prot · GN0939 · 1999-12-03 00:00:00 — För det handlar i grund och bottenom demokrati.Men vi behöver också se över de regelverk somfinns, och just nu övervägs bl.a.:- att införa straffansvar för aktivt deltagande i orga-nisationer som sysslar med brottslig verksamhet,- att göra lagen om olaga diskriminering och hetsmot folkgrupp mer effektiv,- att införa straffansvar för hets mot homosexuella,- att införa förbud mot politiska uniformer och- att utveckla möjligheterna att stoppa och beslagtavitmaktmusik.Det gäller att se till att vi får den lagstiftning vibehöver, men också att faktiskt tillämpa de lagar somvi redan har. kommer också ettförslag om hemlig teleavlyssning som ett viktigtinstrument i kampen mot nazismen och den organise-rade brottsligheten.De mörka krafterna måste pressas tillbaka. Var-helst de dyker upp, på arbetsplatsen eller i bostads-området, får de inte stå oemotsagda. Här ligger ettansvar hos oss alla och särskilt hos alla vuxna. Vimåste våga ta debatten och se till att nazismens brottsynliggörs.Det handlar om att vi alla samlas kring respektenför den enskilda människan och allas lika värde. Dethandlar om att vi alla samlas kring de grundläggandedemokratiska värden som bär upp vårt land. Dethandlar om att vi alla har ett ansvar för att värna vårtöppna samhälle.Nazism, rasism, terrorism kan inte lagstiftas bort.De måste bekämpas och bemötas överallt där de för-söker få fotfäste. Det är allas vårt ansvar att så ocksåsker.I detta anförande instämde , Mor-gan , , , och (alla s), , och (alla v) samt ().Anf. 119 () replik:Herr talman! sade med all rätt att vimåste kämpa på alla sätt mot allt åsiktsförtryck, allkriminalitet och all intolerans. Det behöver man intetrycka på knappar för att instämma i. Det bör vara ensjälvklarhet för varje demokrat.Det är en sak jag vill påpeka för . Dåoch då satte uttrycket högerextremismpå nazismen. För det första kan vi konstatera att före-trädare för de nazistiska organisationerna i Sverigeinte vill betraktas som högerextrema. De är mycketnoga med att markera att de är nationalsocialister. Fördet andra vet var och en som kan lite grann om vadsom ligger i nazismen att det är fråga om centralstyr-ning, slutenhet och motstånd mot internationalisering.Det är långt ifrån det som högern står för.Jag har en fråga till . att vi skulle ställa krav på att i störreutsträckning ska kartlägga nätverken.Nu är det inte så att man inte har koll på den na-tionalsocialistiska verksamheten. Men det HelenaFrisk säger ger mig intrycket av att vi borde få i gångdet har begärt, nämligen ska kontrollera om det harskett en åsiktsregistrering som går mot våra regler.Jag uppfattar att vi här i kammaren är överens omatt åsiktsregistrering, liksom det tidigare inte har fåttförekomma, inte heller ska få förekomma i framtiden.Helena uttalar sig här för åsiktsregistrering. Jagvill ha klarlagt hur det egentligen förhåller sig. Omdet inte är åsiktsregistrering som är uteefter, vad är det då som ska ske som inte sker ?Anf. 120 () replik:Herr talman! Det är viktigt att vi är överens omkampen mot nazismen och andra yttringar. Vi skaföra en gemensam kamp mot krafterna.SÄPO har prioriterat övervakningen av gruppe-ringarna. Jag tror att vi måste bli mer konsekventaoch att i ännu högre grad ska ägna sig åt attkartlägga de människor som ingår i nätverken. Det ärprecis det som görs. Det ska fortsätta att göras. För attvi ska komma åt dem måste intensifiera arbe-tet.Anf. 121 () replik:Herr talman! Jag uppfattar uttalandet så att HelenaFrisk anser att den som har visat sin sympati för na-tionalsocialismen också ska kunna registreras hosSÄPO.Anf. 122 () replik:Herr talman! får uppfatta detta hursom helst. Vi måste ändå kunna vara överens om attdet är viktigt att kartlägga grupperingarna. Det är enviktig uppgift för . Det måste ändå och hålla med om. Hur ska vi annarskomma åt grupperingarna om vi inte med gemen-samma krafter försöker att vidta åtgärder i hela sam-hället för att stävja denna brottslighet? Det är allasvårt ansvar. Det ligger också ett ansvar hos attkartlägga nätverken.Anf. 123 ():Herr talman! Jag står bakom samtliga moderatareservationer, men jag yrkar i likhet med mina parti-kamrater bifall till endast vår första reservation, näm-ligen reservation nr 3.För att samhället ska fungera måste samtliga delari rättskedjan fungera. För mig är ett fungerande rätts-väsende en välfärdsfråga. Ja, det är en del av välfär-den och en förutsättning för välfärden. Då räcker detinte med att i budgetpropositionen och i utskottsbe-tänkandet räkna upp en lång prioriteringslista. Måloch medel måste också stämma överens. Även om vinärmar oss hjälper det inte med önskelistorför att komma till rätta med brottsligheten. Alla län-kar i rättskedjan måste ha tillräckliga resurser. Vi hartidigare hört vad justitieministern hade att säga.Hon sade inte något om tillräckliga resurser, men honsade att alla länkar måste fungera. Men för att länkar-na ska fungera måste de ha tillräckliga resurser. Så ärdet inte i dag.Herr talman! Jag instämmer i mångt och mycketav vad sade. Sprängdåd, mord och för-följelse av oskyldiga kan aldrig accepteras i ett de-mokratiskt samhälle.Helena nämnde Levande historia. Jag hållermed om att det är viktigt att vi kan vår levande histo-ria. Men jag reagerade lite här, och jag gjorde sammareaktion vid invigningen av när HelenaFrisks partiledare läste. För mig är levande historiahistorien om samtliga totalitära regimer som har fun-nits och faktiskt fortfarande finns kvar. Där ingårnazism, rasism, fascism, men också någonting somHelena inte nämnde. Det gjorde inte hellerhennes partiledare. Det kan jag kanske förstå medtanke på den historiska bakgrund som regeringsun-derlaget har, nämligen kommunismen.Med detta tillägg instämmer jag helt i HelenaFrisk historieskrivning.I tisdags hade fyra stora rikstidningar en gemen-sam artikel under rubriken .Det är allvarlig läsning och borde stämma alla i vårtsamhälle, inte minst oss politiker, till eftertanke ochhandling.På ett ställe i det digra materialet står det följande:"En åklagare berättar:- efter en mc-rättegång var jag ute ochcyklade med min lilla dotter. Plötsligt gled två mc-killar upp bredvid oss. De sade inget, bara stirrade.Deras tystnad var lika obehaglig som känslan att dehade koll på en. "Hot behöver inte vara bomber. Hot kan varablickar och tystnad. Men oavsett om det är bomber,blickar eller iskall tystnad, är det ett hot mot vårtdemokratiska samhälle.Många som arbetar i rättsväsendet utsätts för hot,öppna och förtäckta. Till detta ska läggas alla kraftigabesparingar. Vi behöver inte tvista om vilka som harantagit dem. Det har gjorts ett antal kraftiga bespa-ringar under främst den senare delen av 90-talet. Dekraftiga besparingarna tillsammans med de uppgiftersom trots allt har lagts på extra på rättsväsendet göratt det är jobbigt. Därför är jag inte förvånad attmånga inom rättsväsendet känner sig utbrända och ärmissmodiga.Herr talman! Vi moderater har ambitionen attskapa en åklagarorganisation med högre effektivitet.Detta förutsätter både metodutveckling och en till-räckligt stor åklagarkår. Brottsligheten blir alltmerkomplicerad, och det krävs hög juridisk kompetens.Åklagarna ska ha både rätt och skyldighet att anlitade olika experter som kan behövas i olika mål.Åklagarnas balanser har visserligen förbättratsnågot. En av orsakerna till detta, vilket även framgårav texten i betänkandet, är att polisen redovisar alltfärre ärenden till åklagarväsendet. Den förbättringenav balansen är inte något vi ska direkt hoppa högtöver. I stället ska vi utreda varför antalet ärenden frånpolisen till åklagarna har minskat.Vi vill, som har framgått i den tidigare debatten,förstärka polisen. Det kommer att resultera i fleruppklarade brott och därmed en ökad arbetsbörda pååklagarna. Vår bedömning är att även åklagarväsen-det behöver ytterligare förstärkning för . Denuppfattningen har inte delats av riksdagsmajoriteten.Vi har varit starkt kritiska till uppbyggnaden avEkobrottsmyndigheten, och vi är det även . Men,nu finns . Därför måste myn-digheten göras så effektiv som möjligt för att den påett så effektivt och bra sätt ska kunna möta den kvali-ficerade brottsligheten. Vi har därför varit beredda påatt satsa lite mer resurser än utskottsmajoriteten tillEBM. Tyvärr kan jag inte presentera någon procent-sats, men det tror jag att redan harräknat på.Herr talman! Ute på många anstalter och häktenoch inom frivården är arbetssituationen mycketbesvärlig och pressad. Kriminalvårdens personal harhitintills lojalt accepterat kraven på besparingar. Detallt svårare arbetet inom kriminalvården har i mångafall lett till frustration, uppgivenhet och utbrändhet.Detta finns väl beskrivet i kriminalvårdens budgetun-derlag.Under två dagar i plenifria veckan be-sökte jag frivården i . Kriminalvårdsmyn-digheten i omfattar anstalten, häktet ochfrivården i samt frivården och häktet iVäxjö. Myndigheten är 1 av 37 kriminalvårdsmyn-digheter i Sverige.Jag vill lyfta ned den ekonomiska verklighetenoch ta en lite mindre del, i stället för att ta kriminal-vården som helhet; detta för att se konsekvenserna avde beslut som ni, förmodar jag, är beredda attfatta och rösta om.Myndigheterna kan se något olika ut men de harett allvarligt problem gemensamt, nämligen en allttyngre arbetssituation. iKarlskrona t.ex. måste spara ytterligare 2,7 miljonerpå . Detta innebär att 9-10 tjänster måste bort. har man 104 anställda. Där har ni proportionerna.Ca 10 % av personalen måste alltså bort.För att klara detta utan att ändra på säkerheten påanstalten tvingas man stänga motivationsavdelningen.Lyssna på det alla ni som står här och talar om hurbra det är att vi har motivationsprogram och narkoti-kaprogram på våra anstalter!I dag är det tio interner på motivationsavdelningeni som får vård och hjälp med sina pro-blem, och så ser vardagen ut på de flesta av vårakriminalvårdsmyndigheter nu när vi är på väg in i ettnytt millennium.Herr talman! Jag vill lyfta fram två citat:"Åtgärder som bidrar till att den dömde inte åter-faller i brott skall ha fortsatt hög prioritet. "Vidare:"Arbetet med att bekämpa narkotikamissbruketskall bedrivas med ökad intensitet. "Citaten är hämtade från regeringens propositionom budgeten under avsnittet om krimi-nalvården och under rubriken . Dessafina ord riskerar, tyvärr, att bli bara ord.En meningsfull kriminalvård förutsätter tillräckli-ga resurser. Sparkraven på kriminalvården går inte attförena med ambitionen att erbjuda de intagna rehabi-litering för sitt missbruk eller påverkan så att de inteåterfaller i brott.Det handlar om att tillföra de resurser som krävsför att kunna höja den fysiska säkerheten vid anstal-terna. Ett allt grövre klientel bestående av bl.a. med-lemmar i vissa mc-gäng, fångar med högerextremis-tisk läggning - som här har talat om - ochandra kriminella ligor ställer ökade krav på säkerhe-ten innanför murarna.Vidare måste det till ökade insatser mot narkotika-och annat drogmissbruk inom anstalterna. Persona-lens oro för verksamheten i stort är berättigad. Vimoderater har därför föreslagit att kriminalvårdenförstärks med jämfört med rege-ringens förslag. Det innebär - eftersom dagen varitlång har jag nämligen haft möjlighet att räkna - att vivill lägga på kriminalvården. Jag kaninte se att är kvar här i salen. Om5 % är mycket eller lite vet jag inte men kangå hem och jämföra detta med hur mycket riks-dagsarvodet senast gick upp. Sedan kan han, om hanså vill, använda det här ute på torgmöten och tala omhuruvida är mycket eller lite.Herr talman! Alla anstalter ska vara drogfria menså är inte fallet . Vi är dock alla överens om attde ska vara drogfria. I en motion har vi lagt framförslag om att som ett första steg skapa åtminstone endrogfri anstalt i varje region. Av någon anledning kanutskottsmajoriteten inte ställa upp på detta. Har nitänkt er att nå målet att alla anstalter ska bli drogfria?Hur har ni tänkt er komma fram till det målet? Måsteman inte i alla fall börja med de första anstalterna? Nikommer inte med några egna förslag. Dessutom ser nitill att det genom era anslag blir mindre och mindreresurser till just det här arbetet ute på anstalterna.Många av konflikterna på våra anstalter handlar yt-terst om narkotika. Trots det har ni inga förslag för attkomma till rätta med problemen.Flera socialdemokrater finns efter mig på talarlis-tan så man kan alltid hoppas. Ta nu tillfället i akt ochlägg fram åtminstone något konkret förslag eller, föratt låna uttrycket från en väl känd socialdemokrat:Lägg fram något skarpt förslag även här! Kampen föratt få våra fängelser drogfria är viktig.Herr talman! Avslutningsvis vill jag rekommende-ra mina socialdemokratiska utskottsbröder och -syst-rar att läsa lite grann och begrunda detta över julhel-gen! Förutom fridsbudskapet i julevangeliet skulle jagvilja rekommendera motionerna Ju908 och Ju911 tillläsning - för en del av er och kan-ske för för några. Begrunda, värderaoch ta till er detta och kom sedan tillbaka med egnaförslag! Det räcker inte att blunda och önska. Manmåste även reagera och handla.Anf. 124 ():Herr talman! Målet för kriminalpolitiken är attminska brottsligheten och att öka människors trygg-het. Kriminalvården ska upprätthålla en human män-niskosyn, en god omvårdnad och ett aktivt påver-kansarbete. Verksamheten ska också inriktas på attmotverka återfall i brott. Det är viktigt att påpeka attkriminalpolitiken ska bygga på en helhetssyn ochutgå från principen om alla människors lika värde ochrespekten för den enskildes integritet och värdighet.En del kräver hårdare straff men hårdare straff harväl aldrig löst problemen med ökad brottslighet. Istället är det viktigt att se orsakerna och satsa på före-byggande insatser. Väldigt ofta handlar det om barnsom far illa, om droger, om den ökade segregationenmellan invandrare och svenskar och om en i grundenfelaktig kvinnosyn. Det kan också handla om ökadeklassklyftor och om en växande fattigdom i samhäl-let.En fråga som vid utvärderingen av 1998 oroar äratt den totala sysselsättningsgraden för intagna underåret minskade . Minskningen hänför sigfrämst till de brotts- och missbruksrelaterade pro-grammen. Trots minskningen i programmen visar detsig att kvaliteten på de brotts- och missbruksrelatera-de programmen har förbättrats.När det gäller målet att förbättra omhändertagan-det av intagna med psykiska störningar anser Krimi-nalvårdsstyrelsen att samarbetet med sjukvårdshu-vudmännen har utvecklats men många problem åter-står fortfarande. Det viktigaste är kanske att det måsteetableras en samsyn mellan kriminalvården och sjuk-vårdshuvudmännen kring psykiska störningar och deintagnas behandlingsbehov.Ett annat stort problemområde är frigivningsför-beredelserna. En enkätundersökning som gjordesunder 1998 visar att ungefär hälften av de intagnasom friges från anstalt är arbetslösa och att var femteär bostadslös. Vi i vill, liksom rege-ringen, framhålla vikten av att samarbetet mellankriminalvården och andra myndigheter förbättras.Kriminalvårdens insatser måste ta sikte på rehabilite-ring för att fängelsetiden ska kunna bli en vändpunktför den enskilde.Genom forskning vet vi att fängelse-straffet i sig skapar återfallsförbrytare. Vi vet ocksåatt en fängelseplats på en sluten anstalt kostar mer än1 miljon kronor . Att då inte använda straffti-den till behandling och återanpassning, utan i ställetbara se den repressiva sidan, är oförsvarbart såväl i ettindivid- och samhällsperspektiv som i ett kriminalpo-litiskt perspektiv.Nästan var tredje person som togs in på anstaltunder 1998 var dömd för ett eller flera brott mot nar-kotikalagen. Vi kan också konstatera att narkotika-missbruk är vanligare bland dem med längre straffti-der. Av det totala antalet intagna beräknas haett narkotikamissbruk. Att bekämpa narkotikamiss-bruk måste vara en högt prioriterad uppgift i krimi-nalvårdens verksamhet.I motion JuU505 utvecklar vi i vårsyn på missbrukssituationen inom kriminalvården,och det är mycket glädjande att utskottet har upp-märksammat tankegångarna i motionen. Jag upp-skattar också utskottets förslag till regeringen, i ett tilläggsdirektiv får iuppdrag att i sitt arbete lägga särskild vikt vid vilkaåtgärder som kan vidtas inom kriminalvården för attstimulera till fler behandlingsinsatser. Direktivet skaockså innefatta hur man kan förbättra samarbetetmellan kriminalvården och andra aktörer. Såvitt jagförstår är det här en ensak för hela utskottet, och detgläder mig väldigt mycket.Vården av missbrukare måste planeras gemen-samt. Det krävs en helhetssyn där de intagna sätts icentrum. Och den vård och rehabilitering som ges påanstalten måste följas upp. Risken är annars uppenbarför återfall och rundgång mellan olika fängelser ochbehandlingsmiljöer.I en annan motion, JuU502, har vi uppmärksam-mat kvinnornas situation inom kriminalvården. Dekvinnliga klienterna inom kriminalvården utgör i dagca av samtliga klienter. Av dessa finns nästan6 % på anstalt, och många av dessa kvinnor har ut-satts för våld och sexuella övergrepp. Många harockså utnyttjats, förtryckts och förnedrats sedan ungaår. Det har också visat sig att fler kvinnor än män somtas in på anstalt har en bakgrund som missbrukare.Kvinnornas missbruksproblem är dessutom allvarli-gare än männens. Bland de nyintagna förelåg gravtnarkotikamissbruk hos av kvinnorna och hos38 % av männen.Dagens kriminalvård är dock fortfarande på mänsvillkor. De manliga strukturerna är de som prioriteratshögst. Den manliga aggressiviteten får prägla en stordel av tänkandet och utrymmet. Stora summor urkriminalvårdens budget satsas på att hållahög säkerhet på manliga avdelningar. Permissions-regler, farlighetsbedömningar, ja hela den kriminal-politiska debatten och de förslag som kommer därur,är helt koncentrerade på män och deras beteende. Omman använder mannen som norm för all behandlingframstår kvinnor som svårförståeliga och avvikande,och detta medför att kvinnor far illa i behandling ochpå institutioner. Att vara kvinna, missbrukare ochkriminell ses som ytterst avvikande, och attityderna ärmer fördömande mot kvinnor än mot män. Med dessastora problem i bakhuvudet är det glädjande att detunder har börjat växa fram en med-vetenhet om kvinnors särskilda situation inom krimi-nalvården.Kriminalvårdsstyrelsen har utfärdatsärskilda riktlinjer för fängelsedömda kvinnor. Detfinns också särskilda behandlingsprogram förkvinnor, men de är fortfarande i sin linda, och fram-för allt är nivån väldigt olika mellan anstalterna.Kriminalvården har genom-gått stora förändringar, och stora besparingar hargenomförts, som påpekats här från talarstolen. Då detäven finns besparingskravpå myndigheten finns det en viss risk att besparings-kraven kommer att innebära att mycket av den verk-samhet som har påbörjats eller ligger i startgroparnaför att förbättra kvinnornas situation inte kommer attfullföljas. I anser vi att eventuellabesparingar ska genomföras på ett sätt som inte rase-rar de positiva steg som trots allt tagits för kvinnornainom kriminalvården.Anf. 125 () replik:Herr talman! Först måste jag uttrycka att jag tyck-er den motion där stod somförsta namn var mycket bra. Jag hade inte kunnatskriva en så bra själv, även om jag hade hoppats pådet.Det är också väldigt glädjande att och har haft sådan hand medregeringens företrädare att vi har fått igenom det här iutskottet. Visserligen kom alla vi från oppositionenförst att stödja den, men i alla fall. De gick ju med,och det blev ett tillkännagivande i dagens betänkande.Jag fick lära mig ganska tidigt här i attdetta att få ett tillkännagivande med anledning av enmotion inte är allomgivet.Anledningen till motionen, ,måste väl ändå vara en äkta insikt att allt inte stårriktigt rätt till när det gäller behandlingen ute påvåra fängelser och häkten.Jag nämnde i mitt anförande det lilla ,där man måste ta bort två tre personer från anstalten.Man kan inte göra det på säkerheten, den verksam-heten måste fortgå. Man måste ta det på något av detlilla extra. Då tvingas man lägga ned en väl fungeran-de motivationsavdelning.Jag har förmånen att sitta i kriminalvårdens styrel-se. Med de ramar man har fått - man går redan medminus , anslagssparandet är slut - måste man vidtamått och steg för att hålla de ramar som Sven-ErikSjöstrand har ställt sig bakom. Det innebär sju olikapunkter som man planerar att göra - jag ska inte tröttakammaren med alla utan tar upp två som berör dethär: Minskade behandling för vålds- och sexual-brottslingar, narkomaner och långtidare; färre miss-brukare får vård enligt 34 § om kontraktsvård.Om nu har den insiktenskulle jag vilja fråga: Är bereddför att verka för att i första hand hans eget partikommer till insikt och yrkar mer pengar till de härbehjärtansvärda behandlingarna?Anf. 126 () re-plik:Herr talman! Först vill jag tacka stödet till motionen. Vi vet att ärväldigt insatt i kriminalvårdspolitik, och det är i ochför sig hela utskottet. Det är också glädjande att op-positionen var den första som lade märke till vårkommittémotion.Själv har jag inte arbetat så aktivt i utskottet underden här hösten. Jag har arbetat ganska mycket i soci-alförsäkringsutskottet, och därför har jag inte haftmöjlighet att följa alla era diskussioner i utskottet.Det här är viktiga problem. Som vi påpekat frånVänsterpartiet sker ett arbete där regeringen har upp-märksammat de här problemen. Det tycker vi är väl-digt glädjande. Vi vet också att vi visst måste fördelapengarna. Från partiet har vi sagt att vi ser det utifrånen helhetssyn. Det gäller att kommunerna också harpengar. Det gäller att vi har pengar till socialsekrete-rare, att vi har resurser för att barn och ungdomar kanfå en bra utbildning. Det gäller alltså att förebygga.Det är oerhört viktigt. Då kanske vi inte får så mångasom kommer in på brottets bana, och då behöver vikanske inte så mycket resurser för just vård av miss-brukare i fängelset. Men visst är det viktigt att det tasupp och att man lägger ned personella resurser på detinom kriminalvården.Anf. 127 () replik:Herr talman! Förebyggande insatser, hur bra de änkan vara, hjälper inte nuvarande interner, Sven-ErikSjöstrand. Jag är den förste som skulle bli glad omförebyggande insatser kunde göra att vi får färre in-terner . Men håller vi oss till frågan.Det gäller dagens interner, dagens ekonomi. Är då beredd att offra dem för att läggapengarna på förebyggande insatser? Som det är i daggår mål och medel inte ihop. Det kriminalvårdenmåste dra ned på är just de behjärtansvärda programsom jag och är överens om. beredd att offra dagens internerför att lägga insatserna på förebyggande insatser?Anf. 128 () re-plik:Herr talman! Som är väl medvet-en om är det fråga om ett samspel som vi tre partierhar kommit överens om. Det har debatten visat.Jag tror att förebyggande insatser är otroligt vikti-ga. I vår kommittémotion pekar vi på sådana sakersom att många som blir missbrukare och som kom-mer in i brottsliga miljöer ofta har haft otrygga upp-växtförhållanden. Man är redan etablerad missbrukarenär man kommer i fängelse. Man har haft socialaproblem och har bristfällig utbildning. Det är väldigtviktigt att vi i hela samhället satsar på dessa saker.Jag tror att vi alla önskar att vi ska kunna skjutatill mer pengar, men här är det är fråga om priorite-ringar. Eftersom och arbetar mer aktivt i justitieutskottet tror jag att deredan har redogjort för hur vi ser på prioriteringarna.Anf. 129 () replik:Fru talman! är ju påläst ochhan har ett trovärdigt budskap. Men situationen ärbekymmersam. Det behövs en rehabilitering och ettförebyggande arbete ute på anstalterna så att det inteblir en svängdörrssituation inom kriminalvården.Jag kan ansluta mig till föregående talare här. kan en intagen medges en § 34-vistelse för vårdeller behandling utom anstalt, och då måste han ju fådet. Annars är man mycket restriktiv. Man får väljaatt antingen säga upp personal eller skicka i väg denintagne på en § 34-vistelse, eller tvärtom.Så besvärlig är situationen, och då kan de som ärintagna på kriminalvårdsanstalterna inte få någonrehabilitering.