prot · GN0921 · 1999-10-28 00:00:00 — Det är därför som jag också har bett sam-ma nätverk att fundera på hur vi, förutom de insatsersom görs via och andra kampanjer,kan stimulera män att ta ut mer av föräldratiden.Vi har också - det sade jag inte i mitt förra inlägg- inom på svenskt initiativ diskuterat att för-söka påbörja ett arbete om en som skahandla om männen. Jag kommer att ta kontakt medAngela King som är rådgivare till i dennafråga för att föra fram detta budskap från de nordiskaregeringarna.Anf. 110 ():Fru talman! Jag får tacka för svaret. Vi får hjälpasåt att föra ut allt detta som görs och som är bra, demanliga nätverken. Det är ju nämligen också väldigtmånga kontakter som tas lokalt och regionalt i formav vänortsarbete och annat samarbete. Det är viktigtatt detta får genomslag också i dessa sammanhang.Anf. 111 ULLA-BRITTHAGSTRÖM (kd):Fru talman! Jag vill tacka förrapporten och ska med spänning läsa den.Jag skulle ha velat ställa många frågor om maktoch beslutsfunktioner, om kvinnors företagande, omkvinnors hälsa, osv. Jag har själv skrivit en motionom könsspecifik märkning av läkemedel som jag harlämnat över till ordföranden i utredningen , och jag gratulerar till valet av ordförande. Menjag känner nu att jag ska ställa några frågor om våldoch attityder och om psykiskt våld. Min erfarenhet ärfrån skolans värld.Jag är väldigt rädd för den kroppsfixering som harblivit vanlig i veckopress osv. Givetvis är det väldigtbra med en sund själ i en sund kropp. Det är ju detsom vi står för. Men tyvärr har fetma blivit ett av vårtids främsta tabun, och vi har kommit in i då vihar fått ett kvinnligt lidande på något sätt. Jag undrarom det i rapporten står något om samhällets värderingav överviktiga kvinnor, att det har kunnat bli ett gisseloch ett förtryck. Främst ser jag det i skolan blandunga tjejer.Jag har sett en rapport som visar att av desjuåriga flickorna har försökt banta, vill blismalare. av de 16-åriga flickorna bantar, ochtvå tredjedelar av dem säger att deras mammor gördet. Detta är en sak som jag tror kan bli väldigt svårför oss när det gäller självförtroendeskapande aktivi-teter för kvinnor och även när det gäller det nedvärde-rande språket mot tjejer.Anf. 112 Jordbruksminister ():Fru talman! Jag kan inte erinra mig att det i skri-velsen finns något som handlar just om fetma ochskolflickor. Men det är klart att just det området harsin grund i hur man värderar flickor och pojkar, hurman värderar kvinnor och män. Och där finns det enhel del i skrivelsen om skolans ansvar och den värde-grund som skolan har att förmedla. Det börjar redan iförskolan. Jag har själv sett ett antal strålande exem-pel från mycket bra pedagogik, bl.a. i , när detgäller hur man förstärker flickorna och får dem attbryta den traditionella flickrollen men också hur manförstärker pojkarna och får dem att bryta sin traditio-nella pojkroll och känna till mer om emotion, bli litestillsammare och kunna njuta av t.ex. vacker musik,levande ljus och fotmassage, medan flickorna tränastill att bli modiga, starka och duktiga på det viset. Detär ju ett sätt. Och man måste börja väldigt tidigt ochacceptera flickor och pojkar och värdera dem som devarelser de är. Och där har skolan en mycket viktigroll. Det hänger också samman med det andra, där detkrävs en mer aktiv hållning när det gäller vad somsägs och vad man kallar varandra.Vi hade en konferens som hette Motbilder förknappt . Den konferensen har sedan re-sulterat i ett antal projekt ute bland filmare, privatper-soner och våra landshövdingar och länsstyrelser.Detta är ju ett ansvar som måste ut. Regeringen ochriksdagen kan inte göra allt, utan man måste göra detlokalt. Det stöder jag ekonomiskt. Och det är mångalänsstyrelser som har tagit denna chans.Anf. 113 ULLA-BRITTHAGSTRÖM (kd):Fru talman! Jagtyckte att materialet om Motbilder var mycket bra.Den här problematiken är ju egentligen specifikför västvärlden. Min fråga är då: Hur kan vi gå vidareför att uppmärksamma den ännu mer? I skolan måsteden uppmärksammas bland alla som möter barn ochungdomar. När vi nu diskuterar att få hjälp av män-nen att komma in mer, finns det då en möjlighet även i fråga om mansrollen tar upp diskussionenom språket och attityderna mot kvinnorna - hur mantilltalar varandra, hur man umgås, osv. för att vi skakunna känna att kvinnor och män har lika värde?Tjejerna upplever ofta i skolan att deras värde sätts påspel. Många flickor springer från lektioner och för-svinner ut från raster därför att de är oroliga för att blikallade mycket fula saker som känns nedvärderande.Anf. 114 Jordbruksminister ():Fru talman! Självklart är det så, och de polisersom jag har kontakt med och som ibland brukar resamed mig arbetar med unga män och pojkar och för-söker få dem att hamna på rätt spår, eftersom det ärpojkar som kanske lite grann är på väg åt fel håll.Dessa poliser gör det på ett fantastiskt sätt.Dessutom har jag studerat en del av de pappaut-bildningar som finns, där unga män tillsammans igrupp helt enkelt får prata av sig och därmed får för-klaringar och svar på saker som män av traditionkanske inte pratar så mycket om.Sedan har JämO ett skolprojekt som är mycket braoch som tar upp dessa frågor om hur vi värderar var-andra och vad vi kallar varandra. Dessutom finns deten hel del andra mindre organisationer men ocksåprivatpersoner som har gått samman i projekt som hartill syfte att undervisa och försöka förändra det språksom de flesta tycker är så avskyvärt i skolan.Anf. 115 (m):Fru talman! Det är tyvärr så att jag inte har haftmöjlighet att läsa skrivelsen, vilket gör att det ärmycket som jag kan ha missat. Men det ska bli spän-nande att läsa den.Jag har några konkreta frågor. Jag blev ganskaglad över påpekandet att mycket återstår att göra påutbildningsområdet. Men jag hörde inga förslag somrörde skolan.Det är allvarligt därför att där har det inte häntsärskilt mycket . är enantologi nästan den mest aktuella forsk-ningssammanställning som statsmakterna tillhanda-håller i ämnet. Som det har beskrivits i den senasteordväxlingen finns det mycket att göra.Min korta konkreta fråga är: Har regeringen någotförslag för att stimulera rekrytering av män till lärar-utbildning och arbete i skolan? Utan manliga förebil-der är det väldigt svårt att åstadkomma den miljö somkrävs för att barn och ungdomar ska få en riktigt brautveckling och en jämställd utveckling.Min andra fråga rör ett annat ämne. Under denallmänna motionstiden kom vi kvinnor från alla parti-er överens om att vi skulle fundera över hur vi skullekunna vidare i arbetet mot kvinnovåld. Det har jugjorts en del . Under arbetet bestämde sigsocialdemokrater och vänsterpartister för att de inteville vara med i det gemensamma arbetet med hän-visning till skrivelsen. nämnde inte jämställd-hetsministern något om det finns några tankar på hurman ska följa upp det som redan är beslutat och debrister som fortfarande trots allt finns.Min tredje fråga gäller uppföljningen av kvinno-fridspropositionen. I , och Mal-mö kunde man konstatera att vi fick ned gatuprostitu-tionen ganska ordentligt, med , omedelbartefter det att man satt in de första insatserna för att fåned prostitutionen. Sedan har rapporter kommit frånGöteborg och om att de är tillbaka på sammaotrevliga nivå som tidigare, medan vi i -vilket jag är rätt stolt över som ordförande i polis-nämnden - faktiskt ligger kvar på den lägre nivån.Finns det några planer från regeringen på att utvärde-ra orsakerna till att man i olika delar av landet har såolika resultat? Jag tycker att det skulle vara värdefulltatt få veta om det är några insatser som man kundesprida så att alla kunde lyckas lite bättre i det avseen-det.Anf. 116 Jordbruksminister ():Fru talman! Den första frågan handlar om hur viska främja män att bli lärare. Vi föreslår inte kvote-ring, utan vi har en mera allmän skrivelse om att dettaär väsentligt. Vi tror att t.ex. myndigheterna har ettansvar, utbildningsanordnarna har ett ansvar för attgöra insatser så att yrket och utbildningen blir attrak-tiva för både kvinnor och män. Det finns också enskrivelse som handlar om högskolans lärarkår ochkönsfördelningen där och vad som görs för att föränd-ra den.Jag delar uppfattningen att det är oerhört viktigtatt det blir en bättre könsfördelning, inte minst inomgrundskolan. Med de familjestrukturer som vi ser är det viktigt för både pojkar och flickor, menkanske framför allt pojkar, att åtminstone i skolan hanågon manlig förebild.Det är klart att vi ska utvärdera gatuprostitutionen.Det görs kontinuerligt. Det är väldigt viktigt att mangör det eftersom lagen är så kontroversiell och detfinns så olika meningar om den är bra eller dålig. Är det så att den visar att det ärskillnad mellan resultaten i de tre storstäderna är deten självklarhet för mig att man förmedlar resultatmellan varandra. De som eventuellt har ett sämreresultat kan då ta till sig av erfarenheterna från deandra städerna. Vi har också givit rätt mycketpengar för att bedriva ett projekt för både kvinnor ochmän som är i prostitutionen. Jag ser fram emot att fåse på det.Den andra frågan måste jag be attupprepa.Anf. 117 (m):Fru talman! Det är bra att man pläderar för att allaär ansvariga för att få fler män i skolan, men jag troratt vi måste hitta mer konkreta åtgärder som det skahända något. Läget är allvarligt. Men vi får väl hjäl-pas åt på den punkten.Jag tycker också att det är bra att få beskedet attregeringen avser att utvärdera skillnaderna i resulta-ten när det gäller att bekämpa gatuprostitution. Det ärinte frågan om det är skillnader, det kan jag försäkra,utan det finns konkreta skillnader. Dem behöver mantitta på.Min fråga gällde det faktum att Socialdemokra-terna och inte ville vara med när viskulle arbeta med en kvinnovåldsmotion med hänvis-ning till den här skrivelsen. I sin inledning nämndeinte ministern det, om jag inte missade det. Jag undrarbara om det är ett område som finns med, för det ärrätt angeläget med tanke på hur allvarligt och omfat-tande kvinnovåldet är.Anf. 118 Jordbruksminister ():Fru talman! Jag kan naturligtvis inte uttala migom varför socialdemokraterna och vänsterpartisternahär inte ville vara med på en sådan motion. Det får desjälva svara för. Möjligen kan svaret vara att man villavvakta skrivelsen och se vad som kommer. Därkommer ju en hel del. Vi redovisar där dels vad somfaktiskt beslutades , dels den uppföljning somhar påbörjats. Kvinnofridspropositionen är ändå väl-digt ung, och det är väldigt svårt att göra enutvärdering. Det är lite . Inte desto mindrehar vi vissa tankar på hur man skulle kunna gå vidare.Jag antar att det är skälet, men som sagt får de svaraför sig själva.Anf. 119 ():Fru talman! Jag har en fråga om berör den över-syn av jämställdhetslagen som ministern nämnde ochsom finns med i skrivelsen. Jag har läst den, och jagtycker att arbetsvärderingsinstrumentet, som ju skavara till för att kvinnor och män ska få lika lön förlikvärdigt arbete, är lite tandlöst. Jag känner mig liteorolig. Det enda konkreta förslag som utredningenlägger fram är att jämställdhetsombudsmannen skakunna besöka arbetsplatser och utreda situationen.Men vi har fortfarande inte kommit någonstans påväg för något arbetsvärderingsinstrument som kan blianvändningsbart i Arbetsdomstolen.Min fråga till jämställdhetsministern är om hontycker att utredningens förslag räcker.Anf. 120 Jordbruksminister ():Fru talman! Som jag sade är utredningen ute påremiss. Vi ska lägga fram en proposition till våren.Därför vore det fel av mig att nu personligt värderautredningen. Jag vill naturligtvis se på remissutfallet.Min utgångspunkt är att vi ska ha en proposition somger bättre "tänder" när det gäller lönefrågorna menockså diskrimineringen i övrigt. Det är två delar i dethär: dels löneskillnaderna, dels lite mera allmän dis-kriminering.När det gäller arbetsvärdering är det mycket rik-tigt så som Deirée påpekar. Menjag kan möjligen lugna henne med att säga att vi ihöst haft två personer på hög nivå, statsekretarare, iUSA och för att studera hur man arbetar medfrågorna där. Det är inte enbart utredningen somkommer att ligga till grund för propositionen utanockså annat som vi tar in.Anf. 121 ():Fru talman! Jag ber att få ställa en annan fråga tillministern. Det gäller 95, somministern var inne på. Det kommer att bli en uppfölj-ning i , om jag inte har uppfattat det fel,nästa år.Min fråga är vad regeringen avser att driva förfrågor i år 2000.Anf. 122 Jordbruksminister ():Herr talman! Det är dels ett förberedande möte iEuropa , dels kommer EU-kretsen attförsöka att hitta något slags gemensam plattform attstå på. Vi hade för övrigt ett sådantmöte, där vi försökte att ena oss. Det handlade dåväldigt mycket om bench marking, dvs. hur vi inomEU för oss själva kan sätta upp mål, men också hur vikan driva det vidare. Det vi framför allt diskuteradevar kvinnorepresentationsområdet. Men vi avsågockså att ta upp kvinnor och våld, likaså kvinnor ochekonomi, dvs. möjligheten att förena förvärvsarbeteoch familj.I juni månad kommer det att bli ett möte Pekingplus 5, som det heter, i New York.Även om vi inte är klara, kan man utgå ifrån att viinte kommer att röra i dokumentet. Vi kommer inteatt tillfoga nya områden. Först måste vi följa upp ochse till att vi uppfyller det som vi har sagt i Peking.Vi kommer att prioritera frågorna om representa-tion, våld mot kvinnor och möjligheten att kombineraföräldraskap och förvärvsarbete.Anf. 123 ELISEBEHT ():Herr talman! Jag har två frågor att ställa till . Den första gäller jämställdhetslagen.Den andra kommer att gälla kvinnofrid.I kvinnofridspropositionen skärptes jämställd-hetslagen när det gäller arbetsgivarens ansvar attvidta lämpliga åtgärder när en anställd anser sig sexu-ellt trakasserad. Jämställdhetslagens tillämpningsom-råde är till sin konstruktion en rent arbetsrättslig lag-stiftning, och omfattar således inte elever i vare siggrundskola, gymnasium, högskola eller universitet.Andra områden som faller utanför är de nya be-manningsföretag som växer upp, där arbetsgivaren ioch för sig har det grundläggande ansvaret, men därarbetstagaren ju utför arbetsuppgifter i andra verk-samheter än där arbetsgivaren har sitt direkta ansvar.Ett tredje område är service- och tjänstesektorndär personal kan råka ut för sexuella trakasserier frångäster, kunder, patienter osv.Ministern har säkert från flera håll uppmärksam-mats på samma sak som jag, och jag undrar därför omministern är beredd att ta initiativ till en ytterligareöversyn av lagen för att täppa till just de här luckorna,som ju berör väldigt många både elever och arbetsta-gare.Min andra fråga gäller kvinnofrid. Det har gått litedrygt . Det treåriga myndighetsgemensammauppdraget ska redovisas tillbaka till regering-en. Det jag har kunnat följa är Rikspolisstyrelsensrapport, men jag undrar om ministern har någon rap-port att lämna från respektive Social-styrelsen.Anf. 124 Jordbruksminister ():Herr talman! När det gäller jämställdhetslagensbegränsning, för det är ju det det handlar om eftersomdet handlar om arbetsmarknaden, har jag uppmärk-sammat detta och funderat mycket på det. Det harvarit debatt om skolan där skollagen ju gäller, och därläroplanen ska utveckla skollagen. Där gäller ocksåArbetarskyddsstyrelsens föreskrifter, däremot intejämställdhetslagen.Det pågår en översyn av skollagen. Enligt direkti-ven ska översynen också innefatta en översyn avreglerna om kränkande behandling.När det gäller högskolan är detta ett känt problem,framför allt mellan lärare och studenter. Detta omfat-tas inte av jämställdhetslagen, utan högskoleförord-ningen. Där överväger jag att göra en översyn.Detta gäller också bemanningsbranschen. De somarbetar med de här jobben hamnar mellan stolarna,som Elisebeht mycket riktigt påpekade. Därför över-väger jag att titta också på detta.Det gäller också restauranger och hotell när detgäller förhållandet mellan kund och de som arbetardär. Det är också något som inte regleras.Det blir en översyn, men i vilken takt den kan gö-ras kan jag inte säga . arbetar vi med denutredning om jämställdhetslagen som är gjord ochsom är på remiss. Det ska bli en proposition.Det finns i alla fall ett tankearbete i den här rikt-ningen.Anf. 125 ELISEBEHT ():Herr talman! Jag fick inget svar på min andra frå-ga. Det var nog ett förbiseende, tror jag.När jag ändå fick ordet en gång till kan jag passapå att förklara och försäkra ministern att det inte är såatt socialdemokratiska kvinnor i inte ärintresserade av kvinnovåldsfrågorna, vilket antyddestidigare alldenstund vi inte ville skriva en gemensammotion med borgerliga kvinnor här i riksdagen.Vi tycker tvärtom att vi , när det har gått ,borde flytta fram positionerna och tänka fem tio årframåt, och inte behandla de frågor som vi redan harbehandlat i den proposition som antog förraåret. Jag är mycket glad att höra att också jämställd-hetsministern numera har sin fokusering på männenoch mansrollen. Det är precis som vi socialdemokra-tiska kvinnor har skrivit i vår motion. Vi har dess-utom valt att lyfta fram barnen som ju är den tredjeparten i det här sammanhanget.Anf. 126 Jordbruksminister ():Herr talman! Jag svarade inte på den andra fråganmest beroende på att jag inte kan svara. Jag vet intesvaret. Jag vet så mycket som att Socialdepartementetkanske är det departement som har gjort mest inomsitt område när det gäller jämställdhetsarbetet. Manhåller bl.a. på med ett genderprogram för social väl-färd som är mycket ambitiöst. Det står bl.a. att det ären sammanställning av myndigheternas återrapporte-ring i årsredovisningarna som distribueras som exem-pelsamling till myndigheterna och bolagens gender-samordnare. Där ingår t.ex. Socialstyrelsen.Huruvida det är det andra uppdraget som ocksåhar gått till , kan jag inte svara på.Anf. 127 ():Herr talman! Jag vill först tacka jämställdhetsmi-nistern för den information vi har fått, och jag villmed anledning av det ställa en fråga.Vi vill öka kvinnornas möjligheter på flera områ-den, bl.a. när det gäller fler kvinnliga företagare.Dagens regler för tillgång till riskkapital är i storomfattning mer anpassade för typiskt manliga före-tag, t.ex. inom tillverkning av något slag. Det hardäremot varit mycket svårare för kvinnor att få till-gång till de här statliga medlen, som fördelas ute pålänsstyrelserna.Med anledning av de nya regionalpolitiska verk-tyg som tillväxtavtalen är, och den nya rapport somkommit från angående jämställdhet ochlönsamhet, där man har visat på att det är lönsamt attföretag består av män och kvinnor, vill jag nu ställaen konkret fråga till jämställdhetsministern.Har man för avsikt att föreslå särskilda åtgärdersom gör att kvinnor i högre grad kommer åt de medelsom partnerskapet förfogar över?Anf. 128 Jordbruksminister ():Herr talman! Som jag tidigare sade till görs det en hel del särskilda insatser för kvinnorsom vill starta eget och för kvinnor som har affärsi-déer. Både och står bakom dessasärskilda insatser, men också både länsstyrelser ochkommuner; kommunerna i form av kvinnliga affärs-rådgivare, som är ungefär 100 stycken . De harutvecklats enormt till antalet under den senaste man-datperioden.Vi har också de s.k. mikrolånen som är särskiltbra för kvinnor eftersom kvinnor i sin affärsidé oftainte har så stora investeringar. Det är också det somhar varit problemet, eftersom man därför inte harblivit riktigt trodd. Det kostade ju så lite. Då har ban-kerna inte velat vara med på vagnen. Jag vet att mik-rolånen har spelat en väldigt viktig roll.När det gäller tillväxtavtalen har ju ,som är ansvarig för den delen, vid ett flertal tillfällenuttalat att hon kommer att ha en dialog med länssty-relserna eftersom det som de har presterat inte varitsärskilt bra sett ur det här perspektivet. Det var någralänsstyrelser som möjligen utmärkte sig lite, men pådet stora hela var de inte särskilt duktiga.Å andra sidan får vi komma ihåg att detta varförsta gången som tillväxtavtalet gjordes och den nyaprincipen mainstreaming skulle tillämpas. Så vi kan-ske får ha lite tålamod.Jag har låtit länsstyrelserna få del av pengar för attutveckla sin kunskap om detta, så jag hoppas att deska sköta sig bättre i fortsättningen.Anf. 129 ():Herr talman! Jag tycker att det är bra med det somhar gjorts. Men vi har gjort en inventering och sett attdet är en väldigt liten andel av de statligamedlen som ges till de kvinnliga företagarna. Det äringen gammal utredning, utan den är gjord nära itiden.Det som vi befarar är ju att det är en liten andelkvinnor som är representerade i de här partnerskapen.Det är därför som vi undrar om det nu kommer attfortsätta i ungefär samma stil som . Jag före-slår att jämställdhetsministern sätter lite extra presspå hur dessa tillväxtavtal kommer att förverkligas.Jag vet också att jämställdhetsministern och MonaSahlin har för avsikt att höja det kvinnliga inslagetnär det gäller inflytande osv. Jag föreslår att mansätter press genom att kräva in en redovisning av hurde här medlen fördelas som ett komplement till denrapportering över hur tillväxtavtalen har omsatts ipraktiken som kommer . Jag vet att detta är enfråga och ett ansvar för regionerna. För att de bättreska förstå allvaret i detta vill jag att vi i regering ochriksdag uttrycker ett krav på en skärpning för attkvinnorna i högre grad ska komma åt dessa statligamedel.Anf. 130 Jordbruksminister ():Herr talman! Det har jag absolut ingenting emot.Vi har ju våra jämställdhetsexperter ute i varje länsom kan vara påtryckare. Jag tar med glädje till migdetta.Överläggningen var härmed avslutad.8 § Information från regeringen om regering-ens skrivelse Hållbara - uppföljning avåtgärder för en ekologiskt hållbar utvecklingAnf. 131 Miljöminister ():Herr talman! Vi befinner oss mitt uppe i en kraft-full samhällsomvandling. Då tänker jag inte på IT-revolutionen. Jag tänker inte heller på globaliseringenav ekonomin.Jag tänker på det miljöcertifierade daghemmet iSmedjebacken och på världens första miljöcertifiera-de högskola, . Jag tänker påinvigningen av vattenreningsverket i . Jagtänker på arbetet med att installera en stor biogastanki kraftvärmeverket i . Jag tänker på det nyanaturreservatet runt . Jag tänker på detlokala Agenda 21-kontor som jag invigde i Rosen-gårds mest utsatta område Herrgården. Där är för-värvsfrekvensen . Där har invandrare från mångaländer i flera världsdelar bestämt sig för att själva ochhandgripligen lösa de lokala miljöproblemen. En avdem var en f.d. somalisk miljöminister.Mycket positivt sker. Mycket och ännu mer måsteske , . Vi har i vårt land förmycket försurning, övergödning, farliga kemikalieroch klimatpåverkan. Vi använder för mycket naturre-surser och energi. Vi lever inte på ett sätt som kankallas ekologiskt uthålligt.I vår enda värld beror vart fjärde dödsfall på mil-jöbrister. 1 200 miljoner människor saknar tillgångtill rent vatten. Den rika femtedelen av jordens be-folkning står för av konsumtionen. Den nyföddasälungen i har kemikalier i sin kropp som förtsmånga av luft och vatten. Vi fortsätter attöka växthusgastäcket runt jorden med risk för allvar-liga klimatförändringar och svåra katastrofer i framti-den. Vi har kanske upplevt flera av dem redan i dag.Vi står långt ifrån en global utveckling som är håll-bar. är det många som talar om ekonominsglobalisering. Miljön är redan globaliserad. Den in-sikten borde väga mycket tyngre när vi beslutar omvärldens framtid.Sverige ska bli ett föregångsland i världen när detgäller en ekologiskt hållbar utveckling. skaligga i spetsen för miljöansvaret i och i värl-den. Visionen är att vi ska lämna över ett land tillnästa generation där de stora miljöproblemen i våromvärld är lösta. Visionen är att medverka till envärld i bättre ekologisk, social och ekonomisk balans.Herr talman! Visioner förpliktigar till grått ochslitsamt vardagsarbete. Det är regeringens vardagsar-bete för ytterligare några steg mot en hållbar utveck-ling jag vill redovisa för . För tredjeåret i rad presenterar regeringen nu sin skrivelse omdetta arbete.