prot · GM0990 · 1999-05-04 00:00:00 — I nödsituationergäller det att hitta oprövade lösningar.Om nu inte övriga EU-länder vill bifalla Sverigesönskan att upphäva visumtvånget, skulle inte Sverigeha kunnat göra det ändå? Jag tycker att det rimmar såilla med våra humanistiska traditioner att vi skullestänga dörren för nödställda människor. Eller är vårhumanism en mycket tunn fernissa? Det är något somvi ofta och gärna talar vackert om, men hur fungerardet i verkligheten?Anf. 9 Statsrådet ():Fru talman! Man skall ha både hjärta och hjärna,tycker jag. När vi har en situation med massflykt voredet orimligt, tror jag, att ett eller två eller tre länderskulle ta ansvaret för att ta emot flyktingar. Det skulleför det första inte hjälpa. För det andra skulle det, omdet blev så, skapa en fullständigt ohållbar situationsom snabbt skulle kunna vända de positiva stämning-arna så att det blev andra stämningar.I stället måste vi ha ett annat system - inte minstinom EU, som gör anspråk på att vara, och som är, ettområde av humanitet, rättvisa och demokrati. När denhär typen av massflyktssituationer uppstår skall manha en mekanism, en nyckel, som innebär en solidariskansvarsfördelning: ställer vi alla upp. Vi tar vårdel. Kanske kan det ske i förhållande till folkmängd,och man kan också ta hänsyn till bruttonationalin-komst och sådant.Där är vi inte . Men kommissionären har med svenskt stöd slagits föratt EU skall införa den här typen av gemensam soli-daritet i massflyktssituationer. Vi måste komma dit-hän. Vi måste ha ett sådant system framöver. I detläge som råder är det närmast opinionen i de län-der som har varit negativa till den här nyckeln somhar tvingat fram att man har tagit emot flyktingar påtillfällig basis. Denna nyckel skulle betyda att manskulle kunna ställa upp i hela EU och att man skullege tillfälligt skydd. Det är detta det handlar om.Tills vi har fått den situationen får vi tillsammansmed FN:s flyktingkommissarie och andra försökahantera den här situationen. Men det vore ingen brapolitik, tror jag, på något sätt att man upphävde vi-sumtvånget i den här situationen. Det skulle intehjälpa ändå.Anf. 10 ():Fru talman! Min fråga kvarstår ändå. Om vi-sumtvånget inte spelar någon roll här, visum kanvarken begäras eller fås, så tycker jag inte att detfyller någon funktion. Därför tycker jag att man bordelätta på det i den här situationen. Och min fråga kvar-står: Har gjort någonting för att inom EUlätta på visumtvånget - helst naturligtvis för allaländer? Skulle det vara möjligt att göra det? Vadsäger om det?Den här situationen är ju olik alla andra situatio-ner. Medan gräset växer dör kon. Flyktingar kan intevälja på reglerad invandring. Det är det jag är uteefter. Det kanske är tråkigt att behöva ha en oregleradinvandring i en sådan här situation, men till någon delmåste man ju ha det. Det är ofrånkomligt.Anf. 11 Statsrådet ():Fru talman! Det finns ingen motsättning mellanviseringstvång och rätten att söka asyl. Vi kan intekomma tillbaka till tiden före dåman kunde resa i hela utan någon som helstidentitetshandling. Vi är inte där nu på grund av att vihar haft två världskrig och på grund av att vi har storarbetslöshet. Man måste ta hänsyn också till deninhemska situationen.Men att viseringstvånget skulle hindra rätten attsöka asyl är inte riktigt. Tänk bara på det förra , i Bosnien. Då kom det över 90 000 asylsö-kande till , och de allra flesta fick också per-manent uppehållstillstånd. Där var inte viseringst-vånget något hinder, tvärtom.Överläggningen var härmed avslutad.8 § Svar på interpellation 1998/99:278 om lant-brukets villkorAnf. 12 Jordbruksminister ():Fru talman! har frågat mig vil-ka åtgärder jag avser att vidta för att svenska lant-bruksföretagare skall få samma förutsättningar somkonkurrerande företagare i andra länder och när kon-kreta besked kommer om att ta bort de särskatter sombelastar svenskt lantbruk.Regeringens målsättning är att hela skallleva. I regeringsförklaringen slogs det fast att"avfolkningen av landsbygden skall motverkas ge-nom god infrastruktur, ett brett och varierat näringslivoch ett konkurrenskraftigt jordbruk." Detta skall bl.a.ske genom att "Jordbruket skall ges villkor som ärlikvärdiga med andra näringars. "För att kunna göra en rättvis jämförelse med andraproducenters förutsättningar måste man göra ensammantagen bedömning av pris-, stöd- och kost-nadsnivåer.Ofta används som jämförande exempelnär LRF redovisar att vissa skatter är högre i Sverigeän i . Om en sammantagen bedömning görsblir bilden en annan. De danska bönderna har samti-digt kostnader som inte jordbruket i har.Fastighetsskatten är en sådan. Likaså är skatten påbekämpningsmedel betydligt högre i än iSverige.Även i ett prisperspektiv finns många fördelar förSverige. Vi har de lägsta markpriserna i . För-visso är den nuvarande skatten på el högre i Sverigeän i , men våra låga elpriser gör att elkost-naden totalt sett ändå är lägre i . Detsvenska elpriset är lägst i hela EU. I ärelpriset nästan det svenska.Ytterligare ett perspektiv är att se på stödnivåer.Exempelvis är miljöstödet sju gånger så stort i Sveri-ge som i Danmark.Regeringen avser emellertid att vidta åtgärder föratt uppfylla målet i regeringsförklaringen. För tvåveckor sedan presenterade regeringen årets ekono-miska vårproposition. I den förklarar vi att det finnsanledning att överväga att skattemässigt jämställajordbruket med industrin. Det skattebortfall som enändring medför bör finansieras inom energiskatte-systemets ram.Regeringen anser att en skatteförändring för jord-bruket med fördel kan ske i ett större energipolitisktsammanhang. Jordbrukets energibeskattning kanaktualiseras i samband med de pågående överlägg-ningarna om skattepolitikens framtida utformningmellan samtliga riksdagspartier.Detta är en signal till bönder att rege-ringen framöver ämnar förbättra jordbrukets konkur-rensförhållanden.Anf. 13 ():Fru talman! Jag får tacka statsrådet för svaret.Frågan om lantbrukets särskatter, som den här inter-pellationen handlar om, har ju diskuterats under långtid. Svenskt lantbruk har stora lönsamhets-problem. Inom flera områden har de svenska lantbru-karna betydligt högre kostnader än företag i andraländer. Det gäller elskatt och dieselskatt. Det gälleravgifter på handelsgödsel och bekämpningsmedel. Idebatten kallas ju det här ofta för "ryggsäcken".Svenskt lantbruk har inte bara ett tufft klimat attslåss mot utan även en regering som inte gör nog medförbättringar för den här näringen. För mig är detsvårt att förstå att en regering inte gör allt för att en såbetydelsefull näring skall få samma förutsättningarsom företag i konkurrerande länder.Lantbrukets roll för landet och landsbygden ärmycket stor. Det skapar många arbetstillfällen, intebara på själva lantbruksföretagen utan även inomlivsmedelsproduktion, maskintillverkning, verkstäder,byggföretag m.m.Skall vi ha en levande landsbygd med boende, af-färer, skolor, lantbrevbärarservice och öppna land-skap är lantbrukarna och bönderna en av förutsätt-ningarna. Lantbruksföretagens betydelse för att allaskall få en bra kvalitet vad gäller livsmedel, bådemiljömässigt och näraproducerad, är mycket viktigt.Även i frågan om hur vi skall producera energi iframtiden kommer jordbruket att spela en central roll.Lantbruksföretagens betydelse, som jag här harbeskrivit, hoppas jag och tror att jordbruksministernhåller med mig om. I detta perspektiv måste densvenska lantbruksnäringen ges rimligare förutsätt-ningar. Politikers roll är inte att skapa en marknadeller att styra enskilda företag. Men dock skall vipolitiker genom beslut ge rimliga och rättvisa förut-sättningar för företagen att verka.I driver vi moderater frågan om att sän-ka särskatterna så att svenska lantbruk får liknandespelregler som kollegerna inom EU. Av det svar jagfått på interpellationen från statsrådet får jag känslanav att statsrådet anser att skillnaden mellan svenskalantbruksföretag och motsvarande i andra länder inteär så stor. Det ställer jag mig frågande till. Man kanpå område efter område se att särskatterna är betyd-ligt mer betungande för bönder.I svarets avslutning skriver statsrådet:"Regeringen avser emellertid att vidta åtgärder för attuppfylla målet i regeringsförklaringen." Detta skallske genom att jordbruket skall ges villkor som ärlikvärdiga med andra näringars. Statsrådet skriverockså i avslutningen: "Det finns anledning att över-väga att skattemässigt jämställa jordbruket med in-dustrin." Det var just om detta som interpellationenoch frågorna i den gällde.Jag tycker inte att jag fick ett svar på en av de frå-gorna, och jag vill därför åter ställa den till statsrådet.När kommer konkreta besked om att ta bort de särs-katter som belastar svenskt jordbruk? Kommer debeskeden under detta år?Anf. 14 Jordbruksminister ():Fru talman! Får jag börja med att säga att jag de-lar synen på svenskt jordbruk. Jag tror att det är enviktig framtidsnäring. Ju mer internationaliserade viblir, desto mer kommer vi att inse och förstå att mat-produktion och fördelning av produktionen är en avvärldens absolut viktigaste frågor.Där kan spela en viktig roll, inte som iförsta hand producent och exportör av mat, utan ge-nom att driva en politik som gör att andra länder, ochdå tänker jag framför allt på länder i tredje världen,får en chans att också de producera sin egen mat. Detskall inte vara som att EU via exportsubventionerskall dumpa sitt överskott, inklusive det svenska, påtredje världens marknader. Det gör att landsbygdendär inte kan överleva, eftersom det är dyrare att pro-ducera sin egen mat än att köpa billiga dumpade EU-maten.Jag tror att vi kanske är överens om vikten av ettjordbruk, och ett bra och miljömässigt fint sådant. Dettycker också våra bönder. I den allmänna offentligadebatten får man nu intrycket av att de dignar underbördor och inte har någon framtid. Men frågar manenskilda bönder - och det är gjort i den s.k. lant-bruksbarometern - visar det sig att de ser positivt påsin framtid.Jag kan i mitt hemlän se att man där haren mycket stor investeringsvilja. Det har naturligtvisockså att göra med att det är just nu är gynnsamt attinvestera på grund av den låga räntenivån. Man troralltså på en framtid och att det är en framtidsbransch.Egentligen tycker jag att vi politiker när vi debatterarskulle ta fasta på det. Det betyder mycket psykolo-giskt hur vi säger och vilken bild vi för ut.LRF har dessvärre lyckats föra ut bilden att det ärså oerhört stora pålagor. Jag skall bara ta ett ytterliga-re exempel. När man säger att skatten på el är högre iSverige än i , eftersom man jämför medDanmark, är det visserligen sant. Men det intressantaför bonden måste ändå vara det totala priset på el, ochdet är lägre i än i . När man tar denhelhetsbilden blir jämförelsen något skev.Skatt på bekämpningsmedel är högre i Danmarkän i . I är växtskyddsavgifterna av priserna. I är de . Vi har etthögre miljöstöd, osv. Tänk om vi i stället för att i ettdestruktivt perspektiv bara inrikta oss på denna rygg-säcksdebatt kunde föra ut att det faktiskt också finnsfördelar med den svenska politiken och det svenskasystemet. Jag tror att vi skulle gynna det svenskalantbruket genom att göra detta.Sedan tog upp att vi inte skallstyra de enskilda företagen utan skapa förutsättningarför att det skall gå bra för dem. Det är precis det vigör med politiken, en politik som den här regeringenförsöker att förändra. styr vi de enskilda företa-gen. De är helt beroende av politiska beslut. Jag talarnu om jordbruket. Precis som för övriga näringar villvi att det skall bli mer av marknadsinslag och mer avmarknadsanpassning i jordbrukspolitiken.Det betyder också att diskussionen om jordbruketi mer borde handla om bönderna som företa-gare. Det är också en del som LRF mycket riktigt ärinne på. Men också i den offentliga debatten måstedet handla om att bönderna är företagare. Sedan kanvi diskutera vad de producerar. De producerar mat, ja.Men jag är övertygad om att kommer vårasvenska lantbruk också att producera andra saker:öppna landskap, biologisk mångfald, djur som vi sernär vi är ute, osv.Anf. 15 ():Fru talman! Jag kan hålla med om att det finnsmycket positivt i jordbruket. Det är en framtidsnäringbåde i och internationellt. Det är jag överty-gad om. Men det finns också många problem. Det ärdet som vi som politiker skall försöka ändra på. Vikan inte och skall inte påverka själva marknaden.Men vi skall försöka fatta beslut här i föratt förbättra för näringen.Statsrådet sade att hon hade träffat många lant-brukare. Det har också jag gjort. Den senaste tidenhar jag träffat många både i det län jag kommer ifrån,, och i andra länd. Många håller just nu påmed vårbruket. I är man i stort sett klar,och i är man i full gång. Alla jag träf-far har ändå en oro för framtiden.Det han handla om själva marknaden, priser påmjölk, spannmål, kött och fläsk. Många undrar vadsom kommer att hända inom EU framgent för jord-bruket och hur det kommer att påverka svenska lant-bruksföretag. Men många frågar också om ryggsäck-en. När försvinner den? När tas den bort? De tyckeratt det är orättvist och orimligt att de skall ha en eko-nomisk belastning som snedvrider konkurrensen.Det är många som sitter på traktorer runt om iVärmland och i hela landet i vårbruket. De oroar sigöver hur framtiden skall se ut. Den här diskussionenom särskatterna har pågått så länge att många faktisktmisströstar. Jag tror att det vore oerhört viktigt omstatsrådet kunde ge en signal att förändringar säkertkommer under detta år, och inte bara säga att diskus-sioner förs, eller som det står i skrivningarna: Detfinns anledning att överväga förändringar.Här behövs konkreta besked om i vilken riktningregeringen tänker gå. Svenskt lantbruk och svensklandsbygd behöver det. Jag hoppas att statsrådet ochregeringen kommer att arbeta för att ta bort ryggsäck-en som belastar svenskt lantbruk och att det snartkommer konkreta besked. Frågan blir den som jagställde i förra omgången: Kommer det konkreta be-sked under detta år?Anf. 16 ():Fru talman! Vi var här inne på frågan om rygg-säcken. Jag har en liten fråga att ställa angående den.Jag såg i senaste numret av rubriken lyfta av lilla ryggsäcken. Det har den senastetiden diskuterats mycket om el- och oljeeldnings-skatter. Där har vi förstått att regeringen nu är villigatt fatta ett beslut under detta år om just el- och olje-eldningsskatterna.På en fråga av Land säger ministern: Jag räknarmed att frågan skall lösas ut . Då frågarman sig: Vad menas med att "lösa ut"? Att det skallbli ett resultat i skattesamtalen? Vi har sagt att lant-bruket skall likställas med annan industri. Det betyderatt dessa skatter skall ned. Man hänvisar här till skat-tesamtalen.Om man nu inte når så långt i skattesamtalen somvi naturligtvis hoppas på, kan vi få någon garanti attdet åtminstone i denna fråga kommer ett konkretförslag ?Anf. 17 Jordbruksminister ():Fru talman! När kommer förslaget? är den samla-de frågan ni har. Jag önskar att jag kunde säga: Detkommer eller . Men jag kaninte det, av det skäl vi hörde här. Detta är en diskus-sion som förs mellan alla partier. Den här fråganingår i den större diskussionen om skatterna i framti-den. Jag sitter ju inte med i den diskussionen. Denförs mellan de olika partiföreträdarna och vår nyafinansminister. Han har lovat att han skall speeda upptakten i skattesamtalen. Jag hyser goda förhoppningarom att detta skall kunna lösas ut under det här åretdefinitivt, kanske t.o.m. inom en relativt snar framtid.Jag är inte bekymrad. Det kommer att lösa sig.Det betyder alltså att det blir ett besked. Sedan blirnästa fråga när det skall träda i kraft, men det är jubeskedet som efterlyses. Jag har som sagt goda för-hoppningar om att detta skall kunna ske inom enrelativt snar framtid.Det är ju aldrig lätt att tala om rättvisa inom EU.Vi har visserligen en gemensam jordbrukspolitik,men det betyder ju inte att den är likadan i alla delar.Det skall vi kanske vara glada för. De olika ländernahar ju trots allt ganska olika förutsättningar. Det somär bra politik i detaljerna för kanske inte ärdet för norra . Det gör att vi kan anpassa vårpolitik lite grann efter klimatförutsättningar och andraförutsättningar och variationer som råder inom deolika EU-länderna.Vi har ju inte en harmoniserad skattepolitik. Där-för blir det lite olika skatt och lite olika avgifter. lilla togs upp i förhållande till den s.k. storaBjörk. Den s.k. lilla rör ju el och eldningsolja.Det är ju det som vi diskuterar.Jag avvisar att skatt på t.ex. bekämpningsmedeloch handelsgödsel skall tas bort. Jag tycker att detvore att ge alldeles fel signal. I det ligger ju den unikasvenska modellen. Vi har ju styrt med avgifter ochlagar och genom opinions- och upplysningsarbete.Tillsammans med våra jordbrukare har vi ju kommitså långt i med de här olika styrinstrumenten.Att ta bort skatten på bekämpningsmedel och han-delsgödsel skulle ju vara att ta bort en styrmekanism.Det är jag inte villig att göra.Det vi talar om nu är energiskatterna. Det var ock-så de som avsågs i regeringsförklaring när vi där sadeatt jordbruket skall ges med andra näringar, och detskall läsas svenska näringar, likvärdiga villkor. Det ärinte likvärdiga villkor när skatten på el ocheldningsolja är högre i jordbruket jämfört med t.ex.den intilliggande tillverkningsindustrin.Anf. 18 ():Fru talman! Låt oss uppehålla oss vid energiskat-terna. I höstens alla debatter hörde vi från olika de-battörer, bl.a. från Socialdemokraterna, att det kom-mer konkreta förslag i vårpropositionen. Jag anserinte att det har kommit, utan man skjuter det på fram-tiden.Ministern säger också att det pågår diskussionermellan alla partierna. Men enligt vad jag har förståttär ju era samarbetspartner överens i den här frågan.Miljöpartiet har sagt att de är positiva till att plockabort de här skatterna. Det har även Vänsterpartietgjort, och faktiskt också företrädare för Socialdemo-kraterna. Därför har jag lite svårt att förstå vad manväntar på och varför man skall fortsätta att diskuteranär parterna är överens.En relativt snar framtid är också ett ganska diffustbegrepp. Jag hoppas att vi skall kunna få ett beskedav ministern här att det kommer i höst.Anf. 19 Jordbruksminister ():Fru talman! Jag vet inte vem som har lovat att detskulle komma ett preciserat förslag i vårpropositio-nen. Det får stå för den personen i så fall.Sedan säger att våra samar-betspartner är intresserade och positiva till detta. Mendet räcker ju inte. Vi har brutit ut skatterna ur detsamarbetet. Där vill vi få en bredare uppgörelse tillstånd. Det handlar ju inte enbart om energiskatternaför jordbruket utan om inkomstbeskattning, företags-beskattning, aktiebeskattning och alla andra skattersom vi har. Vi vill ha en helhetslösning och inte brytaut en liten del och diskutera den med några partier. Viönskar en bred lösning - så bred som det nu går idenna parlamentariska situation - på hela skattesidan.Överläggningen var härmed avslutad.9 § Svar på interpellation 1998/99:283 omdjurskydd och livsmedelskvalitetAnf. 20 Jordbruksminister ():Fru talman! har frågat mig vilkaåtgärder jag är beredd att vidta för att motverka inträ-det av belgisk blå i samt om jag avser att tanågra initiativ inom EU för att söka höja ambitioner-na när det gäller livsmedelskvalitet och konsument-skydd.Svensk djurhållning präglas av ett gott djurskyddoch en god djurhälsa. Från svensk sida anser vi att detär mycket viktigt att ställa krav på djurskydd och etikinom lantbrukets djurhållning och att ett sådant syn-sätt skall genomsyra det svenska arbetet inom EU.Tingsrätten i har i ett brottmål frågatEG-domstolen hur EG-rätten skall tolkas när detgäller avel med nötkreatur. har i sindom svarat att inte har rätt att förbjuda avelmed ett nötkreatur som har godkänts för avel i enannan medlemsstat. måste följa tolkning av EG-rätten. EG-domstolensdom går inte att överklaga.Det betyder emellertid inte att den svenska kam-pen mot avel med nötkreatur med genetiska defekterhar avstannat. Jag kommer att fortsätta arbeta för attdet svenska synsättet på avel och djurskydd får ge-nomslag i EU. Gemenskapsreglerna om avelsvärde-ring måste i större utsträckning än ta hänsyn tilldjurens välbefinnande.Det råder en stor enighet i om att nötkre-atur med anlag för muskelförstoring inte hör hemmahär. Den uppfattningen företräds av bl.a. konsumen-torganisationer, djurskyddsorganisationer, veterinä-rer, mjölk- och köttproducenter, slakterier och Lant-brukarnas Riksförbund.Säkra livsmedel handlar trots allt inte bara om vadproducenterna tillhandahåller. Det handlar också omatt konsumenterna lär sig vad sunda livsmedel är ochkräver att få tillgång till dem. Jag vill påminna om attkonsumenten har makt; en makt som kan användastill att ställa krav på producenterna. Ett sådant kravkan t.ex. vara att få veta om köttet i butiken kommerfrån genetiskt defekta djur eller ej.Den svenska livsmedelspolitiken har som mål att ikonsumenternas intresse verka för säkra livsmedel avgod kvalitet, redlighet i livsmedelshanteringen ochbra matvanor. Från svensk sida har det framhållits,och kommer även i det fortsatta EU-arbetet att fram-hållas, att det finns ett tydligt samband mellan det sättpå vilket jordbruket och djurhållningen bedrivs ochkvaliteten hos de livsmedel som produceras.Inom gemenskapen har konsumenten en viktigställning och arbete pågår i många olika sammanhangför att säkerställa att konsumenterna får tillgång tillsäkra livsmedel. Kommissionen har lagt framen handlingsplan för konsumentpolitiken fram till år2001, där det bl.a. anges att konsumenternas inflytan-de över besluten inom livsmedelsområdet skall stär-kas. driver aktivt konsumentintressen ochfrågan om ökad konsumenthänsyn inom EU.Jag anser att det är betydelsefullt att ha en fortlö-pande dialog med berörda intresseorganisationer, isynnerhet när det gäller djurskydd, livsmedelssäker-het och konsumentskydd. Det är viktigt med en sam-syn i dessa frågor för att vi framgångsrikt skall kunnadriva dem och för att konsumenterna skall kunnakänna förtroende för våra livsmedel.Anf. 21 ():Fru talman! Jag ber att få tacka statsrådet för sva-ret på min interpellation om belgisk blå. Bakgrundentill min interpellation är att i Jönkö-ping tvingades att ändra sina föreskrifterom djurskyddskrav efter ett utslag i EG-domstolensom innebär att det är fritt fram att arbeta med rasenbelgisk blå också i . Den har ju kallats mons-terdjur och monstertjur.Jag är övertygad om att både jag tycker att det här är eländigt, dumt och tvivel-aktigt.Frågan är då vad man kan göra åt detta. Jag hadehoppats att skulle kunna ha någotinitiativ att redovisa här i . Jag ärganska säker på att alla berörda i tycker attdet är mycket tråkigt att vi tvingas retirera.För de okunniga kan det berättas att belgisk blå ärstora djur med defekta gener i dubbel uppsättning,som ger särskilt stora, kraftigt förstorade muskler ochsvåra kalvningar. Kalvning kan inte ske på normaltsätt, utan man tvingas till kejsarsnitt. Skelettet ärvekare, och de inre organen är starkt tillbakabildade.Det förstår ju alla att det här strider grovt mot detsom är tradition i , nämligen god djurhälsa,god djuromsorg och höga krav.Jag tycker att det svar jag har fått tyvärr andas liteuppgivenhet. Jag frågar alltså vilka åtgärder ministernär beredd att vidta för att motverka inträde av belgiskblå. Det svar jag får är att och den svenskaregeringen och avser att fortsättai sitt arbete. Det är väl gott och väl, men på vilketsätt? Med vilken framgång? Med vilka initiativ?På fråga två, om jordbruksministen avser att tanågra initiativ inom EU för att söka höja ambitioner-na, är svaret ungefär detsamma.I svaret redovisar också attdet här egentligen också är en konsumentfråga. Dethåller jag med om. Men det är ju lite grann att retire-ra. Konsumenter och producenter är ju alldeles eniga.De har gjort uttalanden gemensamt, där de talar omatt de tar avstånd från belgisk blå, att de inte vill ha inden. Vad de behöver är naturligtvis stöd från stats-makterna.