prot · GM0943 · 1999-01-21 00:00:00 — Inte hellerbehövs graderade betyg för kommande urval.Om vi slopade betygen skulle eleverna kunnarikta in sina studieansträngningar på långsiktiga mål istället för på nästa prov. De skulle kunna göra kun-skaperna mer varaktiga och användbara, och elevernaskulle få studera i den takt som de klarar och få dentanketid som de behöver för att uppleva framgång istudierna. De svaga skulle slippa att stämplas sommisslyckade i ideliga prestationsjämförelser.Grunden för ett livslångt lärande är lusten och ny-fikenheten att lära.Anf. 333 (m) replik:Fru talman! Jag håller med om mycket i vad gällerlusten att lära, men det är inte framför allt stressensom är problemet, om man skall tro utbildningsin-spektörerna, utan bristen på pedagogiskt genomtänktarbete och en dialog med eleverna. De pekar på attarbetsmetoderna ofta är passiviserande därför att detbrister i professionalitet. Man måste göra något åt det,inte skylla på betygen.Anf. 334 () re-plik:Fru talman! Jag skyller inte allting på betygen,men jag säger att betygen är en sak som vi skullekunna befria skolan från. Betygen har - det vet vi avde utvärderingar som har gjorts - en väldigt styrandeeffekt. De stimulerar ett mekaniskt och ganska ytligtsätt att se på kunskap.Men naturligtvis behövs det också andra saker:samtal med eleverna, etik, en värdegrund och moral iskolan. Jag blev förtvivlad när jag lästeen artikel i där en gymnasielärare påett NV-program förklarade varför han inte orkadelängre som lärare.Han tog upp skolket, att eleverna gick och speladebowling i stället. Sådant får absolut inte ske. Detmåste finnas ett samtal mellan lärare och elever, ocheleverna måste se sin egen roll. Frihet är inte frånnågot utan till något. Man måste ta ansvar inte baraför sin egen utbildning utan också för sina kamrater igruppen och i sitt förhållande till läraren. Det är så vibygger tillit.Anf. 335 (m) replik:Fru talman! Att elever spelar bowling i stället föratt gå på lektionerna beror ofta på bristande pedago-giskt ledarskap från rektors sida - schemaläggningenär sådan att den inbjuder till skolk och annat otyg. Jaghåller med om att det är ett problem.Men jag har en annan seriös invändning, som haratt göra med läs- och skrivprocessen. Jag håller medBritt-Marie Danestig om att det är ett bekymmer attarbetslösas barn inte får gå i förskolan. Men när detgäller språkutvecklingen vill jag säga att jag härom-dagen lyssnade på en föreläsning i . Där hävdade att proble-men egentligen inte berör de mindre barnen. Meddem når vi ganska långt, och det går ganska bra.Problemet är högstadiet och inte minst gymnasiet.De som har invandrarbakgrund och de som kommerfrån icke utbildningserfarna hem stagnerar i sinspråkutveckling. Jag tycker att man måste funderaöver och analysera det mycket noga.Anf. 336 () re-plik:Fru talman! Jag kan bara referera till det somStorstadskommittén framhåller i sitt betänkande Attväxa bland betong och kojor, där man tar upp attbetydligt färre barn i de utsatta stadsdelarna kommer iåtnjutande av barnomsorg jämfört med andra barn istorstäder och i landet i övrigt.Man framhåller att barn som har gått i förskolahar mindre behov av undervisning i svenska somandraspråk när de börjar i . Det är ettklart samband som man ser, och man tolkar det så attförskolan tränar dem språkligt samt att skolan harmöjlighet att förbereda barnet för skolans krav ochvillkor.Jag tycker att detta är ett mycket viktigt förhållan-de. Det är då fullständigt barockt att utestänga just debarn som kanske rentav har det största behovet avförskola.Anf. 337 () replik:Fru talman! Jag delar i stor utsträckning inställning till förskolans roll somdet första steget i ett livslångt lärande. Jag ser ocksåen mycket tydlig koppling till vårt förslag om max-taxa på dagis. Jag är glad över att så tydligt markerade sitt intresse för att kopplaihop de här frågorna och för att ge ett klarare stöd änvi tyckte oss ha när frågan var aktuell i diskussionen ihöstas.Jag ser fram emot att den här frågan kan lösas igott samförstånd.Anf. 338 () re-plik:Fru talman! Jag tycker att detta låter förhopp-ningsfullt. Det skulle vara utmärkt om vi kunde taupp detta i samband med samtal om maxtaxan. Heladen här problematiken hör ihop.Jag har fått hjälp med att göra beräkningarna avkostnaderna. Insatsen av 270-500 miljoner är liten iförhållande till de 3 ½-7 miljarder som maxtaxanskulle kosta, men den skulle betyda mycket för de40 000 barnen.Anf. 339 () replik:Fru talman! Jag delar upp-fattning att det bör vara en rättighet för alla barn attgå i en pedagogiskt inriktad och levande förskola,oavsett om det gäller barn till arbetslösa eller inte.Däremot delar jag inte upp-fattning att graderade betyg behöver vara av ondo, ivarje fall inte i de högre klasserna i . Jagmenar, fru talman, att glömmerbort att vi förr eller senare alltid här i livet kommer ien situation där vi tvingas få reda på att det vi kanräcker så och så långt men inte längre.Det är att visa en hederlighet mot ungdomar somskall gå vidare att de får en tydlig och rak uppfattningom var de står i ett ämne, vad de har för chanser attförbättra sig om de vill gå vidare på en viss bana ochen viss utbildning. Jag menar att det är att lura eleveratt slussa dem vidare till saker och ting som de inteklarar, utan att de får en rak information om detta.Anf. 340 () re-plik:Fru talman! Jag menar definitivt inte att skolanskall vara kravlös och att eleverna inte skall få en braåterkoppling i sitt lärande. Men i det livslånga läran-dets perspektiv och det som vi säger oss vilja åstad-komma med utbildningen vet vi faktiskt att de grade-rade betygsskalorna skapar väldigt mycket stress. Deleder till dåligt självförtroende hos många elever ochinverkar negativt på nyfikenheten och lusten att lära,som det är så viktigt att få behålla under hela livet.Vi vet också att förmodligen skulle lektionsinne-hållet kunna bli mera meningsfullt och intressant omdet inte inriktades så väldigt markant på mätbara ochockså lätt bortglömda kunskaper. Utrymmet skulleockså öka för arbete med den högra hjärnhalvan, dvs.för kreativt och kritiskt tänkande, informationsbe-handling och andra kvaliteter som vi vet att elevernakommer att behöva alltmer i ett framtida samhälle.Det menar jag är så pass stora vinster i förhållande tillden graderade betygsskalan att vi skulle kunna kostapå oss att åtminstone göra ett försök.Anf. 341 () replik:Fru talman! De problem, fru talman, som beskriver har nog mera med stäm-ningen och sättet att arbeta i skolan att göra, vilketnaturligtvis kan utvecklas. Någon form av informa-tion som är rak och tydlig behöver eleverna ha. Jagvar på studiebesök på en folkhögskola häromveckandär man hade omdömen i stället för betyg, men detvisade sig att i praktiken använde man en fyragradigskala som var rätt formaliserad och som i praktikenfungerade på samma sätt som betyg.Det viktigaste är alltså arbetssättet och stämning-en i skolan, men en tydlig information så att man inteluras att tro att man är på en nivå som man inte är på,det behöver elever som börjar komma upp i tonåren.Anf. 342 () re-plik:Fru talman! Jag tycker ändå att jag känner en för-sonlig inställning och i varje fall en viss förståelse fördet sätt som jag skulle vilja att man arbetade på iskolan. Men jag tycker att det skulle vara roligt omman kunde få majoritet för detta i och omvi kunde driva någon form av försöksverksamhet föratt se om det här sättet att arbeta skulle underlättasom vi slapp en graderad betygsskala. Med detta me-nar jag inte att eleverna inte skall få återkoppling,utan den skall vara tydlig.Anf. 343 ():Fru talman! Jag tänkte under mina minuter disku-tera utbildningspolitiken och dess system ur en hel-hetsbild och också titta, precis som , på det livslånga lärandet utifrån det modernasamhällets högre krav på kompetens.Varje år kan vi se hur det tillkommer ungefär10 % nya arbetstillfällen med krav på höga kvalifika-tioner, som det försvinner en lika stor delarbetstillfällen med enklare arbetsinnehåll. Många avsvenskarna har också en lägre utbildningsnivå än vadsom efterfrågas på arbetsmarknaden. Vi kan höra hurde större företagen skriker efter utbildad arbetskraft,men när de inte finner den här i är det lätt fördem att gå ut över den svenska gränsen. Fler männi-skor måste därför få en kvalificerad grundläggandeutbildning och framför allt förutsättningar för attåterkomma hela livet till utbildning. Om ingen för-ändring sker tror jag att snart står inför ettallvarligt kompetensunderskott.Grunden till det livslånga lärandet, precis somBritt-Marie Danestig sade, läggs tidigt i livet. För sjumånader sedan gick de första klasserna ut ur grund-skolan med det nya betygssystemet. De resultat somvi kunde se var beklämmande. Var femtonde elevgick ut med betyget Icke godkänt i något ämne. Cen-terpartiet krävde då direkt efter det här flera konkretaåtgärder för att förhindra att detta skall upprepas, menvad har hänt?Av kravet på förändringar i skolan blev det endastförändring på skolministerposten. fick vi åter-igen höra om den allvarliga situationen, då man iMalmö berättade att var fjärde elev inte nått upp tillGodkänt-nivån . Vad kommer regeringenatt göra? Vad vill Socialdemokraterna göra för attkomma till rätta med de här problemen?I vår kommer många förslag om skolan upp tillprövning, och jag hoppas - inte för Centerpartietsskull utan för skolelevernas - att Socialdemokraternaär beredda att pröva våra och andras förslag seriöst.Efter förra veckans alarm från efterdess granskning av gymnasieskolan måste skolmi-nistern, tycker jag, efter den smekmånad som han harhaft ta initiativ till överläggningar medsamtliga partier i för att nå en bred över-enskommelse kring gymnasieskolan. En sådan över-enskommelse måste ha sin utgångspunkt i tydliga ochskärpta kunskapskrav och i att alla elever skall få denkunskap som de har rätt till. I valrörelsen kunde vihöra hur alla partier diskuterade utbildningspolitikensom en av de viktigaste frågorna för den här mandat-perioden. är det att alla lägger fram sinakonkreta förslag och är beredda på breda överens-kommelser.Fru talman! Arbetsmarknads- och utbildningspo-litiken överlappar varandra. Men inte sällan finns detde regelverk som både försvårar och direkt motverkarett större samarbete mellan de olika aktörerna. Beho-ven av ökad kompetens handlar inte enbart om enderagymnasiekompetens, yrkesutbildning eller högskole-kurser. Det är en kombination av utbildningar ochkurser på olika utbildningsnivåer som stärker denenskildes kompetens. En stor uppgift blir för ossframöver att hitta formerna för bättre samverkanmellan dessa utbildningsnivåer.Fru talman! Mycket av det som är företags-utbildningar eller kompetensutveckling ges i väldigthög grad till dem som redan har god utbildning. Desom har låg utbildning eller nästan ingen utbildningalls efter får inte dessa möjligheter, desom är i störst behov av en kompetenshöjning. Möj-ligheten till detta måste finnas för att klara den alltsnabbare kunskapsefterfrågan.För att möta detta behov krävs det att ett fördel-aktigt kompetenskonto införs. , när vi varnära att få fram ett regelverk för det här kompetens-kontot, var också arbetsmarknadens parter överensom denna kompetensförsäkring. Men det enda skälettill att det inte kunde genomföras var att regeringen -i sedvanlig ordning, kanske man kan säga - ägnadesig åt att diskutera internt om förslaget i stället för attkomma med de konkreta förslag som behövs. I rege-ringen kan man inte bara ägna sig åt att diskuterautbildning och kompetens. Det är dags att gå från ordtill handling och presentera ett förslag om ett kompe-tenskonto. Vi väntar på det, och jag hoppas att detkommer snart.I dag vet vi att ungefär 2 miljoner svenskar saknargymnasiekompetens motsvarande treårig gymna-sieutbildning i svenska, engelska och matematik.Därför behövs det en fortsättning på ,och studiefinansieringen för studerande i vuxenut-bildning bör ses över. Vi bör pröva möjligheten attlåta arbetslösa läsa in gymnasiekompetens som enförsta åtgärd innan andra åtgärder sätts in. I det härsammanhanget tycker jag och att viockså bör överväga en generell utbildningsgaranti, engaranti med möjlighet för fler att läsa in gymnasie-skolans kärnämnen genom att studera och komplette-ra tidigare utbildningar inom ramen för a-kassa.För att göra det livslånga lärandet möjligt och föratt ge fler möjlighet till högre utbildning måste ävenstudiemedelssystemet reformeras. Efter många löftensom vi har hört, och lika många löftesbrott, ser vi nufram emot att utbildningsministern presenterar ettförslag om ett nytt studiemedelssystem som kan infö-ras . Tyvärr kan vi inte i propositionsförteck-ningen se något stöd för den här förhoppningen. Vi behöver ett nytt studiemedelssystem.Vårt lands studenter kan inte leva på endast förhopp-ningar och svikna löften.Fru talman! fick ju nu trenya universitet, vilket för mig och varmycket glädjande. Men med denna glädje fick viockså en oro, en oro som kom sig av att regeringenutnämnde universiteten men inte gav dem någrapengar. Vi kunde höra hur utbildningsminister diskuterade och anmälde i utbildningsdebatteninnan jul att nya friska resurser skall komma till uni-versiteten i vår. Och det är bara att hoppas att minis-tern håller fast vid det löftet och att de nya friskapengarna kommer.Fru talman! Jag har försökt beröra några delar avde nya diskussionerna kring kunskapssamhället, därkunskapen är den viktigaste resursen i ekonomin.Förberedelserna för kunskapssamhället borde vara ifull gång på alla nivåer i utbildningssystemet, frånförbättringar i till system för kompetens-konton.Men av alla viktiga åtgärder syns det inte ett spår iregeringens propositionsförteckning. Jag är inte im-ponerad av insatser. Sve-rige behöver modern utbildningspolitik där bildningoch kunskap sätts i centrum och ett livslångt lärandeär en självklarhet för de allra flesta. Jag hoppas attregeringen tar fasta på det och inte enbart diskuterardet som en framtidsfråga och illustrerar det med en-dast tomma förslag.Anf. 344 () replik:Fru talman! och Socialdemokraterna harvarit överens om mycket när det gäller gymnasiesko-lan. Jag tolkar inlägg här som att vikan fortsätta att vara det.Vi fick i utskottet lärarfackens syn-punkter på gymnasieskolan. Jag tycker att det skullekunna vara en bra utgångspunkt för just det SofiaJonsson frågar efter här, breda överenskommelser ochbreda lösningar här i kammaren på de problem somfinns som kan ge den arbetsro som behövs.Jag utgår nu ifrån att vi kan få hjälp medatt övertyga dem som är mer motsträviga på denpunkten kring en samling som ligger i närheten av desynpunkter som lärarfacken lämnade. Jag tycker attdet vore en bra utgångspunkt för våra diskussioner.Anf. 345 () replik:Fru talman! Precis som säger ochsom jag sade i mitt anförande är jag och Centerpartietväldigt angelägna om att vi har breda överenskom-melser vad gäller skol- och utbildningspolitiken ochinte enbart om gymnasieskolan.Som ett första steg hoppas jag att inte bara Social-demokraterna utan även andra partier kan försöka attdiskutera och komma fram till en bra lösning förgymnasieskolan och det livslånga lärandet.Anf. 346 ():Fru talman! Vi liberaler brukar säga att skolan ärsamhällets kraftfullaste verktyg för att alla människorskall få jämlika livschanser. Skolan skall ge alla möj-lighet att växa, och skolan skall möta eleven på hanseller hennes nivå. Varje elev som lämnar skolan utantillräckliga kunskaper är ett exempel på hur skolanmisslyckats.Det är naturligtvis varje människas rättighet attgenom skolan få sådana kunskaper att hon kan utövaen roll i ett demokratiskt samhälle och kan komma inpå en arbetsmarknad där kunskapskraven blir allthögre. Men den bistra sanningen är att alltför mångaelever lämnar utan att ha fått dessa sinasjälvklara rättigheter tillgodosedda.Enligt betygsstatistiken misslyckas skolan av eleverna. Så många har inte blivit godkända isvenska, engelska och matematik enligt statistiken.Men i verkligheten är det betydligt fler elever somlämnar den svenska utan tillräckligakunskaper.Att 20 000 elever kommer ut utan gymnasiebehö-righet talar sitt tydliga språk. Att avgymnasieeleverna hoppar av utan färdig utbildningkan vi aldrig acceptera. Det behövs stora förändringarpå gymnasieskolan, som jag hoppas att vi kan åter-komma till när vi diskuterar regeringens gymnasie-proposition. Men det finns också många problem igrundskolan.Vi har sett alltfler alarmerande undersökningarom att skolan inte lever upp till kunskapsmålet. Läs-forskaren har genom läsförståelseun-dersökningar visat att var femte grundskoleelev i niansaknar förmågan att läsa och förstå vanlig enkel tid-ningstext.Om man säger att var femte elev inte kan läsa ärdet naturligtvis fel om man med att läsa menar att läsaord för ord. Men om man med läsa menar läsa ochförstå är påståendet riktigt. Även under-sökningar visar att betydligt fler än de som inteblir godkända i verkligheten inte klarar av enkla läs-förståelseprov.I dagarna har ni säkert sett att harkommit med undersökningsresultat som visar attskrivförmågan hos svenska gymnasieelever är långtunder den nivå som krävs för gymnasiestudier. Honkonstaterar också att betyget Godkänd i grundskolanuppenbarligen inte täcker in de krav man måste ställaför att en elev skall klara studier på gymnasiet.Fru talman! Kristecknen i skolan kommer intesom en blixt från en klar himmel, åtminstone inte föross folkpartister. Vi har länge försökt att få i gång endebatt om skolan. Särskilt socialdemokraterna intarofta en försvarsattityd så fort förändringar av skolankommer på tal. Det är som om en gång fastlagdaregler och principer inte får ifrågasättas. Vi i Folk-partiet anser att man måste våga diskutera problemeni skolan även om det innebär att man måste ändravissa ståndpunkter man intog för tio eller tjugo årsedan.Det behövs en rad åtgärder för att rätta till felen iskolan så att fler elever får en meningsfull skolgång.Först som sist måste vi ta reda på hur det står till iskolan. Vad är ett godkänt betyg värt? Skolverketmåste få ett tydligt uppdrag att utvärdera betygen. Föratt garantera en objektiv kvalitetssäkring måste viskapa ett fristående utvärderingsinstitut.Kraven för att gå vidare till en högre nivå inomutbildningssystemet måste skärpas. En elev blir aldrighjälpt genom att slussas vidare till en utbildning honeller han inte klarar av. Många av de elever som gårpå individuella programmet i gymnasieskolan borde istället gått längre i tills de blivit mognaatt klara gymnasiekraven.Insatserna för att hjälpa eleverna måste ske långtned i åldrarna i början av . Det är bådebilligare och mänskligare att hjälpa elever att läsa igrundskolan än att göra det i gymnasiet. Genom attskärpa kunskapskraven vid intagning till gymnasiettvingar vi över resurser för speciallärare och stöd frångymnasiet till där de avgörande insatser-na skall sättas in.Fru talman! För de elever som får gå vidareutan tillräckliga kunskaper blir skolan i värsta fall intelängre en plats för utbildning utan en plats för förva-ring. Vi blundar i det svenska samhället när eleverslussas upp från över gymnasiet ändåupp i högskolan utan tillräckliga kunskaper för nästasteg i utbildningsgången.Staten och kommunerna kan åstadkomma mycketgenom att ställa krav på kvalitetssäkring och målupp-fyllelse. Men utan pedagogiskt ledarskap och skickli-ga lärare blir skolan aldrig bra. har längetalat om den hotande lärarbristen. Om inte fler års-kullar elever skall behöva undervisas utan utbildadelärare krävs ett handlingsprogram för attrekrytera lärare och för att skapa bättre villkor förlärarna.Fru talman! har en rad krav på föränd-ringar. Många av dem får alltmer stöd av forskningoch iakttagelser.Erbjud plats för alla barn i en pe-dagogiskt inriktad avgiftsfri förskola. Inför tioåriggrundskola med större möjligheter att möta eleven påhennes eller hans nivå. Ge i uppdrag attutvärdera betygen mot nationella prov och andratester. Låt ingen gå vidare från utangodkänt i svenska, engelska och matematik. Ge ele-ven tydlig information genom att sätta betyg frånårskurs 6. Förbättra villkoren för lärarna.Med bl.a. sådana förändringar kan få enmer levande skolvärld med fristående skolor ochkommunala skolor där staten inte behöver styra meddetaljerade timplaner, en skola där eleven står i cent-rum och där pedagogisk utveckling och arbetsglädjehör till vardagen.Anf. 347 () re-plik:Fru talman! Jag vill informera både oss alla om att det är ett ännu pågående projektsom inte är fullgånget. Det finns andra resultat i andraavseenden.Även om bilden är mörk vill jag dock höra medUlf om inte skulle kunna speladen roll av ett obundet utvärderingsinstitut som Folk-partiet efterlyser.Anf. 348 () replik:Fru talman! Jag och anser att Skolver-ket skall få ett mycket tydligare uppdrag än nu attbl.a. Men vid sidan av det behövervi ett fristående utvärderingsinstitut som även kankritisera följder av politiska beslut i regeringen. Sko-lan är så viktig att vi behöver ett institut som intekänner sig politiskt styrt utan som kan göra en såobjektiv utvärdering som möjligt.Anf. 349 () re-plik:Fru talman! Om vi följer idé om ettextra utvärderingsinstitut, kan inte risken då vara attvi fråntar kravet på att vara ett sådant ochuppfylla den roll det är avsett att vara? Inte är vältanken att skall behöva vara beroende avden majoritet som finns i parlamentet?Anf. 350 () replik:Fru talman! har många uppgifter, bl.a.att utvärdera, utveckla och att stimulera idéer tillpedagogiskt utvecklingsarbete. Jag är fullständigtövertygad om att ett fristående utvärderingsinstitutsom skulle komma med fakta snarare skulle vara enstimulans och en idégivare till . Jag seringen motsättning där.Anf. 351 () re-plik:Fru talman! Jag har en fråga till uti-från hans anförande. Han sade att arbetarför en avgiftsfri förskola för barn . Vi har ju ett ganska stort antal barn somhar andra barnomsorgsformer än de som ryms inombegreppet förskola.Min fråga till är: Är det Folkpartietsmening att lyfta ut den gruppen barn som inte finnsinom den kommunala förskolan när det gäller avgifts-fri barnomsorg?Anf. 352 () replik:Fru talman! Vår vision om en avgiftsfri förskolamed pedagogisk inriktning under ett visst antal tim-mar skall naturligtvis, på samma sätt somvi är positiva till fristående skolor utan avgifter, er-bjudas också fristående förskolor, och det skall funge-ra inom det systemet.Anf. 353 () re-plik:Fru talman! Det pågår ju just nu en diskussion,som jag också kommer att komma in på senare, närdet gäller begreppet förskola. I den nya läroplanen ärdet så att säga enbart det som vi kallar daghem.Det finns ett antal barn som finns i andra typer avförskolor, privata osv., vilket helt riktigtsäger. Då måste jag mera konkret ställa en fråga. Detfinns också många barn inom familjedaghemmen,som står utanför läroplanens förskolereform. Kommerde barn som är placerade i familjedaghem också attinnefattas av avgiftsfri barnomsorg?Anf. 354 () replik:Fru talman! Dessa frågor får naturligtvis diskute-ras. Vi har inte talat om ett tvång att sätta barn i den-na pedagogiskt inriktade avgiftsfria förskola men enrätt för alla barn att bli placerade där. Om man väljeratt inte låta barnen gå i denna förskola har man rätttill det då barnen är så små som . Men iförsta hand är det ju fråga om en förskoleverksamhetmed pedagogisk inriktning. Så här på stående fot ärdet svårt att säga om man kan räkna in någon form avfamiljedaghem där.Anf. 355 ():Fru talman! Jag vill om jag hinner ta upp tre av defrågor som är aktuella i debatten om skola och utbild-ning. Det är de granskningar som många före mig harnämnt och som gäller tillståndet i skolan, det är gym-nasieskolan, och det är behovet av kompetensutveck-ling också för vuxna.Man kan milt uttryckt säga att det nu regnar rap-porter över oss om tillståndet i skolan. Och detta ärresultatet av att vi har frågat efter vad som händermed de beslut som vi fattar, hur skolan klarar sittuppdrag, vilka brister som finns, och vilka uppgiftersom skolan klarar bra.