prot · GM09109 · 1999-06-14 00:00:00 — Jag kan barafinna en gemensam nämnare. är landets mestmoderata kommun, och är landets näst mestmoderata kommun. Är detta rättvisa faktorer som viskall bygga skatteutjämningen på? Tänk om det blirregimskifte!Fru talman! Jag står givetvis bakom de moderatareservationerna.Anf. 242 () replik:Fru talman! Jag vill bara göra en kort kommentartill . Han sade bl.a. att tydligenhade överklagat. För kännedomvill jag tala om att gjorde det. Det kom ettbeslut från den 12 november 1998som visade att det inte var överklagningsbart. Jagförmodar det är ungefär samma sak som kommer attsägas till . Detta är ingenting som kan avgöras idomstol.Vad gäller grundlagsenligheten vet jag inte omHenrik har varit med här . Vihar ganska diskuterat den frågan. Vihar fattat ett beslut i riksdag. Lagrådet harställt sig bakom att det utjämningssystem som nugäller - som ju innebär att vissa kommuner får bidragoch andra betalar en avgift till staten - är fullt fören-ligt med regeringsformen.När det gäller är det nog inte utjämnings-systemet som är det stora svåra. Exempelvis är Täbyen ganska speciell kommun. Jag tror faktiskt att ,trots att man höjde skatten , har den lägstaskatten i landet. Jag har gått igenom alla kommuneroch har funnit att det är så.Först och främst har en mycket hög skatte-kraft, en låg skattesats och en tillväxt i systemet.Täby och exempelvis också är lite speciellakommuner om man jämför med alla andra kommuneri landet. Sedan har man i valt - och det är ett valsom kommunpolitikerna gör - att ha en låg skattesats.Samtidigt vet vi att det finns ett inkomstutjäm-ningssystem. Det har vi för rättvisan och fördelningenöver landet. Alla invånare i landet skall få en braskola, vård och omsorg.Anf. 243 () replik:Fru talman! Den här diskussionen om grundlags-enligheten har vi fört de senaste timmarna. Jag kan-ske inte skall tala så mycket mer om det. Vad jag sadevar att en majoritet fattar beslut om att det är grund-lagsenligt och sedan hänvisar till de besluten. Det gerjag inte så mycket för.Jag känner också till domstolsbesluten. Jag vetockså vilka kommuner som har överklagat. Det ärmöjligt att man också kommer att överklaga detta tillEuropadomstolen. Det finns många jurister som ändåtycker att det inte är grundlagsenligt. Men det lederingen vart att fortsätta just den diskussionen.Danderyd har lägre skatt än . Vad jag visadepå är att man har sagt att det inte finns några Pompe-ripossaeffekter. Jag tycker att jag har givit flera storatydliga exempel på att det faktiskt finns det. De berorpå att kommuner just på grund av självbestämmandethar beslutat att de skall försöka hålla låg skatt ochvara effektiva. Det straffar sig.Det finns många exempel på att det straffar sig också ökar tillväxten. Jag vet att flera av minakolleger i har diskuterat att dra ned påbostadsbyggande, att man skall förhindra att detkommer dit företag, osv. Det finns exempel från ut-landet som visar att man helt enkelt motverkar indust-rietablering.Vår vänort i försöker få bort etthelt industriområde med 3 000 anställda därför inte har några intäkter från företagsamhet. Mansäger nej till etablering av ett huvudpostkontor medungefär lika många anställda därför att man bara fårbekymmer. Det blir transporter, resor och buller. Ensådan utveckling vill vi väl inte ha här?Anf. 244 () replik:Fru talman! Jag vill bara säga att hadeTäby lägst skattesats. har i och för sig Danderyd27:01 i total skattesats, och har 27:06.Anf. 245 () replik:Fru talman! Det är alldeles riktigt. Systemet stry-per oss nu successivt. Som sagt var: Vi får betala inmer till systemet än vad vi tar in med vår egen skatte-sats. Ge mig något mer konkret exempel på att detinte är en Pomperipossaeffekt?Anf. 246 ():Fru talman! Jag tänkte i den här debatten få bidramed några tankar och synpunkter utifrån den motionsom socialdemokraterna i och länhar skrivit med anledning av regeringens proposition.Jag kan inledningsvis säga att inte heller jag har någotannat yrkande än utskottsmajoritetens.I går genomförde vi i min hemkommun Huddingeen rådgivande folkomröstning i frågan kommundel-ning eller inte. är den näst störstakommunen i mitt hemlän. Det är en ganskatypisk Södertörnskommun. Tyvärr var valdeltagandetväldigt lågt. Jag ser, sagt som en liten parentes, intenågra starka skäl för en kommundelning.Huddinge kommun har förmånen att vara en avlandets snabbast växande kommuner. harlikt flera av kommunerna i södra delen av tagit ett stort ansvar bl.a. för byggnation av bostä-der. Som ett resultat av en genomtänkt politik harHuddinge blivit en attraktiv bostadsort för människorfrån hela och faktiskt från hela världen.En följd av detta är att servicekraven ökar märk-bart inte minst i barnomsorg, grundskola, gymnasieroch inom äldreomsorg. Vi har en oerhörd tillgång vadgäller människor med månfasetterade erfarenheteroch kunskaper från världens alla hörn. Många avdessa resurser tas inte till vara. Det kan handlaom bristfälliga språkkunskaper eller om ren och skärdiskriminering i arbetslivet.Utländskt namn - inget jobb.Detta i sig ger ju vid handen att många behöver ettextra samhälleligt ekonomiskt stöd, tyvärr ofta underen väldigt lång tid.Har då detta med dagens diskussion att göra? Ja,på sätt och vis. Vi skulle önska att vi hade möjlighetatt göra mycket mer för att kommun skullevara en ännu bättre kommun att leva och bo i.Om man utgår ifrån en kommun som exempelvisHuddinge med sin roll i utjämningssystemet, samti-digt som vi ser de borgerliga partiernas ideologiskaförslag skrivas fram ett efter ett, kan man inte annatän vara helt säker på att situationen för ochandra kommuner förvärras oerhört mycket. Segrega-tionen är redan märkbar i kommun.Det känns positivt att den beslutade storstadssats-ningen, som regeringen och menar är ennationell angelägenhet, pekar ut just somett av målområdena. Min fråga är bara hur hårt enkommun som , med den ledning som nustyr, kommer att satsa på dessa frågor. I Huddingegick man till val på att avskaffa den tidigare mycketlångtgående inomkommunala utjämningen vi hade.Det arbetet pågår . Om det inte har framgått tidiga-re vill jag säga att styrs alltså kom-mun av en sexpartikoalition där är detstörsta partiet.Moderaterna i röstade emot den beslu-tade storstadssatsningen. Detta nej till storstadssats-ning, nej till Perssonpengar och nej till de omfördela-de försvarspengarna i kombination med föreslagnaskattesänkningar är det som gör situationen svår förde mest utsatt grupperna i mitt län. Detta har själv-fallet en stor betydelse i sammanhanget.Jag skall ärligt säga att jag har varit mycket kritisktill delar av förslaget till nytt utjämningssystem. Jaganser personligen att vi inom respektive parti, inteminst inom mitt eget, bör ta en ordentlig diskussionkring vad som är strukturellt betingade förändringaroch vad som är standardskillnader. Vad är det somnästa årtusende skall styra den del av utjämningssys-temet som gäller kostnaderna?Vi skall ha en ömsesidig förståelse för varandrasproblem och möjligheter som vi måste setill hela landet och helheten i vår politik. Jag har varitmånga gånger i . Jag har regelbundet be-sökt . Jag tror mig vara hyfsat införståddmed många av de större problemen där även om jagnaturligtvis har svårt att känna dem in i märgen. Jagkan aldrig påstå att jag känner glesbygden lika välsom de utsatta bostadsområdena i storstaden. Men jagvill ändå verkligen poängtera mitt solidariska stöd fören långtgående inkomstutjämning mellan olika kom-muner med olika förutsättningar i olika delar av lan-det både på den nationella nivån och inom regionen.Jag anser att kostnadsutjämningen måste diskuterasvidare i ett senare skede.För att uppnå den bästa möjliga situationen föralla kommuner måste det gå bra för . Det ärdetta vi alla har som gemensamt mål. Vi måste strävaefter att hela fungerar, lever och går bra. Det känns bra.Ibland känner jag dock att det är svårt att få gehöroch förståelse för min egen länsdels problem. Mankan lugnt påstå att det inte blir lättare av att Modera-terna lägligt passar på att genomföra ideologiskt be-tingade ofinansierade skattesänkningar - det skallt.ex. bli i - och sätter i gång arbetetmed att nedmontera den väl fungerande inomregio-nala utjämningen. Detta sker till råga på allt samtidigtsom man framhåller de stora svårigheterna och bris-terna i de kommunala verksamheterna.Jag kan inte begära av gällivareborna att de skallapplådera detta. Jag kan bara hoppas att de har heltklart för sig vilka ideologiska och politiska kraftersom ligger bakom detta. Tyvärr framgår detta intealltid så tydligt i debatten.Jag hoppas mycket på den delegation som skalltillsättas. Jag förutsätter, precis som utskottet, att detfinns stora möjligheter att föreslå förändringar utifrånden löpande utvärderingen av det föreslagna utjäm-ningssystemet.Inte minst angeläget är att den föreslagna integra-tionsfaktorn stämmer överens med verkligheten.Definitionen av invandrarbarn är inte densamma närdet gäller integrationsfaktorn som när det gäller mot-svarande faktorer inom grundskola och gymnasie-skola. Delegationen bör därför pröva om intesamma definition skall användas i dessa faktorer somi den nya integrationsfaktorn. Vi måste hitta det bästasättet att möta behovet av extra insatser för barn tillinvandrare. Detta om något är en tillväxtfråga avnationellt intresse.Fru talman! Jag vill avsluta mitt inlägg med attframhålla vikten av att se till helheten i regeringenspolitik. Utjämningssystemet är en mindre del i kom-munernas ekonomi. De generella statsbidragen ökarkontinuerligt framöver med regeringens extra till-skott. Man får akta sig för att falla i fällan att görasymboler till mer än vad de är - politisk taktik.Tack för ordet!Anf. 247 () replik:Fru talman! trodde man sig förflyt-tad till kommunfullmäktiges sammanträde i Hud-dinge, men det var det ju. Det var ju det kommunalautjämningssystemet det handlade om.Jag skulle vilja fråga om hon delarden uppfattning som framkommer i propositionen ochbetänkandet om målen för utgiftssystemen, dvs. attden valda skattesatsens eller avgiftsstrukturens av-giftsnivåer inte skall vara ett underlag för utform-ningen av kostnadsutjämningen. Eller i klartext: få ha vilken skattesats och avgiftsstrukturde vill eller skall en låg skattesats medföra att man fårliten kostnadsutjämning?Sedan har jag en andra fråga. Jag har inte medmig några siffror för men däremot för Bot-kyrka. får minus 3 300 krper invånare för en faktor - det är det högsta avdraget- och plus för en annan faktor. Anser CarinaMoberg att det är väldigt väl avvägt att man har ettsystem som innebär plus och minus för väldigt myck-et pengar som slutsumman blir ? Ärdet ett optimalt system, eller anser attdet kanske hade varit läge att arbeta vidare med atthitta bättre variabler som är mer förklarande? CarinaMoberg nämnde själv ett exempel där man har valtextra faktorer där man, på samma sätt som när detgäller glesbygdssituationen, försöker kompensera församma strukturskillnad med flera olika variabler somman lägger ovanpå varandra.Anf. 248 () replik:Fru talman! Jag tycker att det var väldigt mångaturer fram och tillbaka, . Tillsammansmed mina partikamrater från och länstår jag bakom det förslag till betänkande som ut-skottet har skrivit fram. Vi anser att vi har fått gehörför många av de viktiga synpunkter som vi anser bör jobba vidare med. Jag är helt övertygad omatt det som vi skall fatta beslut om inte pånågot sätt är det slutgiltiga för alltid rådande systemsom vi aldrig kommer att göra om.Vi kommer att fortsätta att prata för det som vianser vara viktigt. Vi anser att det beslut som vi skallfatta är fullt acceptabelt utifrån de argumentsom jag anförde i mitt anförande.Anf. 249 () replik:Fru talman! Jag förstår att som le-damot av majoriteten inte har möjlighet att fullföljasina synpunkter. Jag har full förståelse för det. Jag vetockså att era partikamrater i KSL och Stockholmsläns landsting inte delar er uppfattning att det här äracceptabelt. Men jag förstår att ni har svårt att göranågonting annat i det här sammanhanget. Jag noterarockså att jag inte fick några svar på mina frågor.Anf. 250 ():Fru talman! Låt mig först slå fast att socialdemo-kraterna i har en bestämd uppfattning omatt det krävs någon form av system för att utjämnastrukturella skillnader i ekonomiska förutsättningarmellan kommunerna. Att ett sådant system ocksåmåste utjämna skillnaderna i skattekraft - inkomstut-jämning - och skillnader i strukturella förutsättningarför den kommunala verksamheten - kostnadsutjäm-ning - är en självklarhet för oss socialdemokrater.Därmed har jag också tagit udden av det pressmed-delande som tydligen cirkulerade här tidigare i dag.Jag medger också att det inte är en lätt uppgift atthitta ett system som samtliga landets landsting ochkommuner är överens om.Det finns brister i systemet. Det kan tänkas, ävenom det ses som teoretiskt, att det leder till spiraler därkommuner som redan tvingats spara och därmed fåttmindre kostnader tvingas att spara ytterligare. Det ärnaturligtvis inte bra. Det är en av anledningarna tillatt vi från och län också har tagitupp detta i vår motion. Vi har fått svaret att dettamåste man noggrant följa.Under resans gång, utredningen på-gick och också efter det att förslaget låg på bordet harvi socialdemokrater i försökt påverkaförslaget och också rönt om inte full så ändå en vissframgång. Att byggkostnadsfaktorn skall finnas kvar ikostnadsutjämningen är ett exempel, likaså integra-tionsfaktorn. Dock föreligger fortfarande en deloklarheter som vi tycker måste uppmärksammas inomramen för den översyn och uppföljning som regering-en aviserar i propositionen.Huvuddelen av våra synpunkter finns redovisade imotionen Fi39, och utskottet har också skrivit ettpositivt svar på vår motion. I motionen skriver vi t.ex.att man måste arbeta med att göra systemet enklareoch pröva hur inkomstutjämningen kan utvecklas föratt undvika negativa marginaleffekter. I detta liggernaturligtvis att det måste finnas positiv drivkraft förkommunerna att öka sysselsättningen och därmedockså sin egen skattekraft.Som svar på vår motion sägs i betänkandet:"Utskottet utgår från att de av motionärerna aktualise-rade frågeställningarna kommer att uppmärksammas idet fortsatta arbetet". Jag förutsätter, fru talman, att såockså kommer att ske. Jag är också övertygad om attvi är många som kommer att följa detta arbete.Fru talman! Jag tycker att alla vi från Stockholmsstad och oavsett parti i alla samman-hang måste lyfta fram såväl för- som nackdelar medsituationen i huvudstaden, och det måste också varaen balans i debatten. Självklart är det så att landet iövrigt ser hur växer, hur arbets-lösheten minskar och hur alltfler företag etablerar sighär. Det är då förståeligt, ja t.o.m. ganska mänskligt,att glesbygden i inland, orter som drabbasav stor utflyttning och negativ tillväxt har svårt attjämföra sig med oss. Då ställs solidariteten på sinspets.Lägg därtill att skattesatsen i liggerklart under riksgenomsnittet med ca . Då är detinte svårt att förstå att många av våra landsmän harsvårt att se den andra sidan av myntet med socialutslagning, med ökade klassklyftor i huvudstadsregi-onen. Då är det nödvändigt att argumentera också föratt tillväxt i är nödvändig för entillväxt i hela landet. Verksamheter med möjligheteratt växa där de har förutsättningar skall naturligtviskunna få göra det för att också knoppa av sig överhela landet.Fru talman! I ett läge när förhandlingar och utred-ningar pågår som mest intensivt underlättar inte denborgerliga majoriteten i ochStockholms läns landsting situationen. Vad gör man?Jo, man sänker skatten med och ger därmedsignaler att är starkare än vadden faktiskt är. Den generella välfärden är inte fulltutbyggd i vår region. Segregationen är mycket stor.Vård, skola och omsorg måste bli betydligt bättre.Felet är inte att landsting och kommuner har förmycket pengar. Det är tvärtom. I en sådan situation ärdet oansvarigt att sänka skatten, vilket drabbar demest utsatta i samhället med ökade klassklyftor somföljd. Inte minst är det helt felaktiga signaler som gestill landet i övrigt.I detta anförande instämde , In-ger , , ,, , och (alla s).Anf. 251 () replik:Fru talman! Jag begärde replik, jag instämde inte ianförandet. Jag noterar ivrigheten i att instämma ianförandet. Jag måste tolka det så att när man inteställer sig upp tycker man tvärtemot den som harhållit anförandet. Det kan vara intressant att ha det iminnet när socialdemokrater talar i framtiden.Sylvia började sitt anförande med enkraftfull deklaration om vikten av ett skatteutjäm-ningssystem som om det vore någon här i kammarensom inte har krävt ett skatteutjämningssystem i Sve-rige. Det är klart att vi skall ha det. Vi skall hjälpavarandra, vi skall hålla ihop . Vi måste ocksåinse de specifika problem som både storstad ochglesbygd har. På den punkten uppfattade jag att Syl-via förde ett intressant, rimligt och riktigtresonemang.Men när går hem från riksdagenoch möter sina partikamrater i ärfrågan om hon stolt och med rak rygg kan säga: Jaghar röstat för ett jättebra förslag för . Kanhon göra det med rak rygg? Kan hon möta alla sinapartikamrater som högljutt i ochi andra sammanhang har sagt att det här är ett dåligtförslag? anser tydligen att det här ärett jättebra förslag. Hennes partikamrater i Stockholmhar alltså pratat i nattmössan. Eller är det så att deandra som i har pratat mot förslagetinte har vetat vad de har pratat om? Jag vet inte riktigtpå vilken sida står.Men jag tror också att kanske ärlite lurad. En del andra kommuner i länhar ju på marginalen fått en viss förbättring med deförändringar som regeringen har vidtagit. Men har inte upplevt några förbättringar.De förbättringar som finns på papperet ligger ovanförspärreglerna som också utredningen har föreslagit. Påpapperet är det lite förbättringar, men realt sett tapparman fortfarande lika många varje årpå grund av det här förslaget. harinte lyckats för att få gehör för sina syn-punkter. Det är den bistra sanningen som SylviaLindgren måste tala om för sina partikamrater ochkommunmedborgarna i Stockholm.Anf. 252 () replik:Fru talman! Så som argumenterar iden här debatten handlar det tydligen mycket omvinnare och förlorare. tar upp hurmycket man förlorar i kommun.För mig är det viktigt att se till att vi har en till-växt som äger rum också i kommun.Tillväxten här är positiv. Det beror inte minst påpositiva förutsättningar, ett bra företagarklimat ochatt man också har en stabil ekonomi.Jag är kritisk till mångt och mycket i det här för-slaget. Det tror jag också att de flesta uppfattade imitt anförande. Det är också en av anledningarna tillatt vi från och harmotionerat i ärendet. Men vi har också fått svar påvåra motioner. Man säger på s. 21 i betänkandet förutsätter att man skall ta till vara de här syn-punkterna . Och vi skall naturligtvis se tillatt utredningen har blåslampan på det.När det gäller olika principer är det också föremålför olika utredningar, inte minst när det gäller negati-va marginaleffekter i inkomstutjämningen. Det är föross socialdemokrater i en oerhört viktigdel. Men det har man också besvarat på s. 18 i betän-kandet.Vi skall nu följa det här. Men att slåss med var-andra med osolidariska medel tjänar ingenting till.Jag tycker att borde tala med sina egnapartikamrater i denna kammare och också övertygadem om vikten av som motor idet här landet.Anf. 253 () replik:Fru talman! Att döma av reservationerna och mo-tionerna i det här ärendet har bättreän socialdemokraterna förstått vikten av Stockholmsom motor. Men jag håller med om att vi skall hjälpasåt med att vi försöka förklara de specifika problemoch förutsättningar som har och den rollsom spelar i landet. Som jag tidigare sadei mitt anförande kommer jag själv från Västerbottenslän. Jag vet hur polariserad debatten mellan storstadoch glesbygd är och hur viktigt det är att vi skaparförståelse för de olika delarna av landet.Jag är också ute efter att vi i gemen-samt och kraftfullt skulle kunna agera för att deorimliga effekterna av de nuvarande förslagen blevmindre eller helt skulle försvinna. Jag är rädd för attmina socialdemokratiska kolleger här i harlagt ned kampen alltför . haruppenbarligen inte lyckats alls. Möjligen har CarinaMoberg lyckats med något. Hennes kommun haråtminstone fått 24 miljoner i mindre försämring efterde förändringar som regeringen gjorde. kan inte visa upp ens det. Hon kommer hem med0 kr i förbättring för sin hemkommun efter den inten-siva kamp som hon har fört.Det är detta som är så tråkigt. Om vi hade ageratmer gemensamt och kraftfullt för i de härdiskussionerna, tror jag att hadekunnat spela en nyckelroll för att undvika de drama-tiska effekter som det här förslaget faktiskt får. Det äratt beklaga. Vi behöver ett växande för attdra till oss jobb och företag från utlandet och för attgenerera och stimulera tillväxt i hela . Vi skallockså ha ett skatteutjämningssystem och en nationellpolitik som sprider tillväxtens frukter och skapardynamik i hela landet.Risken är att det system som vi nu håller på att tabeslut om bara stryper det som går bra men inte för-bättrar för de övriga. Det är jag orolig för.Anf. 254 () replik:Fru talman! fortsätter med sin ar-gumentation om vinnare och förlorare. Det skulle nubli så mycket negativa effekter för att viborde slå näven i bordet. tänker då inteett dugg på vilka åtgärder man själv agerar för ochhur man försämrar förhandlingsläget.För mig är det fullständigt korkat att i en förhand-ling där man diskuterar skatter och kostnadsutjäm-ning sänka skatten. Det ger för landet i övrigt en bildav att förhållandena i är så braatt det går att sänka skatten. Ändå har man inte harlöst frågorna om vård, skola och omsorg på ett sättsom jag anser vara tillbörligt.Vi har också gemensamt med olika partier iStockholm gått ut med skrivelser om det här. Vi ärdär eniga om att det inte är synd om Stockholmsregi-onen. Här finns en enorm potential för tillväxt ochutveckling. Vad vi behöver är förståelse för regionensspeciella förutsättningar. Vi kan inte fungera somtillväxtmotor för landet om förutsättningarna för dettasamtidigt tas bort. Att det går bra för Stockholmsre-gionen är avgörande för att hela landet skall utvecklasi positiv riktning. kan göra en godinsats genom att försöka övertyga sina partikamraterhär i kammaren om helheten. Vi i har dockett ansvar även för nationen som helhet. Därför är detviktigt att vi försöker få en så rättvis och solidariskskattekostnadsutjämning som möjligt.Anf. 255 ():Fru talman! Vi skall ta ställning till föränd-ringarna i utjämningssystemet för kommuner ochlandsting. Jag vill här representera min valkretsStockholm och dess 700 000 invånare, med derasproblem, och göra några kommentarer till detta. Dethär betyder inte att jag inte känner till andra landsän-dars problem, men jag är vald här och känner migtvungen att ta upp denna stads problem.Jag vill redan i början av mitt anförande påpekaatt jag anser att beredningen av ärendet har givit vissapositiva resultat. Regeringens förslag är klart bättreän utredningsförslaget, och utskottet har visat vissförståelse för de problem som finns i storstadsområ-dena.Man frågar sig dock som boende i Stockholmsytterstad varför våra problem har så svårt att trängaigenom i den här kammaren. Jag tror, fru talman, attdet i stor utsträckning har att göra med att de äradeledamöterna ser som enbart ,, , och Stockholmscentral.Jag lovar er att detta inte är . Stock-holm är så mycket mer, som t.ex. , , och Rinkeby.Någon säger då: Men titta på statistiken! Stock-holm ökar med ca 8 000 invånare medan andra kom-muner minskar. Medelinkomsten i staden är god.