prot · GN0929 · 1999-11-18 00:00:00 — Men i själva verket beror räntenivån i huvudsakpå inflationsförväntningarna, och en trovärdig pen-ningpolitik inriktad på låg inflation kan vi fortsätta attföra själva, fristående från EMU.Det sägs ofta att euron är en stabil och stark valu-ta, medan kronan, om vi väljer att stå fria från EMU,blir svag och instabil. Men med en fast penningpolitikinriktad på låg inflation finns det ingen som helstanledning att tro att kronan skulle bli svagare än eu-ron. Sedan EMU-starten har kronanockså stärkts väsentligt gentemot euron.Det sägs ofta att arbetslösheten minskar om vi gårmed i , men arbetslösheten beror i huvudsak påhur arbetsmarknaden fungerar vad gäller sådant somlönebildning, arbetslöshetsunderstöd, bidragssystemoch arbetsmarknadspolitik, dvs. sådant som inte di-rekt påverkas av EMU. Det mesta talar för att omEMU påverkar arbetslösheten på något sätt så är detgenom att öka den.Det sägs ofta att vi måste föra samma politik i allafall, oberoende om vi går med i eller inte, ochatt vi därför bör vara med och ha inflytande; sitta vidbeslutsbordet, som sade i någon mor-gontidning . Men det finns inget besluts-bord där eller någon annan kristdemo-krat kan sitta med. Det är tjänstemänsom beslutar, och vi måste inse att det som blir avgö-rande för den europeiska penningpo-litik blir konjunkturläget i de stora länderna på konti-nenten, t.ex. och . vikt iEMU blir så liten att vår ekonomiska situation intekommer att påverka besluten om euroräntans nivå.Nej, bättre då att stå fri och ha ett handlingsut-rymme för en egen ekonomisk politik. Fördelen medatt stå fri och ha en flytande växelkurs är att Riksban-ken genom att påverka ränta och växelkurs kan sti-mulera eller kyla av ekonomin beroende på konjunk-turläge och inflationsförväntningar. En nationell pen-ningpolitik är ett bra instrument för en stabil ekono-misk utveckling med låg inflation och låga räntor.Om vi går med i förlorar vi den möjligheten.I vulgärdebatten framställs ofta sommotståndare till samarbete med andra länder, meninget kan vara mera fel. Vi vill ha ett utvidgat samar-bete med andra länder t.ex. i frågor som rör den glo-bala ekonomins utveckling. Bl.a. anser vi att initiativbör tas på skatteområdet.En synbar effekt av globaliseringen under senareår är tendensen att alltfler nationer har låga skatter påkapital och företag för att locka till sig utlandsinveste-ringar. Genom låg skatt på energi och miljöfarligproduktion kan visa länder också locka till sig miljö-farlig produktion från länder med en mer progressivmiljöpolitik.Miljöpartiet menar att regeringen i internationellaorganisationer bör verka för åtgärder för att minskaskadlig skattekonkurrens och för minimiskattenivåerpå kapital och energi.Erfarenheter visar att detglobala finansiella systemet fungerar dåligt eller kan-ske för bra. De internationella finansmarknaderna ärväl designade för kortsiktig privatekonomisk effekti-vitet, och det avreglerade spekulativa kapitalflödethotar ekonomins stabilitet. Systemet bör förändras såatt spekulationskarusellerna under 80- och 90-taleninte kan upprepas. Ett sätt är att minska omsättningenpå valutamarknaden, dvs. kasta lite grus i maskinerietgenom att införa en global omsättningsskatt på valu-tatransaktioner.Jag är medveten om svårigheterna med att införaen internationell täckande skatt, men regeringen börändå ges i uppdrag att i internationella institutioneroch organisationer driva frågan om en global skatt påvalutatransaktioner. Men eftersom utskottsmajoriteteninte lyssnade på det örat yrkar jag härmed bifall tillreservation nr 15.Herr talman! kunde man beskåda himlafe-nomenet - en kometsvans bestående aven mängd partiklar som när de kommer i kontakt medjordens atmosfär fattar eld och går upp i rök. Påsamma sätt förhåller det sig med flera av de borgerli-ga partiernas budgetförslag. De blänker till för ettögonblick men går upp i rök när de konfronteras medverkligheten.Ta t.ex. det moderata förslaget om att ersätta da-gens högkostnadsskydd med en frivillig läkemedels-försäkring. I förslaget räknar med att30 % av befolkningen och 80 %av befolkningen ska ansluta sig till försäk-ringen. Frågan är varför så många skulle göra det.Under 1998 var det av befolkningen mel-lan 18 och 65 som nådde den övre beloppsgränsen.Varför skulle då mer än så många betala enförsäkringspremie på ? Varför skulle avlandets pensionärer betala denna försäkringspremienär det bara är av dem som kommer upp i denövre beloppsgränsen och skulle tjäna på en sådanlösning?Herr talman! förslag överlever inteen konfrontation med verkligheten. Det troliga resul-tatet skulle, snällt räknat, bli att hälften så många sommoderaterna räknat med för att få det hela att gå ihopskulle ansluta sig. Det skulle bli ett underskott pånärmare 2 miljarder. Detta är inte det enda irrblosset imoderaternas budget.Ännu värre än de lätt förångade budgetförslagenär den nya moderata sockerretoriken. Det var barastråkarna som saknades för att anförande skulle bli en riktig tårdrypare.Barnfamiljerna har inte råd att köpa vantar, men medmoderat politik skulle de minsann få det. Vi modera-ter vill sänka de skatter som betyder mest för lågin-komsttagarna, sade var finns de förslagen? I ,och gemensammareservation - den som yrkade bifalltill - finns förslag om sänkt skatt för fåmansbolag,avskaffad dubbelbeskattning på aktier, sänkt skatt påhushållsnära tjänster, avskaffad förmögenhetsbeskatt-ning och avskaffad särskild löneskatt på vinstandelar.Vissa skulle nog kunna köpa många vantar efter deskatteförändringarna, men för låginkomsttagarnakommer inte den moderata tomten med mjuka paket.Det blir hårda bandage i stället.Vill man verkligen sänka de skatter som betydermest för låginkomsttagarna och öka möjligheten tillvantinköp ska man göra det som den rödgröna majo-riteten föreslår: permanenta den särskilda skattere-duktionen för låginkomsttagare, kompensera för ege-navgifter och höja barnbidragen.Avslutningsvis vill jag säga att jag delar MatsOdells uppfattning i två frågor. Det gäller att sambe-skattningen av äkta makar bör slopas och att maxtax-ans fördelningspolitiska effekter är oacceptabla.Anf. 24 () replik:Herr talman! företrädare pratar om gröna nyckeltal. Jag tyckersom centerpartist att det är väldigt bra att ekonominockså skärskådas ur miljösynpunkt. Men för en tidsedan begärde en extra debatt om barn-konventionen och barnens rättigheter i samhället - enväldigt viktig debatt. som barnkon-ventionen har gällt här i har kravet på enbarnbilaga i budgeten också framförts bl.a. av före-trädare från . Är den frågan bortglömd,eller är det någonting som ni fortfarande driver?Sedan talar om skatteväxling.Det är väldigt bra med en äkta skatteväxling - en äktaskatteväxling som har raka rör mellan höjda mil-jöskatter och sänkta arbetsgivaravgifter. En äktaskatteväxling har inte genomförts i sedan den1 , när drev igenom sänktaarbetsgivaravgifter som motsvarades av höjda mil-jöskatter - raka rör.Högkostnadsskyddet pratar mycket om. Vi tycker att högkostnadsskyddetär viktigt. Den åsikten delar vi. Men vi tycker att detska vara ett riktigt skydd. har varit medoch höjt gränsen för högkostnadsskyddet från1 till - någonting som drabbar precisde svaga grupper som företrädare sägersig värna väldigt mycket om. För mig hänger intedetta ihop.Anf. 25 () re-plik:Herr talman! Det var tre frågor på en gång. Närdet gäller den första frågan, om barnkonsekvensana-lyser, kan jag säga att det inte alls är en fråga som vihar släppt. Den jobbar vi vidare med. Det är bra attLena Ek tar upp frågan igen. Jag hoppas att vi tillnästa budget ska kunna ha sådana i skrift.Man kan diskutera om det är somska ha tolkningsföreträde när det gäller hur man defi-nierar äkta skatteväxling. För oss är det tveklöst så attbudgeten innehåller en skatteväxling. Skatten påarbetsinkomster sänks avsevärt. Skatten på olikamiljöstörande verksamheter höjs. Det är frågan om enskatteväxling, det läge vi befann oss när vi var tvungna att göranågonting för att klara budgettaket, som också LenaEk och har ställt sig bakom, valde vi atthöja högkostnadsskyddet från till 1 800 kr.Det var inget lätt beslut, men för att ta ansvar förlandets totala ekonomi var vi tvungna att göra detta.Det jag talade om i mitt anförande var en kritik motdet moderata alternativet till detta.Anf. 26 () replik:Herr talman! Jag är väldigt glad att vi i alla fallom och får bestämmakommer att ha barnkonsekvensbeskrivningar i fort-sättningen, för det tror jag är mycket viktigt.Definitionen av skatteväxling har gjorts i enighetav en parlamentarisk utredning. Det tycker jag är enbra grund för definitioner av saker och ting.När det gäller högkostnadsskyddet finns det väl-digt mycket annat att göra än att just höja gränsen.Jag kan bara nämna att av läkarbesöken berorpå felmedicineringar. Det skulle ge en väsentligtstörre effekt om man inriktade sig på åtgärder somförbättrar problemet från den ingången i stället.Anf. 27 () re-plik:Herr talman! Vad gäller äkta skatteväxling ska detvara höjda miljöskatter och sänkt skatt på arbete. Mensänkningen av skatten på arbete gäller såvitt jag kanse dels inkomstskatter, dels arbetsgivaravgifter. Härhar vi sänkt inkomstskatterna. Det finns också, somLena Ek är medveten om, i förslaget om kompe-tensutvecklingskonton ett inslag av sänkt arbetsgivar-avgift.Anf. 28 () replik:Herr talman! Jag tänkte uppehålla mig rätt såmycket vid det internationella samarbetet.Sverige har ju en liten, öppen ekonomi. Vi byggervårt välstånd på internationell handel och internatio-nell samverkan. Men säger häratt i perspektiv beror jobben bara påvilken arbetsmarknadspolitik man bedriver och hurhög a-kassa man har.Låt mig ställa några mycket konkreta frågor.Finns det inget samband mellan jobben i ochhuruvida det finns några företag här? Om det finns ettsamband mellan att det finns ett företag och att mankan få ett jobb - betyder då inte villkoren för företa-gen här i i relation till villkoren i andra ländernågonting? Och i så fall, , om detär bra för företag som handlar med andra länder att hasamma valuta - och det är väl ändå väldigt svårt attsäga emot - vilka andra fördelar för företagen vill ni iMiljöpartiet erbjuda om ni säger nej till fördelen aven gemensam valuta? Handlar det om ännu mersänkta skatter - mer än vad föreslår? Ellerhandlar det om några andra fördelar för företagen -det som ni brukar kalla för stora nackdelar?När genomskinligheten enligt allas bedömningarkommer att betyda att konsumentpriserna, dvs. detsom vi betalar när vi är ute och handlar, blir lägremed en gemensam valuta - vilka andra fördelar tän-ker föreslå för oss konsumenter när viska betala mer på grund av att inte vill attSverige ska vara med i valutasamarbetet?På vilket sätt tänker ni i se till att mani Europasamarbetet verkligen kan genomföra bättremiljöskatter osv.? Ni vill ju egentligen helt och hålletgå ur Europasamarbetet, men framför allt se till attSveriges inflytande inte alls blir så stort som detskulle kunna bli om var med och samarbetadefullt ut.Hur får vi företag? Hur får vi bättre villkor förkonsumenterna? Hur får vi inflytande?Anf. 29 () re-plik:Herr talman! När det gäller att gynna företagandeti delar jag uppfattning attsänkt arbetsgivaravgift är en viktig del i detta arbete.Vi kommer att fortsätta driva frågan om detta liksomvi har gjort tidigare.Det återstår att se om det verkligen blir lägre pri-ser genom en EMU-anslutning.Sveriges export går ju åtminstone till hälften tillländer utanför EMU-området, så en valutarisk finnsju fortfarande kvar.Vi i vill driva ett miljösamarbete. Sålänge är med i EU är vi aktiva och pådrivan-de i den gröna gruppen där för ett gott miljösamarbe-te. Vi anser i och för sig att också som enfristående stat utanför EU ska kunna driva ett miljö-samarbete i olika internationella sammanhang.Anf. 30 () replik:Herr talman! Vi är många som är nyfikna på vilkaandra organisationer vill bedriva samar-betet i. Men det kanske är en annan fråga. Jag vet inteom det är Nato, eller vilkainternationella organisationer det är som ska bedrivadet arbete som bedrivs inom EU.Sverige kommer att tappa inflytande i EU. Om 15stycken sitter runt ett bord och en av dem alltid säger"vi vill inte vara med på det och det" bryr man sigsjälvfallet inte så där överdrivet mycket om vad densäger på de punkter där den faktiskt vill vara med.Det är väl ändå rätt uppenbart att kommer attfå ett minskat inflytande generellt sett om vi alltidhåller på att vara nejsägare.Matz säger att villfortsätta med sänkta skatter. Men om det nu är så attvi kan få en fördel för jobb, företagande och konsu-menter genom att vara med och ni vill välja bort denfördelen - hur mycket mer tänker dåsänka skatterna än vad vi liberaler vill göra för attkompensera för detta? Vilken social välfärd är det dåsom ni vill rasera? Ni anser ju att vi redan nu sänkerskatterna för mycket, men ni vill uppenbarligen sänkaskatterna ännu mer. Eller vad har ni i förrecept för att erbjuda företag och konsumenter defördelar som ni kastar bort genom att säga nej tillvalutasamarbetet?När det gäller valutakursrisken vill jag säga attinom en kommer , tre fjärdede-lar, av handel in och ut att ske just medeuroländer. Det är en otroligt stor marknad. Företagenkan välja mellan att lokalisera sig på ett ställe somligger inom eller utom euroområdet. De vill då haandra fördelar. Jag vill inte behöva bjuda under närdet gäller miljöregler, arbetsrätt eller andra sådanasaker för att locka företagen, utan jag säger ja tillvalutasamarbetet.Anf. 31 () re-plik:Herr talman! vill att jag ska redovi-sa vad jag vill kompensera företagen med för att deinte kan dra nytta av de fördelar som hon påstår att enEMU-anslutning skulle innebära. Jag delar inte denuppfattningen, så jag tycker inte att jag är skyldig attredovisa kompensation för fördelar som jag inte anserär reella.När det gäller sänkta skatter så delar jag KarinPilsäters uppfattning om arbetsgivaravgiften. Detfinns andra typer av skattesänkningar, t.ex. dettaåterkommande tal om avskaffad dubbelbeskattning påaktier, som däremot är något som vi inte anser ärviktigt i sammanhanget.Anf. 32 () replik:Herr talman! Sakläget är det att , lik-som i och för sig , har varit emot alla degrundläggande förändringar som lett till att det gårbra för svensk ekonomi . Det gäller oberoenderiksbank, saneringspolitik, avregleringar och privati-seringar, dvs. de reformer som har gett förutsättningarför att det ska kunna gå bra i dag.Av samma skäl är de emot att man fortsätter påreformspåret. Det är därför äremot att ska ta del i det gemensamma valuta-samarbetet fullt ut.Detta innebär också att ni ställer svenska småfö-retag utanför en rättvis möjlighet att konkurrera påhela den europeiska marknaden. Alla de stora företa-gen kommer att klara sig. Men de små - den tekniskaverkstaden, det avancerade dataföretaget - alla demsom finner att den svenska marknaden är för liten villni i praktiken försvåra för. Jag säger inte att ni gör detomöjligt, men ni försvårar för dem.Detta har sin grund i att ni är emot hela detta Eu-ropasamarbete som tar plats. Det är bara att kom-ma ihåg en sak: Hade ni och era likatyckande runt omi fått igenom er uppfattning så hade det intefunnits någon europeisk miljöpolitik. Det hade intefunnits ett politiskt samarbete som ger säkerhet ochtrygghet för de nya demokratierna i Central- ochÖsteuropa. I all dess inskränkthet ser man konsekven-sen av er politik i den delen.Det intressanta i den här kammaren är attsocialdemokratin och regeringen är beroende av ertstöd. Det är därför det ser mörkare ut för framtiden änvad det ser ut just nu i svensk ekonomi i dag.Anf. 33 () re-plik:Herr talman! har ett problem. Denhär gången kan de inte påstå att det ser mörkt ut ,utan de måste påstå att det kommer att se mörkt utsnart - att framtiden ser dyster ut. Jag delar inte denuppfattningen. Jag tycker att läget vi har visaratt vi kan föra, och att vi för, en kraftfull politik utan-för EMU.Att påstå att vi för att kunna bedriva ett samarbetei t.ex. miljöpolitiska frågor måste ingå som en del i eneuropeisk union stämmer inte heller. Jag förutsätteratt t.ex. också är med och diskuterar interna-tionella miljöfrågor och europeisk miljö.Gunnar talar om de små företagen. Idiskussionen om företagsklimatet var det väl framförallt de små teknikintensiva företagen, IT-företagen,som inte alls delade den borgerliga oppositionens synpå att företagsklimatet i var så dåligt. Deflesta företrädarna för de små IT-företagen tyckte attvi har ett bra företagsklimat i . Jag har intehört något uttalat krav från de företag som Hökmarknämner på att måste gå med i - annarsgår det illa.Jag tror att kan behålla sin styrka ståendeutanför EMU och att det finns betydande demokratis-ka fördelar med att stå fri från vad som med storsäkerhet kommer att utvecklas till en europeisk stat.Anf. 34 () replik:Herr talman! och inte gå med i eurosamarbetet av just det skäl somär så avslöjande, nämligen att ni vill kunna användakronans värde genom att devalvera och därigenomgöra svenska folket fattigare för att undvika att ta tagi de riktiga problemen i ekonomin. Det är just dettasom är skälet. Tryggheten med ett fast valutasamar-bete innebär att medborgarna i de olika länderna vethur mycket pengarna är värda och vet att de kan an-vändas överallt.Man kan konstatera en sak: Ni miljöpartister stårgärna och talar om internationellt samarbete - mendet konkreta samarbete som finns i vår närhet ochsom betyder oerhört mycket för folk är niemot. Ni är för det samarbete som inte finns, och ni äremot det samarbete som finns.Till sist vill jag bara säga en sak angående skat-terna. Uttryck det inte så cyniskt att skattesänkningarbara är någonting som gäller företag! Våra skatte-sänkningar för företag syftar till att företag ska stan-na, utvecklas och växa i . Jag tror inte attnågon i denna kammare är ovetande om vad som skerjust nu.Dessutom borde läsa på bätt-re. Vi föreslår sänkningar av just de skatter som bety-der mest för låg- och medelinkomsttagare genomförvärvsavdrag, genom grundavdrag per barn ochgenom att vi också ser till att kommunalskatterna kansänkas utan att det påverkar kommunernas ekonomi iövrigt.Jag skulle vilja ställa en fråga till , som ju ändå har en replik kvar. Om man integör de här sänkningarna för låg- och medelinkomst-tagarna, vad ska de då avstå ifrån i sin hushållsbud-get? Tala om vilka kostnader som är överflödiga ochsom de ska skära bort! Vi sparar på statens och kom-munernas utgifter. Ni vill spara på människornasutgifter.Anf. 35 () re-plik:Herr talman! Därmed är vi tillbaka i Leonidernaigen. Det här sista var ett regn av irrbloss. Moderater-na påstår att de kan sänka skatten för företag, förkapitalägare, för låg- och medelinkomsttagare samtkommunalskatten utan att det på något sätt påverkarkvaliteten på den kommunala servicen eller någontingannat. Detta är grundproblemet i den moderata politi-ken. Det går inte ihop. Det är ett sockersött satsandepå sådant som låter bra, men det fungerar tyvärr intenär det konfronteras med verkligheten.Anf. 36 () replik:Herr talman! Först vill jag tacka för hans stöd när det gäller min och Kristde-mokraternas kritik mot sambeskattningen av äktamakar i förmögenhetsbeskattningen och den uppoch-nedvända fördelningseffekten av maxtaxan.Sedan frågar han var förslagen om sänkt inkomst-skatt för låg- och medelinkomsttagare finns. Jag vetinte om verkligen har studeratvår motion. Vi satsar nämligen påatt öka grundavdraget. Det här gäller ju just de med-borgare som har de sämsta inkomsterna. Det är desom gynnas av detta. kan man tjäna ungefär8 innan man börjar betala kommunalskatt.Med vårt höjda grundavdrag kan man tjäna 18 300 krinnan man börjar betala kommunalskatt.Genom att vi har valt grundavdraget som principsatsar vi dessutom, , på att pen-sionärerna också ska få del av den förbättrade eko-nomi som vi nu upplever i . Det skulle varaintressant att veta vad sätter mot Krist-demokraternas förslag om att höja pensionstillskottetmed . Med vårt förslag får pen-sionärerna mer , dvs.4 200 kr mer , när den nya garantipensionen ärgenomförd. Hur kan och Miljö-partiet motivera att pensionärerna, som varit med ochbyggt upp välfärden, inte ska få del av de förbättraderesurserna när nu ekonomin blir bättre i ?Anf. 37 () re-plik:Herr talman! Ett höjt grundavdrag gynnar väl intesärskilt låginkomsttagarna, ? Ett höjtgrundavdrag gynnar väl alla? Om man särskilt skagynna låginkomsttagarna sker det genom det vi villgöra, nämligen att permanenta den särskilda skattere-duktionen som riktar sig direkt till låginkomsttagarna.För några år sedan kom det statistik från SCBöver välståndsutvecklingen under det senaste årtion-det. Den visade att de grupper som hade förlorat varbarnfamiljer och ungdomar. De stora förlorarna varinte pensionärerna. Därför har vi valt den här priori-tetsordningen . Med de knappa resurser som finnsnu, har vi valt att prioritera barnfamiljerna genom etthöjt barnbidrag. Vi får återkomma till pensionärerna.Just nu finns det inte utrymme att öka för dem.Anf. 38 () replik:Herr talman! Det är klart att man kan säga att ettgrundavdrag gynnar alla. Det tycker vi är positivt.Miljöpartiet och majoriteten bygger in nya margina-leffekter, nya fattigdomsfällor, i skattesystemet. Fören ensamstående lönar det sig inte att ta ett heltidsar-bete om man får den möjligheten, eftersom inkomsterdå faller bort genom att man plötsligt får en margi-naleffekt i skatteskalan. Jag tror att bordetänka över detta. Man måste få ett gott utbyte för attförbättra sin ekonomiska situation.Det är alldeles riktigt att regeringen satsar en delpå barnfamiljerna, men det sker på ett felaktigt sätt.Jag tyckte att gav mig rätt i attdet ni nu föreslår, nämligen en maxtaxa, verkligengynnar dem som redan har höga inkomster. De fårenorma köpkraftstillskott genom den här maxtaxan.Vi kristdemokrater föreslår i stället en familjepo-litik som skapar valfrihet och inte försöker styra inenbart till den kommunala barnomsorgen. Vi vill attföräldrarna själva ska få välja om de vill ha mer tidmed barnen. Maxtaxan verkar ju i motsatt riktning.Den verkar i riktning mot mindre tid med barnen ochmer tid på dagis. Det tycker vi att politikerna inte skastyra mot. Familjerna ska själva fatta beslut om detta.Därför har vi lagt fram en valfrihetsreform.Jag uppfattade tidigare att den politik han själv står bakom. Hur gårdetta ihop?Anf. 39 () re-plik:Herr talman! Det är mycket enkelt, . Viföreslår inte maxtaxa. diskuterar vi statsbudgetenför . Där finns inte något förslag om maxtaxa.Det enda som finns med är att det står att det finns ettekonomiskt utrymme reserverat för ett stegvis infö-rande av maxtaxa och allmän förskola. Vi tycker attdet är en bra idé med allmän förskola. De förslag tillmaxtaxa som vi har sett från Socialdemokra-terna tycker vi inte är någon bra idé. Där delar jagMats Odells uppfattning.Anf. 40 ():Herr talman! Kommer våra barn och barnbarn attfå andas frisk luft och ha rent vatten? Kommer de attfå leva i en rik natur och en giftfri miljö?Förutsättningarna finns. Om vi vill, kan vi ta påoss det politiska uppdraget att överlämna ett mil-jövänligt och hållbart till nästa generation.Experterna är ganska eniga om att det går att lösaSveriges stora miljöproblem på en generation, dvs. påca 20 år.Men då måste vi bli mycket effektivare när vi an-vänder energi och råvaror. Då måste vi värna ochvårda den biologiska mångfalden. Då måste vi medbestämda steg fortsätta att gå från det gamla avlopps-samhället till det nya kretsloppssamhället. Detta är enfråga om rättvisa mellan generationerna. Vi har ingenrätt att misshushålla med dagens resurser så att viförstör levnadsvillkoren för kommande generationer.Låt oss i stället möta utmaningen att göra Sverigetill ett föregångsland i omställningen till ett hållbartsamhälle! Vi måste se till att kampen för miljön får gåhand i hand med kampen för arbete, rättvisa och väl-färd.En annan stor utmaning är att se till att den äldregenerationen kan leva ett rikt och aktivt liv, ett tryggtoch gott liv där det finns bra vård och omsorg åt allasom behöver.