prot · GM0990 · 1999-05-04 00:00:00 — Jag tycker att utbild-ningsministern borde informera sig om detta också.Det gäller inte bara för en storstadsbo, Göteborgsuniversitet och utan även för de små hög-skolorna att använda varandra på bästa sätt.Jag skulle vilja återkomma till den fråga som jagställde till utbildningsministern angående Vårdkom-missionens rekommendationer om utökning av läkar-och sjuksköterskeutbildningsplatser: När kan vi väntabesked av utbildningsministern angående de rekom-mendationerna?Anf. 40 ():Fru talman! Jag skullevilja spinna vidare på en mening som finns med iutbildningsministerns svar. Det står: "Vidare under-söker vi möjligheten att andra lärosäten i ytterligare högskoleutbildning såsom di-stansutbildning eller decentraliserad utbildning tillBengtsfors. "Jag vill ta upp detta lite mer allmänt. Jag tror attdet skulle vara väldigt bra om man kunde öka möjlig-heterna till distansutbildning från högskolorna i västraSverige, t.ex. . Jag kan nämna att vi i den kom-mun jag kommer ifrån, kommun i Sjuhä-radsbygden, har byggt ett gymnasium för några årsedan. finns det planer på ett s.k. lärcentrum somskulle bygga på distansutbildning från högskola. Dethar visat sig när det gäller den utbildning som är tänktdär att de lämpligaste högskolorna att samarbeta medär och . Det är ganska långt dit, 50 mil.Det skulle vara bra mycket lättare att bedriva di-stansutbildning om högskolan låg närmare. Därförskulle jag vilja ställa frågan om utbildningsministernär beredd att öka möjligheterna för högskolorna attbedriva distansutbildning, t.ex. från högskola.Anf. 41 Utbildningsminister ():Fru talman! Vi har verkligen gjorten tydlig prioritering när det gäller högskolepolitiken.Högre utbildning skall vara tillgänglig i hela landet såatt vi på det sättet på riktigt kan slåss mot social sned-rekrytering och ta till vara de resurser som finns överhela landet. Där har och socialdemo-kraterna samarbetat väldigt väl. Det har för Västsve-riges del, , i den storstadspropo-sition som jag var med och lade fram resulterat imånga nya platser förra året.Under perioden 1997-2000 fick man sammanlagt2 300 platser. vid högskolan iBorås: 2 000 platser. Det är en mycket kraftig ut-byggnad av en högskola av den storleken. Högskolani : 1 900 platser. : 2 000 platser, alltså en formidabelutbyggnad av en högskola. Stiftelsehögskolan iJönköping: 1 600 platser. ,som också räknas till i dessasammanhang: 2 400 platser. Det visar i praktikenvilka beslut som vi har fattat för att stärka högreutbildning i den västra delen av om forskning och forskarutbildning hartagits upp av flera frågeställare, framför allt av SonjaFransson och . Min bedömningär att det viktigaste som vi har att se till under dekommande åren - när vi är mitt inne i en period avmycket stor utbyggnad av högre utbildning - är attstärka forskarutbildningen.Skall vi få en forskningsanknytning som är reelloch viktig vid alla våra lärosäten måste det finnas enstörre andel forskarutbildade lärare. Vi redovisade iforskningspropositionen, som lades fram förra veck-an, att resurser kommer att avsättas för att stärkaforskarutbildningen. Det kommer att behövas mångasom sedan återfinns som lärare och forskare på allahögskolor, inklusive de som ibland kallas för små ochmedelstora högskolor men som alla börjar närmasig medelstor storlek.Samarbetet med Stiftelsen ser jag somett viktigt inslag. Jag kommer att fortsätta att föraresonemang med Stiftelsen om hur mankan bidra till att fortsättningsvis vara med som enviktig aktör i denna region.Nils-Erik tar upp någonting mycketintressant som pågår, nämligen det västsvenska uni-versitetssamarbetet, som jag ser som mycket positivt.Det kommer underifrån, från högskolorna och univer-siteten själva. Samarbetet spirar eftersom det harinletts. Man går igenom vilka starka sidor som finnsoch hur ansvaret kan fördelas . Jag kom-mer att följa detta samarbete väldigt noga och ha endialog med företrädare för det västsvenska universi-tetssamarbetet. Jag kan mycket väl tänka mig att dettakan ge lärdomar också för det övriga landet. Detbehövs mer av samverkan mellan universitet ochhögskolor framöver än vad vi har haft under senaretid.Ulla-Britt säger att ingenting har häntsedan februari när det gäller utbyggnaden utöver de68 000 som har annonserats - 10 000 plus10 000. Men vi har ju lagt fram en vårpropositionsom i många stycken är en utbildnings- och forsk-ningsproposition och som innehåller mycket storainsatser. Tyvärr tror jag mig ha märkt att Kristdemo-kraterna inte riktigt ställer upp på den utbildnings-satsning som görs. Som jag har tolkat er motion villni ha en långsammare utbyggnad, vilket naturligtvisskulle drabba västra fördelningen av 10 000 plus 10 000 platser är detnaturligt att också västra behov finns med attfundera kring. Det återkommer vi till i samband medfördelningen av dessa platser i budgetpropositionen.Det gäller också läkarutbildningen och dess framtidadimensionering.Budgetpropositionen är ett bra medel för avstäm-ning. Min uppfattning är att det riksdagsbeslut somhar fattats om neddragningen av läkarutbildningenframför allt av den borgerliga regeringen - och därsocialdemokraterna gick emot och inte ville minskamed 20 platser i - var ett tveksamt beslut.Det är nu dags att återigen se över dimensioneringenav läkarutbildningen. Där kommer det att finnas ettstort behov framöver. Jag är beredd att komma tillba-ka till för att föra en diskussion om denframtida dimensioneringen.Kort om distansutbildning och decentraliserad ut-bildning: Det finns 1 500 platser som skall fördelas,500 platser på distansutbildning och 1 000 platser pådecentraliserad utbildning. Jag räknar med att detockså i det sammanhanget finns anledning att se när-mare på behov.Anf. 42 ():Fru talman! När högskolereform genom-fördes inkorporerades utbildningar som tidigare stodutanför högskolan. När denna reform infördes po-ängterades just forskningens betydelse för grundut-bildningen. Många försök har gjorts med att på olikasätt låta forskning och forskningsmetodik vara engrundläggande del i all utbildning. Redan från förstaterminen av många utbildningar börjar man medforskning och forskningsmetodik.Utbildningsministern talade om att stärka forskar-utbildningen, och det är naturligtvis bra. Men det tartid. I väntan på detta tycker jag att studenterna iVästsverige skall ha samma möjligheter som studen-ter på andra håll i att få en utbildning som ärfärgad av forskning och forskningsmetodik. För densakens skull behövs det en annan fördelning avde resurser som finns. Det gäller inte bara forskarut-bildningen, utan det gäller för växtkraftsskull också antalet studerandeplatser i stort på denhögre utbildningen.Anf. 43 ():Fru talman! Först en liten kommentar om dekompletterande fristående platserna på Stenebysko-lan: Det svar som jag fick var lite diffust. Men jaguppfattade det ändå som att dessa platser kommer tilltillsammans med de ordinarie högskoleplatserna. Jaghoppas att jag har rätt i det.Det talades om en kraftig utökning, och det ärriktigt. Det har tillskapats många nya platser under90-talet, varav de västsvenska högskolorna har fåttganska många. Men problemet för oss i Västra Göta-land är att utbildningsnivån var mycket låg. Antaletutbildningsplatser var mycket lågt. Trollhättan-Ud-devalla är den nyaste högskolan, och de andra är inteheller särskilt gamla.Jag håller med om att satsning på forskningsresur-ser och forskarutbildade lärare måste ske parallellt, såatt kvaliteten bibehålls. Därför är det så viktigt får forskningsresurser så att man kan sätta inkrafter här. Så har det inte varit tidigare. Utbyggna-den har ju gått så sakta. är det problem medforskningsresurserna till de mindre högskolorna iVästra . Resurserna är de lägsta i hela landet.Jag vidhåller att det är viktigt att prioritera VästraGötaland vid fördelningen av dessa resurser likavälsom när det gäller fördelningen av tillkommandeutbildningsplatser så att vi kommer i paritet.Jag vet att man har jobbat väldigt mycket med justkvalitetsfrågorna för att kunna hålla en hög kvalitetoch en hög nivå. Jag har följt högskolan i Trollhät-tan-Uddevalla och där har man gjort denna satsningtrots att man har haft väldigt lite resurser, men manhar klarat av det, och det är jättebra.Alla exempel som har tagits upp här visar på nä-ringslivets struktur i och hur diffe-rentierat det är. Det finns mängder av småföretag ochmånga stora företag. De stora tekniktunga företagensuger upp alla nyutbildade ingenjörer, och det är ettjätteproblem för de små företagen. Därför behöver viflera utbildningsplatser.Anf. 44 ():Fru talman! Jag vill tacka för sva-ret. Det är väldigt mycket som vi har gemensamt. Vitycker t.ex. att den ökande tillgängligheten som bidrartill att minska den sociala snedrekryteringen är väl-digt viktig. Forskningsdelen är oerhört viktig för osskristdemokrater. Vi vill ha en kvalitativ forskning, hadet bättre på den postdoktorala sidan när det gällertjänster osv. Det som jag alltid talar för beträffandehögskolan i är att man skall förstärka forsk-ningen.Det som är problemet för är atthan har ett gigantiskt arbete med att komma i kapp iVästsverige när det gäller det som hände före utbild-ningsministerns tid. Vi är glada för alla nya platseroch för alla nya forskningsresurser, men det finnsoerhört mycket kvar att göra.När jag sade att ingenting hade hänt sedan februa-ri menade jag - även om jag inte uttryckte det klart -att inget hade hänt för i vårproposi-tionen.Thomas har rätt i att vi ligger något lägre ifråga om antal platser, men talar vi om fördelning-en i landet. Vi vill att man upprätthåller en god kva-litet under utbyggnaden. Vi föreslår inte alls färreplatser, utan vi vill ha en lite längre tidsram för attklara detta.Det är viktigt att försöksregioner är konkurrens-kraftiga. Här är det fråga om en region med 1,5 mil-joner invånare som skall vara internationellt konkur-renskraftig. Då är utbildningen det klart viktigasteområdet för att bygga upp ett lands välstånd. Därförär det oerhört viktigt att utbildningsministern ser tillatt det blir medvind i ett försöksarbete med att byggaupp en region. Om man inte på ministernivå uppfattardetta som positivt, då är det väldigt svårt för en regi-on att gå vidare.Anf. 45 ():Fru talman! Som ny i är jag lite förvå-nad över de politiska tjuvnypen och den ohämmadeflörten beroende på vilken bokstav som står bakomvåra namn. Vi är alltså från , och vi talarfrån Västsverige.Hög utbildning har alltid arbetat för.Det har inget att göra med debatten om att konverterahögskolor till universitet.Genom åren har studenter, i alla fall i ,häcklats av arbetare på varv och fabriker. Man harsagt: Vi sliter för att ni skall leva lyxliv. Det kan manfå höra. Det vet jag som arbetarbarn dådet inte var många i min miljö som gav sig på attstudera på universitetet.Vi vill, som utbildningsministern säkert har för-stått, ha vår del av kakan med utbildningsplatser. Jaghoppas än en gång att utbildningsministern blundarmed det öga som är riktat mot och tar tillsig våra argument.Tack så mycket för en intressant debatt!Anf. 46 Utbildningsminister ():Fru talman! Jag vill inte på något sätt göra IngerRené, eller någon annan moderat frånvästra ledsen. Jag försöker bara beskriva denpolitik som står för i fråga om utbild-ningen. Jag tror inte att någon av er ägnar all er tid åtutbildningspolitiken generellt sett för hela landet,men har varit principiellt och starktemot en utbyggnad av den sort som ochSocialdemokraterna har stått för. Då är det här allvar-liga saker.Här fattar vi beslut som får väldigt stora konsek-venser i verkligheten ute i hela landet. Om modera-terna då har varit emot den utvecklingen förstår jagatt det inte är lätt att vara företrädare för Västsverige.Men det är ett faktum.Marianne tar upp ochde kompletterande utbildningarna. Utbildningen därgörs om till högskoleutbildning. Vi utökar med tioplatser till så att det blir 70 högskoleplatser. Det ärklart att det också kommer att finnas behov av enkompletterande utbildning, men det innebär inte att visjälvklart inrättar ett system där man får en förläng-ning av en och samma utbildning, att man först gårgymnasiet, sedan en kompletterande utbildning ochdärefter en högskoleutbildning. Det finns annars enrisk för att vi får just den typen av utveckling.Däremot måste man göra en bedömning från båderegering och riksdag av hur stor den kompletterandeutbildningen skall vara framöver. Vi kommer att följadet väldigt noga. Vi är måna om att utvecklingen ikommunerna och i regionen blir bra.Jag tror att forskarutbildningen är nyckeln till enfin utveckling i hela Högskolesverige. Det innebärnaturligtvis att forskarutbildningen bedrivs vid dehögskolor och universitet som har vetenskapsområ-den. Därmed blir det en viktig insats framöver attockså se till att göra det möjligt att öka forskarutbild-ningen. Då måste också resurser fördelas så att desom har möjlighet att bedriva den forskarutbildningenkan göra det. Det har vi inte på alla högskolor, ochdet kommer vi inte att ha på alla högskolor. Det krä-ver en viss koncentration, så att vi också där får enresursexpansion framöver. Det innefattar också uni-versiteten. Jag tror att det är viktigt för att vi skall fåen bra kvalitetsutveckling över hela Högskolesverigeframöver.Jag är verkligen glad över det engagemang förhögre utbildning som finns i . Det är enstark fördel för hela utbildningspolitiken. Jag kanförsäkra er att det finns ett engagemang i alla regioneri , där man också känner att man vill ha ytter-ligare satsningar. I den miljön är det inte så dumt attvara utbildningsminister. Det är värre att som enensam röst verka i ett parti som inte vill ha en regio-nalt väl spridd utbildningsexpansion framöver.Överläggningen var härmed avslutad.AjourneringKammaren beslutade på förslag av tal-mannen att ajournera förhandlingarna till kl. 18.00.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 18.0011 § Svar på interpellation 1998/99:250 omanvändning av biobankerAnf. 47 Socialminister ():Fru talman! har frågat migvilka åtgärder regeringen avser att vidta för att skapagarantier för att de vävnadsbanker som finns i sjuk-vården kommer att användas på ett etiskt invänd-ningsfritt sätt.I finns liksom i andra länder sedan långtid ett stort antal samlingar av biologiskt material sominnehåller viktig information om människor. Sådantbiologiskt material från vävnadsbanker kan i daggenom genteknikens snabba utveckling ge alltmerinformation om framtida sjukdomar etc. De utgör och viktig kunskapskälla för framför allt epide-miologisk forskning.Det som skiljer vävnadsbanker med genetiskt in-nehåll från andra typer av register är att vävnadsban-ker kan ge uppgift om exempelvis framtida sjukdo-mar, inte bara hos den som lämnat provet utan ocksåhos andra än den provet i första hand avser. Genetiskauppgifter om en individ ger således indirekt ävenuppgifter om dennes släktingar.Det är precis så, som säger isin interpellation, att information från vävnadsbankerkan vara till stor nytta inom forskningen och i för-längningen för patienten. väcks viktigaetiska frågeställningar kring sekretess, samtycke,utnyttjanderätt m.m. Hur hanteras exempelvis princi-pen om informerat samtycke om en forskare i dagskulle vilja använda ett prov som lämnades för längesedan och för helt andra ändamål? Och hur skall manställa sig till samtyckesproblematiken när man vet attäven provlämnarens släktingar indirekt berörs? Vadhänder om information kommer på avvägar? Vem haräganderätt eller snarare dispositionsrätt till det in-samlade materialet? Är det den forskare som initialtsamlat in materialet för sitt forskningsprojekt, ellerskall även andra forskare som skulle kunna ha glädjeav materialet i sin forskning få tillgång till det?Det finns också kommersiellt intresse för infor-mationen. har enskilda landsting fåttförfrågningar från kommersiella företag om möjlig-heterna för dem att överta ansvaret för de vävnads-banker som finns vid bl.a. de större sjukhusen. Kom-mersiella intressen kan naturligtvis inte tillåtas in-kräkta på vedertagna etiska värden, som respekt förmänniskovärde och personlig integritet.Det här axplocket visar att det finns en rad frågorsom behöver redas ut.Det är därför regeringens avsikt att tillsätta enkommitté med uppgift att göra en översyn av olikafrågor som är förknippade med användningen avbiologiskt material från vävnadsbanker. Det handlarbåde om en etisk analys och om en genomgång avsvenskt regelverk och lagstiftning.Utgångspunkten för översynen skall självfallet va-ra att det är viktigt att kunna ta till vara den kunskapsom materialet i vävnadsbanker kan ge, men att detinte får ske på sådana villkor att det skadar den en-skilde eller dennes släktingar.Anf. 48 ():Fru talman! Jag får tacka socialministern för sva-ret. verkar det som om målet är nått, att det blir enutredning om hur biobanker skall kunnaanvändas, för att de ger ju möjlighet till många vins-ter för patienterna, som man måste se tillatt människors integritet inte träds förnär.Statens medicinsketiska råd aktualiserade ju fören tid sedan frågan om behovet av en reglering av hurbiobankerna används. I den utredning som jag har lettom god sed i forskningen tog vi också upp frågan.Man kan då säga att vi också borde ha utrett dennafråga inom ramen för den utredningen, men vi förstodatt inom den tid som vi hade fått till förfogande skullevi inte hinna penetrera alla de problematiska frågorsom här finns. Jag trodde till en början att man skullekunna klara detta på samma sätt som med personre-gister, men det är mer komplicerat än så.Frågan har också aktualiserats i samband med frå-gan om drogtester, som jag har haft en debatt om medMona . Den har ju också en koppling till fråganom vävnadsbanker och inte minst till den fråga somhar legat i om gene-tisk integritet. Det är faktiskt flera departement somär inkopplade på denna fråga: Utbildningsdeparte-mentet, , Socialdepartementetoch kanske också . Dessutomfinns det en utredning om bioteknik som kommer in ibilden. Därför är det viktigt hur direktiven utformasoch hur utredningen läggs upp, så att den verkligenkommer att belysa alla de frågeställningar som äraktuella. Utredningen får inte bli för snäv med vat-tentäta skott bara för att vi har departementsgränser.Min fråga är vilka tankar man har på direktivenoch om man tänker ha en parlamentarisk utredningen.Jag tror nämligen att när det gäller så här svårakomplicerade etiska frågor är det en fördel att ha enparlamentarisk utredning. Erfarenheterna av deninomdepartementala utredningen om genetisk integ-ritet, låt vara med remissbehandling av utredningen,tycker jag visar att det hade varit en fördel om denfrån början hade gjorts parlamentarisk. På det sättetfår man en debatt in i partierna. Man får också enbättre debatt ute i samhället, för just i sådana härsvåra etiska frågor behöver vi inbegripa människornaute i samhället i debatten.Vi fick ju en erfarenhet här i i sambandmed transplantationslagen. Vi var så övertygade omatt i sådana frågor skulle vi inte ha politiskt käbbelutan försöka nå politisk enighet. Därför förde vi mel-lan partierna här i en mycket intensiv de-batt , men den debatten nåddeinte ut i samhället. kom Socialstyrelsensinformation om denna lag ut tillsammans med kött-färsreklam i hushållsutskick till allmänheten. Detlärde oss att den här typen av frågor måste bli föremålför en bred debatt ute i samhället.Jag är alltså intresserad av att höra lite mer omvilka tankar som finns i om upp-lägget av denna utredning.Anf. 49 Socialminister ():Fru talman! Jag kan dessvärre inte tillfredsställaBarbro nyfikenhet i det här fallet efter-som diskussioner just nu pågår.Jag delar uppfattning att detär en avvägning mellan å ena sidan utredningseffekti-vitet och snabbhet - behovet av att åtgärda saker ochting snabbt - och å andra sidan att få en bred förank-ring inte bara av utredningens resultat utan också i dediskussioner om svåra etiska avvägningar som kom-mer.Just nu pågår skrivandet av direktiv till utredning-en. Vi diskuterar hur utredningen skall se ut, om detskall vara en parlamentarisk eller någon annan utred-ning. Vi har inte tagit ställning till detta , men jaghoppas att få återkomma ganska snart.Anf. 50 () re-plik:Fru talman! Det finns ju en hel del arbete somman kan ta vara på här. Jag tycker också att det ärviktigt att man inte drar det här i långbänk.Socialstyrelsen har ju ett förslag ute på remiss,Genetik inom hälso- och sjukvården, som kommer inlite grann på dessa frågor. harockså funderat en hel del över dem. Sedan har detunder våren startat ett forskningsprogram i Uppsalaunder ledning. Huvudansvarig fördet praktiska arbetet är , som varhuvudsekreterare i utredningen om god sed i forsk-ningen.Forskningsprogrammet kan sammanfattas ungefärså här: Att på ett etiskt godtagbart och effektivt sättförvalta mänskligt vävnadsmaterial och etiska, socia-la, näringspolitiska och legala aspekter kring utnytt-jandet av svenska biobanker.Syftet är att samla in fakta och därefter kommamed förslag på hur man på ett effektivt, säkert ochintegritetskänsligt sätt kan tillvarata detta material.Man har då en rad delmål. Man skall genomlysa deetiska problemen förknippade med utnyttjandet avbiobanker. Man skall föreslå modeller för informeratsamtycke avpassade för olika, kliniska ändamål ochforskningsändamål. Ett system skall tas fram för attskydda provgivares och anhörigas integritet.Man kommer också att ta upp frågan från nä-ringspolitiskt och historiskt-demografiskt perspektivsamt utveckla nya vägar för att få fram data somkopplas till kliniken. Man kommer att genomlysaäganderätts- och förfoganderättsproblematiken. Iprogrammet, som man har fått pengar för,kommer man att föreslå lagstiftning och riktlinjer föratt ta till vara olika aktörers intressen. Dessutom skallman genomlysa den offentligrättsliga lagstiftningenoch föra en dialog med samhället.Ett sätt kunde vara att tillsätta en parlamentariskkommitté som tar vara på resultaten från forskargrup-pen och sedan avger delrapporter allteftersom kun-skap kommer fram i stället för att vänta till ,då man har det fullständiga materialet.Jag fick mig tillsänd en 20-poängsuppsats avCharlotta , som har studerat hos professorLotta . Den handlar om biobanker och denrättsliga regleringen kring hanteringen av dem. Det ären mycket bra 20-poängsuppsats. Den pekar tydligtpå var luckorna finns i lagstiftningen och på denlagstiftning som faktiskt finns. Jag rekommenderadehenne att skicka uppsatsen till socialministern. För-hoppningsvis har den kommit till Regeringskansliet.Jag tror att den är en bra utgångspunkt för den utred-ning som är på väg att tillsättas. Det finns en hel deldokumentation att ta vara på. Jag kanske kan få någrakommentarer från socialministern till det.Anf. 51 Socialminister ():Fru talman! Jag har inte sett uppsatsen. Men jagskall ta reda på ifall den finns på depar-tementet och ta del av den. Jag kan bara lova BarbroWesterholm att ta med mig hennes synpunkter påutredningens uppläggning och arbete i den beredningsom just nu pågår.Anf. 52 ():Fru talman! Det är tillfredsställande att höra.Detta är inte en partipolitiskt skiljande fråga utan ettgemensamt intresse för oss som arbetar politiskt. Vivill ha ett bra system som inte hindrar forskning somsyftar till att skapa en bättre situation för människorsamtidigt som man gör en avvägning mot människorsberättigade krav på att själva få bestämma hur derasvävnadsprover används i medicin och forskning. Omman har informerat samtycke som grundprincip kanman undanröja många problem.Ett projekt av detta slag har utförts i den forsk-ningsetiska kommittén i . Där har man förtomfattande resonemang om för- och nackdelar ochhur man skall informera de patienter från vilka provertagits. Vad jag har kunnat utläsa av det projektet harman funnit en bra modell, som tillfredsställer allaparter. har kvar förfoganderätten ochäganderätten till proverna och kan tillsammans medpatienterna bestämma hur de används. Proverna gårinte över till något enskilt företag.