prot · GM0980 · 1999-04-15 00:00:00 — Det inomkommunala skatteutjäm-ningssystem vi har är ytterst tillväxtfientligt. Det geren marginalskatt på skattekraftsförändringar i kom-muner och landsting som ligger på mellan och103 %. Det innebär att det inte bara är pomperipos-saeffekterna som är problemet. Det är ett problem attalla kommuner, oavsett om det är en fattig kommunmed låg skattekraft eller en kommun med högreskattekraft, får en väldigt kraftig beskattning av skat-tekraftspositiva skattekraftsförändringar. Det ärmärkligt att en regering som säger sig vilja verka förtillväxt tar bort alla incitament hos kommunerna tillatt medverka till en ekonomisk tillväxt i hela natio-nens intresse.Skatteutjämningssystemet är dessutom grundlags-vidrigt. Det strider mot den svenska grundlagen, ochregeringen har inte lagt fram det förslag som kom-mittén om den kommunala självstyrelsen presentera-de med grundlagsändringar som skulle göra det lag-ligt. Jag har tolkat det faktum att man inte har gjortdet som ett tecken på att man kanske inser att system-et måste förändras.Sedan är systemet, precis som an-gav, ogenomträngligt och komplicerat. På grund avdet är det manipulerbart. Det går att fixa till, i ochmed kostnadsstrukturfaktorerna, så att man får ettbättre eller sämre utfall för enskilda kommuner.Dessa saker tillsammans gör att hela systemet ärbankrutt och måste ersättas med ett nytt system. Dettror jag att regeringen innerst inne begriper och för-står.I avvaktan på detta - man måste leva med system-et i kanske till även om man kommer överensom att förändra det - skulle jag vilja ställa någrafrågor till . Varför kan man inte,inom ramen för en oförändrad utjämningsgrad, gekommunerna incitament till ekonomisk tillväxt? Var-för kan man inte ge kommunerna möjligheter attskörda frukterna av en framgångsrik politik, oavsettom det är , , Uddevallaeller någon annan kommun som skulle kunna få hög-re skattekraft genom ökad sysselsättning och lägrearbetslöshet? Varför vill regeringen ha ett system somtar ifrån alla kommuner som bidrar till ekonomisktillväxt i landet frukterna av den politiken?Anf. 149 Statsrådet ():Herr talman! Jag tar gärna en saklig diskussionom utjämningssystemet, men jag måste säga att jagreagerar med skärpa när jag hör sägaatt det är manipulerat för att gynna socialdemokratis-ka kommuner. Jag tycker att det är oförskämt när detpåstås att vi manipulerar systemet.Jag har som har gått sedan ut-redningen lade fram sitt förslag bemödat mig om attgå igenom materialet på sakliga grunder och lyssnamycket noga på de synpunkter om har kommit frånkommunalpolitiker och som har kommit fram underremissarbetet. Det förslag som regeringen har lagt påriksdagens bord är baserat på sakliga överväganden -inte på hänsynstaganden och vilja att gynna någonspeciell kommun.Jag kan ta två exempel på det. be-rörde det ena exemplet, nämligen att invandrarkost-naderna inte beaktas. Det var synpunkter som komfram bl.a. från och från i ett enigt yttrande. Vi satte oss dånaturligtvis och funderade på om vi hade beaktatkostnaderna till följd av invandringen tillräckligtmycket i systemet.Vi kom fram till att vi nog inte hade gjort det. Viförde då till en faktor som tog hänsyn till det och somomfördelade - vilka bl.a. kom-mer till del, samt naturligtvis andrakommuner som tagit ett stort ansvar för flyktingmot-tagandet. är en sådan. är en sådan.Det finns andra kommuner i landet som också hargjort det. Men det gäller också kommunerna i Stock-holms län.Låt oss ta det andra exemplet, byggkostnaderna.Även den frågan togs upp av kommun.Jag var själv med på en uppvaktning där ledandepolitiker från med emfas häv-dade att man borde ha med byggkostnaderna därföratt det är dyrare att bygga i sade samma sak i remissyttrandet.Då förde vi in det. Vi förde tillbaka byggkostnaderna.Det gynnar kommunerna i . Det gyn-nar andra kommuner också - i inland och iandra storstadsområden.De förslag som vi har lagt fram är sakligt över-vägda. Förändringen i förhållande till utredningensförslag ger också nästan en halv mil-jard i bättre utfall - framför allt kranskommunernakring , som har tagit en stor del av flyk-tingmottagandet. Jag tycker alltså att det är oförskämtatt påstå att det här är manipulerat för att gynna vissakommuner. Jag tycker att man kan hålla sig för godför sådana påståenden och i stället diskutera det sak-liga innehållet. Det gör jag gärna.Jag ser brister i utjämningssystemet. Jag tror intepå någon absolut rättvisa här. Jag vill gärna söka migfram till ett system som är enklare och mer lättbe-gripligt och som är mer långsiktigt . Det avise-rar vi också i propositionen.Nu kan man i och för sig säga att det är lätt sagtmen svårt gjort. De gamla statsbidragsreglerna var juinte särskilt lättförståeliga. Jag var kommunalpolitikerpå då det fanns 70 statsbidrag. Hur mångaav medborgarna kunde egentligen överblicka detsystemet, och hur många kommunalpolitiker kundedet?Jag vill gärna ha en fruktbar diskussion om hur vilångsiktigt kan skapa ett stabilare system som är merlättförståeligt, och vi skall starta det arbetet. I grundenligger det som jag tror att de allra flesta partier äröverens om, även moderata politiker som jag möttruntom i landet, nämligen att vi behöver ett utjäm-ningssystem som skapar likvärdiga förutsättningar förkommuner och landsting att klara sina grundläggandeåtaganden.Anf. 150 ():Herr talman! I slutet av inlägg verkar detsom om statsrådet vill annonsera att han egentligenvill hitta ett nytt system. Men varför införa ytterligareett skatteutjämningssystem i stället för att frysa nuva-rande läge och sedan ta tid för en diskussion utifrånnya principer? Varför inte ta tag i inkomstutjäm-ningssystemet och diskutera de här olika delarnaordentligt i stället för att skynda på och börja med ettnytt system som man sedan kanske skall ändra ytter-ligare en gång ?Sedan var det påståendet om att jag var oför-skämd. Jag har gjort en mycket enkel analys av hurförändringen har slagit. För det första: Stockholmsläns landsting får inte en krona i förbättring efterregeringens bearbetning av förslaget. Tvärtom blir deten försämring. För det andra: Visst har vissa faktorertagits in som på papperet gynnar kom-mun. Men vilka är faktorerna? Jo, det är de två somstatsrådet nämnde. Men genom att man har begräns-ningsregeln - och den fanns med också i utrednings-förslaget - är det bara sådant som påverkar efter fem-årsperioden då systemet skall slå igenom. Nästa åroch de kommande fem åren påverkas inte Stockholmskommun positivt av detta. Det är en förbättring påpapperet, men i kronor räknat tappar Stockholmskommun ochlandstinget . Det enda somär positivt är att man dragit ut på pinan istället . Där finns en liten förbättring föralla kommuner som drabbas negativt av förslaget.Min kritik kvarstår. Titta på hur , Göteborgoch Norrlandskommuner generellt har hanterats kon-tra , och lägg ihop detta med ett raster överhur kommunerna styrs! Att misstanken som jag redo-visar här väcks hos många kan inte statsrådet varaförundrad över. Det är en ganska enkel analys - inteminst när man tittar på de kommentarer som mångaledande socialdemokrater har använt för att agiteramot de argument som , och andra här i storstadsregionen harfört fram mot förslaget.I grund och botten handlar det om att hitta en brabalans mellan de hänsyn man måste ta till glesbygdenoch till storstädernas speciella problem. Jag vill påståatt jag ömmar för båda de här grupperna, och jagtycker att det nuvarande förslaget saknar denna vetti-ga balans. Man har försökt lappa på detta systemgenom att införa ett antal spärregler och liknandesaker. Vi saknar också stimulansen att ta ansvar föratt öka sysselsättningen, vilket också pekade på.Det finns brister i det här förslaget, brister somman med goda skäl kan misstänka har politiska orsa-ker. Statsrådet måste inse att det finns fler än jag somuppfattar det som att det här förslaget inte bara byg-ger på sakliga överväganden.Anf. 151 ():Herr talman! Jag tror att statsrådet håller med migom jag säger att kommunerna besitter en rad verktygsom kan användas till att stimulera ekonomisk till-växt. Många av de åtgärder som ger ekonomisk till-växt kostar pengar. Det finns en rad exempel påkommuner som framgångsrikt gjort sådana satsningarvilka i sin tur lett till bl.a. ökad skattekraft. Med da-gens system får en sådan tillväxt inte behållas. Dettainnebär att alltfler kommuner upptäcker att derasmedverkan i välståndsbygget lokalt leder till minska-de resurser och därmed till sämre service och risk förhöjd skattenivå. En sådan utveckling är ohållbar.Nu säger statsrådet ofta: Jo, men det härär ju ett system som skall skapa likvärdiga förutsätt-ningar i hela landet. Det är naturligtvis på det sättet.Vi moderater säger också att det är viktigt att statentillför medel till de kommuner och landsting som haren för sina uppgifter otillräcklig skattekraft. Det lig-ger inte på andra kommuners ansvar att göra dentillförseln, utan det är en statlig uppgift.Sedan kan man diskutera utjämningsgraden. Kan-ske är det rimligt med en utjämningsgrad på föratt de fattiga kommunerna, med de omfattande upp-gifter även de har, skall kunna utföra sin verksamhet.Men det är inte rimligt, statsrådet, att man när enkommun ökar sin skattekraft mer än riksgenomsnittettar om hand hela den tillväxten. Då har vi ett tillväxt-fientligt system.Det går att skapa, inom ramen för en hög utjäm-ningsgrad, ett system som ger ekonomiska incitamenttill kommunerna att skapa tillväxt. Varför har ni intelagt fram ett sådant förslag?Anf. 152 Statsrådet ():Herr talman! envisas med att anty-da att de förändringar som vi har föreslagit i förhål-lande till utredningens förslag är politiskt betingade.Lyssnade inte på vad jag sade i mitttidigare inlägg? Vi har följt de remissynpunkter somhar kommit in, t.ex. enhälligayttrande när det gällde kostnadsutjämningen. Man togfram byggkostnaderna. Man tog fram merkostnadernaför invandrarbarnen. Man föreslog oförändrad kallort.Dessa tre punkter har vi följt i förslaget.Stefan Attefalls partikamrater har ju tyckt att des-sa förändringar varit viktiga att göra. i har krävt bygg-kostnaderna och invandrarfaktorn.För att förstå situationen och utfallet kan man tittai tabellerna. Utfallet till följd av byggkostnader ochinvandrare är positivt för . Det går atträkna kommunerna. Det handlar inte bara om Bot-kyrka, utan det handlar om många av de andra kom-munerna i som får ett bättre utfall änmed utredningens förslag till följd av de gjorda för-ändringarna. Jag tycker att det är oförskämt att påståatt de är betingade av att gynna socialdemokratiskakommuner. De är betingade av de invändningar somkommit, även från vissa av partikam-rater, under remissarbetet.Sedan har vi pomperipossaeffekten. Jag menar attden stora skiljelinjen mellan Socialdemokraterna ochModeraterna är att ni vill gå ned i inkomstutjämning.I vart fall var det så i utredningen. Så har det varitockså i de remissynpunkter som har kommit in.Vi har en ojämlik tillväxt i . Den skermed kraft i tillväxtområdena. är ett sådantexempel. fick 20 000 nya invåna-re . Det sker en kraftig tillväxt i vissa regioneri landet. Men utifrån mina utgångspunkter och mingrundläggande uppfattning är det inte enbart de en-skilda kommunerna som svarar för att tillväxten sker,utan det är en följd av hela landets ansträngningar. Dåmåste vi också se till att tillväxtens frukter fördelas påett någorlunda rättvist sätt över landet för att intenågra kommuner skall hamna på efterkälken och fåsvårigheter.Det är klart att de kommuner som har stått ochstår inför kraftiga befolkningsminskningar, som serden unga generationen, 20-29-åringarna, flytta tillstorstadsområdena, upplever betydande besvärandeproblem med att klara de grundläggande åtagandenanär det gäller vård, omsorg och skola för de medbor-gare som är kvar i kommunen. Om inte de får del avfrukterna av tillväxten kommer de att hamna i bety-dande svårigheter.Det förslag som vi nu har lagt fram är sakligtgrundat. Det bygger i stor utsträckning på vad har sagt, och där har partierna i stortvarit överens. Vi tycker att det är ett förslag som harhyggliga förutsättningar att vara någorlunda rättvist.Än en gång vill jag säga att jag är beredd att fort-sätta arbetet med att försöka hitta ett enklare och merlättbegripligt system. Det är lätt sagt, men svårt gjort.Jag ser gärna en konstruktiv diskussion om det.Anf. 153 ():Herr talman! Det är lätt för den socialdemokratis-ka regeringen att lyssna på socialdemokratiska kom-munalråd. Det är klart att man kan lyssna på derassynpunkter. Jag har suttit i finansutskottet och disku-terat skatteutjämning , jag harföljt den här debatten och jag har insett, och det ärintressant, att det inte går att finna någon vetenskapligsanning om exakt vad som är en rimlig kostnadsut-jämning. Det handlar till slut om en rimlig bedöm-ning.Frågan är ju om statsrådet tycker att ef-fekten av det här förslaget är rimlig, när kanske 400läkare i , 1 000 sjuksköter-skor, 500 undersköterskor och 1 000 av övriga an-ställda måste sägas upp. Det sker när det här förslagetfår full effekt. Det är de konsekvenserna det får. Detär det intressanta. Får detta rimliga konsekvenser fören satsning på vård och omsorg, som socialdemokra-terna i andra sammanhang vill göra?Tittar man närmare på vad som händer från utred-ningstillfället fram till dess propositionen är lagd, påvad socialdemokratiska partistyrelsen säger, på hurdebatten förs omkring oss och även på argument somman kanske inte vågar använda i medierna ser manatt andra skäl än de logiska och de väl genomtänktasakliga har styrt det här förslaget. Därför vidhåller jagmin misstanke att det ligger fler argument än de sak-liga skälen bakom nuvarande förslag.Det slår mot en viktig region i , en regionsom är viktig för hela vårt land, och det är storstaden.Stockholmsregionen måste ha livskraft för att kunnautvecklas, för att hela skall kunna utvecklas.Det förslag vi ser nu tror jag att vi i stället borde läg-ga åt sidan, frysa nuvarande system, jobba igenom ettförslag till, som statsrådet själv verkar vara inne påmåste till, och lägga fram ett nytt förslag igen. Viborde ta oss tid för detta i stället för att införa systemsom ingen riktigt verkar tro på.Anf. 154 Statsrådet ():Herr talman! Jag skall fortsätta dendiskussion som har förts om att det här förslaget ärtillkommet för att gynna socialdemokratiska kommu-ner. Det var det som antydde.Än en gång, det är åtskilliga moderata kommunal-råd runt om i landet som har tillstyrkt utredningensförslag. Moderata politiker i ledningen för har krävt att byggkostnads- och in-vandrarfaktorn skall tillföras. Vi gör ju detta. Vi följerKommunförbundets remissyttrande till stora delar.Det är inte bara socialdemokrater som står bakomdet, utan det är krav som har kommit från mängder avkommunalpolitiker. Jag skall gärna när vi har riks-dagsdebatten om propositionen, för vi kommer väl tillett sådant tillfälle, överlämna en lista till på alla de moderata kommunalråd runt om i lan-det som har tillstyrkt utredningens förslag.Alla partier har ju bekymmer med detta därför attdet är så starka regionala intressen som står emotvarandra. I de regioner som är vinnare i en omlägg-ning finns det i allmänhet politisk enighet om att manskall genomföra förslaget fullt ut, medan det i deregioner som är förlorare finns en annan uppfattning.Jag har ju varit med i flera rundor om skatteutjämningi andra positioner, som företrädare för , ochsett detta. Det går att åstadkomma politisk enighetöver partigränserna i en region om man är gynnad,om man är vinnare.När det gäller vill jagpåpeka att vi har införanderegler , så man kan för-lora maximalt . Reg-lerna är tillkomna för att underlätta övergången. Ef-tersom vi i propositionen säger att vi skall fundera påvad som skall hända efter införandeperiodens slut, viskall hitta olika alternativa lösningar, må jag ändåkonstatera att kommer Stockholmsläns landsting att förlora drygt 1 miljard kronor.Skattesänkningen på innebar ett inkomstbort-fall på 940 miljoner kronor.Överläggningen var härmed avslutad.12 § Anmälan om inkomna faktapromemoriorom förslag från den Europeiska kommissionenFörste vice talmannen anmälde att följande fak-tapromemorior om förslag från den Europeiska kom-missionen inkommit och delats ut till kammarensledamöter:Om typgodkännande av strålkastare för motorfordonKOM (98) 798, KOM (98 )797Tillnärmning av medlemsstaternas lagar om främreunderkörningsskydd för motorfordon och om änd-ring av direktiv KOM (99) 3213 § Hänvisning av ärenden till utskottFöredrogs och hänvisadesProposition1998/99:98 till socialförsäkringsutskottet1998/99:100 till finansutskottetSkrivelse1998/99:97 till finansutskottet14 § Anmälan och hänvisning av ärenden tillutskottAnmäldesPropositioner1998/99:86 Ändrade skatteregler med anledning avatt taxfreeförsäljningen inom EU upphör1998/99:89 Förändringar i utjämningssystemet förkommuner och landstingSkrivelse1998/99:96 Lägesrapport angående de regionala till-växtavtalenKammaren biföll talmannens förslag att ovanstå-ende propositioner och skrivelse skullehänvisas till berörda utskott enligt följande:Proposition1998/99:86 till skatteutskottet1998/99:89 till finansutskottetSkrivelse1998/99:96 till näringsutskottet15 § BordläggningAnmäldes och bordladesMotionermed anledning av prop. 1998/99:80 Kasinospel iSverige m.m.1998/99:Kr7 av ()1998/99:Kr8 av m.fl. (m)1998/99:Kr9 av m.fl. (fp)1998/99:Kr10 av ()1998/99:Kr11 av ()1998/99:Kr12 av m.fl. (v)1998/99:Kr13 av m.fl. (s,m,c)1998/99:Kr14 av m.fl. (kd)1998/99:Kr15 av och ()1998/99:Kr16 av och ()1998/99:Kr17 av m.fl. (s)1998/99:Kr18 av m.fl. (c)1998/99:Kr19 av ()16 § Anmälan om interpellationerAnmäldes att följande interpellationer framställtsden 15 april1998/99:260 av () till finansminis-ternBeskattning vid rabatterat inköpspris1998/99:261 av () till socialmi-nisternÄdelreformen1998/99:262 av () till finansminis-ternTjänstesektorn och dess skattereglerInterpellationerna redovisas i bilaga som fogas tillriksdagens snabbprotokoll tisdagen den 20 april.17 § Anmälan om frågor för skriftliga svarAnmäldes att följande frågor för skriftliga svarframställtsden 14 april1998/99:532 av () till statsrådetIngegerd WärnerssonRättvisa vid utbildning1998/99:533 av () till näringsmi-nisternOljeletning på Gotland1998/99:534 av () till försvars-ministernLuftvärnssystemet redovisas i bilaga som fogas till riksda-gens snabbprotokoll tisdagen den 20 april.18 § Kammaren åtskildes kl. 16.57.Förhandlingarna leddesav tredje vice talmannen från sammanträdets börjantill ajourneringen ,av talmannen därefter t.o.m. 9 § anf. 135 (delvis) ochav förste vice talmannen därefter till sammanträdetsslut.