringen om vikten att se över lagstiftning ochattityder som diskriminerar kvinnor och vissa förbätt-ringar vad avser mediefriheten. Trots dessa framstegframhålls dock i resolutionen att de mänskliga rättig-heterna fortsatt kränks i . är medförslags-ställare till resolutionen.Anf. 37 ():Herr talman! Jag tackar utrikesministern för sva-ret. Jag är övertygad om att vi är helt överens omvikten av att bekämpa brott mot de mänskliga rättig-heterna inte bara i utan även annorstädes. Detfinns dock några kommentarer.Jag är lite oroad över den bild som ges av utveck-lingen i sedan presidentskiftet. Vi var säkertmånga som mottog valet av president medviss optimism, eftersom det faktiskt var det endasättet för många oppositionella att uttrycka en oppo-sition mot regimen.Samtidigt har vi , inte minst och december, sett att en mordvåg harbrutit ut mot intellektuella och oppositionella i Iran.Därför ifrågasätter jag den skrivning i ministerns svarsom lyder: Vi vill uppmuntra de liberaliseringar inomyttrandefriheten och demokratin som skett sedanpresidentskiftet.Jag ifrågasätter också den resolution som har lagtsfram inför FN:s kommission för de mänskliga rättig-heterna, där man talar om att det finns vissa förbätt-ringar när det gäller attityder som diskriminerar kvin-nor och när det gäller mediefriheten.Det är inte säkert att den riktigt stämmer överensmed verkligheten i dag.Vi vet att två advokater och en författare, nämli-gen , och har mördats.Jag har en lista som två tjänstemän ur den iranskasäkerhetstjänsten har överlämnat till tyska myndig-heter och som finns utlagd på Internet. Den består av190 oppositionella som regeringen säger sig vilja röjaur vägen.Vi ser en iransk regim som inte bara begränsar sittförtryck till det egna territoriet utan faktiskt hotar attjaga och förfölja människor som bor i övriga delar avvärlden. En av de 190 personerna på listan bor i Sve-rige.Det är därför nödvändigt att vi ser roll som förändrad. Han legitimerar och ger ett alibiför förtryck, i stället för att inge förhoppningar ochoptimism.Men det finns också möjligheter att göra något.Jag tycker t.ex. att utrikesministern tillsammans medandra aktörer på den internationella arenan skall ställaett klart krav att den särskilda representanten förmänskliga rättigheter i , ,skall ha rätt att återvända till för att återigenkunna utvärdera utvecklingen när det gäller mänskli-ga rättigheter.Jag tycker att de senaste brotten mot mänskligarättigheter inte skall undersökas enbart av myndighe-terna i , som vi definitivt inte har anledning attlita på, utan vi skall ställa krav på en oberoende inter-nationell kommission som utreder de brotten.Jag tycker också att det vore rimligt att vi hjälptetill att anordna en tribunal mot brotten mot demänskliga rättigheterna i . Svensk flyktingpolitikhar anledning att dra vissa konsekvenser av det starkaförtrycket i Iran.Det finns en stark enighet i riksdag och iregeringen om vikten av att bekämpa en regim som såuppenbart bryter mot allt det som vi ser som väsent-ligt. För att vi skall kunna göra det krävs att regering-en inte bara talar utan också agerar. En bra förutsätt-ning för det är den sjupartimotion som framlades iriksdagen , med undertecknare för riksdagensalla partier, som kräver att regeringen på ett merhandfast sätt agerar mot regimen i Iran.Anf. 38 Utrikesminister ():Herr talman! Det är uppenbart att mänskliga rät-tigheter kränks i och att det är en förfärlig situa-tion. Det har jag definitivt inte ifrågasatt.Vi kan se att det finns olika krafter som stri-der om makten och utvecklingen i . Det är viktigtatt man då stöder och uppmuntrar rätt krafter. De s.k.framstegen är inte på långa vägar så långt gångnasom vi skulle vilja, men när nu regimen har erkänt attdet är den egna säkerhetstjänsten som har utfört mor-den, när man säger att man skall se till att döma demsom har utfört morden och när man, åtminstone i ord,uttalar sig mer positivt när det gäller mediefrihet ochkvinnors situation, är det ändå saker som inte skulleha skett under den tidigare presidenten.Även om det långtifrån är de steg framåt och denutveckling vi skulle vilja se är det ändå den typen avkrafter vi måste stödja i Iran.Om vi skall ha en möjlighet att bekämpa situatio-nen i effektivt tror jag att det är genom t.ex.enighet i den svenska , genom enighet i EUoch genom ett massivt tryck både från ochfrån andra länder som vi får iranierna att respekterade mänskliga rättigheterna.Anf. 39 ():Herr talman! Bara några korta kommentarer:Som jag sade tidigare är jag helt övertygad om attdet inte finns någon åsiktsskillnad när det gäller vik-ten av att bekämpa brotten mot mänskliga rättigheter iIran. Däremot är det viktigt att vi tar vara på denkunskap som finns, inte minst bland iranier i ,om hur förtrycket ser ut och hur vi bäst kanbekämpa det.Jag är litet oroad över att vi tar tecken på liberali-seringar i som något givet. Det finns faktiskt enmotsägelsefull situation som på många håll visar påen ökad repression och ett ökat förtryck. vara så att man skall ifrågasätta regimens upp-gifter om att den egna säkerhetstjänsten har varitinblandad i morden, och fråga sig om det kan vara ettsätt att sopa problemen under mattan för att förhindraen internationell opinion.Vi bör kräva en internationellt oberoende kom-mission som utreder de många brotten mot mänskligarättigheter i Iran.Anf. 40 Utrikesminister ():Herr talman! Jag kan instämma med tycker inte att man skall ta de positiva tecknen förgivna, utan vi skall själva skaffa oss en uppfattningom vad som faktiskt sker och se till att regimen ocksåär medveten om att vi noga på plats följer vad somsker.Avslutningsvis vill jag instämma i att MR-kommissarien bör tillåtas besöka och där kunnafortsätta utredningarna. Det framhåller ocksåi . De kommer snart att träffas.Där kommer man snart att ha en chans att ha en dis-kussion om utvecklingen i och om vad man settunder senare tid.Överläggningen var härmed avslutad.AjourneringKammaren beslutade att ajournera för-handlingarna till då frågestunden skullebörja.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 14.00.12 § FrågestundAnf. 41 FÖRSTE VICE TALMANNEN:Nu följer en frågestund. Följande statsråd kommeratt delta: statsminister , jordbruksmi-nister , utrikesminister , socialminister , näringsministerBjörn och statsrådet kommer att besvara allmänpolitis-ka frågor. Frågorna till övriga statsråd förutsätts berö-ra deras ansvarsområden inom regeringen.Jag vill erinra om att frågor och svar skall varakorta och i princip inte överstiga en minut.Företagsklimatet i SverigeAnf. 42 ():Herr talman! Jag vill fråga statsministern om hanär oroad över företagsflykten från . Vi har nugång på gång sett exempel på att stora svenska före-tag på ett eller annat sätt flyttar utomlands. Det kanhandla om att de blir uppköpta, som i dagens affärmed , eller om att de flyttar sinahuvudkontor.Varför hör man aldrig talas om någon motsvaran-de, omvänd utveckling, dvs. att svenska företag köperupp utländska och flyttar deras huvudkontor till Sve-rige? Varför halkar ned i den internationellavälståndsligan? Drar statsminister slutsatser av företagsflykten från ?Anf. 43 Statsminister ():Herr talman! Först och främst handlar det ju omatt se till om det företagsklimat som vi har är bra ellerdåligt. vet ju bättre än någon annanatt vi har gått igenom en fruktansvärd kris och att vinu har återställt företagsklimatet i . Industrinhar växt oavbrutet i vårt land med krafti-ga investeringar. Vi har återtagit rollen som industri-nation. Företagsklimatet är bra. Aktieutvecklingenhar varit minst sagt god, så de som har investerat idessa företag i har fått bra avkastning på sinapengar.Många svenska företag är så stora att de när detnu går en våg över världen av fusioner och samarbeteinte hittar några naturliga partner i vårt land. De är såatt säga ensamma kvar efter att ha fusionerat så långtsom det går i vårt land.När de söker efter en partner utomlands letar debland dem som är större än de själva, och då blir detnaturligt att som exempelvis i fallet Astra-Zenecahuvudkontoret hamnar i , medan där-emot forskningen hamnar i Sverige.Var försiktig, , med att beskrivaföretagsklimatet som dåligt! Det var dåligt en gång itiden, men det är reparerat. Låt oss analyseradagens affär med och . Det kan rent avvara så att den ger en mycket bra utveckling för Vol-vo Personvagnar.Anf. 44 ():Herr talman! Statsministern redogör för verklig-heten i en globaliserad ekonomi, och det är fullt na-turligt att företag köper varandra. Det som är onatur-ligt är dock att ett land drabbas.