prot · GN0912 · 1999-10-13 00:00:00 — För att inte förlänga debatten alltförmycket - många har sagt det jag redan har sagt - villjag bara yrka bifall till reservationen.Anf. 84 ():Fru talman! Låt mig först få yrka bifall till hem-ställan i näringsutskottets betänkande NU5 om enlägesrapport angående de regionala tillväxtavtalen idess helhet och avslag på reservationen.Det är av avgörande betydelse för näringspoliti-ken att man utifrån de regionala förutsättningarnastimulerar en hållbar ekonomisk tillväxt som bidrartill att fler företag kan växa. Därmed får vi också enökad sysselsättning för både kvinnor och män.Det är klart att det endast är genom en fortsatt godekonomisk utveckling som vi kan skapa drägligalevnadsvillkor i hela landet. För att vi ska kunna få enlångsiktig, uthållig tillväxt krävs också goda villkorför företagande och entreprenörskap. Det gäller ocksåöver hela landet. Det här gäller i högsta grad denövergripande näringspolitiken. En hel del åtgärder ärvidtagna. Mycket har aviserats, och utredningar är pågång. Vi vet att detta kommer att diskuteras i dennakammare i ett annat sammanhang.Fru talman! har vi att ta ställning till en lä-gesrapport, en skrivelse från regeringen med anled-ning av läget när det gäller de regionala tillväxtavta-len. Det kanske viktigaste är att arbetetockså görs lokalt och regionalt av engagerade männi-skor, av företagare, av anställda, av organisationeroch självklart av både kvinnor och män. Vi vet attnäringslivet har deltagit i olika stor utsträckning iolika län i landet. På sina håll är det bra. På andra hållär det dåligt. Det är samma sak med jämställdhetsar-betet; och det påpekar vi. I en del fall har länsstyrel-sen kanske tagit ett alldeles för stort ansvar; man harinte dragit in andra i arbetet. Det handlar om en del avdet fortsatta utvecklingsarbetet av partnerskapen.Man ska naturligtvis själv besluta vilka man ska sam-arbeta med. Men vi måste också kunna ge riktlinjer.Jämställdhetsarbetet har tagits upp vid flera till-fällen. Bl.a. har svarat på frågor i kam-maren om detta. Hon har också sagt att detta själv-fallet är viktigt och att man måste följa det här. Omman inte uppfyller de krav som är nödvändiga när detgäller jämställdhetsarbetet ska åtgärder naturligtvisvidtas.Dessa tillväxtavtal är ett nytt bärande instrument inäringspolitiken. Denna slutsats kan man lätt dra närman ser det stora intresse som tillväxtavtalen hartilldragit sig. Det är inte något län som har sagt att detinte ska jobba med att försöka samordna tillgängligaresurser, inrikta åtgärder på att öka tillväxt och sys-selsättning, se över effektiviteten och inventera re-spektive regions förutsättningar och utvecklingsmöj-ligheter.De mångas medverkan är självfallet mycket viktigför att det här ska kunna fungera. Att partnerskapeninnehåller en rättvis fördelning, att jämställdheten skagenomsyra all verksamhet och att det finns en bradialog som också inkluderar arbetsmarknadens parterär för oss socialdemokrater en självklarhet. Däremotmåste man kunna ta till vara och se över de olikaförutsättningar som finns i olika län i regionen. Regi-onens specialiteter och möjligheter ska också kunnalyftas fram.Fru talman! Samtliga län i hela landet lägger nedett omfattande arbete och har en framtidstro på enfortsatt utveckling och ett rundare samhälle när detgäller diskussioner och när det gäller att bli effektiva-re och hitta nycklar. Trots det tycker man i en reser-vation från m, kd och fp att det är tveksamt om deregionala tillväxtavtalen kan spela den roll för regio-nal utveckling som regeringen förväntar sig. Det finnsdock en positiv nyansskillnad i förhållande till vadModeraterna har sagt vid tidigare behandling. Då harman definitivt sagt nej med motiveringen att Sverigeinte behöver någon generell stimulanspolitik. Selekti-va lösningar, bidragspolitik och detaljreglering avnäringslivet är ingenting som man ska jobba med. Dåär min fråga till : inte Moderaternapå samordning, att det är av godo att man utnyttjarresurserna effektivare och att man så lokalt och regi-onalt som möjligt också är med och försöker hittaåtgärder?Det är glädjande att det finns en klar skillnadmellan och resone-mang. Jag kan därmed inte förstå varför inte ansluter sig till majoriteten. Varför harman från kd:s håll skrivit under den här reservatio-nen?I den utvärdering som har genomfört be-träffande arbetet med tillväxtavtalen har verket gettunderlag för en bedömning att de redovisade avtals-förslagen ger goda förhoppningar om en mer gynn-sam regionalekonomisk utveckling i landet. Det härär en modell som innebär en riktning mot ett merlokalt inflytande.Om något i processen med framtagandet av till-växtavtalen inte skulle visa sig fungera tillräckligteffektivt måste det naturligtvis finnas möjligheter tillkorrigeringar för framtiden. Det här är en ny verk-samhet som startar. Det är ett nytt sätt att jobba. Dethär är inte stöpt i en form som innebär att det ska varaså här och evighet. Det här är ytterligare ett in-strument för att en regionalpolitik ska bli bättre.Fru talman! Det vi nu har att ta ställning till äralltså en skrivelse, en lägesrapport angående de regi-onala tillväxtavtalen. För oss socialdemokrater är detpositivt med det engagemang som tillväxtavtalen harbidragit till. Det är en klar vitalisering av regionaltutvecklingsarbete. Det återstår naturligtvis mycketarbete. Själva utvecklingsarbetet får och kan aldrigavstanna. Det hitintills redovisade arbetet ger dockförhoppningar om en mer gynnsam regionalekono-misk utveckling i landet. Det ser vi socialdemokrater,fru talman, som en viktig anledning till att fortsättamed detta arbete och uppmuntra till samarbete i stäl-let för att göra tvärtom.Anf. 85 () replik:Fru talman! ställde en fråga i sittanförande. Den ämnar jag besvara . Dengällde vår negativism gentemot samtalsgrupper ochtreårsplaner.I mitt anförande fimpade jag inte samtalsgrupper-na fullständigt. Jag visade på hur verkligheten ser ut med människor som flyttar ut netto ,, . Visst är det gulligt med sam-talsgrupper. Men om frågar företaga-re får hon veta att de i det här läget, när det gäller ettförbättrat konkurrensläge, inte i första hand är intres-serade av samtalsgrupper. Långsiktigt är det okej,men i första hand handlar det om sänkta skatter. Hurär det med energiskatterna? Hur är det med diesel-skatterna? De ser till de konkreta åtgärderna, som defår effekter av när det gäller deras egen verksamhet.Alla de förslag som kommer från er i budgetpro-positionen - höjd dieselskatt, höjda energiskatter osv.- försämrar just konkurrenskraften. Det gäller intebara företagen i den här delen av landet - främstskogsindustrin - utan även familjerna.Jag ska ge ett exempel. Där jag bor går det åtdubbelt så många kilowattimmar för att värma upp envilla än det gör i de södra delarna av . Omman då höjer skatten på energin är det självklart attdet blir mycket dyrare.På samma sätt är det när det gäller skogsnäringen.Den är oerhört energikrävande, inte bara vid produk-tionen av papper utan även när det gäller transportenav råvaran till fabriken. man kostnaderna fördiesel försämrar man även konkurrenskraften i dendelen. Det är därför som jag säger: Okej, samtals-grupper och tillväxtavtal i all ära men se till verklig-heten när ni lägger era förslag!Min fråga är: Kommer tillväxtavtalen i den härdelen att kompensera för den negativa effekten avexempelvis höjd dieselskatt?Anf. 86 () replik:Fru talman! Jag tror att vet vad det ärför punkt vi just nu diskuterar - en skrivelse, en lä-gesrapport, om just tillväxtavtalen.Den övergripande näringspolitiska debatten hörhemma i ett annat forum. I betänkandet finns ändå enrad exempel på saker som har gjorts för att förbättraför företagandet. Det gäller då regelsystem, skattefrå-gor, utbildningsfrågor m.m. Dessutom har en radåtgärder aviserats, och förslag till åtgärder kommeräven i särpropositioner under det här verksamhets-året.Det är kanske så, , att man när du ochjag är ute och träffar företagare ställer lite olika krav;jag vet inte. När jag träffar företagare är det inte såmycket skatter som det resoneras om. Däremothandlar det om kompetent personal och om utbild-ning och utveckling på det området.När det gäller tillväxtavtalen är det inte fråga omatt här se gulliga samtalsgrupper - i så fall har OlaSundell helt klart missuppfattat tillväxtavtalen. Härfinns en möjlighet att ge förebilder och att utbytaerfarenheter och information - att se att man hittarnya roller. Det är fråga om en process. Den har dra-gits i gång för att effektivisera på ett bättre sätt ochför att ta till vara de förutsättningar och möjlighetersom finns. Därför är det viktigt att understryka att dethär arbetet ska fortsätta och, naturligtvis, fortlöpandeförbättras. Men ställ inte detta i relation till att allaproblem kan lösas när det gäller regionalpolitiken ochnäringspolitiken, för så är det inte!Anf. 87 () replik:Fru talman! Det var välgörande att höra att till-växtavtalen inte nämnvärt kommer att förbättra rå-dande läge. Då instämmer man de facto i det resone-mang som vi har fört: att detta till viss del har eninverkan. Det är alltså inte fråga om någon avgörandeomfattning. Det är just därför som vi har kritiserattillväxtavtalen. Tro inte att detta är en frälsarlära! Inågon del - det tror också vi - kommer läget att för-bättras. Jag avser då utnyttjandet av befintliga bidragosv. Konkurrensläget för det enskilda företaget i denhär delen av landet kommer dock inte vare sig kort-siktigt eller på medellång sikt att nämnvärt förbättrasifall man höjer skatter och låter bli att ge-nomföra förändringar när det gäller regler, arbetsrätto.d. Man måste se till helheten! Det är därför som vikritiserat detta.Också jag vet att det är fråga om en skrivelse.Men kom inte med påpekandet och argumentet attdetta är en frälsarlära, för så är det inte!Anf. 88 () replik:Fru talman! Det är positivt att man ändå inte, somman gjorde vid tidigare tillfälle, yrkar avslag vadgäller tillväxtavtalen. Det är också positivt att man serdetta på det sättet att det kan vara en viktig del justför den egna regionen och att man hittar olika delar.Det är just det som är meningen. Meningen är nämli-gen just att kunna effektivisera och ta till vara resur-ser på ett helt annat sätt. Det gäller inte bara företa-gandet utan också de anställda, jämställdhetsaspek-terna och kulturlivet.En rad olika ingredienser hänger naturligtvis mednär vi pratar om tillväxt, även ekonomisk tillväxt, i deolika regionerna. Därför gäller det också att på ettbättre sätt än tidigare hitta instrument för att kunna fåen mera positiv utveckling. Inte minst handlar det dåockså om våra strukturfonder och samarbetet visaviden möjlighet på Europanivå som ges.Anf. 89 () re-plik:Fru talman! , jag känner nog be-tydligt mera frändskap med , gruppen reservanter än jag känner med anslagetoch tonläget i betänkandet.Ett tillväxtavtal kan vara aldrig så väl formuleratmen det får inte den genomslagskraft som det skullekunna få om den grundläggande näringspolitiken gicksamma väg. Det är egentligen där som vi kännertveksamhet och undran inför hur det här kommer attslå.Processen med tillväxtavtalen är väldigt bra menOla och jag har lite olika syn på detta, liteolika erfarenhet. Jag har sett hur näringslivet hemma iKronoberg efter rätt mycket inledande bekymmerändå kom till enighet. Man fick fram ett avtal. Menkommer effekten att bli den som man så gärna önskarnär, som har anförts här, andra åtgärder går imotsatt riktning? Även för oss i handlardet t.ex. om transporter. Länet är ettskogslän. Vi har inte allting inpå knutarna. De reglersom Småföretagsdelegationen föreslagit borde såle-des vara med när det gäller de grundläggande förut-sättningarna även för tillväxtavtalen.Anf. 90 () replik:Fru talman! I mitt tidigare inlägg spann jag just påden skiljaktighet som jag såg mellan och det gäller olika erfarenheter från respektive hem-län av hur man jobbar med tillväxtavtalen. Det är litegrann det som är knuten också i detta. De kan intealltid se likadana ut. Jag skäller i mångt och mycket imin region, , på - som jag tycker - alldeles för lite har använt sig av arbetsmarkna-dens parter. Det lägger jag fram i fråga om olikasystem. På ett annat ställe har man gjort det på ettbättre sätt, och då finns det ju positiva delar i det.Harald tog upp jämställdheten. Den saken har vi imajoriteten skrivit in oerhört hårt. Även gjort uttalanden om detta. Inte heller där före-kommer det några meningsskiljaktigheter. Därförtyckte jag att det var lite märkligt med reservationen.Det står där:"Systemet med tillväxtavtal har ännu inte funnitsina former." Nej, hur skulle det kunna ha gjort det?Anf. 91 ():Fru talman och ni åhörare! Först yrkar jag bifalltill utskottets hemställan i betänkandet Lägesrapportangående de regionala tillväxtavtalen.Redan nu vill jag säga att vad jag kommer att dis-kutera i mitt anförande är just denna lägesrapport. fattar vi inte beslut om huruvida vi ska ha till-växtavtal eller inte. Den diskussionen har ju redanvarit och de besluten är redan fattade. Jag är glad överatt det på ett så här tidigt stadium har kommit enlägesrapport om hur tillväxtavtalsarbetet går till.Beslutet om att göra tillväxtavtal fattades redan1998. var stor tillskyndare av att hadessa tillväxtavtal. Det man bl.a. sade var att avtalenska utarbetas i breda partnerskap. Program och åtgär-der ska grundas på kvinnors och mäns lika möjlighe-ter. I programmet ska också framgå hur det påverkaromställning till ekologisk hållbarhet, skyddet av mil-jön och en effektiv användning av jordens resurser.De regionala partnerskapen i länen utgör en platt-form för arbetet med tillväxtavtalen. Kommuner,landsting och näringsliv ska delta, liksom statligtfinansierade organ som har regional organisationsamt högskolor och universitet. Andra parter i till-växtavtalen är stiftelser, kulturlivet och lokala ut-vecklingsgrupper. Dessutom bör en jämn könsfördel-ning eftersträvas i partnerskapet. Det är dessa sakersom lägesrapporten beskriver och analyserar, hur dethar gått till och hur det ser ut i dagens läge i den härprocessen.Breda partnerskap ger ett ökat lokalt inflytande.Den viktigaste resursen för inflytande och tillväxt i enby, stad, region eller ett helt land är dess egen befolk-ning. Människor som finns i en by, en organisation,stor eller liten, män och kvinnor, invandrare ochbyautvecklingsgrupper måste tillsammans med of-fentliga aktörer delta i arbetet med tillväxtavtalen.Det är viktigt att följa detta arbete mycket noga.Tillväxtavtalsarbetet ska också gå ut på att givnaresurser ska utnyttjas effektivare. Det har visat att detbehövs regelförändringar som gör det lättare att sam-arbeta och samla de ekonomiska resurserna mellanolika sektorer i samhällslivet. Tillväxt skapas av attsamla resurser och av att alla i landet, regionen ochlokalt drar åt samma håll.Tyvärr finns det regler och författningar somhindrar detta samarbete för tillväxt. Det är bra attregeringen ser över och förändrar de regler som för-svårar samarbete och samordning mellan t.ex. EU-medel, andra offentliga medel och privata medel.Tillväxtavtalen ska gynna båda könen. Av bud-getpropositionen och de utvärderingar som är gjordaframgår det att detta arbete måste förbättras. Kvinnorsdelaktighet i partnerskapen måste öka. En ökning avkvinnligt företagande intar en självklar roll i tillväxt-politiken. Det är en angelägen uppgift inom närings-politiken att identifiera vilka omständigheter somutgör ett hinder för kvinnors deltagande. Generelltgäller att mainstreaming bör prägla de näringspolitis-ka insatserna för att främja tillkomst av nya företagoch tillväxt av befintliga företag.För välfärd, trygghet och tillväxt är det viktigtmed tillgång till välutbildad arbetskraft, en god in-frastruktur och goda utbildningsmöjligheter och enoffensiv politik i hela Sverige.Tillväxten i ökar och arbetslöshetenminskar. Men tyvärr sker inte det i hela . Denregionala obalansen ökar. Tillväxt skapas av männi-skor och deras arbete. Hur ska man få tillväxt i regio-ner och kommuner som akut hotas av avfolkning?Den stora befolkningsomflyttning som ägerrum, som faktiskt i siffror räknat är mycket större änpå , måste stoppas genom att statenaktivt skapar möjligheter för människor att leva, fåvård och omsorg. De ska kunna utbilda sig och arbetaoch ha tillgång till ett rikt kulturliv i hela Sverige.Arbetet och processen med tillväxtavtalen måsteutvecklas och fortsätta.Anf. 92 ():Fru talman! Jag ska i korthet beröra några syn-punkter på just tillväxtavtalen. Som det har påpekatsska regionalpolitiken och näringspolitiken behandlasvid ett senare tillfälle.När det gäller tillväxtavtalen finns förutsättningarför positiva resultat, inte minst, vilket också framhål-lits här tidigare, genom den process som pågår ochdet arbete som har bedrivits ute i alla län. Företagare,organisationer och offentliga organ har kommit sam-man mer . Det är bra. Jag har personligenerfarenhet av detta arbete sedan februari 1997.Man kan inte heller, enligt vår mening, förkastaden här metoden innan den har prövats fullt ut. Detställer vi från inte upp på.Däremot menar vi att det finns en övertro på till-växtavtalen när det gäller tillgången på nya pengar.Såvitt jag har kunnat utläsa har det inte avsatts nyapengar i budgeten för företagsutveckling exempelvisinom tillväxtavtalens ram. Det kan möjligen varaomfördelningar från tidigare medel till regionalpoliti-ken.Fru talman! När det gäller den viktiga arbetspro-cessen med tillväxtavtalen har vi från Centerpartietpåtalat det mycket otillfredsställande faktum att bara20-25 % kvinnor har varit delaktiga i det här arbetet.Det är inte bra. Vårt kvinnoförbund har genom en storundersökning hos samtliga länsstyrelser fått framdessa fakta. hänvisade också till en ru-brik som jag kände igen från ett pressmeddelande.Verkligheten är ju den att kvinnliga företagareunder har stått för en stor del av nyföreta-gandet, som också har varit framgångsrikt. Det harvarit ett företagande som haft en god spridning överhela landet på både små och stora orter. De kvinnligaföretagarna har också varit uthålliga. Statistiken visaratt företag startade av kvinnor inte går i konkurs isamma omfattning som övriga företag.Fru talman! Från sida förutsätter vinu att fler kvinnor ska ges möjlighet att delta i detfortsatta arbetet med tillväxtavtalen, i utvärdering ochuppföljning. Detta ska gälla hela landet.I det sammanhanget måste också betonas hur vik-tigt det är att regelverket för småföretagarstödet änd-ras så att inte typiska kvinnoföretag inom exempelvishandel och tjänstesektor utestängs från möjlighetenatt söka småföretagarstöden, vilket har varit fallet densenaste tiden. Enklare regler är viktigt även inom dethär området.Fru talman! Jag yrkar bifall till hemställan i före-liggande betänkande.Anf. 93 ():Fru talman! Jag välkomnar tillväxtavtalens ansatstill helhetsperspektiv och ansträngningar att föra nedbesluten till så lokal nivå som möjligt. Jag tror att dethär är rätt väg att gå vidare på.I de flesta fall tycker jag att de länsvisa diskussio-nerna dessutom skulle föras ned på kommunnivå ochpå by- eller gemenskapsnivå. Ju närmare människor-na man kommer, ju fler som deltar i utformningen avden gemensamma framtiden, desto bättre och robus-tare blir resultatet. Jag ser fram emot den här utveck-lingen och tror att den kan ge en hel del.Några områden finns det dock anledning attkommentera särskilt. Det är förhållandena som gällerjämställdhet, kultur och miljö. Eftersom jag låg pålasarettet när det skulle motioneras om detta gjordeEwa det i mitt ställe, Därför ska hon pratalite om kultur och jämställdhet i avtalen. Jag tänkte istället koncentrera mig på behandlingen av miljöfrå-gan i länen.I regeringens riktlinjer för tillväxtavtalen anges attavtalen ska främja en ekologiskt hållbar utveckling.Man har inte närmare angivit hur ekologisk hållbarhetska definieras. Men en definition av ekologiskt håll-bar utveckling är gjord av regeringen i ett annatsammanhang. Det finns t.ex. på regeringens hemsidaHållbara tre delmål för ekologisk hållbarhet.Dessutom har Miljövårdsberedningen i sitt betänkan-de satt upp några gröna nyckeltal i syfte att kunnautvärdera om regeringens arbete leder till ett ekolo-giskt hållbart samhälle. Så finns de 15 nationellamiljömålen.Det är i få av tillväxtavtalen som det finns definie-rat vad som menas med ekologiskt hållbar utveckling.Det är svårt att få en samlad bild av vad man villåstadkomma. Den tydliga behovsanalysen saknas i deflesta fall. Det är en kombination av att inte veta vadman menar med ekologiskt hållbar utveckling, endålig behovsanalys och att man inte vet vilka aktörersom har deltagit för att bidra med kunskap om ekolo-giskt hållbar utveckling. Alla avtal, utom ett, harbeskrivit åtgärder i syfte att främja ekologiskt hållbarutveckling. Inriktningen på åtgärderna varierar frånatt helt och hållet satsa på en god, fysisk miljö i syfteatt attrahera individer och företag till att helt ochhållet satsa på export av miljöteknik till Baltikum.Mängden åtgärder varierar också stort. I endast ett avavtalen anges mätbara mål för de åtgärder som avserekologiskt hållbar utveckling. I några avtal anges attvid urval av projekt i nästa skede kommer man attvälja dem som främjar ekologiskt hållbar utveckling.I stort sett inget avtal tar upp de miljöproblemsom finns i regionen och visar på vilken inverkanavtalet har på situationen. Det går inte av åtgärdsför-slagen att bedöma om de är de för regionen viktigaproblemen inom ekologisk hållbarhet som man hartagit tag i. I ett fall har man sagt att miljösituationeninte får förvärras.I inget av avtalen framgår det att man på någotsätt arbetat med strategiska miljöbedömningar ellerpå något annat sätt bedömt miljökonsekvenser. Stra-tegiska miljöbedömningar eller miljökonsekvensbe-skrivningar har inte tillämpats i ett enda fall. De finnsvarken nämnda eller refererade som en möjlighet iarbetet med tillväxtavtalen.Som helhet saknas en medveten systematik avse-ende ekologiskt hållbar utveckling i avtalen. Potenti-alen att främja ekologiskt hållbar utveckling i de avavtalen föreslagna åtgärderna blir ofta hängande iluften eftersom åtgärderna som helhet är allmänthållna.De regionala tillväxtavtalen kan både missgynnaoch främja ekologiskt hållbar utveckling. Om densammantagna effekten av varje regions åtgärdspaketfrämjar ekologiskt hållbar utveckling går inte attbedöma med avtalen som underlag. Det finns mycketatt vinna genom att förbättra processen.Forskning om beslutsprocesser visar att den på-verkan olika aktörer har på innehållet i en beslutspro-cess beror på när i processen de engageras och medvilka mandat. Man vet också att representanter förmiljösidan engageras i ett för sent skede då de reellabesluten redan lagts fast. Miljöföreträdare har varitmed men inte i realiteten getts möjligheter att påverkaoch delta i dialogen på lika villkor. Forskningen visarockså att man i vissa fall på miljöhål inte vill delta ide tidiga skedena för att ha frihet i de senare skedenaatt slippa känna sig som gisslan.Kombinationen av regional utveckling och ekolo-giskt hållbar utveckling ställer krav på att aktörer skasamarbeta som aldrig förut har samarbetat eller talatmed varandra på lika villkor. På det sättet är tillväx-tavtalen ett experimentfält. Att skapa nya samarbets-mönster tar tid. Skilda språkbruk och världsbilder skamötas och mätas med varandra för att skapa en nyutveckling. Som helhet finns ändå en stor mängdåtgärder i syfte att främja ekologiskt hållbar utveck-ling samlade i avtalen. Det är ett kunskapskapital attösa ur. Men det som saknas är en medveten strategiför hur jobbet ska göras.I utvärderingen gjord av Tuija iEkologiskt hållbar utveckling i de svenska tillväxtav-talen ges några rekommendationer till hur man skullekunna göra förbättringar. Hon säger följande: Defini-era - ge ekologisk hållbarhet ett innehåll som under-lag för prioritering av åtgärder. Genomför en be-hovsanalys när det gäller ekologiskt hållbar utveck-ling och situationen i regionen.