prot · GN099 · 1999-09-30 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1999/2000:9Torsdagen den 30 septemberKl. 12.00 - 13.24Det justerade protokollet beräknas utkomma ---------------------------------------------------------------------1 § till svenska delega-tionFöretogs val av 20 ledamöter och 20 suppleantertill svenska delegation. Valbered-ningen hade enhälligt godkänt gemensamma listor förvalen av ledamöter och suppleanter till svenska delegation.Sedan en promemoria innehållande de gemen-samma listorna delats ut och godkänts av kammarenbefanns följande personer, vilkas namn i här angivenordning upptagits på respektive listor, valda för1999/riksmöte:ledamöterAnita ()()()()(v)()()()()()Per ()()()()()()()()()()suppleanterSven Hulterström (s)()()()()()()()()()()()()()()()()()()()2 § Utökning av antalet suppleanter i konstitu-tionsutskottetValberedningen hade, enligt ett till kammaren in-kommet protokollsutdrag, tillstyrkt att antalet supple-anter i skulle utökas från 20 till21.Kammaren medgav denna utökning.3 § Val av extra suppleant i konstitutionsut-skottetFöretogs val av extra suppleant i konstitutionsut-skottet.Kammaren valde i enlighet med valberedningensförslag tillsuppleant i konstitutionsutskottetBo Könberg ()4 § Aktuell debatt: Situationen inom domstol-sväsendetAnf. 1 ():Fru talman! Den svenska domarkåren kan inte an-klagas för att vara grälsjuk eller vårdslös med orden.Domarna utgör en yrkeskår som lojalt medverkar tillatt uppfylla lagstiftarens och regeringens mål obero-ende av om dessa gäller lagstiftning eller organisato-riska förändringar.Mot den bakgrunden är det närmast sensationelltatt Högsta domstolens ordförande, landets hovrätt-spresidenter, och enskildalagmän ger sig ut i den offentliga debatten och intebara varnar för att rättssäkerheten i våra domstolar äri fara, utan också riktar skarp kritik mot regeringensoch sätt att driva på såväl föränd-ringsprocessen som budgetprocessen.Ett genomgående tema i domarnas kritik gällerformerna för den nu pågående förändringsprocesseninom domstolsväsendet. Förändringsarbetet drivs påutan att har fått ta ställning till någon ge-nomarbetad plan med regeringens mål och syfte medförändringen. I debatten har vidare gjorts gällande attförändringsarbetet, som bl.a. lett till nedläggning ochsammanslagning av domstolar, är tveksamt från kon-stitutionella utgångspunkter. Domstolarnas självstän-dighet och oberoende är skyddade i grundlagen, ochdomstolarnas verksamhet ska varken kunna kom-menderas eller ledas på samma sätt som andra myn-digheters verksamheter.Den andra principiellt viktiga frågan med anled-ning av det pågående förändringsarbetet rör riksda-gen, som har sidsteppats av regeringen i frågan omhur domstolarnas framtida yttre organisation ska seut. För att bringa klarhet i vilka planer regeringen harmed förändringsarbetet och vilka rationaliserings-vinster som åsyftas bör regeringen för riksdagenredovisa en övergripande plan för reformeringen avdomstolsväsendet. Vi saknar en sedvanlig riksdags-behandling, så att även ledamöter fårkomma till tals och fatta beslut i denna för medbor-garna så viktiga fråga.Anf. 2 Justitieminister ():Fru talman! Rättsväsendet är en av hörnstenarna ien demokrati. I har vi ett rättsväsende somfungerar så väl att de flesta medborgarna inte reflek-terar över dess betydelse för demokratin. Men detinnebär inte att vi kan slå oss till ro. Rättsväsendetmåste ständigt utvecklas så att det motsvarar medbor-garnas förväntningar och berättigade krav. Det ärangeläget att medborgarnas förtroende för rättsväsen-det kan bibehållas och stärkas ytterligare. Att refor-mera rättsväsendet och det som är föremål för dagensdebatt, dvs. domstolsväsendet, är en svår uppgift.Samtidigt som vi måste respektera domstolarnas ochdomarnas konstitutionella särställning, får vi inteundandra oss ansvaret för viktiga frågor som rör t.ex.kompetens, effektivitet och handläggningstider. Detär frågor som är av grundläggande betydelse förmedborgarnas förtroende.Jag välkomnar därför dagens debatt. Det är ettämne som förtjänar en framskjuten plats i det offent-liga samtalet. Jag vill ta tillfället i akt att ge min synpå de krav ett framtida domstolsväsende måste vararustat att möta. Förhoppningsvis kan vi här finna engemensam plattform att utgå från när vi sedan disku-terar hur domstolsväsendet ska vara utformat.I den konstitutionella debatten, både nationellt ochinternationellt, talas det om politikens judikaliseringeller judifiering, dvs. att domstolarna får mer makt påde valda politiska organens bekostnad. Delvis är dethär en konsekvens av att de enskilda medborgarnagetts ökade möjligheter att i våra domstolar få prövathur politiska beslut överensstämmer med Europarät-ten.Vi kan nog slå fast att tendensen med ökad maktför domstolarna är ett faktum, och att ett skäl är depolitiska besluten om medlemskapet i EU och Euro-pakonventionens införlivande med svensk lag. Dom-stolarna har alltså fått ett ökat inflytande. Därmed harde också fått ett större ansvar. Det är vår uppgift sompolitiker att se till att varje domstol i vårt land ärrustad för att klara det ansvaret och utöva den legiti-ma makt som bl.a. Europarätten ger dem. Detta ställersjälvfallet mycket stora krav.Samtidigt som kraven på domstolarna har ökatfrån ett konstitutionellt perspektiv, har de också ökatfrån de mer traditionella perspektiven. Många domaresäger att de mål de har att hantera har blivit svårareoch tyngre. Det gäller såväl civilmål, brottmål somförvaltningsmål. Det kan bl.a. bero på svårare krimi-nalitet och mer komplexa affärsförhållanden. Men jagtror att det finns ytterligare en dimension som görmålen mer svårbedömda, nämligen att vår kunskapförbättras, t.ex. om olika brott. Det kan låta som enparadox att förbättrad kunskap gör saker mer svårbe-dömda, men jag ska ge några exempel på vad jagmenar.Övergrepp mot barn, ofta med sexuella inslag, äroerhört komplicerade att utreda och besluta i. Kun-skapen om barns reaktioner och sätt att uttrycka sigutvecklas ständigt. Våld mot kvinnor är också enbrottskategori där kunskapen om människors beteen-de ökar och i många fall är avgörande för den slutligabedömningen av frågan.De komplicerade vårdnadstvisterna är exempelutanför brottmålsområdet. Vår ökade kunskap göralltså att verkligheten ter sig mer mångfasetterad ochdärmed mer svårbedömd. De som ska döma i dessamål måste ges möjlighet att följa med i den kun-skapsutveckling som sker för att kunnagöra riktiga bedömningar.En tredje faktor som påverkar dagens domstolsvä-sende är de allt högre krav allmänheten, dvs. medbor-garna, ställer. Domstolarna, liksom andra myndighe-ter, förutsätts ge en service av högsta kvalitet. Dentekniska utvecklingen har fört med sig att medbor-garna förväntar sig snabba svar från de myndigheterde kommer i kontakt med. Då är det inte acceptabeltatt få vänta på besked, ibland . Förfarande-regler och organisation måste därför utformas så attäven domstolarna kan använda moderna arbetsformeroch ny teknik för att leva upp till kraven på snabbhetoch effektivitet. Den tiden är förbi när medborgarnasåg domstolarna som auktoriteter som inte fick ifrå-gasättas.Fru talman! Jag vill understryka att jag har ettstort förtroende för den domarkår vi har och denkompetens som den besitter. Jag har goda skäl för attha det. Men vi kan inte begära det orimliga. Ingenkan mäkta med att fördjupa sig i, och få rutin på, attklara av brott mot barn och kvinnor, vårdnadstvister,svåra skatteupplägg, avancerad IT-brottslighet, in-vecklade affärstransaktioner och mycket annat ochovanpå allt detta beakta Europarättens vittförgrenadeinflytande. Andra aktörer inom rättsväsendet harredan dragit slutsatsen att en hög kompetens inomolika områden kräver specialisering; det gäller natur-ligtvis advokater, men också inom åklagarväsendetförekommer en långt driven specialisering.Fru talman! Jag hoppas och tror att vi oavsett po-litisk färg är överens så här långt. Är vi det, har vi engemensam plattform för att bygga vidare på ett dom-stolsväsende för 2000-talet, som fullföljer en traditionmed ett domstolsväsende som motsvarar medborgar-nas högt ställda krav på kvalitet och rättssäkerhet.Det är mot den bakgrund jag nu har tecknat somregeringen har intensifierat den mer eller mindreständigt pågående reformeringen av domstolsväsen-det. Men reformarbetet är också nödvändigt om viska kunna skapa rimliga artbetsförhållanden för do-mare och annan domstolspersonal som arbetar i våradomstolar.Även domstolarnas resurser - behov och fördel-ning - samt effektivitet behöver ses över. När dom-stolsväsendet granskats har resursanvändningen del-vis ifrågasatts. På sina håll överensstämmer inte ar-betsbördan med tilldelade resurser. Trots en i mångafall hängiven arbetsinsats av all personal växer balan-serna i en del domstolar, medan andra har en överka-pacitet. Det är inte acceptabelt.Men ett bättre resursutnyttjande räcker inte. Ivarje fall övergångsvis behövs ett resurstillskott, ochdärför föreslår regeringen i budgetpropositionen enviss höjning av anslaget till domstolarna. Det finns desom tycker att höjningen skulle ha varit större, mendet är min bestämda uppfattning att det inte går attköpa sig rättssäkerhet i en delvis omodern organisa-tion. Pengar kan inte ersätta brister i organisations-och arbetsformer. Regeringen uttalar dock i åretsbudgetproposition att den har för avsikt att återkom-ma till när det gäller vilka ytterligare re-sursförstärkningar som behövs för att man ska kunnafullfölja statsmakternas intentioner bl.a. när det gälleratt fullfölja reformarbetet inom domstolsväsendet.För att finna formerna för framtidens domstolsvä-sende pågår nu diskussioner mellan olika domstolaroch , i flera fall på domstolschefernasegna initiativ. Jag redogjorde för det i ett interpella-tionssvar . En lösning som över-vägs är att göra domkretsarna i en region större, mensamtidigt bibehålla domstolsverksamhet vid de nuva-rande tingsrätterna. En gemensam domkrets för fleradomstolar möjliggör att mål specialiseras till vissaenheter, som det stora flertalet mål av mernormalt slag även fortsättningsvis handläggs vid denuvarande enheterna. Det innebär bl.a. att när dom-stolarna är belägna i närheten av varandra kan målenfördelas till den domstolsenhet som har den särskildakompetensen, utan att det får negativa konsekvenserför medborgarna när det gäller tillgänglighet.När det å andra sidan gäller domstolar med speci-ella geografiska förhållanden kan i stället de domaresom har särskild kompetens tillfälligt förstärka dendomstol som har behov av det.Det här utesluter dock inte att det i ett antal fall,där det är tätt mellan domstolarna och där målunder-laget är alltför litet för att skapa bärkraftiga domstol-senheter, kan finnas behov av att lägga samman endomstol med en annan, intilliggande domstol.Dessa frågor är svåra att hantera, och många in-tressen berörs av dem, ibland motstridiga. Men det fårinte hindra att vi går vidare med det reformarbete somär nödvändigt för att domstolsväsendet ska erbjudagoda arbetsförhållanden och kunna möta de krav somställs på det.Fru talman! Vi måste säkerställa att vi har ettdomstolsväsende som svarar mot de allra högst ställ-da kraven på rättssäkerhet och kvalitet, somvi också förmår attrahera de allra skickligaste juris-terna. Jag ser det som en av mina viktigaste uppgifteratt säkerställa att domstolsväsendet kan motsvaradessa krav också när vi gått in i nästa årtusende.Anf. 3 ():Fru talman! Jag vill börja med att ge några exem-pel som grund för den stora oro jag känner för ut-vecklingen inom domstolsväsendet.Enligt generaldirektör, , utgör domstolarna en ålderdomlig miljö,med undantag för Hovrätten i , som enligtStrömberg har gjort en del och har en optimal organi-sation. Detta framkom vid en domstolsdebatt somStefan deltog i. Jag tycker att hansuttalande blir intressant när man ställer det mot enskrivelse från hovrättspresidenten vid samma hovrätt.I denna utvecklar presidenten sina tankar kring bud-getprocessen, och han skriver "att det torde bli nöd-vändigt att anslag till domstolarna läggs på en perma-nent högre nivå än den nuvarande till undvikande avallvarliga negativa konsekvenser för den dömandeverksamheten". Min slutsats av dessa båda uttalandenblir att om man anser att Hovrätten i är enförebild och ett föredöme, borde man rimligen ocksåta fasta på vad presidenten påpekar rörande riskernamed den förda politiken.Lagmannen vid Tingsrätten i , som precissom andra domstolsföreträdare haft i uppdrag att visahur han ska genomföra besparingar på sin domstol - ihans fall med - skriver till Justitiedepar-tementet att om han tvingas spara dessa 400 000 krkan rättssäkerheten i dömandet inte längre garanterasutan då är det bättre att domstolen läggs ned. Är detmeningen att domstolarna ska svältas ut?För ett par år sedan blev två domare fällda förtjänstefel av . Domstolen konstate-rade att straff inte borde utdömas, eftersom domarnasarbetssituation var sådan att det var ursäktligt att degjort fel. Min slutsats av HD:s domar är att rättssä-kerheten är i allvarlig fara när arbetssituationen ärsådan att våra domare inte längre har tid att tänka.Vid flera tillfällen har vi nu sett exempel på hurlagmanstjänster vakantsätts när innehavaren pensio-neras eller av annat skäl lämnar tingsrätten. Vi harockså sett exempel på hur dessa vakantsättningarefter ett tag resulterar i sammanslagning med annantingsrätt. Är det lagmannens ålder som ska avgöra entingsrätts framtid? Vore det inte rimligare att förstanalysera hur domstolsväsendets organisation ska seut för att nå största möjliga rättssäkerhet?Ordföranden i skrev i en de-battartikel att de besparingar somdomstolen ålagts kom-mer att medföra en högst reducerad verksamhet medlängre handläggningstider. Han betecknade dennautveckling som en ren katastrof. Vidare skrev han atthan hade informerat justitieministern utan att få någotstöd. hoppas han att det finns ansvarskännandepersoner som inser vad som håller på att ske och sominte vill medverka till de drastiska nedskärningar somär på gång. Vidare skriver han: "Om dessa" - dvs.besparingarna - "genomförs, kommer ansvaret attvila tungt på dem som medverkat till dem eller sominte motsatt sig dem." Är justitieministern beredd attta detta ansvar?Fru talman! Ett fungerande rättsväsende är grund-förutsättningen för rättssäkerhet och rättstrygghet.Därför får domstolarna inte bli försökskaniner, somde är just . Jag är övertygad om att alla partier ärmedvetna om att domstolsväsendet behöver reforme-ras för att kunna möta framtidens krav på ett bra sätt.Men vi vet att det för att man ska gå i land med ettsådant projekt också behövs klart angivna mål, så attberörd personal vet vad som gäller. Att döma av denkritik som framförts från domarkåren tycks inte den-na grundläggande förutsättning vara uppfylld. Manefterfrågar en övergripande plan för reformeringen,och man vill veta efter vilka principer domstolsvä-sendets yttre organisation ska förändras.För ett helhjärtat engagemang från domstolsper-sonalen krävs därför att departementet och klargör hur stora rationaliseringsvinsterman åsyftar, genom vilka åtgärder de ska åstadkom-mas, vilka beslut som krävs, vilka resurser som skaanvändas för ändamålet, tidsplan för genomförandetosv. saknar inte bara personalen svar på dessafrågor utan även . Jag tror att det vore väl-görande för alla inblandade om fick enchans att ordentligt ta del av Justitiedepartementetsplaner för domstolsväsendet.Fru talman! Jag har tre förslag som ochdomstolsväsendet vore betjänta av och som jag gärnavill höra justitieministern kommentera:1. Regeringen bör redovisa en övergripande plan förreformeringen av domstolsväsendet. Den bör in-nehålla förslag till principer för den yttre organi-sationen.2. Budgeten för domstolarna bör utformas så attdomstolarna kan bedriva arbetet på nuvarandevillkor intill dess ett reformerat domstolsväsendeföreligger.3. Regeringen bör omgående göra en studie av dom-stolsadministrationen och planerna på förändring iDanmark och , där man lyckats balanseradomstolarnas självständighet med kravet på kost-nadseffektivitet.Anf. 4 ():Fru talman! Det här är en viktig debatt, somhandlar om domstolsväsendet. Domstolens betydelsei rättskedjan kan aldrig underskattas. Domstolarnassjälvständiga ställning får aldrig hotas. Men samtidigtmåste vi se att också domstolsväsendet måste anpassasig i en modern tid. Domstolsväsendet måste ocksåanpassa sig till de förändrade krav på verksamhetensom ställs.Justitieministern tog upp en del exempel på deförändrade krav och de förändrade villkor som vilever under , som har betydelse för domstolsvä-sendets utformning. Men det allra viktigaste kravet,som vi aldrig får ge avkall på, är kravet på rättssäker-het. Alla medborgare i ska kunna vara ga-ranterade att rättssäkerheten är hundraprocentig närman hamnar i en domstol.Det finns de, fru talman, som i debatterna omrättssäkerhet enbart vill koncentrera sig på frågan ombudget, om kostnader och om det antal kronor ochören man har. Men tyvärr är det inte så enkelt att detbara är med budgetanslag som vi kan garantera etträttssäkert domstolsväsende, utan det handlar mycketom i vilken arbetsmiljö och under vilka förhållandensom man skall arbeta inom domstolsväsendet.Fru talman! Det har genom-drivits ett par utredningar när det gäller domstolsvä-sendets framtid, där just dessa förändringsaspekterhar funnits med. Men det har också funnits en oför-måga hos de politiska partierna att våga ta stegen förändrad organisation. Att det har saknats poli-tiskt mod och att det har funnits en politisk feghet harvarit tragiskt.I dag har vi snarare en utveckling där man inomdomstolsväsendet självt, inom domarkåren och blandde civilanställda inom domstolsväsendet ser behovetav förändring. Det pågår en process underifrån.Fru talman! Precis som sade finnsdet en fara i att bedriva ett förändringsarbete i pro-jektform. Det finns inte riktigt klara och tydliga rikt-linjer för vart man är på väg. är det oerhörtviktigt att vi nu tar till vara den kraft och den vilja tillförändring som finns, men det är en svår balansgång.Nu är det viktigt att vi också tar ett politiskt an-svar, att vi ser de förändrade kraven och att vi vågarmedverka till de förändringar som behövs. När vi tardet ansvaret är det också viktigt att vi får en chans attdebattera det. I det fallet tycker jag att det vore viktigtatt mer genomgripande diskutera en plan. Vänster-partiet ser oerhört positivt på de tankar om föränd-ringsarbetet som justitieministern presenterar. De-batten kommer att gå vidare. Men vi måste också taett ansvar - det politiska ansvaret - för de krav somvi ställer.Jag och flera med mig från alla partier har i debattefter debatt här i kammaren sagt att man nu måsteförbättra sig inom domstolarna. Man måste förbättrasig inom rättsväsendet. Åklagare måste ha bättrekunskaper. Domstolarna måste ha bättre kunskaper.De måste bli bättre på att handskas med mål somhandlar om sexuella övergrepp på barn. De måste blibättre på att handskas med mål som handlar om våldmot kvinnor. De måste vidareutbilda sig. De måsteskaffa sig kunskap. Men vi har inte tagit det politiskaansvaret och sett till att vi har en domstolsorganisa-tion som är anpassad till de krav som vi ställer.Fru talman! Vi från ser att det be-höver ske en utveckling inom domstolsväsendet, ochvi är mycket väl medvetna om att det kommer attinnebära att en del av de mindre tingsrätterna i Sveri-ge kommer att läggas ned. Men det är en nödvändigförändring för att vi ska kunna garantera rättssäker-heten och för att vi ska kunna garantera medborgarnaett domstolsväsende som är anpassat till de krav somställs.Det är också oerhört viktigt, fru talman, att maninte gör sig av med alla civilanställda när man ge-nomför denna förändring, som man gjorde inomåklagarväsendet och inom polisväsendet. Man skainte göra sig av med domarsekreterarna med derasoerhörda kompetens. Det är viktigt att man i föränd-ringsarbetet nu i stället utvecklar dem och ger demmöjlighet till mer kompetenta uppgifter så att de kangå vidare i utvecklingen, så att vi får en personalba-lans inom domstolsväsendet . Alla perso-nalkategorier ska ha plats och utrymme, och alla skakunna delta i den förändringsprocess som är i gång.Anf. 5 ():Fru talman! I vårt demokratiska samhälle är dom-stolarnas rättsskipande verksamhet mycket viktig.Domstolarnas uppgift är att handlägga mål och ären-den på ett rättssäkert och effektivt sätt och att avkun-na dom inom rimlig tid. Rent allmänt gäller att dom-stolarnas dömande verksamhet inte sker tillräckligtsnabbt. Genomströmningstiden för mål och ärendenmåste ökas märkbart. Kvaliteten på avgörandena kanäven i vissa fall ifrågasättas.För att vi ska kunna öka domstolarnas ändamåls-enliga uppgift i samhället krävs att de allmänna dom-stolarna slås ihop med förvaltningsdomstolarna. Dåerhålls ett kvalitetsmässigt enhetligt rättsliv med lokalförankring.Att som regeringen nu gör under hand vidta åt-gärder som faktiskt medför att de mindre tingsrätternasvälts ut är ej acceptabelt. Inte heller kan konstladelösningar accepteras med gemensam för fleratingsrätter, och inte heller tanken att domkretsenutvidgas väsentligt och att nuvarande tingsrätter be-hålls som partiella verksamhetsorter.Att inskränka antalet tingsrätter som har inskriv-ningsmyndighet och att överföra inregistrering avbouppteckningar till skattemyndigheterna är inteheller lämpligt. Verksamheterna fungerar väl i dagoch innefattar ett värdefullt inslag som underlag förtingsrätternas kompetens. Därutöver skapar förfaran-det en stor tilltro till inskrivningsväsendet, och inre-gistrering av bouppteckningar sker på ett kvalificeratoch kompetent sätt, med inslag av närhet och till-gänglighet till gagn för den rättssökande allmänheten.Fru talman! Det är viktigt att inse att det väsentli-ga inslaget i dömande verksamhet är förhandlingarnainför domstol och överläggningen till dom. IT-stödetär värdefullt men innefattar inte någon större kost-nadsbesparing. Det är emellertid viktigt med inslag avadministrativ personal som frigör domarna från juri-diska uppdrag.Regeringens budgetproposition innehåller ingen-ting av det mest besvärande inslaget , nämligendet stora inslaget av inställda huvudförhandlingar.Det måste åtgärdas genom att delgivningsförfarandetprivatiseras genom enskilda auktoriserade stäm-ningsmän och att effektiva åtgärder vidtas mot demsom obstruerar det rättsliga förfarandet genom att inteinställa sig till rättegångsförhandling. Givetvis kandessa förhållanden inte åtgärdas genom att man geravkall på fundamentala processuella principer sommuntlighet, koncentration och omedelbarhet.Det är viktigt att framhålla att en utvecklad statalltid måste ha ekonomi för att upprätthålla ett välfungerande domstolsväsende som är ett oavvisligtinslag i en rättsstat. Att skipa rätt kräver tid för över-väganden, vilket kommer till uttryck i den gamladomarregeln: "Domaren skall icke vara för hastig tillatt döma, förrän han saken väl begrundat haver, ty enhastig dom är sällan god och rätt. "Enkla och kontrollerbara ekonomiska kriterier gårej att applicera på domstolsväsendet. Övergripandekrav kan endast vara att domstolarna självständigt skaskipa rätt av hög kvalitet inom rimlig tid. Verksam-heten har alltså anspråk på de ekonomiska resursersom erfordras för dessa mål.Fru talman! Jag skulle vilja fråga justitieministernnågra saker. Det kan inte vara lätt för justitieministernatt stå till svars för allt som ifrågasätts. Därför ska jaginskränka mig till några konkreta ting.Först och främst säger justitieministern i sitt in-lägg att domstolsväsendet behöver en ekonomiskförstärkning. Det finns också med i budgeten. Varförhåller man då fortfarande på med nedskärningar inomdomstolarna? Jag hörde t.ex. att tvåjustitierådstjänster inte skulle besättas. Det skullevara betingat av tidigare besparingskrav. Det låterillavarslande.Sedan undrar jag över detta med att det ska varaen och två tingsrätter. Är det verkligen lag-ligt? Justitieministerns uppfattning är naturligtvis attdet är det. Men det står väl ändå i atten tingsrätt ska ledas av en ?