prot · GM09109 · 1999-06-14 00:00:00 — Men principerna bakom utjämningssystemet hardet funnits en stark uppslutning för.Konstigt nog, , har det funnits enväldigt starkt uppslutning framför allt för inkomstut-jämningen från de kommuner som har låg skattekraft.Lennart borde ta del av de synpunkterna.Moderaternas agerande är egentligen ett grundskottmot hela utjämningssystemet. Det är väldigt illavars-lande.En sådan omläggning skulle innebära att vi splitt-rar när vi i det läge vi nu befinner oss i behö-ver se till att hålla ihop . Det gäller framförallt att ge de delar av landet som har svag tillväxt ettstarkare stöd både för att kunna klara kommunalservice men också för att vända utvecklingen i kom-munerna.Anf. 194 () replik:Fru talman! Jag skulle vilja gå tillbaka till fråganom det fortsatta reformarbetet. Som jag sagt tidigarehar vi i lagt fram förslag om att man skalltillsätta en utredning som arbetar om systemet.Sonia sade alldeles att det kravetkan anses tillgodosett. Men om jag jämför med vadsom står i propositionen, och med vad vi nu har fåtthöra av statsrådet om att man dessutom skall ha enexpertgrupp och de syften som den skall ha, har jagväldigt svårt att se att det skulle tillgodose våra krav.Statsrådet kanske skulle vilja förtydligaom det verkligen är så att den delegation som tillsättsskall arbeta om systemet, ta bort faktorer och användaandra metoder. Man kunde t.ex. skippa det tveksam-ma eller felaktiga sättet att använda regressionsanaly-ser och i stället gå över till förklarande variabler.Man kunde också se till att utjämna för kostnads-skillnader och inkomstskillnader i ett sammanhang såatt en kommun inte först måste betala in sina in-komster för att sedan få bidrag för att kunna betalakostnader som legat till grund för att den kunnat få såhöga inkomster för exempelvis barnomsorgen. Manskulle kunna ha ett renare system. Jag nämnde tidiga-re exemplet med . Där ger kommunen bort likamycket som den får tillbaka. Det blir en väldig rund-gång.Om det är så är vi glada. Men vi kan inte läsa osstill i förslagen att arbetsgruppen eller delegationenhar det uppdraget. Vi vore väldigt glada om det voreså. Därför skulle jag vara tacksam om statsrådet kun-de antingen bekräfta eller dementera vilket uppdraggruppen skall ha.Anf. 195 Statsrådet ():Fru talman! Det är två delar. Vi aviserar i propo-sitionen tillsättandet av en delegation som skall följaupp och utvärdera det system som kommeratt ställa sig bakom . Den skall följaupp och utvärdera de olika faktorerna och se om de ärtillräckligt träffsäkra.Den skall också ta itu med några av de frågor somjag tror pockar på ganska snabb uppmärksamhet,nämligen hur kostnadsutvecklingen ser ut vid starkabefolkningsförändringar - både starka befolkning-sökningar och starka befolkningsminskningar. Detgäller kanske särskilt på landstingssidan där konsek-venserna av starka befolkningsminskningar naturligt-vis är påtagliga för möjligheterna att klara en brasjukvård i alla delar av landet.Det är den ena delen, dvs. delegationens arbete.Men vi avser också att tillsätta en expertgrupp meduppdrag att undersöka möjligheten att göra systemetenklare och mer stabilt. Det är kanske den sistapunkten som refererar till när hon stäl-ler frågan till mig.Jag tycker att det hade varit bra om vi hade funnitett system som är enklare, innehåller ett mindre antalfaktorer och är mer överblickbart. Men man skallockså vara medveten om att detta är lättare sagt ängjort. Jag tror att det är en svår process om man inteskall minska träffsäkerheten, men jag tycker att detfinns skäl att få i gång ett sådant arbete. Detta får välså småningom, , utmynna i ett mer parla-mentariskt arbete inför 2004.Vi tillsätter alltså en expertgrupp som skall ta sigan den här uppgiften i samverkan med Kommun- ochLandstingsförbunden.Anf. 196 () replik:Fru talman! I mina öron lät detta väldigt vagt ochluddigt och inte alls som någonting som kan motsvarade krav som vi ställer. Jag hör ingenting från rege-ringen eller finansutskottets majoritet om problemenmed de metoder som man använder. Professor har t.o.m. skrivit en skrivelse till er där honförklarar att ni har missförstått hur man skall användaden av henne framräknade modellen. Det bådar integott att ni inte ens tar upp den här diskussionen.Det är ju inte så att systemet är träffsäkert i dageftersom man inte använder förklarande variabler påvad som orsakar strukturskillnaderna, utan man an-vänder den här typen av statistisk samvariation. Detär inte träffsäkert. Det kommer inte att bli mer träff-säkert för att man sitter och förfinar och kommer pånya faktorer som skall räknas in. Efter den här debat-ten tror jag att det blir mer och mer tydligt att vårtförslag behövs. Det handlar om att man faktiskt måstese över det här i grunden.Enkelhet handlar ju inte om att vi var och en skallkunna sitta hemma och räkna ut hur mycket man skallfå eller betala till utjämningssystemet. Det handlar juom att det skall finnas en förutsägbarhet, genomskin-lighet och begriplighet. Det får man även med väldigtkomplicerade metoder om de är korrekta. Det är detsom är poängen. De nuvarande systemen är inte så-dana att ens de mest framstående experterna och desom har den största tillgången till information kanräkna ut eller skåda igenom detta.Systemet måste bli enklare, genomskinligare, merförutsägbart och korrekt. Detta går att kombineragenom att man använder bättre metoder. Ett sådantarbete måste sättas i gång. Jag vidhåller därför mittyrkande om bifall till reservation 12. Det är uppenbartatt den expertgrupp som vi nu får höra talas om inteär tillfyllest.Anf. 197 Statsrådet ():Fru talman! Det är möjligt att inteblir nöjd med mitt svar, men syftet med expertgrup-pens arbete är just att se om det är möjligt att hitta ettsystem som är enklare, mer stabilt, mer förutsägbartoch genomskinligare, för att använda de ord somKarin använde.Jag konstaterade i min tidigare replik attjag inte tror att detta är alldeles enkelt. Det finnsstarka intressen här om att olika faktorer skall beak-tas. Om man minskar antalet faktorer, minskar kanskeockså precisionen i systemet.Det system som nu skall ta ställning tillär framarbetat under ett väldigt långt utredningsarbetemed väldigt många experter inblandade. Det är iprincip den landstingsmodell som Landstingsförbun-dets ekonomer har varit med om att arbeta fram.Jag vill gärna medverka till att vi tittar på dettamed lite nya ögon för att se om det är möjligt att hittaett enklare och mer stabilt system.Anf. 198 PER () replik:Fru talman! Det känns lite märkligt att höra av ettsocialdemokratiskt statsråd att han blir upprörd överatt jag använder beteckningen socialistiskt synsätt pådet här systemet. När det gäller maktstrategin sadejag också att den mycket väl kan vara omedveten.Men maktstrategin finns ju där. De som slussasmellan kommuner blir det som är stridsäpplet ochsom fångar hela intresset. Om den är omedveten så låtoss tillsammans ändra på den!Sedan måste jag tyvärr också kommentera attstatsrådet har ett okvalificerat sätt att referera remiss-svaren. Det råkar vara så att jag har en icke helt oan-senlig erfarenhet från just kommunsektorn. Låt miguttrycka det så här: När den här typen av utredningaroch propositioner kommer är inte utfallet av ett ringaintresse.Jag vet ju också att t.ex. professor en kritisk runda i . Jag har intesett något bemötande av detta. Han pekar också påhur remissinstanser nästan används.Det är skillnad på debatt och debatt, och signifi-kativt för denna är att argumenten inte bemöts. hänvisar till andra, till människor hanhar mött osv. Var finns sakargumenten?Anf. 199 Statsrådet ():Fru talman! Jag har lite högre tankar om kommu-nalpolitiker än vad Per har. Jag tror inte attkommunalpolitiker bara tittar på utfallet. Jag tror attkommunalpolitiker väldigt noga funderar igenomvikten av att ha ett utjämningssystem. Jag ser mångaremissvar där har varit med ommajoritetsyttrandena där man slår fast att man delarde grundläggande principerna bakom utjämningssys-temet. Det gör också i sitt remiss-svar, och där har anslutit sig.Jag noterar också att står bak-om remissyttrande om jag intemissminner mig. reserverar sig däremot.Jag har alltså högre tankar om kommunalpolitikerän det inskränkta sätt som Per ger uttryckför.Sedan vände jag mig i mitt anförande mot PerLandgrens uttryckssätt under debatten. Det gjorde jagmed fog. Härska genom att söndra. Är det lämpligt attanvända ett sådant uttryckssätt i debatten om ett väl-digt viktigt system som har en god förankring iKommunsverige?Maktspel, socialistiskt synsätt, var andra uttryck.Är alla de kristdemokrater runtom i kommunerna somtycker att systemet är bra och som tillstyrkt det präg-lade av ett socialistiskt synsätt?Än en gång vill jag säga att jag tycker att man kandra en slutsats av den väldigt infekteradedebatt som vi hade om utjämningssystemet.Det är en slutsats som jag tycker är glädjande. Solida-riteten mellan kommuner i olika delar av landet ärstark. Det finns en bred uppslutning bakom principer-na i utjämningssystemet.Anf. 200 PER () replik:Fru talman! Det handlar inte alls om att ha en högeller låg syn på kommunföreträdare. Här borde detmöjligen handla om att ha en hög syn på konstitutio-nen, att ha en hög syn på debatten och bemöta sakar-gument med sakargument. I mitt inlägg försökte jagpresentera ett antal sakargument, men statsrådet upp-rörs över mina slutsatser och en och annan jämförelsetillbaka i historien.Jag tror inte att statsrådet behöver bekymra sigöver kristdemokrater ute i landet. När Kommunför-bundet fattade sitt beslut satt inte Kristdemokraternamed i styrelsen där. När det gäller Landstingsförbun-det säger man att man inte vill att detta skall genom-föras utan ett generellt tillskott på 5 miljarder. Detföreligger ju inte. har alltså integett sitt godkännande till detta.Så skulle man kunna gå igenom remissvar efterremissvar och pulvrisera de här argumenten som försfram. Jag tycker att de är lite slarviga.Om jag nu skall markera mot t.ex. ,eftersom statsrådet och andra gör en poäng av att vihar liknande uppfattningar, har vi sagt att vi vill tillfö-ra kommunsektorn mer pengar. Sjukvården behöverdet, kommunerna behöver det. Vi har, som jag harsagt i mitt anförande, helt ställt oss bakom att utjäm-ningssystemet är till för alla kommuner, landsting ochregioner. Det skall skapa likvärdiga förutsättningar.Men det är det inomkommunala som är problemet,inte själva utjämningen som sådan. Men jag kan ju förstå att det kan passa denpolitiska retoriken.Anf. 201 Statsrådet ():Fru talman! Jag noterade före middagsuppehålletatt begärde replik på Per Landgrenoch att han gratulerade Per till ett framsyntanförande. Det är väl så att harorienterat sig åt det hållet. Det ser man också på age-randet t.ex. i i . Ni säger attlandstingen behöver tillföras ytterligare 5 miljarder.Varför är ni då med i den stora borgerliga koalitioneni som sänker landstingsskatten med 40öre? Ni undandrar medel från sjukvården.Hålla sig till saken och vara saklig, sades det. Jagtyckte inte att Per anförande präglades avdet. Det är inte att hålla sig saken och vara saklig närman talar om att härska genom att söndra, om makt-spel, socialistiskt synsätt och centralistisk härskartek-nik och när man antyder att vårt förslag som vi harpresenterat syftar till att splittra kommunerna. Jagblev lite bekymrad över det inlägget.Jag bemötte inte Per när det gällde . Jag gjorde inte det därför att jag hänvisade tillSonia anförande. Men jag kan bemöta detgenom att säga att Lagrådet har tillstyrkt det skatte-utjämningssystem som vi nu sitter i. Konstitutionsut-skottet har gjort bedömningen att det är väl förenligtmed regeringsformen. Den bedömningen gör ocksåfinansutskottet. Det finns en bred majoritet i den härriksdagen som anser att det är förenligt med rege-ringsformen. Det bemötandet är kanske tillräckligt.Anf. 202 () replik:Fru talman! Jag hade liksom tänkt fråga om förändringar i det nuvarandesystemet. Vi är helt överens om att den grundläggan-de solidariteten i utjämningssystemet mellan kommu-nerna är bra. Det garanterar ett slags likvärdig nivå påvård, skola och omsorg som är värdefull för att helalandet skall leva.Men det finns ändå fler skönhetsfläckar i systemetän sagan om Pomperipossa, bl.a. i metodproblemati-ken. Om den statliga delegationen kompletteras meden expertgrupp som skall hitta de här sakerna kom-mer man förmodligen in på de sammanhangen också.Men det vore ju bra om ministern klart kunde säga attexpertgruppen även kommer att titta på metodpro-blematiken.LSS bekymrar mig också. lyfts det ut ur sys-temet. Men i dagens läge är det en stor grupp handi-kappade som inte får den hjälp de har rätt till. Mantillsätter skyndsamt en utredning, men inga reglerträder i kraft . Det lämnar en grupp sårba-ra människor i sticket, tycker jag.Slutligen till befolkningsförändringarna. Även därfinns det en tidsfaktor som är viktig för de kommunersom tappar befolkning mycket snabbt, särskilt för delandsting som har svårt att garantera en sjukvård somnågotsånär håller samma nivå som i andra delar avlandet när befolkningsunderlaget och därmed skatte-underlaget minskar i en mycket snabb takt. Därförundrar jag: Hur ser tidsfaktorn ut för den problemati-ken?Anf. 203 Statsrådet ():Fru talman! Först till kostnaderna för LSS. Utred-ningen hade i uppdrag att se på möjligheterna att tafram ett statsbidragssystem för kostnaderna när detgäller LSS. Det hann inte utredningen med. Därförfinns det inget beredningsunderlag för hur ettsådant system skall genomföras.Vi har ambitionen att dra i gång det arbetet snartoch att se till att vi får fram ett förslag som kan träda ikraft fr.o.m. . Det är det snab-baste tåget om skall hinna fatta beslut efterett remissarbete. Jag är väl medveten om de storaskillnader i kostnader som finns mellan kommunerna.Det finns kommuner som till följd av att man har hafttraditionella vårdhem har en väldigt stor kostnad förden här verksamheten. Min ambition är att vi skall fåett system . Det tror jag är möjligt attgenomföra.Så till frågan om befolkningsförändringarna. Jagär också bekymrad över det, särskilt på landstingsom-rådet. Det har också pekat på isitt remissyttrande. Vi skall snabbt ta itu med frågan.Det blir en uppgift för delegationen. Det är en priori-terad fråga att se på befolkningsförändringarnas kon-sekvenser när det gäller utjämningssystemet, bådestarka befolkningsökningar och kraftiga befolk-ningsminskningar, särskilt på landstingsområdet.När det gäller det fortsatta arbetet nämnde jag deti replikskiftet med . Den expertgruppsom vi skall tillsätta i samverkan med kommun- ochlandstingsförbundet syftar till att göra systemet enkla-re och mer stabilt. Då måste man gå igenom faktorer-na. Man måste kanske också börja tänka lite nytt ochinte bara sitta fast i de gamla strukturmodellerna. Detarbetet skall inledas , precis som delega-tionens arbete med att följa upp och utvärdera deolika faktorerna. Det skall starta ganska snart.Anf. 204 () replik:Fru talman! Jag förstår den välvilliga inställning-en när statsrådet säger att arbetet skall inledas"" när det gäller befolkningsförändring-arna och landstingsproblematiken. är det baraett landsting i som har plus i sitt årsbokslut,och det råkar vara . Hela landstingssek-torn går back med jag tror 6,1 miljarder . Manhåller på att tappa greppet och befolkningsföränd-ringarna är en bidragande faktor till den ekonomiskakris som flera landsting har. Då undrar jag igen: Närkan vi se en lösning på detta inom det här skatteut-jämningssystemet?Anf. 205 Statsrådet ():Fru talman! Jag har en viss förkärlek för ordetganska. Jag vet inte vad det beror på. Men låt miguttrycka det så att delegationen skall komma i gångefter semesteruppehållet. Arbetet skall börja då. Be-folkningsförändringarnas betydelse i systemet är enprioriterad fråga i arbetet. Det är den tidsplanering vihar.Jag vet att har en debatt omresurserna till kommun- och landstingssektorn. Viskall kanske inte ta upp den tråden, även om jagskulle kunna föra ett resonemang om landstingensekonomi. En del landsting i delar av medstark befolkningsutflyttning har stora ekonomiskabekymmer och kommer inte att vara 2000.Nu finns det landsting som inte är i balans av andraanledningar. I har manexempelvis sänkt skatten. Man har gått miste omnästan 1 miljard i skatteintäkter. Det här är en pro-blematik som jag är väl medveten om och som välkommer upp i debatten under morgondagen.Centern och Socialdemokraterna är överens omatt tillföra vården ytterligare resurser till följd avförsvarsuppgörelsen. De pengarna ligger ,. Men vi är överens om att vården behö-ver tillföras ytterligare resurser. Det är en överens-kommelse som jag tycker är väldigt bra även ompengarna ligger lite sent i perioden.Anf. 206 ():Fru talman! I detta betänkande behandlas föränd-ringar i utjämningssystemet för kommuner ochlandsting, ett femtontal yrkanden som berör kommu-nalekonomiska ärenden och två motionsyrkandenmed anledning av ekonomiska vårproposi-tion.Vänsterpartiet yrkar bifall till utskottets hemstäl-lan. Jag kommer i mitt anförande endast att berörautjämningssystemet. På samma sätt som vi tror attuppgörelsen om den vårekonomiska propositionenger oss öppningar till en fortsatt meningsfull samver-kan för jobben, rättvisan och miljön tror vi på möjlig-heten till fortsatt samverkan för att kunna förbättrautjämningssystemet.Vänsterpartiets utgångspunkt i arbetet med utjäm-ningssystemet var att kommunsektorn behöver för-stärkas med ökade resurser för att möjliggöra kost-nadsutjämningen utan att effekterna skulle bli alltförlångtgående. Med mer pengar inom systemet mildraseffekterna av de föreslagna förändringarna.Jag kan i mångt och mycket instämma i den me-todikkritik som bl.a. har framfört.Samtidigt vill jag framhålla att det är en gigantiskuppgift att skapa ett system som fångar upp allakommuners och landstings strukturella skillnader. Jagkan bara konstatera att man har kommit så långt somman har kommit denna gång.Vår bild av de mest akuta problem som måste till-godoses inom kommunsektorn är följande. Förutomatt mer resurser måste tillföras kommunsektorn somhelhet handlar det om att hänsyn måste tas till städermed stark segregation och till landsting och kommu-ner med en accelererande utflyttning. Dessutommåste större hänsyn tas till klass- och könsperspektiv.I detta sammanhang kan vi också med tillfreds-ställelse konstatera att vi kommit överens om att detkommunala skattestoppet skall upphöra fr.o.m. år2000.Vi har tillsammans med Socialdemokraterna ochMiljöpartiet förstärkt kommunsektorn i dess helhetmed ökade generella bidrag.Vi har också med tidigare beslutade resurser fåtttotalt drygt en miljard till genomförande av införan-dereglerna i det kommunala kostnadsutjämningssys-temet. Genom att mer pengar tillförs och regelföränd-ringar sker i det kommunala kostnadsutjämningssys-temet uppnås en rättvisare regional fördelning.När det gäller integrationspolitiken anser vi atttillsammans med de insatser för att öka integrationensom finns i den s.k. storstadspropositionen för bl.a.språkförskolor, språkutveckling och arbetsmarknad-såtgärder uppmärksammas integrationen också i ut-jämningssystemet. Den nya integrationsfaktorn iutjämningssystemet innebär att man tar hänsyn till demerkostnader som finns inom barnomsorgen ochskolan. Sammantaget innebär de här åtgärderna steg irätt riktning.Det finns ett flertal motionsyrkanden från denallmänna motionstiden som tar upp frågor om befolk-ningsminskning och glesbygdsproblem. Vi anser atten del av dessa ståndpunkter uppmärksammas i pro-positionen. Framför allt handlar det om att de nyainförandereglerna förbättrar de ekonomiska förutsätt-ningarna för kommuner och landsting med befolk-ningsminskning och även kommuner och landsting iglesbygd. Genom att ta tillbaka kriterierna som rörbyggkostnader och kallortstillägg ges dessa kommu-ner också mer resurser som mildrar effekterna avutjämningssystemet. De här kriterierna har ocksåförbättrat ekonomiska förut-sättningar jämfört med utredningens ursprungligaförslag.Jag kan också ansluta mig till en hel del av detsom i sitt anförande framhöll om glesbyg-den, framför allt att det behövs mer resurser tillkommunsektorn, sjukvården och omsorgen.De kommunalekonomiska konsekvenserna av be-folkningsminskningar behöver analyseras och belysasytterligare. Statsrådet har här varit inne påtidsplanen för detta arbete. Vi ser det faktiskt som enframgång att de här frågorna kommer att behandlasmed förtur i uppföljningen. Vi ser fram emot att dettainnebär att det skall komma konkreta förslag inom detnärmaste året. Det gäller befolkningsförändringarnaskonsekvenser för den kommunala verksamheten. Detgäller också att merkostnader för hälso- och sjukvårdi storstadsregioner och i glesbygd måste beaktas påett rimligt sätt i kostnadsutjämningen.Fru talman! Som tillhörande ett feministiskt partiser vi det också som en framgång att det i den fort-satta uppföljningen av utjämningssystemet kommeratt göras fördjupade jämställdhetsanalyser. Precissom framhålls i propositionen har utbudet av kom-munal och landstingskommunal service stor betydelseför individers och hushålls levnadsförhållanden, ochfrågan hur de traditionella könsrollsmönstren gynnarmän jämfört med kvinnor är viktig. Handlar kriterier-na om faktiska opåverkbara strukturella skillnader,eller beskriver de någonting annat? Det är viktigt attkriterier som påvisar att män kostar mer än kvinnorsynliggörs och analyseras. Inom t.ex. äldreomsorgenär vårdkostnaderna för gifta män markant lägre än förgifta kvinnor, vilket beror på att männen vårdashemma av hustrun i betydligt större utsträckning äntvärtom.I ett remissvar från kvinnopolitis-ka utskott påvisas följande mycket tänkvärda syn-punkter. När det gäller individ- och familjeomsorg ärmän i åldern som tjänar om åreten variabel. Anledningen sägs vara att dessa män pågrund av arbetslösheten är en större belastning påkommunernas socialbidragskonton. Indirekt sägsdärmed att kvinnors arbetslöshet inte i samma ut-sträckning som mäns utgör ett personligt problemsom kräver att samhället stöttar individen. Ett givetjämställdhetsmål borde vara att samhällets stöd tillkvinnor blir lika stort som stödet till män. Det kaninte vara vare sig jämställt eller objektivt att ett bete-ende hos en grupp män skall kunna påverka ett kom-munalt utjämningssystem.Samma feministiska analyser borde genomsyraalla kriterier. handlar det om att i första handanalysera kriterierna för individ- och familjeomsorg,äldreomsorg samt hälso- och sjukvård.Fru talman! En stor och omdiskuterad fråga i ut-jämningssystemet är inkomstutjämningen. Pomperipossaeffekten menas att inkomstutjäm-ningen skulle ge negativa marginaleffekter i form avatt kommunernas skatteinkomster efter inkomstut-jämning minskar när deras skatteunderlag ökar.Vänsterpartiets principiella inställning är att det avsolidariska skäl är motiverat att ha den föreslagnanivån på inkomstutjämningen. Utjämningen har inte ipraktiken fungerat som en tillväxthämmande faktor.Rent teoretiskt kan detta eventuellt tänkas ske i denenskilda kommunen. Eftersom vi har en helhetssynsom omfattar alla kommuner, menar vi dock att enlångtgående inkomstutjämning är produktiv. Genominkomstutjämningen får alla kommuner och landstingdel av den samlade ekonomiska tillväxten i landet.När andra kommuner och landsting får ta del av till-växten uppstår positiva effekter, och detta skapar i sintur förutsättningar för ett verkligt innehåll i devisen"hela landet skall leva".Vi känner igen de principiella invändningarna moten långtgående inkomstutjämning. Vi känner igendem när vi diskuterar att minska klyftorna mellan rikaoch fattiga. När inkomstutjämningen handlar ominkomstskattesystemet framförs liknande argument.Här går en viktig ideologisk skillnad när det gällersynen på inkomstutjämning.När det gäller kommunerna har de kommunala fö-reträdarna bedyrat att de i sitt kommunala beslutsfat-tande inte styrs av att inkomstutjämningen är för stor.Vi ställer oss därför bakom propositionens förslag omen långtgående inkomstutjämning.