prot · GM0992 · 1999-05-06 00:00:00 — Det finns ju en ganska lång tradition och histo-ria när det gäller att arbeta med integrering trots lokalmässigt inte har legat nära varandra. SerEva ett ovillkorligt samband mellan dessaolika integreringsdelar?Anf. 22 () replik:Fru talman! Jag vill än en gång påminna om attdet inte finns något förbud mot att någon annan än enfristående skola startar fristående förskoleklass. Detfinns definitivt inga förbud mot att arbeta integreratoch att samverka också i en sådan organisation. Mendet är klart att om verksamheten med fristående för-skoleklass bedrivs av någon annan än en friståendeförskola som inte har den knytningen blir det arbetetlite svårare. Det låter på som omhon utgår ifrån att det finns förbud mot detta, men detfinns det inte. Läs propositionen ordentligt! Då kom-mer att få se att det är öppet.Anf. 23 () replik:Fru talman! säger att sådana härtillståndsgivningar kan påverka kommunens ekono-mi. Ja, det är klart. Om den kommunala organisatio-nen vägrar att anpassa sig och harkvar samma personal och lokaler, medan hälften avantalet barn väljer att gå i andra skolor, påverkar detsjälvklart ekonomin på ett dåligt sätt. Men ofta ärdetta bara en undanflykt för att man helt enkelt ärrädd för nya alternativ.Eva säger att vi skall ha förtroende förkommunerna, och det har vi. Men det är ändå engrundläggande och viktig princip att den som självbedriver en verksamhet, t.ex. en förskola, inte samti-digt skall vara med och bedöma och godkänna andrasom vill starta en verksamhet eftersom andra och nyatrots allt lätt uppfattas som konkurrenter.När det gäller tillståndsgivningen har jag en fråga:Tror inte att kvaliteten på bedömning-en av nya fristående förskoleklasser blir lidande av inte låter bedöma alla fallen? är ju ändå vår för tillfället högsta utvärderandemyndighet i Sverige.Avslutningsvis: Som många har tagit upp här harvi över partigränserna varit överens om att en handi-kappad skall få välja vilken skola han eller hon villinom kommunen samt att man skall få bygga omskolor för att tillgodose det behov som uppstår omman får en handikappad elev eller en elev med behovav särskilt stöd. Då kan jag inte förstå - jag har näm-ligen inte fått något tillfredsställande svar - varförEva och socialdemokraterna inte vill geelever med behov av särskilt stöd samma rätt att väljaäven mellan olika fristående skolor.Anf. 24 () replik:Fru talman! Jag tycker att det är lite sorgligt att såmånga har fastnat i en gammal retorik om de fristå-ende alternativen. - det bör välsnart vara fråga - är vi i denna kammareöverens om att de fristående alternativen har något atttillföra både förskola och skola. Låt oss alltså fortsattvara överens om det! Kanske kan vi då komma vidarei resonemangen och se efter hur verksamheterna kanges bästa möjliga utgångspunkt för utveckling; detta istället för att fastna i gammal retorik.När det gäller kommunerna och deras roll har vitill syvende och sist ändå lagt fast en lagstiftning -där uttrycks precis det som jag sade - som ärstyrande även för hur kommunerna skall handskasmed detta. Skulle kommunerna handskas med sinmyndighetsutövning på ett sådant sätt att det brytermot den lagstiftningen finns det vägar att korrigerakommunerna.I fråga om detta med barn med behov av särskiltstöd är det precis som jag förut har sagt. Naturligtvisär det bra att också de barnen så långt det är möjligtkan välja skola precis som alla andra barn. Men ivissa fall måste det kanske ändå vara möjligt förkommunerna att också ta ekonomiska hänsyn. Her-rarna och damerna i denna kammare har inte så för-tvivlat mycket mera pengar i sina budgetar för kom-munernas verksamheter än vad jag och mitt parti kanerbjuda. Det måste finnas ett ansvar också för att devackra orden här kan följas upp ute i verkligheten.Man kan ju ha gjort stora investeringar i en skola justför att kunna ta emot en gravt handikappad elev somsedan efter ett år byter skola. Då måste samma in-vestering göras på nästa ställe. Det kan inte vara rim-ligt.Anf. 25 () replik:Fru talman! säger att vi är överens,och det är vi säkert i många avseenden. Men vi är inteöverens om de lagar och bestämmelser som i för fristående skolor i största allmänhet. Vi iFolkpartiet tycker att dagens principer ger möjlighetertill godtycke i kommunerna.När det gäller möjligheterna att välja skola är detså att alla byggnader på grund av olika bestäm-melser, bl.a. i , redan från börjanmåste handikappanpassas för rullstolsburna och förandra människor med handikapp. Vi har således engrundförutsättning för stöd i varje fall vad gällerfysiska handikapp. Grundfrågan kvarstår dock, EvaJohansson: Om man anser att den här valfriheten skallfinnas för elever med behov av särskilt stöd i denkommunala skolan, varför skall den då inte finnas ifristående skolor?Anf. 26 () replik:Fru talman! Det finns ett grundläggande krav påhandikappanpassning men för väldigt många av deelever som har olika slag av handikapp behövs detbetydligt mycket mer än så - i form av mycket avan-cerade hjälpmedel och läromedel, i form av special-utbildad personal och, naturligtvis, i form av lokal-mässig anpassning. Det är inte alla gånger rimligt attgöra sådana investeringar på många ställen i enkommun i stället för att hänvisa en del elever tillsådana ställen. Okej, det är ett avsteg från en principmen ingen av er damer och herrar har kunnat anvisade pengar som skulle krävas för att ge kommunernamöjligheter att leva upp till era vackra ord.Anf. 27 () replik:Fru talman! Det är många kloka ord som har sagtsi replikskiftet här och som jag ställer mig bakom. Jagmåste dock kommentera det som tog upp om specialskolor osv. Jag förstår interiktigt hur det resonemang som just nuför rimmar med annat. Socialdemokraterna vill jugärna lägga ned specialskolor. Vidare ifrågasätter EvaJohansson det här med budgeten och hänvisar till atthon inte hunnit leta igenom. Jag kan bespara EvaJohansson lite tid genom att tala om att vi i Center-partiet i vår vårproposition avsätter 1 miljard extra,just med tanke på att alla skall ha lika rättigheter.Detta är oerhört viktigt.För att återgå till frågan om valmöjligheter ochbarn med särskilda behov vill jag säga att det intebara gäller handikappade. Man kan ju ha andra pro-blem som gör att man behöver gå i små grupper t.ex.Jag tycker att man från föräldrarnas sida visar ett stortengagemang om man säger: Jag vill att mitt barn skallgå i den och den friskolan, för där vet jag att man haren pedagogik som passar mitt barn eller att de harnågonting annat som gör att det är bra för barnet. Inteminst är det ju ofta färre elever i de fristående skolor-na.Det är bra att det i alla fall kommer en översyn avskollagen. Där har vi åsikter, så till den saken åter-kommer vi.Anf. 28 () replik:Fru talman! Det är inte säkert att vi kommer såmycket längre enbart genom att frågor och svar upp-repas . Jag noterade i att hon sade att regeringen ochvi socialdemokrater ville vägra att betala ut ersättningför barn med behov av särskilt stöd. Det är naturligt-vis inte på det sättet. I många kommuner bidrar man ienlighet med de val som barn och föräldrar gör mendet skrivs inte in en absolut skyldighet för kommunenatt göra de på många ställen ibland mycket dyra in-vesteringar som behövs i skolorna allteftersom enelev kanske bestämmer sig för att byta skola.Anf. 29 () replik:Fru talman! Problemet är just att det inte skrivs innågon skyldighet. Då tappar man genast valmöjlig-heterna. Det är därför som vi vill se att det finns val-möjligheter.Som var inne på är det faktiskt så attde allra flesta byggnader som så att säga utnytt-jas för allmänheten är handikappanpassade. Ofta ärdet just handikappanpassningen som är väldigt dyr.Naturligtvis kan det vara nödvändigt att dra in enhörslinga om det är fråga om ett sådant handikappoch naturligtvis kostar det. Men om det gäller andrasärskilda behov är det inte fråga om några dyrbaragrejer. Materialet är i och för sig dyrt men det kan lättflyttas mellan olika enheter om det på olika ställenfinns elever med liknande handikapp.Anf. 30 () replik:Fru talman! Regeln är då faktiskt att valfrihetskall medges, naturligtvis i mån av plats och beroen-de på allt annat som annars gäller. Inskränkningen ivalfriheten uppträder ju bara när det är förenat medmycket stora kostnader. Förmodligen är vi alltsåganska överens.Anf. 31 ():Fru talman! Redan när vi för inte så länge sedanhär i kammaren tog beslutet om förskoleklass ställdeMiljöpartiet kravet att de fristående skolornas rätt attfå ha förskoleklass skulle tas upp. Det avslogs i riks-dagen, och det fanns då inget vilande förslag frånregeringen. Vad vi nu får är en komplettering på denpunkten.Problemet är emellertid, som många har varit innepå, större än så. Det handlar om de enskilda försko-lornas möjligheter att ha förskoleklass. Förskoleklas-sen har funktionen att vara en bra övergång från för-skola till grundskola.När det gäller de fristående grundskolorna är detnaturligt att i en kommun som har en fristående skolamed en viss inriktning - en Waldorfskola, en Montes-soriskola eller vad det nu är fråga om - sker över-gången till en förskoleklass med den pedagogiskaprofil som just den skolan har.Den delen av problemet ser vi en lösning på. Denandra delen gäller en förskola i enskild regi. Den kanha en viss typ av pedagogik som särdrag, men denkan stå utan en fortsättning på grundskolenivå. Det äregentligen det vanligast förekommande. Man har istället siktet inställt på den kommunala grundskolan.Också för de förskolorna skulle det vara naturligtatt ha en förskoleklass som ser till att övergången frånderas förskola till den kommunala blir såbra som möjligt. Den delen av problemet är inte löst ioch med den här propositionen.Flera talare har varit inne på den andra problem-delen, som inte behandlas i propositionen. Man kannaturligtvis alltid passa på att framföra önskemål,men vi måste hålla oss till det förslag som förelig-ger. När det gäller den delen är alltså nöjtmed förslaget. Vi tycker att det är ett bra förslag. Vifår en enhetlighet när det gäller de fristående skolor-nas garantier.Skolverket har hand om godkännandet, bidrags-rätten och tillsynen för förskoleklassen precis som förgrundskolan. Det är alldeles utmärkt att det är så. Detär också bra med tanke på det framtida kvalitetsarbe-tet, som många har varit inne på i andra sammanhang.Det pågår ett fortsatt arbete på att få en kvalitets-höjning både i förskola och i grundskola, och som enbas för ett sådant fortsatt arbete är det bra att ha bl.a.den här tillsynsfunktionen och det här sättet att god-känna.Debatten har rört sig lite vidare än så här. Vi harfått konkreta frågor från några. Hur kan Miljöpartietställa sig bakom det här osv.? Jag har kanske i ochmed det här anförandet svarat på det. Jag tycker attdet är ett bra förslag.Ulf fortsätter den tidigare folkpartiretori-ken, som börjar bli lite antik, eftersom verklighe-ten för länge sedan har passerat det läge där mankunde tala om att vi inte har möjligheter till mångfaldi skolorna, att de fristående skolorna har det så be-svärligt osv. och Socialdemokraterna togunder den förra mandatperioden under mycket intimsamverkan fram en friskolereform, som mötte ett likaintimt motstånd från bl.a. de borgerliga inklusiveFolkpartiet. Vi har i verkligheten nu fått ett uppsvingsom saknar motstycke i de fristående skolornas histo-ria. Vi har fått en 25-procentig ökning av antalet fristående skolor, och detär redan bevisat att de farhågor som förfram är felaktiga.Av alla de fristående skolor som har lämnat in an-sökningar är det bara två som har fått avslag av med hänvisning till att ett bifall skulle ha fåttstora negativa långsiktiga konsekvenser för kommu-nens skolväsende.Vi får anledning att återkomma till de andra frå-gorna efter frågestunden , när vi skall diskuteraförskolan, men framför allt, och kanske ännu meraintressant, med tanke på att skolministern har annon-serat att det kommer ett förslag om en allmän för-skola där hela förskolan skall ses över. Då får vi välta upp den här diskussionen igen.Anf. 32 () replik:Fru talman! pratar varmt om bety-delsen av fristående förskoleklasser och ser dem somett komplement till de andra. Också vi ser möjligheteratt samverka med t.ex. Montessoriklasser och påannat sätt. Därför blir det lite ologiskt för mig när jagkonstaterar att accepterar att det finnsmöjlighet till ett veto från kommunalråden i kommu-ner som tycker illa om detta.Hur tycker att detta överensstäm-mer med den grundideologi som brukartillskriva sig?Anf. 33 () replik:Fru talman! Detta är inte någon bra beskrivningav förslaget. Det finns inget kommunalt veto. Jag vetinte vad frågan egentligen handlar om. Var någon-stans skulle det kommunala vetot ligga? Det finnsprecis som för de fristående grundskolorna inskrivetatt om det är så - och det är som bedömerdet - att en kommun kan visa att det får långsiktiganegativa effekter för skolverksamheten i kommunenom man startar en fristående skola - och detsammagäller för förskoleklasser - kan säga nej.Det är väldigt långt ifrån ett kommunalt veto.Vad gäller de farhågor som vi har hört från mode-raterna för att alla kommuner skulle motarbeta fristå-ende skolor räcker det att titta på verkligheten. Dethar inte inträffat, tvärtom. Över hälften av kommu-nerna ställde sig direkt positiva till ansökan frånfristående skolor. Några anförde ekonomiska svårig-heter, vilket är naturligt när så många kommuner harsådana svårigheter, men de bedömdes inte av ha långsiktiga negativa effekter på skolväsen-det som helhet i kommunen, och kommunernas begä-ran avslogs alltså av Skolverket.Anf. 34 () replik:Fru talman! Några av oss har pratat om de pro-blem som det innebär när vi har två styrsystem. I detena godkänner verksamheten när klassentillhör en redan etablerad fristående skola. I det andrahar kommunen detta ansvar. När kommunen har att taställning till godkännande, har tillsynsuppdraget ochuppgiften att tillskjuta medlen finns det i praktiken ettkommunalt veto.Om kommunalrådet tycker att ett godkännande ärolämpligt kan kommunen använda sitt veto. Så är deti verkligheten.Anf. 35 () replik:Fru talman! Jag vet inte vilket förslag som AndersSjölund tänker på. Det är i varje fall inte regeringensförslag. I detta är det som har beslutande-rätten, inte kommunen. talar kanskeom förskolor i enskild regi, där kommunen har be-stämmanderätten. Den frågan får vi återkomma tillnär vi har att diskutera ett sådant ärende. Den finnsinte med i regeringens förslag. Jag hade gärna sett attockså det hade funnits med, så att vi hade kunnatdiskutera det, men det är alltså inte aktuellt med någotkommunalt veto i det här förslaget.Anf. 36 () re-plik:Fru talman! Jag vill med ta upp enfråga som handlar om argumenten i betänkandetsmajoritetstext som talar mot att skall varamed om att ge tillstånd till förskoleklass i andra en-skilda skolor än fristående skolor. i sitt anförande att integrering fun-gerar bra mellan den typen av skolor och vanligaskolor.Jag vill fråga: Står bakom det skälsom i betänkandets majoritetstext anges som motar-gument, nämligen att integrering skulle utgöra etthinder för att vi från denna kammare skall vara medom att fatta beslut om att skall beslutaäven i de här delarna? Man anger detta som ett pro-blem och som skälet till att våra reservationer intetillstyrks.Anf. 37 () replik:Fru talman! Jag hoppas att jag har förstått fråganrätt. Till största delen talar vi om förskolor i enskildregi. Är det den gruppen? Jag måste faktiskt ställaden frågan.Anf. 38 () re-plik:Fru talman! diskuterar vi ett betänkandesom handlar om förskoleklass som bedrivs i skola,friskola och av enskilda huvudmän.Förskolan är ett begrepp som används om barn-omsorg för barn i åldrarna . Vi behandlar ettbetänkande som gäller förskoleklass. Jag frågar om integreringen mellan förskoleklass ochskola är ett problem och om därmed ett beslut rörandeSkolverket inte skall kunna fattas från kammaren. Vidiskuterar det betänkandet.Anf. 39 () replik:Fru talman! Jag tror att detta hänger samman medvår inställning som jag redogjorde för i början.Fristående skolor i en kommun skall självklartkunna få en förskoleklass i anslutning till verksam-heten. På så sätt blir det en naturlig inskolning i verk-samheten i skolan. Det problemet löses i propositio-nen.Sedan finns det ett problem som inte är löst, näm-ligen möjligheterna för förskolor i enskild regi atteffektuera sin pedagogik i en förskoleklass. Det be-handlas inte i det här betänkandet. Här handlar det omfristående skolors möjligheter att starta förskoleklass.Vi står bakom det förslaget.Det finns mycket att ta upp i fråga om förskolor.Vi har antagligen gemensamma synpunkter på möj-ligheterna att starta förskolor i enskild regi och få ennaturlig övergång i olika former via förskoleklass tillsåväl kommunala grundskolor som fristående grund-skolor.Anf. 40 () replik:Fru talman! förde in historiska ar-gument. Den reform angående fristående skolor somGunnar talar om och som infördes av densocialdemokratiska regeringen och , rev uppde regler som den borgerliga regeringen införde omatt garantera fristående skolor en viss del av de kom-munala resurserna för skolan. Det är inte historia.Folkpartiet anser att vi skall gå tillbaka till ett systemsom garanterar fristående skolor en viss summa.Alla de undantag vi har sett här, för barn med sär-skilda behov m.fl., med godkännanderegler osv. vi-sar, enligt min mening, att det är bättre när reformergenomförs med glädje och av människor som tror påreformerna, än att reformerna genomförs motvilligt.Det är så mycket motvillighet i förslaget. Miljöpartiettillhör de motvilliga.Anf. 41 () replik:Fru talman! Motvilligheten får stå för.Jag kan påminna om att Folkpartietspartiprogram, presenterat när friskolereformen ge-nomfördes, skilde sig på två punkter från förslagetsom antogs i kammaren.Den ena punkten var att krävde att ga-rantin skulle vara av genomsnittet ikommunen. Den andra punkten var ett krav på kom-munal tillsyn.Miljöpartiet gick emot detta. I stället blev det enreform där de fristående skolorna garanteras sammaekonomiska villkor som de kommunala. Vi tyckteinte att kommunen i det läget skulle ha hand om till-synen utan den fick . Ni hotade då med attriva upp reformen, men det var tyst under valrörelsen.Hur kommer det sig?Anf. 42 () replik:Fru talman! Procentsiffrorna kan vi diskutera medtiden. har stått bakom att manskall vara garanterad en viss summa.Anf. 43 () replik:Fru talman! Jag hoppas att ni inte driver sammakrav när det gäller jämställdhet på löneområdet. 75 %av genomsnittet av mäns lön för kvinnor vid likaarbete låter inte som ett jämlikhetskrav i våra öron. Vihar krävt att det skall råda samma ekonomiska villkorför fristående och kommunala skolor. Detta råder nu- tack vare . Men gå gärna till val medkravet på 75-procentsgränser.Anf. 44 () replik:Fru talman! säger att ett bra för-slag har lagts fram. Jag kan inte hålla med om det,eftersom jag tycker att valfriheten är så oerhört viktig.Gunnar talar om att det visst skall kunnafinnas fristående förskolor som sedan övergår tillandra friskolor. Det kan finnas någon som startar enfristående förskola, t.ex. med Montessoripedagogik,men sedan finns det inte någon friskola med sammapedagogik. Då övergår man till den vanliga kommu-nala skolan. Skall det då inte finnas möjligheter att påett rimligt sätt starta denna friskola?Anf. 45 () replik:Fru talman! Den frågan kvarstår olöst. Vi kan dis-kutera den. Frågan är var barnen skall ta vägen. Skallde åka till grannkommunen eller vänta på att enMontessoriskola skall startas? Låt oss inte ta dendebatten , utan låt oss återkomma till den.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 10 §. )AjourneringTalmannen beslutade på förslag av tal-mannen att ajournera förhandlingarna till dåfrågestunden skulle börja.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 14.00.6 § FrågestundAnf. 46 till dagens frågestund. Följande stats-råd kommer att delta: vice statsminister , justitieminister , utrikesmi-nister , statsrådet , försvars-minister , utbildningsminister , statsrådet och socialmini-ster flyktingmottagandeAnf. 47 BO ():Fru talman! Jag skulle vilja ställa en fråga till vicestatsministern angående behandling av flyk-tingar från Kosovo och konsekvenserna för andraflyktinggrupper. Bakgrunden till frågan är förståstragedin i Kosovo och flyktingkatastrofen.Sverige har sagt sig kunna ta emot 5 000 flykting-ar, och på regeringen har det låtit som om detta är etttak. Vad gäller visumreglerna har man hållit mycketstrikt på dem. Vad gäller vilka som skall komma tillvårt land har man inte speciellt prioriterat de anhöri-ga. Till detta kommer dagens besked om att beslutetom att ta emot uppemot 5 000 flyktingar tillfälligtfrån Kosovo kraftigt drabbar de s.k. kvotflyktingarna,dvs. människor som skulle behöva komma till vårtland eller något annat land av vår typ mera perma-nent. Enligt tidningsuppgifter skulle detta hadrabbat för ögonblicket ca 500 kurder från Turkietoch som skulle behöva komma till vårt land. Jagtycker att detta är en mycket upprörande hanteringfrån regeringens sida.Min fråga är: Är regeringen beredd att ändra be-slutet?Anf. 48 Vice statsminister ():Fru talman! Det är inte sant att det är någon annanflyktinggrupp, som har fått löfte om att komma tillSverige, som drabbas genom detta beslut. En del avde 5 000 flyktingar som vi nu har sagt att vi är bered-da att ta emot från Kosovo tas inom ramen för det s.k.kvotflyktingsystemet. Det är inte något speciellt medatt kosovoalbaner också kommer till inomjust ramen för kvotflyktingar. Så hade kunnat skeäven om vi hade använt en helt vanlig hantering i denhär frågan. Anhöriga kan förvisso också komma medbland de 5 000. Det finns med i vårt beslut att detockså är möjligt.Anf. 49 BO ():Fru talman! Jag skulle bli utomordentligt glad omdet vore så, som vice statsministern säger, att det inteär sant. Men låt mig då pröva två följdfrågor.Är det så att det blir färre kvotflyktingar somkommer till vårt land beroende på Kosovokrisen? Ettja eller ett nej räcker.Är det sant att UNHCR påstår att ensamthar att följa den politik som vice statsministern nuförsvarar?Anf. 50 Vice statsminister ():Fru talman! Det är sant att är ett av demycket få länder som över huvud taget tar emot kvot-flyktingar. Det råkar vara tio länder i världen, ochSverige är ett av de länderna. Vår kvot är 1 800 flyk-tingar. 1 800 flyktingar på kvoten är det som gällerför vårt land. En del kommer att vara från Kosovo.Det är det enda det här handlar om.Utgiftstaket för biståndetAnf. 51 ():Fru talman! Min fråga är på något sätt en följdfrå-ga till vad ställde en fråga om. Jag ställermin fråga till vice statsministern.Utgiftstaket är ju synnerligen aktualiserat, och kan man i pressen läsa: Utgiftstaket för biståndetfår sprängas. Är talesman för en överenskom-melse som gjordes i går mellan partierna, eller är handet inte? Är det riktigt att biståndstaket får sprängas?Anf. 52 Vice statsminister ():Fru talman! Uttalandet är naturligtvis BirgerSchlaugs eget, och det är den åsikt han har. Vi kansakligt konstatera att vi under de år som ligger fram-för oss förhoppningsvis måste börja bygga upp Ko-sovo, och där det också kan bli fråga om storafredsinsatser militärt på FN-uppdrag i Kosovo. Vaddet här kommer att kosta vet vi inte , och när vivet det får vi ta den diskussionen, om det ryms inomutgiftstaket eller inte. Vi måste hur som helst görainsatserna.Anf. 53 ():Fru talman! Det var inget svar på den fråga jagställde. Att säger det han säger begriper vialla, men jag frågade om det också var regeringensuppfattning. har alltså kommit med ett påstå-ende som han är ensam om och som regeringen intestår bakom, om jag nu tolkar vice statsministern rätt.Det här är viktigt för de organisationer som gåromkring och undrar om de kan lita på ellerinte, och därför bör det komma ett klart och entydigtbesked från regeringens sida.Sedan är det sällsamt om man inte kan kommaöverens om vad man skall säga efter en så viktigöverläggning, som så många väntar svar från.Anf.