prot · GN0929 · 1999-11-18 00:00:00 — Detta är mycket viktiga signaler för att om inteockså denna konjunktur ska bli en förlorad chansmåste vi gå vidare med reformer.Fru talman! tänker man mycket påatt två företeelser mer än något annat har präglat desenaste tio åren. Den första företeelsen är förståskommunismens fall. Följderna på det ekonomiskaområdet är enligt förra veckans nummer av The Eco-nomist: Men en idé att gemensamt ägande av egen-dom utgjorde nyckeln till mänsklig lycka lades slut-giltigt i graven och med den - åtminstone i -sveptes ett helt genomarbetet system av tyranni bort -min översättning. Och och andralyssna . Kollektivismens idé är med detta grundligtslagen.Den andra viktiga företeelsen är den ökade inter-nationaliseringen. Det verkar som att den har tagitextra stora språng nu , och det har troligenmycket att göra med den tekniska utvecklingen, t.ex.datakommunikation, men också med avregleringen avfinansmarknader och på gamla offentliga monopo-lområden. Detta har varit mycket viktigt.Folkpartiet säger ja till internationaliseringen.Under hela 1900-talet har det svenska deltagandet påden internationella arenan medverkat till att öka vårtvälstånd och öka antalet nya jobb. Så är det nu också.Den som tror att vi skulle vinna något på att avskärmaoss tar grundlgit fel. Vårt välstånd är grundat på in-ternationaliseringens frukter.Ett utmärkande drag för liberaler är över huvudtaget en positiv inställning till internationellt samar-bete, handelsutbyte och utbyte mellan människor.Därför är det naturligt för oss att vara positiva tillEuropasamarbetet utan att vi för den skull accepterarprecis allt som hittar på. Det är också natur-ligt för oss att vara positiva till fortsättningen, tillvalutasamarbetet, eurosamarbetet. Det är bra försvensk ekonomi, för småföretagen, för oss konsu-menter och det är bra för inflytande i Euro-pasamarbetet.Det är i och för sig glädjande att har tagit någon sorts steg i riktning mot att accep-tera ett svenskt medlemskap i . Men GöranPersson vore inte den han är om han inte strax däref-ter lät som att han egentligen inte riktigt menade vadhan sade. Därför blev det inte heller den åsyftadepositiva effekten på räntorna när marknaden begrepatt det bara var en av de vanliga finterna.Fru talman! Politiker ska leda opinionen och intefölja den, inte leka följa . I det här fallet verkardet som att man leker följa . Men ska verkligendet brittiska folket avgöra om och när ska gåmed i ? Nej, ni socialdemokrater som är positivatill euron, kom ut på banan och visa vad ni verkligentycker! Ut och argumentera, stå för era åsikter och setill att ni kan få folket med er om ni själva är överty-gade! Ni får inte de positiva effekterna på räntan ochekonomin om ni inte klämmer fram ett ordentligtställningstagande och sedan gör upp en arbetsplan förhur det hela ska gå till. Elaka tungor säger för övrigtatt nästa förslag är att vi ska börjamed att gå över när det gäller 500-sedlarna.Fru talman! I går publicerade Invest in om lokaliseringen av huvudkontor. Den visa-de att skatten för enskilda individer är en mycketviktig faktor. Det är lätt att säga att detta beror på attstorföretagsgubbarna är gnidna och att de inte bordevara det. Sanningen är ju att vi kan göra väldigt lite åtden mänskliga naturen. De statliga storföretagsledar-na tycks vara minst lika giriga som de privata.Sverige är både av historiska skäl och genom enmedveten socialdemokratisk politik beroende av ettfåtal stora företag. Det som har hänt är att man vidsammanslagningar konsekvent tycks ha valt andraländer som säten, och fler och fler enheter inom bola-gen flyttar ut.Jag träffar inte så ofta storföretagsledare, men jagträffade ledaren för ett av de utflyttade Södertörnsfö-retagen, och han sade: Samarbetet med kommunengår jättebra, och man är glad att vi finns här. Samar-betet går också jättebra med . Men rege-ringen verkar inte att bry sig ett enda dugg.Nyföretagandet sjunker. Antalet företagare är nu12 000 färre än när regeringen tillträdde 1994. Jobb-tillväxten tycks redan stagnera. Det rosenröda skimretär lite väl mycket skimmer och lite väl lite verklighet.Jag är övertygad om att detta går att ändra. Sverigekan bli ett attraktivt ställe att bo, verka och investerai. Därför föreslår vi liberaler en handlingsplan medbenämningen Fördel . Det handlar om enmarginaleffektsreform för skatter och bidrag. Dethandlar om att sänka skatten på arbete. Det handlarom att betala av mer på statsskulden, om att fortsättaatt sänka utgifterna, om att reformera välfärdstjäns-terna, om att se till att vi får en utbildning i världs-klass, om att förenkla företagandet, om att modernise-ra arbetsrätten, om att säga ja till internationalisering-en och frihandeln och om att sälja statliga bolag -staten ska inte vara den som sätter uppspelreglerna, domare och dessutom spelare på plan.Vi övertygade om att det går att vända trenden.Det går att se till att vi får jobb och företag i ,att människor kan försörja sig på eget arbete och attvi kan utveckla många nya goda idéer.Fru talman! Jag träffar inte så många storföretags-gubbar, men jag träffar många småbarnsmammor,och en av dem sade till mig: , det är svårt attvara fattig, men det är ännu svårare att inte kunnagöra någonting åt det. Det är precis det i ett nötskalsom ligger bakom förslag till förändradfamiljepolitik.Bäckström och debatterade tappadevantar här. Jag kan vittna om att det är ett nog så stortproblem i dessa årstider. Men sanningen är att medSocialdemokraternas och politik fården fattige knappt några pengar att köpa vantar för.De får fortsatt små marginaler, men de får stora mar-ginaleffekter. Det tycker vi inte är bra.Födelsetalen är nu så låga som de inte har varitsedan man började att mäta dem . Ivänsterns har barn blivit en klassfråga. Detkan vi liberaler aldrig ställa upp på.Fru talman! Man måste göra någonting åt kvin-nornas situation, och det gäller även kvinnolönerna.Vi liberaler är för tuffare lagar, men tro inte att det ärdetta som är lösningen. Ska vi lagstifta mot Bäck-ströms och egna partikamrater ute i kom-muner och landsting? Det är ju kommuner och lands-ting som är den största arbetsgivaren för kvinnor medusla löner. Nej, gör som vi, satsa på lärarna och sjuk-sköterskorna. Se till att de får chansen hos alternativaarbetsgivare. Släpp loss deras skaparkraft. Prioriteraskolan och vården. Prioritera lärarna i skolan. Det ären mycket viktig tillväxtreform.Fru talman! Skolan är ett oerhört viktigt område. slutar en mycket stor andel - - av ele-verna skolan utan att kunna de mest grundläggandesaker som att läsa och skriva. Dessa ungdomar är påförhand näst intill dömda till att inte kunnaförsörja sig själva på den moderna arbetsmarknaden.Att få ungdomar att redan i skolan, på lågstadiet, lärasig läsa och skriva är faktiskt en av de allra viktigastetillväxtreformerna. Det betyder tillväxt för ,men det betyder framför allt växtkraft för den enskil-de och därmed frihet att forma sitt eget liv.I går publicerade eget råd-givande organ en bok - Ekonomioch tillväxt - med mycket intressant innehåll. Bokensredaktörer pekar i sin sammanfattning på en lång radav de förslag som har om sänkta kapital-skatter, sänkta förmögenhetsskatter, sänkta marginal-skatter och sådant som är emot. Men densom är mest försiktig i boken, , har treslutsatser: undvik höga skattekilar, sänk skatten försmåbarnsmammor och ingenjörer, breda skattebaserär bättre än smala, inför självrisk och kontroll i soci-alförsäkringarna. Det är precis de råd som vi liberalerföljer. Därför säger vi nej till regeringens skatteför-slag. Vi har en tydlig inriktning i skattereformen motmarginaleffekter, både för höginkomsttagare och förlåginkomsttagare. Vi växlar selektiva bidrag motgenerella. Därför är vårt alternativ bättre både förtillväxt och för fördelning, särskilt för kvinnor. JohanPehrson kommer att redogöra mycketnoggrannare för vår skattepolitik.Vi säger ja till en riktig skattereform. Regeringenhar lagt det på hyllan och föreslår en kompensationför pensionsavgifter. Man törs inte ens kalla det fören skattesänkning. Men då, fru talman, vill jag sägaatt är det någon skatt som vi inte behöver kompense-ras för, så är det väl den som går till vår egen pension.Fru talman! Politik är att vilja men också att välja,och det är inte alltid så lätt - man måste prioriterahårt. Vi prioriterar utbildning, vård och statens kärn-verksamheter, t.ex. ökad satsning på rättssäkerhet.Efter regeringens panikbromsning vad gäller bi-ståndet krävs det insatser för att få upp den kärran påvägen på rätt kurs igen. För övrigt flydde ju kusken ipanik till Bryssel.Biståndet måste långt bort från skammens gräns.Man måste se till att inrikta biståndet framför allt pådemokrati, mänskliga rättigheter och tillväxt även förmänniskor i de fattigaste delarna av vår värld.Folkpartiet är ett utbildningsparti. Folkskollärar-parti, säger en del, och det är vi stolta för. Men dethandlar inte bara om att satsa pengar på skolan, utandet handlar också om att satsa på innehållet. Där vi ärmed ute i kommunerna och styr görs det nu en oer-hört tydlig prioritering av skolan och kvaliteten iskolan. Det är mycket, mycket viktigt.Däremot drar vi ned på arbetsmarknadsåtgärder-na. Det märkliga är att regeringen räknar med att detska vara fler i arbetsmarknadspolitiska åtgärder nästaår än vad det har varit , trots att allting går så bra.Man skulle i och för sig gärna kunna argumentera föratt det vore motiverat med en större minskning än denvi gör, nu när vi är inne i en så god konjunktur. Menvi har ändå stannat vid den besparing som vi hargjort.Regeringen har inrättat ett speciellt utvärdering, som konstaterar attAMS-jobb tränger undan vanliga jobb. Det är därförsärskilt angeläget att minska AMS-åtgärderna nu.I stället, fru talman, tycker vi att det är viktigt attprioritera även äldre människor, särskilt de med lågapensioner av vilka många är kvinnor. Vi tycker attäven de äldre ska vara med på skattesänkningarna.Men framför allt vill vi höja bostadstillägget, för detär något som särskilt gynnar dem som har den allrasämsta ekonomiska situationen. Vi föreslår dessutomett mycket bättre skydd mot höga läkarbesöks- ochmedicinkostnader än vad regeringen nu har föreslagit.Sedan, fru talman, vill jag bara påminna om att viåterställer änkepensionerna. Vi kan inte längre varamed om det här sveket mot änkorna.Fru talman! Det finns mycket som man skullevilja tala om. När man hör majoriteten låter det somom det är en helt annan ekonomisk politik, men san-ningen är ju den att vi i budgeten lägger om ungefären tjugondel av utgifterna . Det är detförsta steget på en ny kurs mot en ny frihetstid. Män-niskor i behöver mer att bestämma om självaoch för detta en god samhällsekonomi i grunden.Fru talman! Jag yrkar bifall till reservationerna nr1, 24 och 28.Anf. 19 () replik:Fru talman! Det är det första steget åt fel håll.Karin sade att kollektivismen är död. Jagfår då säga som : Ryktet om vår död ärbetydligt överdrivet. Redan skrev ju 1848:Det går ett spöke genom . Detta har haft starklivskraft.Kollektivism är att man sluter sig samman. Jagska ta ett väldigt tydligt exempel, finns det en metallindustri som heterSmedjan. Det franska företaget lade ned hela fabri-ken. 230 skulle gå. 52 skulle få stanna sade företags-ledningen, men inte riktigt alla. Till , nr 52, sade man: Du får inte vara med. Du ärvice ordförande i fackklubben. Du ska gå!Trond Nygårdsmoen behövde hjälp av sina kam-rater. Företagsledningen sade: Vi säger upp allihop,om ni envisas med att få ha fackliga rättigheter.Trond Nygårdsmoen behövde hjälp av sina kamrater,kollektivismen i fackföreningen. Det är 53 som är kvar . Han är glad för attden här kollektivismen finns, att hjälpa och stödjavarandra i organiserad form. Kollektivismen kommeraldrig att dö, för som redan skrev och somframtränger i hans manifest framträder ett samhällevari en och envars fria utveckling är en förutsättningför allas fria utveckling.Kollektivismen, den gemensamma solidariteten,är viktig för den enskilde individens frihet. Man skainte prisges av franska företag eller marknadskrafter-nas spel. Vi kan inte förlita oss på den osynliga han-den eller på något slags moral som ska hjälpaoss. Vi behöver politiken och den politiska kraften attsätta upp spelregler. Det trodde jag faktiskt att nisocialliberaler var ense med oss om.Sedan konkret, , har vi gått igenomert alternativ på sidorna 122-125 i betänkandet. Ni iFolkpartiet kan väl inte bara säga att det bara är bud-getkritik. Bemöt i så fall den kritiken!Anf. 20 () replik:Fru talman! Jag sade inte att kollektivismen ärdöd, för är, såvitt jag vet, inte någotspöke. Jag sade att kollektivismens idéer är grundligtslagna när det gäller jobb och företagande. Men detbetyder ju inte att vi som liberaler på något sätt skullemotsätta oss idén att människor frivilligt sluter sigsamman för att bättre lösa en uppgift - tvärtom -. Detär ofta precis det som fackföreningsarbete handlarom, och det är jag personligen en mycket stark an-hängare av. Vi tycker att det är mycket viktigt medfackföreningar. Men när fackföreningen kollektivt harfått en rättighet i stället för att individerna har slutitsig samman för att få denna rättighet, det är då det harspårat ur.Nej, kollektivismen i den bemärkelsen var ettspöke redan på tid, och jag tror att den är detfortfarande. Det är ju några som spökar t.o.m. inne idenna kammare.Vi liberaler tycker att det är mycket, mycket vik-tigt med spelregler. För att den osynliga handen skakunna fungera, för att individer som du och jag när vigår ut och köper skor och apelsiner ska kunna göradet på ett bra sätt, krävs det att staten sätter upp spel-regler. Det är precis det som marknadsekonominhandlar om.Marknadsekonomi är inte den starkes rätt på densvages bekostnad. Marknadsekonomi är fria aktörerpå en marknad där staten sätter upp spelreglerna, ochjust därför ska staten inte också vara spelare. Då blirdet just det som står på , fiasko. Det är precis det som det handlar om.Därför tycker vi att kommuner och landsting skaägna sig åt det som är deras uppgifter i stället för attdriva affärsverksamhet. Därför ska staten sälja sinabolag och koncentrera sig mer på sina kärnuppgifter,nämligen att sätta upp bra spelregler, exempelvis enskärpt konkurrenslag, och se till att i den mån detbehövs införa en bättre lagstiftning till skydd förkompisarna på det där företaget och inte vara medsom spelare.Anf. 21 () replik:Fru talman! Men ni kräver ju en ny arbetsrätt, ska ta ifrån de fackliga organisationerna derasrättigheter. Ett av huvudstråken i den borgerliga blåalliansens politik är ju att slå mot den gemensammaorganiseringen av löntagarna.Annars lät mycket av det som sadeväldigt bra, men hur är det i praktiken? Men det är judock en budgetdebatt.Karin sade: Vi är ett folkskollärarparti.Jag har jobbat i svensk grundskola , och jaglovar att jag och mina kolleger inte blir duktigare omvi privatiseras. Vi blir duktigare när vi får möjligheteratt arbeta på det sätt vi vill och kan. Det kan ju varaen dålig kommunledning. I så fall får väljarna röstabort den. Vi behöver den friheten, och det kan vi fåredan i det här systemet med rätt politisk ledning. Viblir inte duktigare för att vi privatiseras eller säljs tillBure eller någon annan.Lärarna vill säkert ha högre löner. Då behöverkommunerna ha mer pengar. Ni i minskardet ekonomiska utrymmet för kommunerna. Även nivill ge 4-5 miljarder mindre till kommunerna.Om det inte är så - står här i kam-maren och skakar på huvudet - varför berättade niinte hur ni hade löst problemet när vi beredde frågan iutskottet? Varför har ni inte skrivit det i era reserva-tioner och gendrivit? Ni har ju läst våra texter. Nisvarar aldrig på kritiken. Ni hoppas att ingen ska sebaksidan av er politik, med alla era oerhört dåligtunderbyggda, vaga besparingar på lösa boliner. Se-dan har ni oerhört skarpa förslag om att återinföraänkepensionerna, som tar upp. Visstskulle jag också vilja göra det, men jag kan inte fi-nansiera det med någon vagt tänkt, osäker besparingpå trafikförsäkringen, som jag inte har någon aningom hur den ska gå till.Man kan inte bekosta faktiska utgifter med tänktainkomster. Ni kan förstöra ekonomi en gångtill om ni gör det. Det är det som är det tragiska. Ettfolkskollärarparti borde kunna räkna. En folkskollära-re finansierar aldrig sina utgifter med tänkta inkoms-ter. Ni är inte längre något folkskollärarparti!Anf. 22 () replik:Fru talman! när man läser och hör Bäck-ström tror man inte att han är lärare utan revisorsas-sistent.Saken är den att i det här budgetsystemet sitterBäckström och majoriteten på två fördelar som eko-nomichefen, vilket är mitt yrke, annars sitter på,nämligen rätten att göra upp kontoplanen och attlägga in bokföringsordrar ifall revisorn hittar någotfel.Ni sitter på både kontoplanen och rätten att skickarättelselappar. Trots att regeringen har ett helt finans-departement haglar det in rättelselappar, men vi somsitter i opposition förväntas ha samma kapacitet -utan att vi alls har den typen av tjänstemanna- ochdataresurser - och vi får dessutom inte skicka in någ-ra rättelselappar ifall vi själva tycker att vi gjort någrafel. Vi kan inte heller ändra kontoplanen.Det försvinner inga pengar från kommunerna -det vet mycket väl - men vi har valten annan kontoplan, och det syns tydligt i vårt bud-getalternativ. Det går ihop sig. Det finns en väldigtförenklad tabell, som t.o.m. , som ärlärare, borde kunna förstå, där det framgår att debetoch kredit mycket väl går ihop. De övriga invänd-ningar som majoriteten har skrivit upp tycker jag ärav det kamerala slaget att vi kan träta om det någonannan gång än när debatten sänds i TV, för jag tror attdet knappast kan intressera någon medborgare.Däremot tror jag att det intresserar medborgarnasom lyssnar på det här att veta att vår politik innebäratt man kan få mer valuta för skattepengarna, och detär väl det som är det riktigt viktiga. Vem som helstkan ju lova ut fler miljarder. Det är busenkelt! Menatt se till att få valuta för de där miljarderna är mycketsvårare. Ett sätt att få valuta är att tillåta alla lärarkolleger runtom i , som fak-tiskt vill jobba efter eget huvud och av egen kraft ochibland med en annan arbetsgivare, att också göra detför att tillsammans, för barnens skull, för Sverigesskull, för tillväxtens skull och för ungarnas framtidafrihets skull, faktiskt få lära sig det som gör att de kanfå en bra grund att stå på i stället för att ha en massasocialistiska pekpinnar och tala om vem som är bästpå att driva skolor. Släpp lärarna fria! Det är en riktigtillväxtreform!Anf. 23 ():Fru talman! Den rödgröna statsbudget vi behand-lar lägger en god ekonomisk grund för Sverigesinträde i ett nytt årtusende. Den visar att det i Sveri-ges riksdag finns en stabil majoritet för balanseradestatsfinanser, och det är en bra och nödvändig bas föratt kunna ta itu med arbetslösheten, miljöproblemenoch de sociala orättvisorna i samhället.Och vi är på rätt väg. Arbetslösheten minskar -målet om öppen arbetslöshet ligger inomräckhåll - skatten sänks med särskild inriktning pålåg- och medelinkomsttagare och barnbidraget höjs.Genom aktiva medverkan i budgetar-betet kommer miljöanslagen attsuccessivt ökas. Det gäller såväl inköp av skyddsvärdskog, biotopskydd och marksanering som kalkningoch miljöforskning.Som ett av de första länderna i världen redovisadevi i vårbudgeten gröna nyckeltal. De följs nu upp istatsbudgeten. Gröna nyckeltal är ett värdefullt in-strument för att följa upp målen på det miljöpolitiskaområdet, och de är avsedda att användas som vägled-ning för politiska beslut och som underlag för sam-hällsdebatten på samma sätt som de ekonomiskanyckeltalen. Vi anser från sida att Sve-rige under sin kommande tid som ordförandeland iEU ska verka för att systemet med gröna nyckeltalinförs även på EU-nivå, så att det blir lättare att se deekologiska konsekvenserna av den ekonomiska poli-tik som förs.Om man granskar de gröna nyckeltalen och derasutveckling ser man att utsläppen av koldioxid ökatunder 90-talet, och att vi därför måste göra mer för attklara våra åtaganden att minska koldioxidutsläppen.Man kan också se av nyckeltalen att bensenhalten iluft i och för sig har minskat, men att den vintertidfortfarande ligger på nivåer över lågrisknivån i fler-talet tätorter. Man kan också se att tillförseln av fos-for och kväve till haven minskade sedanmen nu har börjat öka igen.Den här utvecklingen måste brytas för framtidensskull. Därför behövs i riksdag,och därför kommer vi att fortsätta att kämpa för enbättre miljöpolitik, för en fortsatt grön skatteväxlingoch för en fortsatt miljörelatering av skattesystemet.När det gäller vår skattepolitik kommer senare att redogöra mer i detalj för den.Med den här redovisningen av miljörelevant sta-tistik sitter vi inte nöjda. Vi är inte nöjda med att degröna nyckeltalen införts. Det har ofta framförts, ochförtjänar att framföras igen, att BNP-måttet är alltförtrubbigt, och direkt missvisande om det används somvälfärdsindex. Det behöver därför kompletteras, ochdet finns ett användbart komp-letterande mått, ett index för uthållig ekonomisk väl-färd, som kallas Index of Sustainable Economic Wel-fare, förkortat ISEW. Vid framräknandet av ISEWutgår man från BNP, men drar av kostnader för bl.a.bilolyckor, pendling, föroreningar och förluster imiljökapital. Dessutom väger man in sociala effekterav inkomstfördelningen i samhället.Som ett komplement till redovisningen av BNPoch gröna nyckeltal i statsbudgeten skulle en årligredovisning av ISEW för bidra till att ge enmer rättvisande bild av den samhällsekonomiskautvecklingen. Vi har därför motionerat om att rege-ringen bör ges i uppdrag att fr.o.m. nästa års stats-budget redovisa ISEW bland de ekonomiska nyckel-talen i finansplanen. Tyvärr har vi inte fått gehör fördet i utskottet, och därför yrkar jag bifall till reserva-tion nr 11.Fru talman! har EMU-fråganhamnat i fokus sedan statsministern deklarerat att viinte har något val när det gäller EMU-anslutningenoch att vi inte kan säga nej utan bara ja nu eller jasenare. Det är både sorgligt och upprörande meddenna defaitism hos en ledande politiker. Det är klartatt vi har ett val! Förnekar vi möjligheten att träffapolitiska val kan vi lika gärna lämna över till kamre-rer och marknadsaktörer, en önskan man ibland kanspåra i moderat antipolitisk retorik, men blir förvånadatt höra från en socialdemokratisk statsminister.Jag förutsätter, och förutsätter, att deti en kommande folkomröstning om EMU inte kom-mer att bli en upprepning av sveket i kärnkraftsom-röstningen med två ja-linjer, utan att statsministernstal om det nödvändiga ja-sägandet bara är ett försökatt domptera internt rytande i s-leden, vilket i och försig är illa nog.Frågan om medlemskap i valutaunionen är ett avde viktigaste besluten . Ett medlem-skap i valutaunionen skulle innebära ett stort steg motett , med en centraliserad eko-nomisk politik långt bort från medborgarnas och defolkvaldas inflytande. Trots att officiellalinje har varit att vänta och se har anpassatden ekonomiska politiken till de krav som en framtidalåsning av kronan till euron kräver. En del av dessakrav sympatiserar vi visserligen med, men vi tyckeratt det är otillfredsställande att successivtanpassas till EMU utan att medborgarna fått möjlig-het att ta ställning till den avgörande frågan, dvs. omvi ska gå med eller inte. För är det själv-klart att ett beslut om en svensk anslutning till EMUska föregås av en folkomröstning, och vi anser attdenna folkomröstning bör komma till stånd så snartsom möjligt. Därför yrkar jag bifall till reservationnr 7.Gunnar efterlyste i sitt anförande en re-dovisning av den rödgröna majoritetens inställningtill EMU, och jag ska redovisa min och Miljöpartietsinställning genom att ta upp och bemöta några avfavoritargumenten för EMU.Det sägs ofta att en EMU-anslutning ger oss lägreränta.