prot · GN0921 · 1999-10-28 00:00:00 — En följd av den här omstrukture-ringen och marknadsanpassningen har ju blivit flyttar verksamheter. Man slår igen i ochöppnar i Kumla för att komma närmare . Eneffekt blir att många människor som arbetar på är oroliga över om de över huvud taget skakunna fortsätta att jobba, eftersom de t.ex. inte vet omarbetstiderna passar med den kommunikation somkrävs.Tycker näringsministern att dessa människor skaflytta från till Kumla för att kunna jobba kvarinom , beroende på att de just har ett arbets-handikapp?Anf. 29 Näringsminister ():Fru talman! Jag kan inte på rak arm svara på frå-gor om vad som sker i . Jag kan bara generelltsäga att fungerar väldigt väl och att man göromstruktureringar för att få ned kostnaderna ochdärmed kunna ta till sig fler handikappade. Men jagska sätta mig in i Örebrofallet och ber att få åter-komma till det.Bevarandeområden i skogenAnf. 30 ():Fru talman! Jag vill ställa en fråga till miljömi-nistern.Enligt gällande regelverk riskerar viktiga beva-randeområden i skogen att falla mellan stolarna. Detär biotopskydd upp till , och det är reservatfrån och uppåt. Man vet inte hur man skahantera de bevarandeområden som ligger i mellan-skiktet.Det kan ofta vara viktiga områden. Enligt miljö-balken 31 kap. 4 § ska ersättning utgå till markägarenom man upprättar biotopskydd och det blir ett avse-värt intrång i pågående markanvändning.Min fråga är nu: Hur anser miljöministern att manska hantera den här frågan, beroende på det regelverksom man tillämpar i de olika myndigheterna?Anf. 31 Miljöminister ():Fru talman! Jag känner inte riktigt igen den verk-lighetsbeskrivning som ligger bakom frågan. Jag ärganska övertygad om att man kan klara av att skyddaområden även om de är mellan 5 och , t.ex.genom att göra naturreservaten mindre. Det är natur-ligtvis möjligt.Anf. 32 ():Fru talman! Jag tycker att det är lite förvånandeatt miljöministern inte känner till problemet. Ute ilandet , bl.a. vid skogsvårdsstyrelserna, är dettaett påtagligt problem. Även den ansvarige handlägga-ren vid har uttalat att det är ett pro-blem. Detta har han gjort helt nyligen.Här är det fråga om viktiga bevarandeområden.Då ställs två frågor mot varandra. Den ena frågangäller markägarens rätt till ersättning. Enligt minuppfattning kan man inte gå ut och lägga restriktionerutan att markägaren får ersättning. Om man då inomregelverket inte har möjlighet att ge ersättning, an-tingen beträffande biotopskydd eller utifrån naturre-servatsprincipen, blir inte dessa områden skyddade.Alternativet skulle vara att man ändå lägger ut re-striktioner, utan att betala markägaren. Detta skullevara synnerligen felaktigt, enligt min sätt att se påproblemet. Det skulle också enligt min uppfattningstrida mot 31 kap. 4 §.Anf. 33 Miljöminister ():Fru talman! Som jag sade tror jag att detgår att lösa de här problemen inom regelverket. Gene-rellt instämmer jag naturligtvis i den syn på ersätt-ningsfrågan som vi har hört här. Sedan finns det ju enhel del andra möjligheter att skydda värdefullaskogsområden som inte har kommit upp i den härdiskussionen, t.ex. de mycket stora anslag till inköpav skog som regeringen har föreslagit och som riks-dagen har ställt sig bakom.PolisenAnf. 34 ():Fru talman! Jag skulle vilja ställa en fråga till jus-titieminister . Jag har tidigare ställt enliknande fråga i skriftlig form och då fått ett bra svarfrån , som dock inte var riktigt till-fredsställande. Det svaret slutade med: Jag kommernoga att följa den fortsatta utvecklingen.Vad det handlar om är polisens utveckling i Upp-sala. gick 197 poliser utoch sökte nytt jobb. står vi vid faktum: Polisernafår andra jobb och tar andra jobb. Det här är absolutinte tillfredsställande. Jag skulle vilja veta hur LailaFreivalds har följt upp den här utvecklingen samt omoch hur man från statens sida kan ingripa.Anf. 35 Justitieminister ():Fru talman! Jag skulle kunna göra svaret väldigtkort och säga: inte alls. Regeringen kan naturligtvisinte ingripa i en enskild myndighets och dess ledningssätt att hantera det uppdrag som regering och riksdaghar givit dem. Den självständigheten har ju våramyndigheter.Här handlar det om att en myndighet har problemi den omställning av verksamheten som beror påbeslut som framför allt har fattat: omställ-ningen till länsmyndighet, indelningen av den myn-digheten i olika verksamhetsområden och fördelning-en av resurser. Det finns naturligtvis olika meningarinom en myndighet om hur detta bör ske. Jag hoppasatt ledningen, med stöd av bl.a. Rikspolisstyrelsenoch i nära samarbete med polisfacket, ska hitta lös-ningar.Den information jag har för dagen är att det pågårmycket konstruktiva och bra diskussioner mellanföreträdare för poliserna, i form av fackets företräda-re, och ledningen för myndigheten.Anf. 36 ():Fru talman! Jag vet också att det förekommer så-dana diskussioner, men vart de leder vet vi inte . Vihoppas att de leder till något bra.Men det som är beklagligt är att detta inte är nå-gonting som händer bara i . Det händer iandra kommuner också. Då frågar man sig naturligt-vis: Är det så att staten - för polisen är ju ändå statensansvar - har misslyckats med polisväsendet? Är detdags att börja diskutera att delegera även denna frågaut till kommunerna?Anf. 37 Justitieminister ():Fru talman! Här är det inte fråga om någon kom-munal myndighet, utan det här är en länsmyndighet.Naturligtvis finns samma grundläggande problemi alla länsmyndigheter, och de går tillbaka till denstora förändring av polisen som initierades i början av90-talet. Det är väldigt stora problem på sina håll attgenomföra förändringarna. Det kanske inte var såklokt av att 1992 fatta beslut om en storbesparing på polisen som man genomfördebåde den stora omorganisationen till länsmyndighet -från över hundra myndigheter till 21, som vi har i dag- och införandet av närpolisen. Det är det politiskaansvar som går tillbaka till 1992.Min erfarenhet från det att jag tog över ansvaret1995 är att man arbetar mycket ambitiöst men fortfa-rande har stora svårigheter.Vad det gäller resurser vet att vi i pro-positionen har skrivit att regeringen avser att åter-komma till med de resurser rättsväsendetbehöver - det inkluderar polisen - för att kunna ge-nomföra de reformer som statsmakterna har beslutatom.Nazism och rasismAnf. 38 ():Fru talman! Min fråga vänder sig till integra-tionsminister och är egentligen enform av uppföljning av den debatt som förts de se-naste veckorna om rasism, nynazism och det tillta-gande politiska våldet.Detta är ju ingen isolerad svensk företeelse, utanden tilltagande högerextremismen förekommer runt-om i . Det enda positiva som egentligen kansägas ha uppkommit är kraftta-gen från det demokratiska samhället, tydliga signalerom avståndstagande och vikten av demokratisk skol-ning. Hit hör den debatt vi har haft här i riksdagenoch också den handlingsplan mot rasism som integ-rationsministern presenterade häromdagen.Min fråga handlar mer om vad man ska göra föratt hjälpa och stödja de ungdomar som riskerar attfastna i den högerextremistiska rörelsen. Vi har ju settett tilltagande avhopp , efter dehär händelserna, av ungdomar som vill lämna rörel-sen. Då är frågan vad man kan göra för att förebygga.Vad tänker regeringen göra för att stödja det förebyg-gande arbetet? Och vad gör man för att stödja demsom vill hoppa av från de här olika icke-demokratiskarörelserna?Anf. 39 Statsrådet ():Fru talman! Jag tror precis som attvi måste göra flera saker. Vi måste göra mycket.En sak är att vi måste arbeta mer of-fensivt gentemot våra skolor. Eftersom skolan är denstörsta och mest naturliga mötesplatsen för alla unga ivårt land kan vi genom att stötta lärare med informa-tion och kunskap om vad de nynazistiska organisatio-nerna säger, vad deras ideologi innebär och vad derashandling går ut på också ge lärarna ett redskap för attargumentera mot de unga. För det räcker inte att säga:Ni har fel. Som vuxen måste man kunna minst likamycket, helst lite till, för att på allvar kunna ta dis-kussionen. Skolan är alltså en viktig part i vårt arbetemed att minska främlingsfientlighet, rasismoch nazism och att minska nyrekryteringen.När det gäller att stötta dem som väljer att kliva uren nazistisk organisation är Exit, som finns på , det största och bästa exempel vi har. Manarbetar nationellt, och man har fått stödav regeringen för sitt arbete. Min förhoppning är attliknande verksamhet också ska kunna växa upp iandra kommuner.Mål 2-områdetAnf. 40 ():Fru talman! Jag vill vända mig till förhandlar just nu om EU:s nya regi-onstöd. Vi går ju in i en ny regionperiod 2000-2006.Vad jag förstår råder just nu en viss oenighet ommål 2-området. Det handlar t.ex. om vilka statisti-kuppgifter som ska ligga till grund för hur vi skafördela mål 2-området och hur vi ska rita kartan.Som det nu ser ut finns det vissa regioner i Sveri-ge som inte kommer att omfattas av mål 2, bl.a.Värmland som jag kommer ifrån. Jag vill fråga BjörnRosengren om detta är ett reellt problem eller om detbara är lite bråk om statistik.Anf. 41 Näringsminister ():Fru talman! Detta är en fråga om statistik - omuppgifter och om det regelverk som är uppbyggt.Men därmed är det självklart också ett reellt problem,dvs. för dem som förväntar sig att komma med påmål 2-kartan.Det jag kan säga här och är att vi håller på ochbereder detta ärende. Vi har skickat ned våra krav,och vi förhandlar nu med kommissionen. Självklartförsöker vi nu få en mål 2-karta som täcker så mycketsom möjligt.Men när det gäller mål 1, mål 2 och mål 3 är detså att vi ska ha en större koncentration. Det innebär,om jag uttrycker mig enkelt, att alla kommuner intekan vara med. Det går inte.Anf. 42 ():Fru talman! Jag förstår också att alla kommunerinte kan vara med. Det har aldrig varit tanken frånbörjan. Jag undrar bara om tror attdet kan bli så, när vi nu gör om kartan inför den nyastödperioden, att kommuner som förut har haft EU:sregionalstöd kommer att bli utan. Kommer vi i så fallatt hitta de kommunerna i t.ex. ?Anf. 43 Näringsminister ():Fru talman! Det är inte osannolikt att någon av dekommuner som har ingått i ett mål 2-områdeinte kommer att göra det. Jag vill inte yttra mig omVärmland, men svarar jag generellt på frågan så ärdet så.LuftföroreningarAnf. 44 ():Fru talman! Jag vill ställa en fråga till miljömi-nister färsk studie med försökspersoner från Boråsoch visar att luften som vi andas innehållerbetydligt högre halter av det cancerframkallandeämnet bensen än som har varit känt. Värdenaligger enligt uppgift tre till fyra gånger högre än denlågrisknivå på per kubikmeter därgränsen så att säga ligger.Med anledning av larmrapporten tycker jag att detskulle vara intressant att få miljöministerns spontanareaktion på de färska uppgifterna.Anf. 45 Miljöminister ():Fru talman! Det är självklart oroande när vi fåruppgifter som gör att vi måste tolka verkligheten litedystrare . De här halterna är högre än vitidigare har trott. Däremot är de inte särskilt höga vidinternationell jämförelse. Jag har inte haft möjlighetatt titta på de här uppgifterna ordentligt, eftersom deär så färska, men såvitt jag förstår ligger de fortfaran-de en bra bit under t.ex. det bensenvärde som vi nudiskuterar i EU-sammanhang. De ska naturligtvisligga en bra bit under i också.Anf. 46 ():Fru talman! Man kan naturligtvis tänka sig att demätningar som har gjorts i och skullege samma utslag även i andra tätorter och stora stä-der. Det finns många olika föroreningar som florerar,både i vatten och i luft, och varje negativ överrask-ning måste naturligtvis tas på största allvar.Mina funderingar i det här sammanhanget är na-turligtvis om miljöministern redan har några planerpå hur man ska kunna gå vidare med den här frågan,eventuella åtgärder, men framför allt att titta vidarepå den.Anf. 47 Miljöminister ():Fru talman! Nej, jag kan inte nu redogöra för någ-ra konkreta uppfattningar om de här mycket aktuellaundersökningarna. Men självfallet ska jag undersökade här uppgifterna och se närmare på om det finnsanledning att ta några särskilda initiativ med anled-ning av dem.Men jag vill också framhålla att vi är inne i enprocess där flera av den här typen av föroreningar iluft och vatten långsiktigt håller på att minska. Det ärnaturligtvis viktigt att den utvecklingen fortsätter.DublinkonventionenAnf. 48 ():Fru talman! Jag vill till utrikesminister ställa en fråga om till-lämpning och om . Dublinkonven-tionen syns särskilt tydligt i och med upp-märksamheten kring de kurdiska barnen i Ucklumskyrka.Om jag har fattat saken rätt har varje medlemsstaträtt att med den sökandes samtycke pröva en asylan-sökan som framställs, även om prövningen inte ålig-ger staten enligt . Men eftersomDublinkonventionen finns och även ett avtal mellanSverige och , just i det fall som är aktuellt , verkar det som om ansökan om asyl inte riktigträknas, och man försummar barnkonventionen.Nu kommer jag till min fråga: Det har va-rit toppmöte i , kommer ministern att iefterarbetet från toppmötet tydligt arbeta för att barn-konventionens ställning förstärks?Anf. 49 Utrikesminister ():Fru talman! En av de frågor som tog uppoch strök under vid toppmötet i var justatt ställning måste stärkas. När vinu diskuterar minimiregler för samtliga europeiskaländer måste man också när man utformar dem tahänsyn till barnkonventionen.Anf. 50 ():Fru talman! Jag tänker på en annan sakockså. Den är tillsatt föratt förbättra tillämpningen av Dublinkonventionen.Jag blir lite ängslig när jag hör talas om sådana härförbättringar, för ibland låter det som om förbättring-ar är lika med effektivitet.Jag har tack och lov sett att en svensk ståndpunkt iArtikel 18-kommittén är att man vill jobba för famil-jeåterförening. vill jag fråga: Hur väl har denståndpunkten fått gehör? Kan ministern svara på det?Och hur resonerar man kring i justden kommittén?Anf. 51 Utrikesminister ():Fru talman! När det gäller mer detaljerade svartror jag att frågeställaren måste vända sig till , som också har hand om och kansvara på de mer detaljerade frågorna.Men allmänt har vi framfört samma principer somockså ligger till grund för den svenska lagstiftningen,nämligen att det ska vara väldigt viktigt var det finnsanhöriga, var familjen finns. ären del av det. Och, som jag tidigare sade, måstesjälvklart också ligga till grund föragerandet.Slamkvaliteten från kommunala reningsverkAnf. 52 ():Fru talman! Jag vill ställa en fråga till miljömi-nister har med oro läst och hört omslamkvaliteten från våra kommunala reningsverk ochen eventuell bojkott mot slamspridning på åkermark.För några veckor sedan var det bromerade flam-skyddsmedel i slammet och senast att det skulleinnehålla virus och bakterier som bl.a. skulle kunnasprida gulsot och att detta skulle komma från sjukhu-sens avlopp.Jag tar för givet att ministern uppmärksammarproblemen och undrar om det finns några planer påhur problemen kan lösas så att spridning av slammetpå kan fortsätta.Anf. 53 Miljöminister ():Fru talman! Först och främst är det naturligtvisviktigt att vi så långt det är möjligt kan återföra nä-ringsämnena till åkermarken. Det är, om man så vill,det goda kretsloppet.Sedan finns i det här sammanhanget något somman skulle kunna kalla ett ont kretslopp också. Detinnebär att en hel del av de föroreningar som vi för ini kretsloppet också följer med och riskerar att hamnat.ex. på åkermarken.Det där är det mycket viktigt att ha en ordentligkontroll över. Vi har en överenskommelse mel-lan branschen, och andra myndig-heter om hur slammet ska kontrolleras och hur för-oreningar i slammet ska mätas. Det har dykt upp ettantal varningar som ligger utanför det som man i daghar kontroll över. Det var silver . Det har varitkadmium , bromerade flamskyddsmedeloch även de smittor som talar om.Nu kommer att analysera slam-met på nytt. Det kommer säkert att leda till förslagom ytterligare gränsvärden för innehållet i slammet.Det är nog värdefullt och bra att så sker.Samtidigt är det viktigt att peka på att det för-modligen är väldigt svårt, om ens möjligt, att hittaden totala garantin för att det inte finns någontingmed i slammet som inte bör finnas där. Det finns såmånga olika ämnen i omlopp, och det gör att man fårvara allmänt försiktig. Man måste också titta närmarepå möjligheter att utvinna t.ex. fosfor ur slammet ochsprida det i utvunnen form.Dessutom bör man i det sammanhanget uppmärk-samma det ansvar vi alla har för att se till att undvikaatt den här typen av ämnen kommer ned i avlopps-vattnet. Det är ju från oss människor som de här för-oreningarna kommer.Ersättningsjobb vid försvarsnedläggningarAnf. 54 ():Fru talman! Jag kommer från , närmarebestämt . Då kan näringsministern förstå attfrågan är riktad till honom.Falun finns med på den dödslista som socialde-mokrater och centerpartister har presenterat när detgäller försvaret.Näringsministern har i medierna lovat nya ersätt-ningsjobb. Det är löften som har fått ett ljumt motta-gande i mitt hemlän och min hemkommun. "Oförskämt " löd en rubrik i en länstidninghäromdagen.Som falubo och representant för vill jagkonkret fråga vilka jobb och ersättningsjobb närings-ministern tänker sig för Faluns del. Framför allt är jagintresserad av att veta mer om den PM näringsminis-tern skickade ut med löfte om 100-135 privata jobb.Jag är oerhört spänd att få veta hur de privata jobbenska komma till.Näringsministern gjorde en turné där hankallade länets befolkning för dysterkvistar. Kan minister ge dessa dysterkvistar ett glatt besked?Anf. 55 Näringsminister ():Fru talman! Upplägget för att finna jobb som skaersättas vid försvarsnedläggelsen bygger på den mo-dell vi genomförde i . Där lades F 15 nedoch en mängd åtgärder vidtogs. Själva processeninnebar att människorna i engagerades,dvs. politiker, näringslivet, de fackliga organisatio-nerna och alla andra kopplades till en grupp som varknuten till regeringen. Det ledde till att det finnsen oerhört stark tillväxt i . På samma sätttänker vi göra i . Jag är helt övertygad om - jagkan säga det här i kammaren - att vi kommer att setill att det blir dessa 130 privata jobb. Vi kommerockså att tilldela och fördela så att det också blir stat-liga jobb.Exakt hur detta ska se ut måste i första hand ut-formas av dem som bor och lever i tillsammansmed de resurser och den förmåga vi har.Anf. 56 ():Fru talman! Dessa dysterkvistar är i full gång medatt göra någonting på hemmaplan.Jag är lite orolig för Söderhamnsmodellen. Låtmig påminna näringsministern - som inte ska skyllasför att då ha varit näringsminister - om hur det gicktill när fick sina ersättningsjobb. Somfalubo känner jag till detta väl. Skogsvårdsstyrelsensregionkontor tvångsförflyttades av regeringen frånFalun till . Om det är Söderhamnsmodel-len som gäller, ska nu flytta frånSöderhamn till ?Miljöministern sade alldeles att han ska un-dersöka en undersökning. Jag får intrycket att detta ärtunt. Jag har här ett urklipp från en tidning där detstår: "Kejsaren är naken!" Det är kejsarens nya klä-der. Vi känner så fortfarande. Jag hoppas att närings-ministern mer konkret kan svara på hur de privatajobben ska skapas.Anf. 57 Näringsminister ():Fru talman! Vi ska nu försöka få i gång en processlik den vi gjorde i . Den var framgångsrik.Söderhamn är den kommun som, med tanke på ut-vecklingen av näringslivet och de privata jobben, ärmed bland de kommuner med bäst utveckling i Sveri-ge. Mycket beror på det sätt vi arbetade på.Sedan var det frågan om delar av Skogsvårdssty-relsen ska flyttas tillbaka till . Jag kan garanteraatt så icke ska ske. Det är inte meningsfullt att fördelaom det som redan är fördelat ut på "landsbygden".Det ska vara fråga om jobb som kan utvecklas i Fa-lun. Det är inte meningen att ersätta ett jobb som harförsvunnit inom försvaret med ett annat jobb, utan detär fråga om att skapa en ny struktur. Det ska bli enutveckling som i sig leder till tillväxt och till en bättreframtid än vad försvaret hade kunnat göra med t.ex.ett utökat antal anställda. Det har inte varit så bra, ochdet kommer inte heller att vara så väl. I den meningenkommer - lite vårdslöst uttryckt - att varavinnare på det som har skett.Kvinnligt företagandeAnf. 58 ():Fru talman! Jag ska inte plåga näringsministernmed frågor om telefoner eller utan i stället medfrågor om kvinnor.Närings- och teknikutvecklingsverket har kommitmed en rapport om att jämställdhet är lönsamt i före-tagen. Det beror bl.a. på att om allas kompetens tastill vara blir det bättre resultat, könsblandade grupperär mer kreativa och den tillvaratagna kompetensenhöjer lönsamheten till ett fullt resursutnyttjande.Om detta är lönsamt för företag, måste det varalönsamt för hela . Jag skulle vilja höra vadnäringsministern och gör föratt underlätta och skapa ännu bättre förutsättningarför kvinnors företagande, så att nya jobb kan skapas.Anf. 59 Näringsminister ():Fru talman! Jag vill påstå att det sker en hel delnär det gäller kvinnligt företagande och inte minståtgärder som vidtar för att stimulera företa-gandet, och det gäller också det som de statliga myn-digheterna har makt över, t.ex. ochlänsarbetsnämnden.Anf. 60 ():Fru talman! Det är roligt att det sker en del. Detskulle ha varit ännu roligare att få höra vad det är förnågonting.Några saker som inte ligger direkt under Närings-departementet, men som är avgörande för hur företa-gandet fungerar, är villkoren för skatter. Det gällermöjligheten att få betala skatt, att få ut F-skattsedeloch villkoren för hur uppgiftslämnande, deklarationeroch annat ska gå till. Det är somhar det direkta ansvaret, men det måste rimligtvisligga inom samordnings-ansvar att trycka på att det händer saker och ting.Alla har väl sett rubriken . - en förmodligen merjämställd myndighet än andra - har kommit fram medolika typer av förslag för att vidga näringsbegreppet,så att även det som är modernt kvinnligt tjänsteföre-tagande ska bli godkänt som företag. Därmed skadessa företagare kunna få ut F-skattsedlar och kunnadebitera sina kunder. Jag vill be näringsministernprecisera sig eller i varje fall lämna ett besked attNäringsdepartementet kommer att trycka på så attstrukturella förändringar kan ske på bredden för attunderlätta för kvinnligt företagande.Anf. 61 Näringsminister ():Fru talman! Här är det breda frågor om skattepo-litiken men också frågor om hur skattepolitiken skaverka mot nyföretagande och kvinnligt företagande.Vi kan inte ha en skattepolitik för kvinnor och en förmän. Men jag kanske har uppfattat fel.Tanken är att vidga näringsbegreppet. Det gör vi. Detförs en dialog inom regeringen mellan Näringsdepar-tementet och Finansdepartementet.Återföring av vattenkraftsvinsterAnf. 62 ():Fru talman! Frågan om återföring av vinster frånvattenkraften till de producerande regionerna hardiskuterats . Bl.a. har 45 kommuner från Värm-land i söder till i norr gått samman i enförening för att driva just det kravet.Vid en konferens i i början av okto-ber med temat uttalade den inte helt obekante , rådgivare i miljö- och energifrågor i regeringen,ett klart stöd för tankegångarna att låta lite av föräd-lingsvärdet stanna vid produktionskällorna. perkilowattimme skulle innebära ca 500 miljoner kronortill regionen.Min fråga till näringsministern är om han delarStefan Edmans åsikter om att en återföring av vatten-kraftsvinsterna till de producerande regionerna är engod idé.Anf. 63 Näringsminister ():Fru talman! Den typen av åtgärder ska vara sti-mulerande för regionalpolitiken, dvs. få en jämnareutveckling och en tillväxt som inte bara sker i stor-stadsområdena. Detta utreds av den regionalpolitiskautredningen. Jag förväntar mig att man tittar även pådetta. Det går inte att här säga om detta är lämpligteller inte. Frågan måste utredas närmare innan jagkan svara. Den regionalpolitiska utredningen ska tittapå detta.Anf. 64 ():Fru talman! Tack för svaret. Jag väljer att tolkasvaret positivt. Framåtsyftande investeringar i denregion vi nu befinner oss i blir lätt till stöd- och bi-dragsprojekt när de görs i lands- och glesbygd.