prot · GM0952 · 1999-02-09 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1998/99:52Tisdagen den 9 februariKl. 14.00 - 14.31Det justerade protokollet beräknas utkomma ------------------------------------------------------1 § Justering av protokollJusterade protokollen för den 2 och 3 februari.2 § Meddelande om frågestundTalmannen meddelade att vid frågestunden skulle följande stats-råd närvara:Finansminister , jordbruksministerMargareta , kulturminister ,statsrådet , statsrådet ,näringsminister , statsrådet och statsrådet § Meddelande om information från regering-enTalmannen meddelade att torsdagen den11 februari skulle statsrådet information om regeringens beslut om rekom-mendationen från analysgruppen i Estoniafrågan.4 § Anmälan om fördröjda svar på interpella-tionerTill hade inkommit följande skrivelser:Interpellation 1998/99:119Till riksdagenInterpellation 1998/99:119 av ()om kultur i glesbygd.Interpellationen kommer att besvaras tisdagen den16 februari 1999.Skälet till dröjsmålet är att vi inte kunnat finna endebattdag som passar både interpellanten och mig.Stockholm den 4 februari 1999Marita UlvskogInterpellation 1998/99:133Till riksdagenInterpellation 1998/99:133 av ombostadslösheten.Interpellationen kommer att besvaras fredagenden 19 februari 1999.Skälet till dröjsmålet är arbetsanhopning.Stockholm den 4 februari 1999Lars EngqvistInterpellation 1998/99:144Till riksdagenInterpellation 1998/99:144 av om deprostituerades livssituation.Interpellationen kommer att besvaras fredagenden 19 februari 1999.Skälet till dröjsmålet är arbetsanhopning.Stockholm den 4 februari 1999Lars EngqvistInterpellation 1998/99:148Till riksdagenInterpellation 1998/99:148 av tandvård.Interpellationen kommer att besvaras fredagenden 19 februari 1999.Skälet till dröjsmålet är arbetsanhopning.Stockholm den 4 februari 1999Lars EngqvistInterpellation 1998/99:149Till riksdagenInterpellation 1998/99:149 av det statliga stödet till brottsoffren.Interpellationen kommer att besvaras fredagenden 19 februari 1999.Skälet till dröjsmålet är att jag inte kunnat finnaen debattdag som passar både interpellanten och mig.Stockholm den 5 februari 1999Laila FreivaldsInterpellation 1998/99:145Till riksdagenInterpellation 1998/99:145 av Svensk Bilprovning.Interpellationen kommer att besvaras torsdagenden 11 mars 1999.Skälet till dröjsmålet är arbetsanhopning.NäringsdepartementetEnligt uppdragC H FalleniusExpeditionschefInterpellation 1998/99:122Till riksdagenInterpellation 1998/99:122 av om forskningsresurser vid mindre och medelsto-ra högskolor.Interpellationen kommer att besvaras tisdagen den16 februari 1999.Skälet till dröjsmålet är beredningen inom depar-tementet.Stockholm den 2 februari 1999Thomas ÖstrosInterpellation 1998/99:134Till riksdagenInterpellation 1998/99:134 av omutbildningsnivån i glesbygden.Interpellationen kommer att besvaras tisdagen den16 februari 1999.Skälet till dröjsmålet är beredningen inom depar-tementet.Stockholm den 2 februari 1999Thomas Östros5 § Svar på interpellation 1998/99:112 om F-skattsedelAnf. 1 Finansminister ():Fru talman! har frågat vadjag är beredd att vidta för åtgärder för att avbytaresom blivit uppsagda från Lantbrukets avbytartjänstoch som vill starta företag samt andra i liknande om-ständigheter skall få sina F-skattsedlar och kunnastarta sina företag.När systemet med F-skattsedlar infördes (prop.1991/92:112) blev det väsentligt enklare för den sombedrev eller avsåg att bedriva näringsverksamhet attfå en F-skattsedel än det varit att få en B-skattsedel idet gamla systemet. Reglerna för tilldelning av F-skattsedel har därefter ändrats (prop. 1997/98:33) såatt det blivit ännu lättare att få en sådan.De nya reglerna innebär att alla som ansöker omen F-skattsedel skall få det om det inte finns skäliganledning att anta att sökanden varken bedriver nä-ringsverksamhet eller kommer att bedriva sådan verk-samhet. Dock finns vissa hinder, t.ex. om sökandenhar skatteskulder eller inte har fullgjort sin skyldighetatt deklarera. De nya reglerna trädde i kraft den1 januari 1998.Det är ytterst få som får avslag på sin ansökan omF-skattsedel. Av de ca 70 000 fysiska och juridiskapersoner som ansökte om F-skattsedelvar det endast 663 personer, dvs. , somfick avslag på den grunden att näringsverksamhet inteansågs bedrivas. Antalet ansökningar under förra året- som prövades mot de nya reglerna - steg till drygt74 000. Antalet avslag på den grunden att närings-verksamhet inte ansågs bedrivas minskade till 620.I sak gäller att man i ett system med F-skatt intekan undvara en möjlighet för skattemyndigheten attavslå en ansökan om F-skatt när det finns goda skälatt anta att näringsverksamhet varken bedrivs ellerkommer att bedrivas eftersom systemet bygger på ettdirekt samband mellan F-skattsedel och näringsverk-samhet.Till detta kan läggas att nu gören översyn av utbildningen av handläggare i F-skattefrågor för att åstadkomma en snabb, korrekt ochenhetlig bedömning av ansökningar om F-skattsedel,och i vissa regioner har viss utbildningsverksamhetredan genomförts.Enligt min mening finns det inget generellt hinderi nuvarande lagstiftning som medför att den aktuellaverksamheten inte kan hänföras till näringsverksam-het. Om den bedrivs eller avses att bedrivas undersådana former som krävs för näringsverksamhet en-ligt 21 § kommunalskattelagen, dvs. yrkesmässigt ochsjälvständigt, skall en F-skattsedel utfärdas.Anf. 2 ():Fru talman! Jag tackar så mycket för svaret, för iden här frågan är finansministern och jag tämligenöverens. Generellt sett är det väldigt positivt. Jagtycker också att det är helt naturligt att vi har en regelom att man även kan avslå under de förutsättningarsom finns hos skattemyndigheten. Men den springan-de punkten som jag ser det just nu är bedömningen avvad som är näringsverksamhet. Här har en enskildgrupp faktiskt diskriminerats i lite olika sammanhang.Det rör sig då just om de tidigare avbytarna.I höstas sade man från skattemyndighetens sida -det är från Skattekontoret i som jag har de häruppgifterna - att eftersom de här personerna tidigarevarit anställda kommer de inte att kunna bedriva sinverksamhet som näringsverksamhet. Som finansmi-nistern antyder i svaret har det inte varit enhetligabedömningar i hela landet. Kan jag då förutsätta attdet här svaret också ger vid handen att det kommer attvara en mer enhetlig bedömning framöver, efter detatt man gjort de här undersökningarna och genomförtden utbildning som finansministern beskriver?Anf. 3 Finansminister ():Fru talman! Som säkert för-står varken kan eller får jag bedöma skattemyndig-heternas tillämpning av gällande lagstiftning i enskil-da fall, utan jag kan bara uttala mig mera generellt.Jag har pekat på den mycket långtgående lättnad iflera steg som redan har genomförts och som innebäratt en överväldigande majoritet av dem som ansökerom F-skattsedel också får det. Likväl måste en sådanhär prövningsmöjlighet för skattemyndigheten finnaskvar.Man kan säga att bevisbördan har kastats om. Ti-digare var det den skattskyldige som skulle visa attdet var fråga om näringsverksamhet. ligger bevis-bördan på skattemyndigheten när det gäller att visa påde fall där det inte är fråga om sådan verksamhet. Detär klart att det här innebär en långtgående lättnad avregelsystemet.En prövning måste dock finnas kvar. Det berornaturligtvis på att det finns fall där man inte bedriveroch inte avser att bedriva näringsverksamhet. Det äralltid svårigheter med sådana bedömningar. Om mangår ännu längre i generositet ökar risken för att mansenare får ompröva ställningstagandet, och då går deti motsatt riktning - dvs. den som har trott att han ellerhon får använda F-skattsedel får be-skedet att så inte är fallet. Då händer bl.a. att denskattskyldige ändå får betala socialavgifter i form avegenavgifter. En del människor kan känna sig luradeav detta. Det finns således en avigsida med att ha enännu generösare tillämpning.Jag tycker således att vi generellt sett har funnit enbra ordning. Vad som ytterligare kan göras och vadsom pågår är att med utbildningsinsatser och annatsäkerställa att tillämpningen blir så enhetlig, snabboch korrekt som möjligt över hela landet.Anf. 4 ():Fru talman! Jag tror att vi är överens om att detmåste finnas en prövningsrätt och att skattemyndig-heten inte bara kan acceptera en begäran. Avigsidornafinns som sagt var.Men det jag har tyckt vara olyckligt är att man hardiskriminerat en hel grupp av tidigare arbetstagaresom nu går över till att i stället vara arbetsgivare ochsjälva klara av det som krävs. Jag hoppas att det svarsom getts innebär att man från skattemyndigheternassida gör en som jag upplever det riktigare tolkningoch att alla grupper skall behandlas lika.Jag är helt överens med finansministern om inte kan låta folk hantera detta hur som helst. Attkomma tillbaka och få sitt beslut om F-skattsedelupphävt kan få mycket svåra konsekvenser, medkostnader som man inte hade räknat med. Men i detaktuella fallet har det nog inte varit på det sättet. Jagfår väl uppmana mina kompisar att på nytt ansöka omF-skattsedel och hoppas att man då försöker få framett riktigare beslut i det här fallet.Jag tror ändå inte att man helt kan negligera pro-blemet, eftersom det rör en ganska stor grupp. Det ärmänniskor som har en önskan om att bedriva före-tagsverksamhet. En del av dem har löst det genom attstarta kooperativ, som t.ex. Farmartjänst. Men andrahar gått in i arbetslöshet i stället, och det är inte enutveckling som någon kan önska, vare sig finansmi-nistern, jag eller någon annan. Därför känner jag attdet här är en fråga som behöver tas upp på nytt omdet inte blir någon förändring.Svaret till den sagesman jag har var också att dethär var någonting som inte gick att ändra utan attändra lagstiftningen. Men jag hoppas att den infor-mations- och utbildningskampanj som bedrivs nukommer att göra det möjligt att ändra detta i alla fall.Tack så mycket!Anf. 5 Finansminister ():Fru talman! och jag är nogöverens i allt väsentligt om hur de här frågorna skallhanteras. Återigen, jag kan inte bedöma det individu-ella fallet. Men jag kan försäkra att regelsystemetskall tillämpas lika för alla yrkesgrupper. Det finnsingenting i regelsystemet, och får inte finnas någon-ting, som missgynnar en viss yrkesgrupp. Jag hoppasatt de ökade informations- och utbildningsinsatsersom nu görs kommer att leda till en ännu större träff-säkerhet i den framtida tillämpningen av regelsystem-et.Överläggningen var härmed avslutad.6 § Svar på interpellation 1998/99:69 om bygg-forskningens framtidAnf. 6 Miljöminister ():Fru talman! har frågat mig om ochi så fall när jag tänker redovisa min syn på bygg-forskningens framtid samt om och i så fall när jagtänker lägga fram förslag om förändringar i bygg-forskningens struktur.Som påpekar i interpellationen avi-serade regeringen i budgetpropositionen sin avsikt attlämna förslag till nya riktlinjer och en ny organisationför byggforskningen . Regeringensåg då ett behov av att förändra byggforskningensinriktning och organisation med anledning av attanslaget för byggforskning enligt budgetpropositio-nen skulle minska förår 1999.I och med riksdagsbehandlingen av budgetpropo-sitionen förändrades dock de ekonomiska ramarna förbyggforskningen . Som Inga Berggrenkänner till beslöt att byggforskningen ut-över det föreslagna anslaget på 64 miljoner kronorskulle tillföras för forskning ochutveckling med inriktning mot en hållbar utveckling.Regeringen ser nu en möjlighet att under 1999sätta in frågan om den framtida byggforskningen i ettstörre forskningspolitiskt sammanhang. Kommitténför översyn av den svenska forskningspolitiken läm-nade överväganden och förslag sombehandlar den framtida inriktningen av statens forsk-ningsresurser och utformningen av den statliga forsk-ningsorganisationen. I detta sammanhang kommerockså byggforskningen att behandlas. Här förefallerdet som om interpellanten och jag har samma upp-fattning.Beredningen av de forskningspolitiska förslagenhar just inletts, och remissbehandlingen av betänkan-det har ännu inte avslutats. Jag kan därför för dageninte ge något exakt svar på fråga omtidpunkten för när ställningstaganden och förslag ombyggforskningen kan redovisas.På frågan om jag tänker redovisa förslag vill jagsvara att jag självfallet kommer att göra det när tidenär mogen.Tack!Anf. 7 INGA ():Fru talman! Tack, herr minister, för det svaret,även om svaret i sig inte är ett särskilt imponerandesådant. Möjligen skulle jag vilja säga att det är enklass bättre än svaren på frågor som jag förut ställt iolika byggfrågor till tidigare inrikesministern. Sålänge ärenden bereds finns inget att säga, var hansdevis.Kjell har åtminstone något att tillkännage,nämligen att det är lika angeläget att läm-na förslag till förändrad inriktning och organisationför byggforskningen när har talat om förregeringen att man inte kunde godkänna den drama-tiska minskningen. Två tredjedelar av byggforsk-ningsanslaget tog regeringen alltså bort. Majoriteten iriksdagen ansåg att byggforskningen skulle tillförasytterligare 50 miljoner i förhållande till regeringensförslag. sade: Vi vill öka med 75 miljo-ner.Även om detta skulle ha varit en minskning i för-hållande till dagens anslag, gjorde vi i utskottet och vimoderater den bedömningen, efter hörande av in-blandade parter, att pågående och nya projekt skullekunna arbeta vidare i rimlig omfattning i avvaktan påslutgiltigt ställningstagande om byggforskningensframtid.Det undermåliga underlaget, eller rättare sagt denobefintliga redovisningen av konsekvenserna av rege-ringens stora neddragning, fanns inte då och inte nuheller redovisat någonstans. Därför kvarstår minkritik. lever många inom den byggrelate-rade verksamheten, byggarna själva, forskare ochstudenter, i ovisshet om hur regeringen vill formabyggforskningen i framtiden.Frågorna kvarstår också: Vad händer nu? Vad sä-ger ministern här om framtiden för byggforsk-ningen och boendeforskningen? har gettbyggforskningen visst andrum, så att man har möjlig-het att jobba vidare . Och ministern skri-ver i sitt svar att regeringen nu ser en möjlighet tillbättre samordning inom forskningspolitikens område.Men jag känner ändå en viss oro, en oro som delas avflera aktiva inom den här verksamheten. Vad betyderordvändningarna i svaret? Kommer forskningen attförsvinna i ett svart hål?I ett flertal omgångar har regeringen aviserat enproposition som har gått under beteckningen Vissabyggfrågor. Det skedde , även hös-ten 1998 och . Som jag har uppfattatdet skulle där stå någonting om byggforskningensframtid. Men symtomatiskt för regeringen är att inteta ställning utan att skjuta upp ärendet. Har verkligen inte regeringen och statsrådetnågra tankar och idéer om byggforskningens framtid?Det är just detta jag vill återkomma till. Vad hän-der efter 1999? Kommer det någonting i den proposi-tion som jag tror är aviserad ?Kommer någonting att stå där om inriktning ochorganisation av byggforskningen? Vad händer alltsåefter 1999?Anf. 8 Miljöminister ():Fru talman! Jag kan nog hålla med Inga Berggrenom att svaret inte är särskilt imponerande. Det kanmöjligen bero på att interpellationen inte heller är såimponerande.I sakfrågan är vi egentligen överens. Som IngaBerggren skriver i interpellationen: "Vi vill i och försig inte ifrågasätta behovet av en översyn av bygg-forskningen. Denna översyn bör dock göras i ett stör-re forskningspolitiskt sammanhang." Det är precisden situationen vi är i . Vi har denstora forskningspolitiska utredningen , som också har synpunkter på byggforskningen.Miljödepartementet har lagt ut ett uppdrag på att tillsammans med titta på den ganska omdebatterade fråganom miljöforskningen. Där finns också framtid.Det finns nu ett bra tillfälle att försöka att bedömafrågorna i ett sammanhang och komma fram till enbra, genomtänkt och klok forskningspolitik på de treområdena och kanske även på ytterligare områden.Det är angeläget att utnyttja den möjligheten.Byggforskningsrådet har fått möjligheter att verkapå ett bra sätt innan de slutliga beske-den kan ges. Jag har haft ganska mycket kontakt medByggforskningsrådet för att diskutera deras situation.Det råder ett bra förhållande mellan och departementet.I viss mån kommer vi inte ifrån att verksamhetenfår bedrivas under en viss ovisshet, som i och för siginte är önskvärd men nödvändig för att kunna kommafram till en klok och långsiktigt hållbar lösning pådetta viktiga område.Jag utgår från att intresse för frå-gan beror på att hon ser detta som ett viktigt forsk-ningsområde. Där är vi också överens. Detta är ocksåett viktigt område för mig som miljöminister ochansvarig för byggmiljö- och boendemiljöfrågorna -med en stark tilltro till forskningens och kunskaper-nas roll i den framtida miljöpolitiken.Anf. 9 INGA ():Fru talman! Det var efter ingripandesom och de som forskar ombyggande fick ett visst andrum. Det är alldeles riktigtatt det är just denna fråga jag vill diskutera - en viktigfråga om byggforskning. Jag vill gärna diskuterasakfrågan. Det var därför jag hade hoppats på att fålite mer kött på benen.Forskning och utveckling och högkvalitativ ut-bildning är viktiga grundstenar i ett samhälle i föränd-ring och för tillväxt. Sambandet mellan grundforsk-ning, tillämpad forskning och industriellt utveck-lingsarbete är en stor angelägenhet i ett växande Sve-rige.Byggforskningen är till sin karaktär tvärveten-skaplig, och den får inte glömmas bort i den pågåendediskussionen om förslagen i betänkandet Forskning2000. Kanske har jag fått en indikation på att statsrå-det också är angelägen om att se till att detta integlöms bort.Det behövs både grundforskning och tvärveten-skaplig forskning. Det behövs, enligt min uppfatt-ning, en djupare analys kring konsekvenserna av deframlagda förslagen i utredningen. Vi är överens omatt tvärvetenskaplig forskning och byggforskning intefår ramla mellan stolarna.Det är också viktigt att ta upp en del invändningarjag har mött i debatten, nämligen varför byggbran-schens insatser till FoU är förhållandevis låga jämförtmed t.ex. läkemedelsbranschen.Jämförelsen haltar: branscherna har helt olikastrukturer och förutsättningar. Byggbranschen bestårav många, små lokala bolag, egenföretagare somsysslar med byggande och installation, fastighetsbo-lag, arkitekter, konsulter osv. De flesta företag inomläkemedelsbranschen är stora och arbetar mångagånger på internationell basis.Det finns ytterligare en sak jag tycker är viktig attta upp i detta sammanhang. Entreprenörer inombyggbranschen måste skydda sina nya produkter ochinnovationer, de måste gardera sig för att andra intetar över. Läkemedelsbranschen har helt andra förut-sättningar med hjälp av t.ex. patentskydd.Om chef satt på Astras vd-stol, skullebesluten att satsa pengar till forskning och utvecklingvara helt annorlunda, än om chef satt därhan sitter . Förutsättningarna är så olika.Samverkan och samfinansiering behövs mellanstat och näringsliv för att se och forska fram möjlig-heter att utveckla och lösa många och viktiga, krä-vande uppgifter med relevans för både individ ochsamhälle. Jag återkommer ändå till följande fråga.Kan ytterligare lite grann utvecklatanken bakom hur han ser på byggforskningens fram-tid?Anf. 10 Miljöminister ():Fru talman! Jag gläder mig åt att Inga Berggrenhar grunduppfattningen att det finns anledning förstaten och näringslivet att ta gemensamma tag för attöka kunskaperna på området. Jag håller med omjämförelsen mellan och byggbranschen när detgäller forskningsinsatser. Det går inte att säga att allabranscher skall tillämpa exakt en viss speciell pro-centsats. Men det finns brister när det gäller bygg-branschens forskning och inriktning i ett ideologisktframtidsperspektiv. Den splittrade företagsstrukturensom ger en beskrivning av visar att dekunskaper som finns om hur man bygger och river pårätt sätt inte i alla stycken når ut till de minsta bygg-företagen. Här kan också finnas uppgifter för bygg-forskningen i samarbete med regeringen och riksda-gen.Inga Berggren tolkade min indikation något så närrätt. Jag ser att forskningsområdet är viktigt, inteminst ur mitt ekologiska framtidsperspektiv. Det blirmin uppgift att se till att de kunskaper som behövs förden här samhällsutvecklingen också kommer att tasfram under den beredning vi står i begrepp att arbetamed.Inga Berggren tog också upp en del saker somhänt på området innan jag tillträdde som miljöminis-ter. jag har haft detta viktigajobb har jag inte sett som min främsta uppgift attgräva i det förflutna. Jag är säker på att det finns endel argument för den tidigare regeringens agerande ifrågan som jag tyvärr inte kan överföra till IngaBerggren.Anf. 11 INGA ():Fru talman! Just långsiktighet är viktigt i det härperspektivet. Det var det utskottet oroade sig för dåregeringens förslag för budget 1999 lades fram. Detvar fråga om kort sikt. Vad händer sedan?Forskning och utveckling är nödvändigt för fram-tiden. Jag förstår inte riktigt vad miljöministern me-nar med att det inte alltid finns den idépolitiska in-riktningen hos byggbranschen i det här perspektivet,att det kanske saknas en inriktning.Här finns en tvärvetenskap som är viktig att tafasta på. Byggprocessen i sig berör många olika delarinom forskningen, t.ex. beteendevetenskaplig ochteknisk forskning i fråga om själva byggprocessen.Inomhusklimatet är viktigt för oss alla - från de allraminsta små till oss äldre. Det berör medicin, teknikoch beteendevetenskap.Det finns andra viktiga ingredienser, t.ex. att klaraviktiga utmaningar som energihushåll-ning, effektiv resursanvändning, användning av ITinom branschen, ändamålsenliga byggregler. Fördetta behövs en gemensam samverkan.Jag är intresserad av att diskutera sakfrågan. Frå-gan hur regeringen har skött budgetenkan vi glömma . Kommer det förslag i propositio-nen om vissa byggfrågor ? Ellerkommer miljöministern att i vårpropositionen skrivain inriktningen på byggforskningen ?Anf. 12 Miljöminister ():Fru talman! Vi får ju välja. har ju iinterpellationen sagt att det är viktigt att man be-handlar byggforskningen i ett större forskningspoli-tiskt sammanhang. Det kommer vi inte att kunna göraom vi skall ha siktet inställt på att ge de slutliga be-skeden i en proposition i vår eller i vårpropositionen.Det kommer att ta lite . Och jag menar ju attdet är värt att lägga ned ytterligare några månader pådet här för att få en ordentlig, genomtänkt, långsiktiglösning på ett område som vi är överens om är viktigt.Min tanke när det gäller byggföretagens forskningär den att på området finns det mer att forska om. Dethär är ett väldigt viktigt område. Det finns ocksåbrister i kunskapsöverföringen av den kunskap somändå finns om hur man bygger och inrättar bostäderoch lokaler. Det är en viktig uppgift för byggforsk-ningen, men också för oss andra som är aktiva på dethär området.Det blev inte så att säga de blodiga knivarnas dis-kussion, det här, och jag tror att det beror på att IngaBerggren och jag nog är ganska överens om den härhanteringen.