prot · GM0946 · 1999-01-28 00:00:00 — Detfinns inget färdigt förslag om det skall bli en speciellbiståndsmyndighet eller inte. Det finns fördelar medatt ha en självständig biståndsmyndighet i EU. Detfinns också en del nackdelar med att göra om det tillen biståndsmyndighet.Det här är en diskussion som pågår. Det finns än-nu inget färdigt förslag. Vi får se vad som kommerfram när det gäller förslag från EU. Utifrån det får viockså göra prioriteringar för . Vilket organvill vi ha hit? Vilka organ skall vi kämpa för att fåhit? Sedan skall vi se till att det får bästa möjligaeffekter i Sverige.Anf. 111 () replik:Herr talman! Jag förstod av utrikesministerns re-dogörelse att den interna prioriteringen inom rege-ringen inte är färdig . Däremot skulle jag vilja haett förtydligande när det gäller om man från Utrikes-departementets sida trycker hårt på att man om möj-ligt skall få hit ett biståndsorgan. Är det en angelägensak för ?Det är ju också viktigt att få reda på hur man prio-riterar detta från departementets sida. Jag har i tidiga-re kontakter med departementet inte riktigt kunnat fåden här frågan klarlagd. Det är därför jag väljer att taupp den här.Jag vill understryka att jag naturligtvis allra främstprioriterar att biståndsverksamheten i EU skall varaså bra som möjligt. Det är överordnat. Detta skall juske utifrån tron att det här skulle kunna vara ett förstasteg mot att bygga upp den här verksamheten på ettbättre sätt. Sedan är frågan om det i detta samman-hang har blivit till en för- eller nackdel för den härfrågans utveckling att det här har kommit ochatt vi vet mycket mer om de stora problem och be-kymmer som finns på biståndsområdet.Det kan ju vara en svårighet att en tänkt omorga-nisation försenas, men det kan också vara en fördelatt man kan välja att starta upp på ett nytt geografisktställe och då i ett land där man har en lång erfarenhetav biståndsverksamhet. Vi har goda referenser på dethär området. Det skulle kunna tala till vår fördel.Jönköping är en residensstad och ett administra-tivt centrum i . Där finns statliga myn-digheter som har väl upparbetade internationellakontaktnät. Man är samlokaliserad i centrala förvalt-ningsområden där man har bedrivit omfattande admi-nistrativt och ekonomiskt samarbete. Förutom läns-styrelsen finns , Skogsvårdsstyrelsenoch . I kommunen finns sedan år-hundraden flera domstolar och rättsvårdande myn-digheter förutom : tingsrätt, Götahovrätt, länsrätt och kammarrätt. Kommunen äretablerad som ett rättscentrum. Det finns stor juridiskkompetens i . Och många av de gamlakristna traditionerna ligger, som sagt, till grund fördet stora biståndsintresse som finns såväl inom kyr-kan och frikyrkan som i det övriga civila samhället iJönköpings län.Jag skulle vilja veta mer om hur utrikesministerAnna ser på som tänkt etable-ringsort och hur man prioriterar den här frågan inomhennes departement.Anf. 112 Utrikesminister ():Herr talman! Jag tycker att detta är en väldigt vik-tig och intressant debatt. Det är dock möjligen litetidigt att nu ta ställning till de konkreta förslagen,främst därför att det ännu inte är klart i EU vilka nyaorgan och myndigheter som faktiskt kommer att bil-das. Innan det är klart och innan det finns tydligaförslag tycker jag inte att vi från regeringens sidaskall ta ställning till vad vi eventuellt prioriterar. Dåkan det nämligen hända att vi prioriterar något somEU sedan faktiskt beslutar sig för att inte inrätta.När det sedan gäller vår syn på biståndsmyndig-heten kan jag säga att det finns både för- och nack-delar med en självständig biståndsmyndighet. Förde-larna kan vara att man får ökad flexibilitet och ökadeffektivitet när det t.ex. gäller personalförsörjning.Nackdelen är att vi försvårar en helhetssyn när detgäller EU:s bistånd. Våra försök att ha en gemensamsyn på handel, bistånd och utrikespolitik skulle för-svåras om EU bildar en särskild biståndsmyndighetsom är helt självständig, och då kan man få olika EU-organ som agerar på olika sätt.Därför har vi från svensk sida ännu inte tagit nå-gon bestämd ställning till hur vi ser på en självständigbiståndsmyndighet. Vi vill först se om förmår hitta ett förslag som är bra mensom inte medför de risker och nackdelar som vi ocksåkan se.Jag föreslår att vi återkommer till den här diskus-sionen när det finns lite mer tydliga förslag från EU:ssida att ta ställning till.Anf. 113 ():Herr talman! Somjag inledde mitt anförande med att förklara är detta enfråga som vi har levt med väldigt . Den harkanske mest funnits under ytan, men den har ocksåflammat upp ibland i den offentliga debatten. Fråganär alltså inte ny för oss som har levt med den, men detkan ändå vara så att man inte har flyttat fram positio-nerna så mycket att utrikesministern här kan ge någottydligt och klart svar.Nu har vi i alla fall fått klarlagt för oss hur situa-tionen är , och jag hoppas och tror att utri-kesministern har fått understrykt hur viktig vi frånlänets sida anser denna fråga vara. Naturligtvis är vårtövergripande mål att vi skall få så bra biståndsverk-samhet från EU-perspektivet som möjligt. Det är vadvi först och främst måste ha för ögonen. Därefter kanvi se på hur vi skall kunna ordna det här från svensktperspektiv och från länsperspektiv.Överläggningen var härmed avslutad.14 § Svar på interpellation 1998/99:43 omkommunal näringsverksamhetAnf. 114 Statsrådet ():Herr talman! har frågat närings-minister vilka åtgärder han avservidta för att förhindra att främst små företag i framti-den slås ut av skattesubventionerad nä-ringsverksamhet. Arbetet i regeringen är så fördelatatt det är jag som skall svara på interpellationen.Jag svarade på en nästan iden-tisk interpellation av partikamratOla . Jag framförde då att jag ser de små ochmedelstora företagen som betydelsefulla för att stärkaoch utveckla näringslivets konkurrensförmåga och föratt skapa nya jobb. Småföretagens villkor och till-växtförutsättningar är därför en mycket viktig del iarbetet med att nå regeringens sysselsättningsmål ochatt skapa förutsättningar för tillväxt.När det gäller förhållandet mellan småföretag ochden offentliga sektorn framhöll jag som en självklarutgångspunkt att varken eller annan of-fentlig näringsverksamhet får slå ut jobb eller hindratillväxtförutsättningarna i privata företag. Jag fram-höll i den efterföljande debatten att det är viktigt attden offentliga sektorn - där inte minst kommunernahar viktiga uppgifter för att stimulera det lokala nä-ringslivet - inte sänder ut dubbla budskap i dessafrågor.Det framförs ofta att all offentlig näringsverksam-het bör avvecklas. Jag tror emellertid inte att det ärmöjligt att åstadkomma en sådan boskillnad. Omoffentlig och privat verksamhet möts på marknadenär det emellertid mycket angeläget att villkoren är såkonkurrensneutrala som möjligt.Jag erinrade vidare i den tidigare interpellations-debatten om att regeringen inrättat ett råd för konkur-rens på lika villkor mellan offentlig och privat sektordär företrädare för näringslivet, kommuner ochlandsting ingår. Rådets uppgift är att behandla enskil-da klagomål om konkurrenssnedvridningar och attförsöka nå en samsyn om de långsiktiga spelreglerna.Jag uppgav också att jag kommer att följa upp rådetsarbete och att jag kommer att ta upp en diskussionmed kommuner och landsting om utformningen av enlångsiktig konkurrensstrategi.Som ett första steg i arbetet för att främja småfö-retagandet presenterade regeringen i december 1998ett program för att förenkla och förbättra villkorenfrämst för små företag. Där ingår bl.a. frågor omregelförenkling, förenkling av företagens upp-giftslämnande till myndigheter, bättre service ochinformation från myndigheter, kortare handlägg-ningstider, användning av ny teknik och unga företa-gares entreprenörskap. En viktig punkt bland de åt-gärder som presenterades är också frågan om klararespelregler mellan kommuner, landsting och småföre-tag.Jag har därför uppdragit åt Rådet för kon-kurrens på lika villkor mellan offentlig och privatsektor att samlat redovisa erfarenheterna av det förstaverksamhetsåret och vilka resultat som har uppnåtts.Med utgångspunkt från den redovisningen kommerregeringen att pröva om det behövs en skärpning avgällande regler. Denna redovisning skall lämnas tillregeringen . Jag har ocksåbjudit in tillöverläggningar om utformning-en av en långsiktig konkurrensstrategi.Det är min förhoppning att de åtgärder som nuvidtas skall kunna leda till snabba resultat som inne-bär att den här typen av konkurrensproblem helt ut-mönstras.Anf. 115 ():Herr talman! Inledningsvis vill jag tacka statsrådetför svaret. Jag tycker att innehållet var ömsom vin,ömsom vatten.Det är riktigt att en liknande interpellation ställdesav . Under de månadersom gått har det dock kommit fram nyafakta som visar att näringsverksamhet harbetydligt större omfattning än vad som varitkänt.Bl.a. har synat denkommunala näringsverksamheten i 14 kommuner.Avsikten har varit att undersöka om kommunernadriver näringsverksamhet som står i konflikt medkommunallagen. Granskningen har gått till väga så har gått igenom fakturor. Slutsatsen blev att det i13 av de 14 kommunerna bedrevs olaglig närings-verksamhet, i flera fall rätt omfattande.I min interpellation har jag tagit upp två kommu-ner från mitt hemlän , nämligen Linkö-ping och . Om jag nu håller mig till Linkö-ping visar redovisningen att det där bedrevs externnäringsverksamhet för många miljoner på olika om-råden. Bara det kommunala bolaget hade 657 externa fakturor till ett beloppav . Kost & Restauranghade cateringverksamhet till externa kunder för näs-tan . Under samlingsnamnet Om-sorg i har det kommit in 2,8miljoner kronor från externa kunder. Verksamhetenbestår också där av catering men även av transporter,snickeriprodukter, legoarbeten, städtjänster, försälj-ning m.m. Gator och Grönt i vägradeatt släppa ut fakturorna, men bolagschefen konstate-rade att av bolagets omsättning härrör-de från extern verksamhet. Det skulle i så fall innebä-ra externfakturor på ungefär 26 miljoner kronor.Detta är skrämmande siffror!Herr talman! Min erfarenhet är att det bara finnsförlorare när kommuner bedriver extern näringsverk-samhet. Framför allt slås ofta mindre företag ut avden kommunala näringsverksamheten eftersom deinte kan konkurrera på lika villkor. Lika illa är dockatt eftersom kommunerna i större eller mindre om-fattning subventionerar denna näringsverksamhet tasdessa pengar från andra angelägna verksamheter. Omkommunen inte subventionerade denna näringsverk-samhet skulle i stället dessa resurser kunna användastill kärnverksamheterna skola, vård och omsorg.Statsrådet kan inte vara omedveten om att det på-går en relativt omfattande näringsverk-samhet ute i landet. Intressant att notera är att småfö-retagarna själva påpekar att för det lokala före-tagsklimatet är den näst viktigaste frågan att det intebedrivs någon konkurrerande näringsverk-samhet.Herr talman! Jag måste tyvärr konstatera att stats-rådet i sitt interpellationssvar har mycket lite av kon-kreta åtgärder att komma med. Jag efterlyser därförpå nytt vilka konkreta åtgärder som statsrådet avseratt vidta för att förhindra att företag slås utav skattesubventionerad verksamhet.Anf. 116 Statsrådet ():Herr talman! sade att mitt inter-pellationssvar var ömsom vin, ömsom vatten. Minerfarenhet av en riktigt god middag är att det krävsbåde vin och vatten. Det tar jag som ett beröm.Jag tycker att lite slår in öppnadörrar i den här frågeställningen. Jag är verkligen inteomedveten om detta problem. Det tycker jag att bådedet förra interpellationssvaret och detta visar. Jagtycker att det är viktigt att kommun och landsting inteslår ut små företag, utan tvärtom i sitt arbete upp-muntrar och hjälper de små företagen.För att säkerställa att så skall ske har jag redan ta-git två initiativ som vi kommer att få fram redan un-der . Det ena är en ordentlig rapportfrån Rådet för konkurrens på lika villkor för att se omdetta är rätt form för att övervaka den här verksam-heten eller om det behöver förändras. Det andra äröverläggningar med Kommun- och Landstingsför-bunden om just dessa frågor. I längden måste vi ocksåhitta en samlad strategi, eftersom jag är helt överensmed interpellanten om att de små företagens villkorförutsätter att kommun och landsting inte konkurrerarut dem på en marknad som skall vara till för de småprivata företagen.Anf. 117 ():Herr talman! Det är naturligtvis bra att regeringeninrättat ett råd för konkurrens på lika villkor mellanoffentlig och privat sektor, där företrädare för nä-ringsliv, kommun och landsting ingår. Men jag und-rar ändå om det kan uträtta så väldigt mycket. Sådanhär näringsverksamhet är faktiskt inte något nytt ikommunerna. Det har förekommit . Detförekommer tyvärr och enligt , somkommenterar rapporten från företagarna, ökar verk-samheten i stället för att minska.Jag har själv rätt bra inblick i detta, för jag har va-rit heltidspolitiker i . Jaghar varit aktiv i i över 20år och är fortfarande ordförande i en av beredningar-na. Jag har alltså på nära håll följt den här verksam-heten, och det är tydligen oerhört svårt att få kommu-nerna att låta bli att utföra sådan här verksamhet. Manskyller ofta på att man har ledig kapacitet osv. Menman tänker inte på följderna.När jag var kommunstyrelsens ordförande i 1991 konkurrensutsatte vi nästan all verksam-het. Det innebar också att vi fick en bättre ekonomi ikommunen. Vi fick bl.a. ned en miljardskuld till 300miljoner. Vi kunde på så sätt, genom att en hel delverksamhet kunde bedrivas till mindre kostnad menändå med hög kvalitet, bibehålla en relativt bra skola,vård och omsorg.Sedan blev det maktskifte 1994. Socialdemokra-terna kom tillbaka. Då avbröt man konkurrensutsätt-ningen. T.o.m. upphandling som var på gång avbröts,och de olika nämnderna fick inte gå på lägsta anbud.Det som inträffade berodde väl inte enbart på detta,men en sak som naturligtvis spelar roll är att Norrkö-pings kommun på nytt fick jättelika underskott. En-bart 1995 och 1996 fick man över 300 miljoner iunderskott . Och tvingadesman på nytt att konkurrensutsätta verksamhet.Det blev stora rubriker i Tidningaroch när bl.a. den södra kommundel-snämnden upphandlade skötseln av en del fritidsom-råden, parker och planer. Där hade det kommunalabolaget, som jag skrev om i min interpellation, Miljö och , skött verksamheten imonopolställning. De har sagt att de bara har tagit utsjälvkostnadspris. gick man ut på entreprenad.Vad inträffade? Jo, det kommunala bolaget, Norrkö-ping Miljö och Energi, halverade plötsligt sitt tidigareanbud. Men det räckte inte. NCC fick uppdraget fören femtedel av vad det kostade året innan.Jag tar bara upp det här exemplet för att peka påatt det alltså fortfarande i stora som små kommunerförekommer att man inte konkurrensutsätter verk-samhet. Det är naturligtvis lagligt, men är det intebättre att låta någon annan utföra sådan här verksam-het och i stället använda resurserna till kärnverksam-heterna, vård, omsorg och skola?Anf. 118 Statsrådet ():Herr talman! Jag vill återigen betona att jag tyckerden här frågeställningen är viktig. Regeringen kom-mer att följa den mycket noga. Vi har skyndat påinrapporteringen från Rådet för konkurrens just för attse om man behöver förtydliga eller förändra i regel-verken. Men det är också viktigt att det går att få framen samlad strategisk syn i kommunerna och lands-tingen på detta. Och det tror jag att jag och interpel-lanten är överens om. Rådet har inte tillkommit motbranschorganisationernas vilja, utan man ville ocksåse om man kunde nå framgång genom att på det härsättet pröva enskilda klagomål för att få fram en an-nan strategi.Jag vill också betona att det inte är fullt så enkeltsom gör det till att dra rågångenmellan offentlig och privat verksamhet. Jag har fåttförfrågningar, en bokhandlare var t.ex. upprörd överatt det fanns ett bibliotek i kommunen som lånade utböcker. Det tyckte han var illojal konkurrens mothans handel. Det är väldigt viktigt att vi klart ochtydligt visar vad som avses med att minska möjlig-heterna till konkurrens och vad som handlar om heltrimlig eller landstingskommunal verk-samhet.Jag är övertygad om att vi återkommer till den härfrågeställningen längre fram , när vi har rappor-ten från rådet.Anf. 119 ():Herr talman! Jag vill bara helt kort säga att jaghoppas att vi kan återkomma i de här frågorna.Jag kan hålla med om att det inte är lätt att hållarågången mellan vad som följer kommunallagen ochvad som inte gör det. Men jag tycker att det egentli-gen är lätt för dem som är förtroendevalda. Finns detnågon anledning att kommuner skall syssla med attunderhålla lekparker och parker? I varje fall inte imonopolställning. Varför inte, där det finns bra kon-kurrens, låta andra göra det de är bra på, ofta till enlägre kostnad och med lika hög kvalitet?Oavsett om det är laglig eller olaglig verksamhetär det viktigt att kommunerna ägnar sig åt det de skallgöra, vilket jag tycker är kärnverksamheterna.Jag hörde statsrådet på Radioekot för se-dan. Då fick jag höra att det nu är dags för regeringenatt gå från ord till handling. Jag vill skicka med stats-rådet att jag hoppas att statsrådet nu inte bara följerden här verksamheten utan också vidtar åtgärder. Jagtror tyvärr att det kommer fram att det inteskett så mycket i det här rådet.Jag hoppas att jag har fel. Tack!Överläggningen var härmed avslutad.15 § Svar på interpellation 1998/99:45 omIUC:s fortsatta utvecklingsmöjligheterAnf. 120 Statsrådet ():Herr talman! har frågat om rege-ringen har för avsikt att stödja den pågående försöks-verksamheten vid industriella utvecklingscentrum,s.k. IUC, i oförändrad omfattning också ,vidare ifall regeringen har för avsikt att förlänga detekonomiska stödet till de IUC som inte uppnår egen-försörjningsmålet efter de tre uppbyggnadsåren samt,slutligen, ifall regeringen har för avsikt att låta IUC-konceptet utvecklas och låtasprida detta såväl geografiskt som branschmässigt.Jag vill besvara frågorna enligt följande:Försöksverksamheten vid IUC är ett led i rege-ringens strävan att på ett effektivare sätt knyta sam-man central näringspolitik med lokalt förankrad små-företagsutveckling. Syftet är att skapa sådana nyaförutsättningar och samarbetsformer som underlättarför småföretagen att på eget ansvar och med egenbeslutskraft tillgodogöra sig centrala stödinsatser.IUC är tänkt att fungera som en obyråkratisk länkmellan staten och de enskilda småföretagen.Den pågående försöksverksamheten vid IUCsträcker över hela . Detinnebär att försöksverksamheten kommer att fortsättai oförändrad omfattning under 1999.Vid starttillfället ingick följande orter i försöks-verksamheten: , , , , , , , ochSkellefteå. utökades den med ytterligaretvå orter: och . Inom ramen för denpågående försöksverksamheten har det alltså redanskett en viss geografisk utökning av verksamheten.Härutöver har be-viljat planeringsbidrag till ytterligare orter som önskatundersöka förutsättningarna att starta liknande IUCsom de i försöksverksamheten. har dessutomlämnat planeringsbidrag för att i samarbete med bl.a.Skogs- och Träfacken undersöka förutsättningarna attapplicera IUC-konceptet just på träsektorn.NUTEK har påbörjat enomfattande utvärdering av försöksverksamheten.Utvärderingen har inlämnats till regeringenoch är föremål för analys.Efter den här analysen kommer regeringen i vår-propositionen att närmare redovisa regeringens syn påen eventuell fortsättning av IUC:s verksamhet efterförsöksperiodens slut, alltså fr.o.m. år 2000.Anf. 121 ():Herr talman! Jag vill tacka för sva-ret. Det är positivt att medlen kvarstår under 1999.Men vad framtiden har i sitt sköte, det står skrivet istjärnorna.I den proposition som lades fram /96 står det:"Det krävs särskilda åtgärder för att främja till-växten inom de små och medelstora företagen. Erfa-renheterna har visat att dessa företags betalningsför-måga i allmänhet är alltför begränsad för utveck-lingsinsatser av aktuellt slag." IUC fick i uppgift attutveckla produkter, teknik och kompetens.Det finns ett par forskare i som heterChristian och . De pekar i dagpå bristen på regionalt förankrade företagsnät. Demenar att företag har allt att vinna på att lära sig attodla tillit och samarbete, på att odla projekt i samver-kan mellan företag.Försöksverksamhet på det här området som ge-nomförts av vissa IUC har visat att ett sådant samspelfaktiskt kan etableras, även om mekanismerna inte ärentydiga för hur det här fungerar. Dessutom kan detvara lite svårt att urskilja dem. Men kanske är det såatt i sinom tid kan den här genuina Gnosjöandan bliidentifierbar och möjlig att generalisera och därmedockså möjlig att förflytta till andra regioner.IUC i är det som jag bäst känner, och jagser att även där svarar verksamheten mot ett väldigtstort behov hos näringslivet. Därom vittnar det lokalaägandet där 72 företag, lokalt förankrade, har gått insom aktieägare. Man kan säga att Gnosjöandan i daghämtar näring ur IUC.Under de två år som man varit i gång harman medverkat till att 94 nya stadigvarande jobbetablerats inom länet. Man har medverkat till attstarta två helt nya företag. Man har dotterbolagsbild-ningar på gång, ett polymercentrum och ett skärtek-nikcentrum. Också andra spännande projekt är pågång där man i ett underleverantörsperspektiv lär sigatt jaga i flock när det gäller nya marknader.En alldeles färsk utvärdering har gjorts på upp-drag av , men av fristående utvärderingsin-stitut. Det är den utvärdering som statsrådet hänvisartill och som hon säger just nu är föremål för en analyspå departementet. Jag har läst utvärderingen och harhunnit analysera den. Jagmenar att slutsatsen är ganska entydig: att IUC är pårätt väg, att man har skapat en kompetens och ettarbetssätt som för att det finns goda förutsätt-ningar att bli betydelsefulla aktörer inom det närings-politiska området. Det regionala näringslivet indike-rar tydligt detta i de enkäter som har besvarats - manhar ett stort förtroende för de industriella utvecklings-centrumen, dock med något undantag.I min interpellation efterlyser jag en långsiktigheti tänkandet. Jag vet att förslaget när IUC-tankenförsta gången planterades egentligen var att det skullevara en satsning med statligt stöd . Sedanminskade tiden till men det bidde . IUChar fått attfördela och på nio IUC, som sedan blivitelva.De IUC som har skött sig kommer förmodligen attvara självbärande inom då de produktersom man varit med om att utveckla finns ute påmarknaden och genererar tillbaka pengar i form avroyalties. Men är en för attskapa lönsamhet. Tiden för statliga pengar till pro-duktutveckling menar jag borde förlängas med ytter-ligare tre år.Är statsrådet beredd att medverka till en fortsätt-ning och en utvidgning? Statsrådet hänvisar tillkommande analyser. Men jag vet att statsrådet ocksåhar haft tillgång till rätt mycket information, bådemuntlig och skriftlig, så någon form av ställningsta-gande måste ha gjorts. Jag inser att det är många somskall tycka och tänka kring det här. Men vad är stats-rådets uppfattning rent generellt? Utgör IUC en till-växtfaktor i svenskt näringsliv? Är statsrådet positivtill IUC som företeelse?Anf. 122 Statsrådet ():Herr talman! säger beträffandeframtiden för IUC att det är något som står skrivet istjärnorna; det vet jag inte precis. Däremot skall detförhoppningsvis stå skrivet i vårpropositionen.Utvärderingen kom, som sade, inden . Jag tar nog analysen på lite störreallvar än att jag är bereddatt komma med det mycket viktiga beskedet om hurvi ser på IUC. Det här skall nämligen också sättas in iett större sammanhang, för här har man prövat mångaolika sätt att knyta samman de centrala stödinsatsernamed den lokala näringsverksamheten. Vårt departe-ment har aviserat att vi gärna vill se enöversyn av alla de här olika stödformerna, just för attunderlätta för tillväxten i de små företagen. Dessutomgäller det tillgängligheten och informationen i frågaom det som näringspolitiken i stort har.Jag vill därför endast hänvisa till det svar som jaghar gett.