prot · GN0940 · 1999-12-06 00:00:00 — Vi moderater har i stället i den ordinarie bud-geten löpande föreslagit en högre anslagsnivå änregeringen för stödet i närområdet. Det är en betydligtbättre åtgärd för att stödja utvecklingen kring Öster-sjön.Östersjömiljarden bör upplösas och medlen tillfö-ras det ordinarie programmet, stöd till Öst- och Cent-raleuropa. Regeringen bör i allmänhet sluta med utri-kespolitiska särlösningar vare sig det gäller eller Östersjömiljarder, eftersom, som vialla har sett, konsekvenserna blir svårbedömbara ochlångt ifrån alltid lyckosamma.Anf. 90 ():Fru talman! Vi har inte någon motion med anled-ning av det här betänkandet eller den här skrivelsen.Därför har jag heller inga avvikande meningar pånågot sätt. Men jag har ändå några saker som jag heltkort vill ta upp.Det är det egentliga samarbetet medalla länder i inleddes. Det är inte såhemskt längesedan, men det har faktiskt hänt otroligtmycket . Vi som har följt utveck-lingen vet vilken fascinerande tid det har varit. Förstvar det en nyfikenhet, och det var fascinerande över huvud taget kunde träffas. Sedan mötte maneuforin, den nyvunna friheten och den trevande star-ten med demokratiutbyggnad i länderna runt . Jag tänker förstås alldeles särskilt på Baltikum.Jag tänker också på allt det arbete och engagemangsom finns och har funnits i under dessa år ochpå alla hjälpsändningar och projekt som sedan harövergått mer och mer i samarbete på en mer jämställdnivå, precis som det ska vara. Så har det i stor ut-sträckning varit just när det gäller . kan-diderar länderna till EU. Det har faktiskt hänt väldigtmycket. Jag vill också peka på vänortssamarbetet,t.ex.Men det finns naturligtvis problem. Det störstaproblemet är . Där är ju utvecklingen intesärskilt positiv. Jag har inte hört någon som tror på enpositiv utveckling i och som är optimistiskjust . Det är ganska oroande. Detta gäller naturligt-vis i ännu högre grad . Det är korruption,och pengarna försvinner ut ur landet. De människorsom har möjlighet att placera sina pengar i utländskakonton gör det. De som inte har den möjligheten sersina pengar försvinna därför att bankväsendet intefungerar. Det är sådana grundläggande saker som göratt ett land egentligen inte har någon möjlighet attutvecklas. Demokratin lämnar mycket övrigt att öns-ka.När det gäller har vi en omfattandemotion, men den kommer att behandlas när vi disku-terar MR-frågor här i . Därför är den intemed i det här betänkandet.Jag har några frågor till utrikeshandelsministern,även om han gick ut. Jag hoppas att han får en rapportom dem.Först och främst delar jag den kritik som framför-des om hur man ska hantera Östersjömiljarden nr 2.Jag tror att det behöver ske förändringar. Det voreintressant att få några kommentarer från ministernkring det.Hur ser utrikeshandelsministern just nu på möj-ligheterna till handel och samarbete med föratt stärka samarbetet? Är han optimistisk? Eller hurser han ? Det har ju faktiskt hänt sakersedan den här skrivelsen lades fram. Det händer jusaker hela tiden.Jag tog upp en annan fråga under biståndsdebat-ten. Den gällde en motion som egentligen handladeom . Jag skulle vilja ha ett litetenkelt stöd till grupper och organisationer som har ettnätverkssamarbete t.ex. mellan norra ochnordvästra . Avstånden är långa, och det ärhelt enkelt svårt att träffas. Man skulle kunna ha ettstöd som det är lätt att söka och som egentligen intebehöver omgärdas av någon byråkrati. Det skullesärskilt kunna ge kvinnogrupper möjligheter att ageraoch skapa nätverk.Det var nog de frågor som jag hade. Tack såmycket, fru talman!Anf. 91 (fp):Fru talman! Det är ett enigt utskott som står bak-om betänkandet, så jag tänker inte bli långrandig. Jagtycker att det är glädjande att det finns en samsyn närdet gäller utvidgningen österut och våra kontakter.Det ser lite annorlunda ut , inför millennie-skiftet, än när jag gick i skolan - jagtillhör ju de få i församlingen som gick i skolan underkriget - och vi fick flytta ut från klassrummet därföratt vi skulle ta emot flyktingbarn från . Vifick undervisning i en kyrka i stället. Många av demsom kom drog sedan vidare västerut. De var rädda förkommunismens diktatur och för att det under detkalla kriget skulle bli orostider också i vår del avvärlden. Därför är det glädjande att vi nu går in i ettnytt millennium med denna möjlighet att säkra fredeni vår del av världen.Jag blir lite nostalgisk här. Jag har faktiskt frimär-ken kvar från då jag började samla frimär-ken och det fanns självständiga stater österut. Sedankom järnridån, och länderna gick in i glömskanstöcken - nästan, åtminstone. Men sedankom då murens fall, och vi fick chansen att byggaupp en annan situation österut. Därför är utvidgning-en nu så otroligt viktig: att EU har möjlighet att få innya länder för att säkra freden.Det har sagts här tidigare, och det stämmer helt,att vatten förenar. Därför är det bra att det nu jobbasmed olika kontakter, med färjetrafik och med turism,och att kontakterna stärks så att det blir omöjligt attbryta dem. Då får freden en chans.Jag hade tillfälle att be-söka och där se bl.a. Sidas arbete med attförsöka rätta till ett reningsverk - ett konkret arbeteför att rena . Det gjorde väldigt starkt in-tryck på mig. Man hade satsat påsådana här jätteprojekt, men det fungerade inte. Detvar ett ryskt projekt. kommer så gott som alltvatten från direkt ut i . Detfinns i och för sig ett gammalt reningsverk , men bara av avfall-svatten går igenom verket och det vattnet renas baratill . Här fick jag alltså se ett konkret exempel påbra arbete. Detta är ett av de reningsverk som man nuförsöker rätta till för att vi ska få en frisk ochså att ska kunna överleva som ett frisktvatten och hav.Energisamarbetet är också viktigt. Därför är detnaturligtvis lite märkligt att vi stänger säkrakärnkraftverk i medan man satsar på nyaösterut som är osäkra. Man startar ju vissa kärnkraft-verk där fast man egentligen inte borde göra det. Viskulle kunna använda de pengarna på ett bättre sätt,anser jag och Folkpartiet.Den svåra och tilltagande kriminaliteten är natur-ligtvis ett bekymmer. Jag tror ändå att med dessakontakter, som vi ska kunna utöka mer och mer, skavi kunna komma till rätta med det också.Framför allt gäller det att befästa och säkra demo-kratin. Det kan vi göra genom kulturutbyte, turismoch idrottsutbyte, genom att låta enskilda organisa-tioner få hjälp med sitt viktiga arbete, genom vänorts-samarbete och, framför allt, genom att se till att debaltiska länderna och andra östländer kommer in iEU.Anf. 92 ():Fru talman! I det här betänkandet finns en motionfrån med. Glädjande nog har utskottetbesvarat våra yrkanden, och det känns ju positivt.Dock innebär det kanske inte att problemen i och meddet är lösta, eftersom motionen mycket handlar ommiljöproblematiken i Östersjöregionen.Ett av de stora problem som finns och kvarstår ärövergödningen. Jag hittade tidningfrån . Där finns en artikel som heter"Övergödningen största hotet mot ", därman beskriver hur stora satsningar som har gjorts föratt klara hoten mot och hur stora problemsom ändå kvarstår. På den hot spot-lista man tagitfram med 132 utsläppspunkter är det bara 17 som haravförts från listan. En stor del pågår det arbete med,men en mycket stor del har man inte lyckats lösa.Utifrån detta tror man inte heller att man ska klara demål som har satts upp. Några av de stora problemsom kvarstår och som man pekar på är jordbruket,trafiken och utsläppen från reningsverk.Här är det intressant att titta på vad det är för sats-ningar som görs i och kring och hur det ärtänkt att detta ska lösas. Man tar särskilt upp ett avproblemen när det gäller jordbruket. Vi hade, visarman, kommit en bra bit på väg när det gäller utsläp-pen från jordbruket i . Sedan gick vi med iEU, och då var det inte längre de svenska reglernautan EU:s jordbrukspolitik som gällde. Därmed ökadeproblemet med läckage från jordbruket. Man ser medviss fasa på vad som skulle inträffa om t.ex. gårmed i EU och EU:s nuvarande subventionsregler förjordbruket ska gälla. Då kommer nämligen närsalter-na att öka i ganska stor omfattning.Det här tycker jag visar på problembilden i desshelhet och också lite grann på ansvarsfördelningen ide här frågorna. Jag tänkte fråga ministern, när honnu är på plats, hur man ska få ett övergripande hel-hetsansvar för politiken som leder till att man faktisktminskar miljöproblematiken. Det här ligger ju, somjag uppfattar det, på flera ansvariga ministrar. Det ärjordbruksministern som förhandlar om reglerna förjordbruksstödet. Sedan är det miljöministern somsätter upp mål och önskemål på miljösidan. Sedan harvi näringsministern och handelsministern, och så harvi statsministern med sin Östersjömiljard. Det äralltså mångfald när det gäller vem som styr politikenoch har möjligheter att påverka, men var finns helhe-ten när det gäller att se till att satsningarna verkligenleder till minskade utsläpp och att man kan uppfyllade miljömål som ändå finns uppsatta?Det utskottet har fått fram är bl.a. att man vidHELCOM fattade beslut om att minsk-ningen skulle vara genomförd . Då ska vivara medvetna om att det har satts upp mål tidigare pådet här området som man inte har lyckats genomföra.I stället har problematiken fortsatt.Nu skulle jag gärna vilja veta vad man tror att nu-varande EU-politik, med nuvarande strukturanpass-ning för att länderna kring ska kunna kom-ma med i EU - där det också ges stödpengar för ska kunna anpassa sin politik så att man harmöjlighet att gå med - ger för effekter när det gällermiljömålen. Det är nämligen nödvändigt, tycker jag,att man kan se det här i ett helhetsperspektiv ochvågar ta tag i alla problemen om man skakunna nå målen. Man kan inte bara tro att det går attsätta upp mål och sedan går det att göra tvärtemot,därför att det har mindre betydelse i ett annat sam-manhang att man inte klarar målen.När det gäller samarbetet i övrigt är det, sommånga har sagt, mycket glädjande att vi nuhar ett rikt samarbete med länderna kring Östersjönoch har möjligheter på många områden att samverkamed varandra. Det är det som kanske många av ossser som det mest glädjande som har inträffat de se-naste åren. Människor som bor så nära varandra ochsom tidigare i många fall har kunnat ha kontakter kannu igen ha nära kontakter och samverka inom olikaområden.Det finns dock fler problem än utsläppen i . Jag skulle också gärna vilja höra lite grann omhur man satsar i , där vi vet att detligger en massa kärnavfall som läcker och som kanutgöra mycket stora hot för framtiden, t.o.m. i vårteget närområde. Vi som besökte området såg medfasa hur det såg ut, och vi upplevde att det kundefinnas risker som vi i de nordiska länderna bordehjälpas åt att åtgärda.Det är de frågeställningar jag har till ministern närdet gäller hur man konkret ska uppnå målen.I övrigt tycker jag att det här är ett bra tänkande,där vi visar viljan och intresset att samverka med våranära grannländer.Anf. 93 Statsrådet ():Fru talman! största exportmarknad är ettgrannland. Det ligger i väster, och det heter Norge.Varje handlar svenskt för nästan 13 000 krom året. Det är alltså mycket lönsamt att ha ett riktgrannland. Det tycker norrmännen också, för visvenskar handlar också en del norskt.Svenskar och norrmän är inte unika. Den mestahandeln i världen sker mellan grannländer. Ländersom är grannar befinner sig oftast på ungefär sammautvecklingsnivå och köper och säljer ungefär sammatyp av varor och tjänster till varandra.Men när vi svenskar blickar österut eller söderutär det något som inte stämmer. Våra närmaste gran-nar på andra sidan kan varken köpa ellersälja som norrmännen kan. Medan en hand-lar svenskt för som sagt nästan ,köper en polack svenska varor för bara . Och visvenskar köper fortfarande väldigt lite polskt.Det finns en väldig outnyttjad potential för eko-nomiskt utbyte och välståndsbyggande. Runt finns mängder med outnyttjade möjligheter ochmänniskor som står beredda att satsa framåt, satsa påatt skapa tillväxt och välfärd.De ekonomiska framstegen går hand i hand meden rask utveckling mot demokrati och EU-medlemskap. I den utvecklingen ska vara påplats och bidra för ryssars, balters och andras skull,men också för vår egen skull. Det största hotet motSveriges säkerhet och ser jag i ris-ken för att en avgrundsdjup välståndsklyfta perma-nentas rakt igenom , ett europeiskt RioGrande.Det är nu vi avgör hur det ska gå. Det är dagenssvenskar som är med och avgör om framtidens Öster-sjöregion ska präglas av slutenhet, misstänksamhetoch konflikt, eller om framtiden ska innebära samar-bete, handel och nedrustning.Utvecklingen i är särskilt viktig. Detväldiga brottas med svåra ekonomiska ochsociala problem. Miljoner ryssar väntar på att demo-kratin och marknadsekonomin ska leverera.Generalsekreteraren för EU:s gemensamma utri-kes- och försvarspolitik, , uttryckte dettatydligt i ett tal i för några veckor sedan.Han sade: Stärkandet av banden med är denviktigaste och mest brådskande frågan för EU undernästa sekel.Det är stora ord. Men jag tycker inte att de äröverdrivna. Därför bedriver en bred och aktivÖstersjöpolitik.Utveckling handlar om ekonomisk tillväxt, meninte bara om ekonomi. Det är en felsyn. Utveckling,också ekonomisk utveckling, kräver demokratiskainstitutioner, effektiv offentlig förvaltning, god miljöoch social trygghet. Därför måste svensk Östersjöpo-litik bidra till utveckling inom en lång rad fält. Därförär vi med och bygger reningsverk i och Kali-ningrad. Därför stöder vi företagsutveckling i Ryss-land, jordreformsarbete i och journalistut-bildning för vitryssar. Därför är vi engagerade i sä-kerhetsfrämjande stöd i . Därför satsar Sve-rige resurser på demokratistöd, projekt för modernäldreomsorg, kamp mot sexuell exploatering av barn,erfarenhetsutbyte inom och kun-skapsöverföring på det juridiska området blandmycket annat.Ansvaret mot framtiden kräver att vi bedriver enaktiv och bred politik. För att klara detta långsiktigaarbete satsar vi iutvecklingssamarbete med länderna i Öst- och Cent-raleuropa.Efter kommunismens fall stod vi inför uppgiftersom vi mött, och vi saknade gamlaerfarenheter att bygga vidare på. Omställningen i våragrannländer till demokrati och marknadsekonomiställde krav på nya djärva och kreativa grepp. Därförväxte tanken på en Östersjömiljard fram. Pengaravsattes vid sidan av och utöver de traditionellamedlen för att på ett antal viktiga områden göra sats-ningar i våra grannländer, satsningar som också skakomma tillväxten och sysselsättningen i Sverige tillgodo.Östersjömiljardsatsningarna har visat sig fram-gångsrika, därför följs nu den första miljarden av enandra miljard. Tack vare miljard två kan t.ex. satsning Marknadsplats sjösättas.Små och medelstora företag ska få hjälp till handeloch investeringar, bl.a. genom att vi inrättar s.k. by-råkratilotsar. Östersjöpolitiken kräver kreativitet, ochÖstersjömiljarderna är ett viktigt hjälpmedel i dettaarbete.Men utmaningar kring kräver ocksåkraft och koncentration. genomförderegeringen en stor satsning i . Svenska regionersamarbetade med polska regioner. Hundratals ochåter hundratals kontakter knöts. åkerstatsministern till och avslutar dennamycket framgångsrika satsning.Detta framgångsrika Polenår följs nu upp med debaltiska ländernas år, en satsning som syftar till att påalla plan vidareutveckla relationerna mellan Sverigeoch de baltiska länderna.Självklart kan inget land ensamt bära regionensansvar på sina axlar. Samverkan är viktig. ärdärför drivande i en rad internationella forum för attstärka utvecklingen i vår region. Jag tänker inte barapå EU och Östersjöstaternas råd, utan också på detframgångsrika nordiska samarbetet och på samarbeteti Barents euroarktiska råd.Ett fantastiskt arbete bedrivs också av kommuner,landsting, län och enskilda organisationer. Det de-centraliserade samarbetet med våra grannar har enimponerande bredd och ett imponerande innehåll.Detta är en av grundbultarna i den svenska Östersjö-politiken. Här ger vi impulser till framväxten av ettcivilt samhälle i våra grannländer.Herr talman! Jag har angett grundsynen i densvenska Östersjöpolitiken. Men jag skulle också viljata tillfället i akt att poängtera två särskilt aktuella ochviktiga frågor.Ett växande hot mot vårt land är den snabbaspridningen av tuberkulos på andra sidan . Iallt större utsträckning rör det sig om mycket mot-ståndskraftig tuberkulos som visar resistens mot peni-cillin. Bara i ryska fångläger finns 100 000 smittadefångar. Problemet är galopperande och gränslöst.Sverige har därför tagit ett initiativ inom Öster-sjöstaternas råd för att öka samordningen och för attsätta sökarljuset på detta allvarliga problem. I må-nadsskiftet januari/februari står värd för enkonferens i för smittskyddsexperter frånhela . Konferensen ska föreslå åtgär-der till toppmötet med Östersjöstaternas regerings-chefer . Tbc är ett område som kräver snabbaoch samordnade insatser.Den andra frågan jag vill nämna särskilt är ut-vecklingen i . Vitryssarna var de somsvårast drabbades av Tjernobylkatastrofen. Det är desom lider under den sista gammalsovjetiska regimen iEuropa. kan och ska stödja uppbyggnaden avdet civila samhället i . Därför kommerutrikesminister och min statssekreterareSven-Eric Söder att samla alla de organisationer somarbetar med till ett möte nästa fredag.Tanken är att utbyta erfarenheter men också attmejsla ut vidare strategier för att hjälpa befolkningeni detta land.Jag vill också passa på och informera riksdagenom att på Nordiska ministerrådets möte iReykjavik kommer att föreslå att de nor-diska länderna inrättar ett nordiskt informationskon-tor i i . Detta är i samma syfte somdå vi etablerade nordiska informationskontor i debaltiska länderna under sista år.Herr talman! Det finns en grundläggande samsynöver partigränserna i den svenska Östersjöpolitiken -åtminstone var det mitt intryck innan jag hörde StenTolgfors aggressioner . Det ären styrka för vårt land och för våra grannar på andrasidan . Det är mer som förenar än som skil-jer oss åt.För två veckor sedan var jag i Novgorod och in-vigde en utställning om svenska vikingar på ryskmark. Utställningen redovisar några av alla de ur-gamla och täta band som binder samman folken runtÖstersjön. var jag i Kijev. Jag slogs avatt det i finns sedlar med gamla svenskar på.Vår historia är i mångt och mycket gemensam. Ocksåhär är det mer som förenar än som skiljer åt. Länder-na kring är en naturlig region.Herr talman! Vi Östersjöfolk har en gemensamhistoria. Det är nu upp till oss i vår generation attbidra till att vi också får en gemensam framtid. Det ärnu det avgörs. Det är nu vi kan påverka om framti-dens ska präglas av ekonomisk fram-gång, tillväxt och välfärd, eller om den ska bli säte förstagnation, fattigdom och social oro. Valet är lätt. Detär därför vi behöver en aktiv och bred Östersjöpolitik.Jag hoppas att få tillfälle att återkomma till de frå-gor som har ställts till mig somfinns tillgänglig.Anf. 94 () re-plik:Herr talman! Jag hoppas att jag inte behöver upp-repa de frågor jag ställde och att jag kan få svar pådem senare.Jag vill gärna kommentera lite grann av det somutrikeshandelsministern sade. Jag delar verkligenuppfattningen att stärkandet av banden med Rysslandär det mest brådskande för EU under nästa sekel. Detär kanske det som är mest brådskande för oss också.Men jag hörde inga farhågor om den pågående ut-vecklingen i . Den är faktiskt ganska nega-tiv. Det är en stor pessimism bland Rysslandkännare.Det handlar inte bara om , utan det handlarom en hel del andra saker som sker i justnu. Det är svårt att vara optimist, hur gärna vi än villvara det i dag.Jag har fått rapporter om att det växer fram någotliknande polisstaten under Bresjnevtiden. Det är kan-ske att ta i, men i alla fall. Rättsosäkerheten ökarbland vanliga människor, och de känner en stor osä-kerhet inför utvecklingen. Det finns inte fungerandeinstitutioner, t.ex. bankväsendet. Det civila samhällethar svårt att utvecklas. Tbc är naturligtvis ettskräckexempel. Man vågar inte släppa ut fångarna urfängelserna på grund av smittorisken.Hur ser utrikeshandelsministern på utvecklingen iRyssland i verkligheten? Det är viktigt, och vi villvara positiva. Men nog kan man vara en smula orolig.Det är samma sak med och jordreformsar-betet. Vi arbetar med frågan. När presidenten var härfrågade jag honom om jordreformer - man vill ju inteha jordreformer i , jag vet inte om det harhänt någonting . Men han sade att de harmisslyckats där, och de har inte fått någon majoritet iparlamentet.Att det finns många bekymmer på vägen är detminsta man kan säga om dessa länder. ären sådan sak. Vi hade en interpellationsdebatt i kam-maren för inte så hemskt länge sedan om alla de pro-blem som finns i . Det är bra att Sverigetar initiativ till att öppna ett informationskontor, lika-så gäller det samarbetet mellan alla organisationerna.Situationen är inte enkel.Anf. 95 Statsrådet ():Herr talman! Jag försökte i mitt anförande ut-trycka den enormt stora betydelse som jag fäster vidutvecklingen i . Det gör jag av ett enda skäl,nämligen att utvecklingen i är så passoroande. Det är inte bara att är stort och attvad som än händer i har avgörande betydel-se för alla i dess omgivning. Utvecklingen i Rysslandär viktig inte bara för utan för hela Europa.Jag gör denna markering också för att utvecklingen iRyssland står och väger.Det har visat sig att det inte räcker med marknad-sekonomi för att automatiskt garantera välsignelser avolika slag. Det krävs också sociala framsteg, det krävsen väl fungerande statsapparat, det krävs åtgärder påmiljöområdet och på andra områden. Marknadseko-nomi och chockterapi ensamt löser inte problemen.Det är vi alla medvetna om efter att ha sett utveck-lingen i Ryssland.Att jag säger att relationerna till kommeratt vara EU:s viktigaste fråga under det kommandeseklet, är så stora ord som ni kommer att få höra migta i min mun i kammaren. Det visar vikten av att vibedriver politiken så aktivt vi kan.Sverige kommer aldrig att kunna lösa frågornasjälvt. är ett litet land, och är ettenormt land. Men ingen ska kunna komma till oss närvi sitter på hemmet och säga:"Farfar, varför gjorde ni inte mer? Varför missade nichansen när ni hade den? Varför drog ni inte ert stråtill stacken?" För att förebygga den typen av frågortycker jag att det är viktigt att vi som är här nu försö-ker att se stort på frågorna, satsar ordentligt, djärvt,kreativt, brett och framåt för fredens skull, för våregen skull men också för skull.Anf. 96 () re-plik:Herr talman! Jag har absolut ingen annan uppfatt-ning. Jag delar verkligen uppfattningen att det äroerhört viktigt att det blir en bra utveckling i Ryss-land.Man måste nog vara kreativ, som ministern sade.De insatser som har gjorts har bevisligen inte varitalldeles otillräckliga men inte haft den effekt somman har velat ha. Jag tänker på korruptionen. Den gårända upp till familjen . Det är naturligtvis intelätt att hantera sådana saker.Bankväsendet fungerar inte. De som är rika, harmakt och inflytande har möjlighet att sätta in sinapengar på ett konto i , i t.ex. , menvanliga människor har inte den möjligheten. Jag harträffat ryssar som undrar varför inte vanliga ryssar fårplacera sina pengar i så att de ska ha någonchans att ha kvar några pengar och kunna bo kvar iRyssland.Jag vet inte om det är någon lösning. Det finnsfrågor som verkligen ökar klyftorna och bidrar tillmisstron mot alla dem som har makt. Var och en skorsig själv, eftersom man vet att ingenting fungerarsärskilt . Har man makt får man skosig. Det är ungefär så man funderar.En annan fråga är skattesystemet. harganska höga skatter, enligt vad jag förstår. Problemetär att de inte drivs in och att den som vill vara lagly-dig knappt har några möjligheter att betala in deganska höga skatterna medan de flesta inte betalarnågonting alls. Det finns också de i somtycker att man borde medverka till att få ett annatskattesystem, med något lägre skatter, så att manverkligen får in skatten, i stället för att det inte funge-rar, som nu.Det finns en rad sådana här frågor.