prot · GN0920 · 1999-10-27 00:00:00 — Det ska hävdas men jag ärglad över att åtminstone tyckte attmin idé om en särskild dag skulle kunna vara ettinitiativ för att gå vidare. Projektet ett mycket bra initiativ. Det skulle kunna komp-letteras med en särskild dag då vi fokuserar på risker-na med våldsideologier.Anf. 15 ():Fru talman! är symboler väldigt viktiga ochibland kan diskussionen här på ett sätt bli väldigtsvår. Jag anser att dagens läroböcker behöver engranskning. I stället för att ta sig an det här storaprojektet, som tar mycket mer tid och som kräver merresurser och ett större ansvar, får alla skolelever iSverige en bok. Det är bra att man har fått boken iprojektet men det är inte tillräckligt.Man diskuterar här att ha en kampanjdag då vialla ska gå ut och manifestera mot rasismen och na-zismen. Visst, det är bra, men det här är en kampanjoch en process som måste pågå varje dag.Laila sade här att rasistiska ochnazistiska grupperingar är en isolerad företeelse. Jaganser att rasistiska och nazistiska yttringar i inte är någon isolerad företeelse. Vi måste se det iett större sammanhang. Därför måste vi arbeta i sko-lan, på arbetsplatsen, här i politiken. Allting hänger ihop, och vi påverkar. När man kollade på de orter därdet förekommer mycket rasistiska och nazistiskaaktiviteter visade det sig att de här grupperingarna fårstöd av de äldre generationerna, som stöder demindirekt. De är kanske inte aktivister eller sympatisö-rer, men de får stöd i sin omgivning för dessa åsikter.Det är någonting vi inte får glömma. Det här är nå-gonting vi måste kämpa med . Det handlarom alla människors lika värde. Det är en process.Det är nog aldrig så att vi kan bli immuna mot ra-sismen och nazismen eller att demokratin är fullstän-dig. Det här är någonting vi måste jobba med varjedag på alla olika plan i samhället. Jag hoppas att vialla kommer att ta den utmaningen.Anf. 16 Justitieminister ():Fru talman! Det är viktigt med återkommande till-fällen där man kan uppmärksamma de frågeställning-ar som rör sig kring förekomsten av nazism ochrasism i vårt samhälle. Jag vill därför erinra om attstatsministern har föreslagit att skavara för manifestation mot våld och intolerans.Gruppen som arbetar med projektet förslaget. var den dagsom befriades.Jag håller med om att vi egentligeninte i detaljer borde diskutera hur polisen har agerat ivissa sammanhang och vad deras attityder är. Menjag kan ändå inte underlåta att säga till GudrunSchyman att det finns mycket positivt sagt om poli-sens sätt att inte minst samarbeta med utsatta grupper.Jag vet att det t.ex. här i finns ett mycketnära utvecklat samarbete mellan företrädare för dehomosexuella grupperna och polisen. Det är mycketuppskattat. Likadant är det med den judiska försam-lingen - en annan grupp som har särskilt intresse avatt ha ett samarbete med polisen för att kunna kännatrygghet och befrielse från den rädsla som de härgrupperna skapar.Bo Lundgren angriper polisens obesatta tjänster.Ja, vi har problem med både resurser och tillsättandeav tjänster på grund av brist på poliser. Men det haratt göra med att vi ganska har räddat landetfrån den ekonomiska ruin vi befann oss i. Vi harslutat nu att låna till att betala polisens löner. Det ärskälet till att vi tillför rättsväsen-det och polisen mera resurser.Till vill jag säga: Nej, jag tror inte attpolisen har tillräckligt med resurser. Det framgårockså av budgetpropositionen att regeringen avser attåterkomma även i nästa budgetproposition med nyamedel när vi vet vad det är som krävs. Vad vi behövergöra är en långsiktig satsning på att utbilda flera poli-ser i enlighet med den nya polisutbildning som bl.a.gör polisen mera lämpad att hantera den typ av pro-blem som vi diskuterar här i dag.Anf. 17 ():Fru talman! Låt oss inte göra det här till en tävlingom dagar. Den antirasistiska rörelsen har under tio årstid använt för att demonstrera. LarsLeijonborg och alla andra är hjärtligt välkomna. Jagtycker att vi går dit allihopa.Det här handlar naturligtvis inte om enskilda poli-ser, . Det handlar inte om att det intefinns bra exempel. Jag vet att det finns. Jag har själverfarenheter av ett väldigt gott samarbete med poli-sen. Men det finns också brister, och vi måste våga sedet. Jag väntar gärna på ett besked eller en handlings-plan från polisledningen. Där finns ett ansvar för hurde resurser som polisen nu har faktiskt används. Denhär debatten och de händelser som har utlöst den härdebatten måste vara skäl nog för att polisledningenska presentera en handlingsplan, som går ut på hurman nu med de resurser som man har ska effektivise-ra det arbete som vi faktiskt alla kräver ska göras.Sedan handlar det här naturligtvis varken ompengar eller om hur polisen ska organisera sitt arbete,utan det handlar, precis som säger, omdemokrati. Det handlar om hur vi ska få det samtaltill stånd i vårt samhälle som vi alla behöver, ettsamtal som ska handla om hur vi i praktiken lever närdet gäller demokrati och respekt för varje människaslika värde. Det handlar om att ge det svar som LarsLeijonborg efterlyser när sade: Vad säger vi närrädslan kommer krypande? Måste vi inte ha ett svartill den människa som känner sig rädd? Då skulle jagönska att det svar vi hade var: Jag är här. Jag finnshär bredvid dig, bakom dig som stöd, bredvid dig föratt föra kampen, framför dig som skydd om det be-hövs. Men jag är alltid här. Om vi alla var det hade vikommit långt.Anf. 18 Justitieminister ():Fru talman! Vi behöver alla våra handlingsplanerindividuellt och på riksplanet. Polisen har handlings-planer, ända ned på närpolisnivå.Det viktiga för oss är att se bredden i problemati-ken och inse att det som vi har att göra är att förebyg-ga företeelser av det här slaget. Det handlar om vär-deringar och normer i vårt samhälle. Det handlar omatt motverka segregation och utanförskap. Det hand-lar om att skapa bra uppväxtförhållanden för barn ochha en väl fungerande skola.Det handlar också om att ge stöd till dem somdrabbas av de gärningar som de här grupperna utför.Det stödet behöver utvecklas. Vi behöver hjälpa demav ungdomarna, och de är alltfler, som är beredda attlämna de här grupperingarna. Det är ingen lätt sakheller. Där har regeringen bidragit till att utvecklametoder för hur man ger den hjälpen. Och inte minstmåste vi utveckla den lagstiftning vi har. Jag delarinte riktigt den uppfattningen att vi ska vara nöjdamed den lagstiftning vi har. Det ska vi inte vara. Denkan faktiskt bli bättre. Ett exempel är det aktiva del-tagandet i sådana här grupper som ägnar sig åt detta.Det är en svår juridisk fråga att hitta den rätta av-gränsningen för att inte hota annat som är grundläg-gande värdefullt i vårt samhälle. Men det är en viktiguppgift för oss som ansvarar för lagstiftningen, förregeringen och , att målmedvetet arbetavidare för att säkerställa att det inte finns några luckori vår lagstiftning när det gäller att angripa varje age-rande, varje yttring av de här åsikterna. Åsikterna skavi möta med argument. Men handlingarna ska vibeivra och förhindra.Överläggningen var härmed avslutad.2 § Justering av protokollJusterades protokollet för den 21 oktober.3 § Anmälan om inkommen faktapromemoriaom förslag från Europeiska kommissionenTredje vice talmannen anmälde att följande fak-tapromemoria om förslag från Europeiska kommis-sionen inkommit och delats ut till kammarens leda-möter:Skydd för enskilda personer då gemenskapens insti-tutioner och organ behandlar personuppgifter ochom det fria flödet av sådana uppgifterKOM (99) 3374 § Hänvisning av ärenden till utskottFöredrogs och hänvisadesFörslag1999/2000:RR3 till bostadsutskottet5 § Allmänna pensionsfondens verksamhet år1998Föredrogsfinansutskottets betänkande 1999/2000:FiU6Allmänna pensionsfondens verksamhet (skr.1998/99:132)Anf. 19 ():Fru talman! I regeringens skrivelse 1998/99:132lämnas en redovisning och utvärdering av Allmännapensionsfondens verksamhet 1998. Vänsterpartietyrkar i en motion till denna skrivelse att det behövsen näringspolitisk utvärdering av AP-fondens årligaplaceringar. Utskottet avstyrker motionen med hän-visning till kommande förslag om AP-fondens mål,organisation och placeringsregler. ochMiljöpartiets representanter i utskottet har avgett engemensam reservation mot majoritetens uppfattning.Fru talman! Ägandeförhållandena speglar makt-förhållandena i samhället. Socialt och politiskt be-skriver kapitalägande i alla former maktförhållandetmellan lönearbete och kapital. Vi vill att löntagareoch offentliga institutioner på ett mer aktivt sätt skaengagera sitt långsiktiga sparande i näringslivet ochdärigenom utveckla en mycket mer aktiv ägarroll änhittills. Med fler aktiva och engagerade ägarintressenundviks såväl privata som offentliga monopol.Det är därför viktigt att t.ex. fackföreningarnabygger upp premiepensionsfonder som investeras isvenska företag och som har möjlighet att påverka tilllångsiktiga förbättringar för arbetstagarna i stället föratt bara söka den bästa kortsiktiga avkastningen.Svenskt näringsliv behöver seriösa ägare medlångsiktiga placeringshorisonter. harutländska ägare och spekulativa intressen ökat sinägarrepresentation i . Vi menar att det kollek-tiva sparandet och offentliga institutioner kan spelaviktiga roller som såväl riskkapitalförsörjare somstabila och aktiva ägarintressen i näringslivet. AP-fondernas placeringsrättigheter i aktier bör därförsnarare utvidgas än begränsas.Fru talman! Om vi lyfter blicken för ett ögonblickkan vi konstatera att löntagare i flera länder börjarupptäcka att de via sina pensionsfonder och andelar iaktiefonder dominerar ägandet i världens storföretag.Världens samlade pensionsfonder äger mer än total-värdet på världens tre största börser. I det perspekti-vet anser vi att engagemanget i ett långsiktigt äga-ransvar är arbetarrörelsens och andra progressivafolkrörelsers mest strategiska fråga. Det finns medandra ord en potential som det gäller att använda. Dethandlar alltså egentligen mer om brist på politisk viljaän brist på resurser.Fru talman! har vår AP-fonds till-gångar ökat från knappt 408 till 745 miljarder kronor.Den genomsnittliga avkastningen har uppgått till . Reglernaför hur AP-fondens medel ska placeras har emellertidvarit förhållandevis snävt formulerade. Vänsterpartietvänder sig emot att de olika AP-fondstyrelsernasplaceringar varit helt dikterade av krav på hög av-kastning, givet långtgående riskspridning och högbetalningsberedskap. Några andra motiv bakom pla-ceringarna har man inte ansett vara nödvändiga.Den ensidiga fokuseringen på avkastningsmåletåterspeglas också i regeringens skrivelse om All-männa pensionsfondens verksamhet . har vissa, om än begränsade,möjligheter att investera i små och medelstora företaggör man inga näringspolitiska bedömningar när detgäller denna verksamhet.Överenskommelsen mellan socialdemokraternaoch de fyra borgerliga partierna om bl.a. AP-fondens placeringsregler innebär att en ökad andel avAP-fondsmedlen kommer att placeras i både börsno-terade och icke börsnoterade aktier. Fempartigruppenbetonar att AP-fondens placeringar inte bör tillgodoset.ex. näringspolitiska eller sysselsättningspolitiskamål.För att begränsa risken för ett ökat statligt ägandei spåren av utvidgade möjligheter att placera fondme-del i aktier föreslår gruppen dessutom att AP-fondensägarandel inte får överstiga ett röstetal motsvarande10 % i ett enskilt bolag.Fru talman! delar inte alls den ide-ologiska och principiella uppfattningen som liggerbakom placeringsreglernas utformning. Vi vill i stäl-let att AP-fondsmedlen i större utsträckning användsför att möjliggöra en högre och uthållig tillväxt isvensk ekonomi.Vi anser att den viktigaste förutsättningen för attklara framtida pensionskostnader är att vi har en högsysselsättning och låg arbetslöshet. För att klara detmåste det finnas många framgångsrika små och storaföretag.Det handlar också om att det bör ges förutsätt-ningar för att utveckla en kunskapsintensiv och högtförädlad produktion. I detta sammanhang behöver viockså en väl fungerande offentlig sektor med braskola, vård och omsorg. Ett starkt näringsliv förut-sätter en aktiv och målmedveten näringspolitik.AP-fondsmedlen skulle i större utsträckning kunna utnyttjas för att möjliggöra en sådan nä-ringspolitik. Det förutsätter i sin tur en mindre fo-kusering på gällande avkastningsmål och också färreideologiska blockeringar i synen på statligt ägande inäringslivet.Fru talman! Avslutningsvis: Eftersom AP-fondsmedlen kommer att placeras i både börsnoteradeoch icke börsnoterade bolag borde det rimligen inne-bära att AP-fondens årsredovisning innehåller ennäringspolitisk bedömning av aktie- och företagspla-ceringarna. finns inte ens någon ansats till nä-ringspolitiska perspektiv på AP-fondens placeringar.Vänsterpartiet anser att det är ett krav som man utanstörre svårigheter skulle kunna infria, nämligen attredovisningen innehåller ett näringspolitiskt avsnitt.Jag yrkar bifall till och Miljöparti-ets reservation.(Applåder)Anf. 20 ():Fru talman! 1999 är ett viktigt år för alla äldre ihela världen. På tröskeln till ett nytt årtusende har FNbeslutat att 1999 ska vara FN:s äldreår. Huvudtematär Ett samhälle för alla åldrar. haruppmärksammat de kommande åldersmässiga föränd-ringarna i och har också - liksom FN - place-rat äldrefrågan högt upp på dagordningen.Orsaken är befolkningssituationen i världen, dvs.att andelen äldre ökar mycket kraftigt. Vi var först iSkandinavien, och sedan kunde vi se detsamma iresten av och . Vid mitten av det nyaseklet blir det aktuellt även i resten av världen.Aldrig förr i världshistorien har vi haft en sådanålderssituation som den som väntar oss. Dettaställer oerhört stora krav på världens alla nationer närdet gäller äldreomsorg, sjukvård och pensioner. Vikan vara stolta över att i många avseenden ärett föregångsland. Vi har kommit en god bit på väg iplaneringen genom att vi beslutat om ett nytt pen-sionssystem som ger en långsiktig stabilitet. Inteminst det faktum att så många partier har kunnat enasom ett nytt pensionssystem har renderat internatio-nellt erkännande.Fru talman! Stabila pensionssystem kräver lång-siktig finansiering. Det är en av anledningarna till attvi här debatterar regeringens skrivelse Redovis-ning av Allmänna pensionsfondens verksamhet för år1998.Fonden tillkom som en följd av införandet av enallmän tilläggspension. Trots att pensionsre-form utformades som ett rent fördelningssystem, dvs.att varje års pensioner finansieras genom avgifter påden aktiva befolkningens inkomster under ,fann man det motiverat att en betydande fondbildningkom till stånd. Skälet till detta var dels ett samhälls-ekonomiskt intressen av att hålla uppe sparandet iekonomin, dels ett behov av att bygga upp en buffertför att klara kortsiktiga skillnader mellan avgiftsin-komster och pensionsutbetalningar.Årets skrivelse är en sammanställning av fondsty-relsernas årsredovisningar, deras utvärderingar av denegna medelsförvaltningen och regeringens utvärde-ring av fondstyrelsernas förvaltning av fondkapitalet.Enligt tecknas bilden av en i stortsett lysande fondförvaltning. har AP-fondernas tillgångar ökat från knappt 408 miljardertill . Den genomsnittliga årliganominella avkastningen har uppgått till , och ändå är maninte nöjd.Under våren 1998 beslutade om ett re-formerat ålderspensionssystem. En del av det refor-merade ålderspensionssystemet ska utgöra ett fonde-rat system. Där kan varje blivande pensionär be-stämma över placeringen av sina pengar. För demsom inte gör något val, s.k. icke-väljare, har det in-rättats en särskild fond, premiesparfonden. Den för-valtas av en nyinrättad sjunde fondstyrelse inom AP-fonden. AP-fondernas roll är också att utgöra en buf-fert inom fördelningssystemet.Ett reformerat ålderspensionssystem kräver ocksåen reform av organisationen. De fem partier som stårbakom pensionsöverenskommelsen har i somraskommit överens om placeringsregler och organisationför det nya fondsystemet.AP-fondssystemet föreslår i samband med över-föringen från AP-fonden till statsbudgeten den1 januari få en ny organisation och nya place-ringsregler. Omläggningen syftar till att bättre anpas-sa AP-fondssystemet till det nya ålderspensionssys-temet, att öka möjligheterna till en effektivare kapital-förvaltning och att långsiktigt förbättra avkastnings-möjligheterna.De nuvarande första-femte fondstyrelserna om-vandlas till fyra lika stora, självständiga buffertfondermed identiska placeringsregler. Varje fond beräknasvid den nya organisationens start förvalta ett kapitalpå . Tillsammans medsjätte fondstyrelsen beräknas AP-fondssystemetssamlade kapital uppgå till ca 520 miljarder kronortotalt.Placeringsreglerna blir flexiblare. Ett huvudsyfteär att AP-fonden totalt sett ska kunna öka placering-arna i aktier, som långsiktigt visat sig ge en högreavkastning än obligationer. Vidare ges AP-fondenökat utrymme att placera i utländska tillgångar i syfteatt uppnå en bättre riskspridning av det förvaltadekapitalet. Avkastningen kan därigenom öka utan attrisken i värdepappersportföljen ökar.Och, fru talman, här kommer kri-tik in. I placeringsreglerna sägs att man inte ska göranäringspolitiska överväganden. Etiska och miljömäs-siga hänsyn ska tas utan att förvaltningsmålet åsido-sätts. Vänstern vill att fonden i sin årsredovisning skaredovisa en näringspolitisk bedömning av sina inves-teringar.Om man läser i Ds 1999:38 AP-fondernas organi-sation och placeringsregler i det reformerade pen-sionssystemet finner man på s. 9 målet för place-ringsverksamheten. Där står det bl.a. att förvaltningenska ske med utgångspunkt i AP-fondens åtagandegentemot alla dem som ska ha pension. Förvaltningenska vara till nytta för de försäkrade. Så här står det:"De nya AP-fonderna föreslås få ett överordnat målsom innebär att en långsiktigt hög avkastning upp-nås. "Att det ska vara långsiktig placering innebär attAP-fonderna inte blir några spekulationsfonder, inteheller att man kortsiktigt lämnar företagsägande föratt kurserna tillfälligt går ned. I och med att det rörsig om en långsiktig inriktning av placeringarnakommer fonderna att bidra till stabilitet i det svenskanäringslivet, som på ett fördelaktigt sätt kommer attskilja sig från kortsiktiga pensionsfonder och speku-lanter som nervöst går in i och ut ur företagen.Även om fonderna inte har ett näringspolitisktmål, kommer de ändå att vara en positiv faktor för detsvenska näringslivet genom att bidra till stabilitet ochlångsiktighet.Denna departementsskrivelse ligger till grund fören proposition som förväntas , så vi kom-mer att fortsätta att diskutera detta ärende då.Med detta, fru talman, yrkar jag bifall till fi-nansutskottets hemställan i betänkande nr 6 och av-slag på reservationen.Anf. 21 ():Fru talman! Jag skulle vilja ställa en fråga till Ca-rin om detta med långsiktig inriktning närman gör dessa placeringar. Är inte den bästa långsik-tiga inriktningen att se till att vi har en hög sysselsätt-ning och låg arbetslöshet och att också ha en redovis-ning utifrån näringspolitiska perspektiv i dessa place-ringar? Är inte detta en bättre definition på den lång-siktiga inriktningen av placeringarna än att bara tala iekonomiska termer i form av stabilitet?Anf. 22 ():Fru talman! De pensionärer som jag träffar medanledning av äldreåret är väldigt angelägna om att fåen bra pension. Det tror jag att också framtidens pen-sionärer kommer att vara. Därför är det viktigt attförvaltningen av pensionspengarna sker på ett lång-siktigt sätt.Som jag sade kommer vi att fortsätta den här dis-kussionen, men jag kan tills vidare konstatera att ävenom man inte har det här näringspolitiska målet kom-mer fonderna ändå att vara en positiv faktor genomatt de bidrar till stabilitet och långsiktighet.Anf. 23 ():Fru talman! Jag tycker inte att det ena utesluterdet andra, utan jag tycker att det förslag och den synsom vi har redovisat är en utveckling av det långsik-tiga ansvaret för att placera pensionspengarna.Jag hoppas att det svar som hargett innebär att man kommer att se även på dennamöjlighet, så jag tar det som ett positivt svar.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 10 §. )6 § Ändring i dubbelbeskattningsavtalet mellanSverige och m.m.Föredrogsskatteutskottets betänkande 1999/2000:SkU4Ändring i dubbelbeskattningsavtalet mellan Sverigeoch m.m. (prop. 1998/99:135)Tredje vice talmannen konstaterade att ingen tala-re var anmäld. (Beslut fattades under 10 §. )7 § Socialförsäkringens personkretsFöredrogssocialförsäkringsutskottets betänkande1999/2000:SfU3Socialförsäkringens personkrets (prop. 1998/99:119)Anf. 24 ():Fru talman! betänkan-de SfU3 behandlar socialförsäkringens personkrets.Regeringens förslag har gått ut på att göra lagstift-ningen mer logiskt uppbyggd. Det är bra. Den svens-ka socialförsäkringen delas upp i två de-lar, en del som avser bosättningsrelaterade förmåneroch en del som avser arbetsrelaterade förmåner. Denförsta typen av förmåner finansieras av skattekollek-tivet, den andra av avgifter, arbetsgivar- och egenav-gifter.I och med att systemet är logiskt, skapar det ocksåstörre möjligheter till flexibilitet och förändringar.Den del av försäkringen som gäller grundtrygghetfinansieras av skattekollektivet och ligger i bosätt-ningsdelen. De arbetsanknutna systemens avgiftsfi-nansiering kan, om man vill det, specialdestinerasmer än . Avgifter och förmåner kan knytas när-mare samman i högre grad än . Försäkringsgre-nar kan läggas samman eller delas upp, också det utanstörre tekniska svårigheter. Den nya uppbyggnadenav socialförsäkringssystemet ger således flexibilitet.Sedan - och det är en helt annan sak som inte skadiskuteras - kan det finnas mycket stora politis-ka skiljaktigheter om behovet av förändringar och omhur eventuella förändringar bör ske inom de olikasystemen.Med dessa ord har jag velat stryka under att det ären bra teknisk förändring som regeringen föreslår. Viansluter oss helt till de nya principerna.Det finns dock vissa smärre problem och skön-hetsfläckar som påtalats i olika motioner.När det gäller biståndsarbetare uppkommer prak-tiska problem vad gäller bosättningen. Det vore orätt-färdigt att använda sig av det generella bosättnings-begreppet för denna grupp av personer. Det förutsättsinte heller i förslaget. För biståndsarbetare anställdaav Sida gäller att den utsände med familj behåller sinbosättning , medan endast ska gälla förbiståndsarbetare utsända av frivilliga organisationer.Detta utgör en orättvisa och faktiskt en onödig orätt-visa. I princip är kontrollen lika god i de två fallenoch dessutom kommer pengarna från samma källa. Vimoderater anslöt oss vid utskottsarbetet till kristde-mokraternas motion, där man hade uppmärksammaten brist i propositionen.I socialförsäkringsutskottet finns ganska mångaledamöter från Skånebänken. Vi har under många åruppmärksammats på de problem som gränsgångarna iSkåne träffar på vad gäller socialförsäkringen ochbeskattningen. I tar man inte ut socialför-säkringsavgifter. Det gör man i . Dessutomhar försäkringarna delvis olika utformning. Systemenpassar helt enkelt inte samman.I utskottets betänkande erkänner man problemenoch redovisar också utförligt - vilket jag ska ge eneloge för - vad som gjorts för att komma till rättamed förhållandena. Det är bra, men det gäller faktisktatt trycka på ytterligare. För att arbetsmarknaden nerei ska fungera integrerat när bron ärfärdig krävs det att och finner bättrelösningar än vad vi har i dag.Ett förslag kunde vara frivillig rätt till val av vil-ket system man vill tillhöra. Det föreslås nu i en pro-position från regeringen vad gäller beskattningen avanställda ombord på färjor, tåg, m.m. som går mellanSverige och . Detta är en nyhet. Detta vorekanske en modell att bygga vidare på.Att vi moderater inte nöjde oss med utskottetsskrivning, vilket vi hade kunnat göra, kan tyckaspetigt. Men vi anser att det är utomordentligt viktigtatt vi finner bra och praktiska lösningar av problemsom vi alla tycker är mycket besvärliga. I ett sådantfall har faktiskt de som företräder regeringen och desom företräder oppositionen lite olika roller.