prot · GM0974 · 1999-03-24 00:00:00 — På vattenrättens område fanns det enmotion, och den följs inte upp av någon reservation.Jag yrkar bifall till utskottets hemställan och av-slag på samtliga reservationer.Anf. 157 () re-plik:Fru talman! Ja, ingen skulle vara gladare än jagom jag bara såg spöken på ljusa dagen. Då skulle jagvara riktigt nöjd. Det skulle betyda att det inte finnsett hot mot de kvarvarande rinnande vattendragen.Men om det vore så, , kunde ni hatillstyrkt mitt förslag, dvs. att utskottet skall uttala attde kvarvarande strömmande vattendragen skall ha ettskydd. Men det ville ni inte göra. Jag kan då säga attdet faktum att man inte gjorde det tyder på att detexisterar annat än bara spöken på ljusa dagen.Naturresurslagen, som hänvisa-de till, finns . Den är inbakad i miljöbal-ken, en lagstiftning som s, v och mp gemensamt ladefram för och som antogs för snart ett årsedan. Det innebär att det som stod i naturresurslageni dag finns i kap. 1 och kap. 2 i miljöbalken.I kap. 1 slås fast att naturen har ett egetskyddsvärde, ett egenvärde, och alltså skall skyddasför sin egen skull. Det är en nyhet i svensk miljölag-stiftning, men i det här fallet är det naturligtvis väl-digt viktigt. Flodpärlmusslor m.m. har alltså enligtbalken ett värde som gör att dessa biotoper skallskyddas.I kap. 2, som innehåller hänsynsreglerna, slås bl.a.försiktighetsprincipen fast. Det betyder att om maninte är säker på att det är långsiktigt hållbart skallman gärna avstå.Dessutom innebär att miljöorganisa-tionerna får en möjlighet till talerätt. Det påverkarnaturligtvis ärenden.Jag skulle vilja veta: Varför tillstyrktes inte mittförslag, om det nu är så att jag ser spöken på ljusadagen?Anf. 158 () re-plik:Fru talman! Jag tror att under-skattar den lagstiftning som vi har. Hon nämndeLjungådalen som ett exempel där man vill bygga ut. Ifallet Ljungådalen var det så att man ända upp tillVattenöverdomstolen hade fått tillstånd att bygga ut,men projektet är ändå stoppat. Det beror på att läns-styrelsen har lagt ett veto på det.Det är många blindskär att ta sig förbi innan detgår att bygga vattenkraft. Men jag ser det fortfarandesom vettigt och bra att i befintliga dammlägen sätta inen snurra som ger ström. Även om mängderna är småär det ett bidrag till vår energiförsörjning.Anf. 159 () re-plik:Fru talman! Ju mer säger, destomer inser jag att de spöken jag ser på ljusa dagenfinns. Det visar också det faktum att det är mångasom nu söker bidrag ur den här potten just för attbygga ut strömmande vatten som har käntsganska säkra för utbyggnad och har haft ett skydd.Det blossar naturligtvis upp nya strider. Älvräddarnaär på gång. Jag har fått många oroliga samtal om dethär efter det att jag väckte min motion.Jag kan läsa lite grann ur nr 1 1999 av , som tarupp just Svågan. har sagt ja. Där ärman glad över att försvinner och attdet i stället blir miljödomstol i fortsättningen i ochmed balken. Men man är förvånad över att det trotsatt man arbetat så mycket inte finns en förståelse föratt den biologiska mångfalden skall bevaras.Jag hoppas att kan slå igenom och attkap. 1 och kap. 2 gör att det blir omöjligt att bygga utde kvarvarande vattendragen, och att vi får en politiksom är uttryck för att vi verkligen på allvar vill beva-ra hotade arter.Jag är också övertygad om att det kommer att blistrid om alla de objekt jag har räknat upp om de gårvidare. Jag hoppas, , att Miljöpartietoch Socialdemokraterna kan stå på samma barrikad.Naturligtvis är detta frågor vi kommer att ta upp i detsamarbete vi nu har mellan de tre partierna. Såvitt jaghar förstått är både och Vänsterpartietberedda att ta bort det bidrag som är orsaken till dessaspöken på ljusa dagen.Jag skulle vilja höra om ocksåkan tänka sig det, eller om han kan tänka sig attmycket klart begränsa bidragen till att gälla teknik-förbättringar i redan befintliga vattenkraftverk.Anf. 160 () re-plik:Fru talman! För att börja bakifrån kan jag säga attVattenfall har vidtagit omfattande åtgärder för atteffektivisera äldre vattenkraftverk. Jag förutsätter också kommer att fortsätta på den vägen.Nu har vi en trend med sjunkande energipriser,vilket gör att det blir svårare att genomföra sådanasaker på marginalen. Troligen är det i det korta pers-pektivet som priserna går ned.Jag uppfattar det fortfarande som att GudrunLindvall inte har något konkret exempel på att ut-byggnader som hon anser inte vara acceptabla hargenomförts. Om ett sådant exempel uppträder och vitillsammans kan göra bedömningen att utbyggnadenhar skadat naturintressena på ett sätt som inte är för-enligt med lagstiftningen skall vi naturligtvis resoneraom det.Min absoluta uppfattning är att socialdemokratinhar höga ambitioner på miljöområdet. De kommer viockså att fullfölja.Anf. 161 () replik:Fru talman! talar om en dödhand över vidareutbyggnad. Ja, säger kristdemokra-terna. Varför inte i stället utnyttja de befintliga störrekraftverken och effektivisera dem? Är det något fel iatt göra så om det dessutom ger mer energi än vad demöjligheter till mindre utbyggnader som finns ger?Frågan är också varför man inte kan låta dessa 15 %investeringsbidrag enbart gå till sådant som redan ärutbyggt - även när det gäller de mindre kraftanlägg-ningarna - där vi redan har dammar.Visst har ändå varit med när vihar pratat om miljöanpassad kraftverksutbyggnad iKlippen uppe i ? Vi fick se hur det såg uti verkligheten. Det var på ytan ganska vackert, menunder ytan var den biologiska mångfalden rubbad ochskadad. Varför inte ta vara på utvecklingsmöjlighe-terna och spara resten för framtiden? Är det egentli-gen socialdemokraternas linje?Anf. 162 () re-plik:Fru talman! Jag ser det som en klar socialdemo-kratisk politik att försöka klara energiförsörjningen,att hävda naturvärdena och att se till att man effekti-viserar äldre anläggningar. Jag vet att hargjort omfattande insatser här. Det finns gott om ex-empel på det i , där har gått in ochgjort upp med privata kraftföretag för att få effektivi-seringar till stånd. Det tycker jag har varit en brautgångspunkt och en bra inriktning.Anf. 163 () replik:Fru talman! Är det alltså så att ledsen över att sträckan vid Brunnsberg i nu är räddad? En enorm majoritet av männi-skorna där känner lättnad över att äntligen få bevaraden spillra som trots allt finns kvar av den forna , där vi vet att öringen, harren och utternleker i bäckarna. Är det någonting att vara ledsenöver ? Ni har kämpat emot det tidigare, men ärBengt-Ola egentligen inte glad?Anf. 164 () re-plik:Fru talman! Jag har personligen, ,ansett att Brunnsbergssträckan bordebyggas ut - allra helst med det reviderade förslag somjordägarna hade. Mitt parti - Socialdemokraterna -har genom sin regering satt stopp för detta och till-fredsställt syn på älvsträckan. Jaggratulerar till detta.Anf. 165 ():Fru talman! har i motionen MJ803,yrkande nr 1, föreslagit en skärpning av älvskyddet itre olika avseenden.För det första vill vi att det skall vara det för ettvattendrag redovisade skyddsbehovet som skall be-dömas, oberoende av vilket syftet är med ett planeratingrepp. För det andra vill vi att åtgärder för utveck-ling av befintliga tätorter eller det lokala näringsliveteller utförandet av anläggningar som behövs för total-försvaret inte generellt skall undantas från dettaskydd. För det tredje vill vi att kraven på sådana åt-gärder, som ofta kallas mindre ombyggnader, skallskärpas så att de med säkerhet utesluter en faktiskutbyggnad. Det innebär alltså att vi vill rädda deorörda älvarna.Tyvärr är det på samma sätt med detta betänkandesom med det vi behandlade före middagspausen. Pågrund av sjukdom hade jag ingen möjlighet att delta ijusteringen och har därför ingen reservation. Men jagyrkar bifall till reservation 1 av ochUlla-Britt , som i huvudsak tar upp det somvi anför i vår motion.Anf. 166 ():Fru talman! Jag skall lämna älvarna och ge migupp i luften i stället, för att tala om vinden.Med energiuppgörelsen togs ett första steg mot enannan energiproduktion än den som råder i dag.Vindkraften utgör ett av de alternativ som vi bör satsapå. Det finns mycket kunskap om vind-kraft och var man skall placera vindkraftverken för attde skall ge bra effekt och vara minimalt störande vadgäller intrång och buller.Det finns dess bättre ute i det svenska samhälletmånga som är intresserade av att investera i vindkraft.Skälen för detta är dels ideella, dels numera i ökadutsträckning ekonomiska. Det är såväl enskilda män-niskor som föreningar och företag som vill komma igång med att bygga vindkraftverk. Ofta vill de byggasina vindkraftverk i närheten av företagen eller sinabostäder för att kunna känna kopplingen till sitt byg-ge.Jag blev själv kontaktad av en företagare som ha-de god soliditet i sitt företag. Han resonerade så här:Som ett komplement till kapitalmarknaden är ettvindkraftverk ett bra och lönsamt alternativ. Men detfanns ingenstans att bygga det.I senaste numret av kan man läsa atttre riskkapitalbolag bedömer att vindkraft har enlovande framtid och vill nu investera pengar i bran-schen.När det nu finns seriösa intressenter som villkomma i gång och bygga vindkraftverk är det interimligt att det stupar på att kommuner och länsstyrel-ser inte har platser att erbjuda.Utskottet hänvisar i sitt betänkande till en pågåen-de utredning och för tillfället vilande un-dersökning över lämplig lokalisering av vindkraften.Utredningen skall avge sitt slutbetänkande den 1 junii år. Förhoppningsvis fortsätter då också det arbetesom har påbörjat, så att vi snabbt kan sepåtagliga resultat.Vi accepterar de skäl som utskottet angivit för ettavslag på motionen, men vill med detta inlägg och detsärskilda yttrande som finns i betänkandet tala om attvi förväntar oss snabba och påtagliga resultat.Fru talman! Med detta vill jag yrka bifall till hem-ställan i utskottets betänkande.Anf. 167 ():Fru talman! Beträffande ärendena i bostadsut-skottets betänkande nr 6 om naturresursfrågor ochvattenrätt yrkar jag bifall till reservation 2 undermom. 1 och till reservation 7 under mom. 6 samt tillCenterpartiets reservation 5 under mom. 4. Det härsäger jag nu för att få det avklarat på en gång. GudrunLindvall redogjorde för de grönasståndpunkt i frågan om älvskyddet. Därför tar jagendast upp det kommunala vetot.Miljöpartiet vill att regeringen tillsätter en utred-ning som skall komma med förslag till en ny be-stämmelse om kommunalt veto. Vi vill att det skallgälla även för kärntekniska anläggningar. Regeringenskall inte ha möjlighet att fatta beslut om lokaliseringav kärntekniska anläggningar utan att den berördakommunens fullmäktige har tillstyrkt. Den kommu-nala vetorätten är en av hörnstenarna i den kommu-nala bestämmanderätten och en förutsättning för enreell demokrati. Det är inte alls bra när det går sommed Polenkabeln; blev heltöverkörd.Men handlar det alltså om mellanlagring ellerslutlig förvaring av kärnämne eller kärnavfall. Kom-munerna har ett övergripande ansvar för kommunin-vånarnas hälsa och miljö och måste naturligtvis ha detavgörande inflytandet över vilka verksamheter somskall få lokaliseras till kommunen.Ingen kan garantera ett säkert förvar av kärnav-fall. Kommuninvånarnas representanter måste därförges rätt att bestämma om miljöfarliga anläggningaroch verksamheter skall finnas i kommunen, och i såfall vilka typer. Vem av er skulle vilja åka hem ochsäga att det kommunala vetot nog är bra men att detinte skall gälla det farligaste av allt. Nog måste riks-dagen kunna ompröva tidigare ställningstagande ochrösta ja till det här förslaget och åtminstone få enutredning i frågan.Tack, fru talman!Anf. 168 () re-plik:Fru talman! Jag hade förväntat mig en debatt i denhär frågan med , men hon har tydli-gen avvikit, så nu blir det med i stället.Jag tror att man måste bestämma sig för vilken ni-vå som skall vara grundbulten i det demokratiskasystem som vi har i . Enligt min uppfattningär det solklart att den nationella nivån har det över-gripande ansvaret för demokratins funktionssätt.Om det här splittras på ett sådant sätt att det integår att utöva politiken så att man kan lösa de gemen-samma problemen har man liksom missat roten, upp-hovet, till statsbildningen över huvud taget, som heltenkelt var att man skulle hitta ett sätt att försöka lösagemensamma problem.Om man ger en nivå rätten att blockera en lösningutan att ha en annan lösning i beredskap gör mandemokratin en otjänst.Anf. 169 () replik:Fru talman! Jag anser att man skulle ha tänkt pådetta innan man drog i gång kärnkraftsverksamheten iSverige. Så länge kärnkraftverken tickar och gårproduceras avfall. Jag inser att man måste ta hand omdet här avfallet på något vis, men ju de gårdesto mer avfall blir det. Det kan inte Bengt-OlaRyttar komma ifrån. Han kan inte heller komma ifrånatt det faktiskt är kommunerna som har det övergri-pande ansvaret för kommuninvånarnas hälsa ochmiljö. Jag vet inte riktigt hur staten skulle kunnatillgodose det.I det fall som hänvisar till där enkommun där SKB håller på att prospektera säger nejmåste man komma överens. En överenskommelse ärden enda framkomliga vägen. Om man inte kommeröverens finns det ett antal kärnkraftverk som måstekunna hysa det här avfallet när de stängs. Hela kärn-kraftverket blir ju en avfallsanläggning.Anf. 170 () re-plik:Fru talman! Vi har pro-vat den här hårda modellen av kommunalt veto. Där-för behöver vi inte utreda effekterna av det. Riksda-gen har dragit slutsatsen att det inte går att upprätt-hålla en så hård linje som det här innebär. Därförinfördes den här öppningen i det kommunala vetot.Ytterst måste ju det livsfarliga kärnavfallet förvarasnågonstans. Staten kan inte sätta sig i en sådan situa-tion att kommun efter kommun lägger veto. Då står vimed kärnavfallet uppe på markytan och kan ingentinggöra med det.Anf. 171 () replik:Fru talman! Som sagt: Det här skulle man ha tänktpå innan. Det kan inte ha varit alldeles omöjligt attinse att den här situationen skulle uppstå. Möjligtvistrodde man att flera önskade ha kärnkraften och där-med följande avfall.Man kan tänka sig att kommun efter kommun in-ser att det här är fullkomligt livsfarligt och att de intekan ta ansvar för att stoppa ned kärnavfallet i marken.Om man inte kan komma fram till någon överens-kommelse kan jag inte se det på något annat vis än attkärnkraftsanläggningarna själva får härbärgera avfal-let.Anf. 172 PER ():Fru talman! Den kommunala vetorätten är väldigtviktig, framför allt när det gäller möjligheten att säganej till miljöstörande anläggningar. togs den härmöjligheten bort 1990 när det gällde de kärntekniskaanläggningarna. har kämpatför att återupprätta det fullständiga kommunala vetot.Det är som sade en hörn-pelare i den kommunala självbestämmanderätten ochen förutsättning för en reell demokrati.Det finns ett unikt exempel på ett folkligt initiativoch en uthållig kamp för rätten att säga nej till kär-navfall. Det är aktionsgruppen somi har vaktat berget på gränsen mellan norraBohuslän och . De tre berörda kommunerna- , och - förklarade närvetot även omfattade slutförvar av kärnbränsle att deskulle använda det för att förhindra att Kynnefjällblev en sopstation.Aktionsgruppen vaktar berget dygnet runt, åretrunt, och den ansvariga myndigheten , SvenskKärnbränslehantering, har ännu inte avskrivit bergettrots att kommunerna och aktionsgruppen flera gång-er har begärt besked. Det här visar på de orimligaeffekter som undantaget i det kommunala vetot ska-par.Hur länge skall berget behöva vaktas av lokalbe-folkningen? Jag är inte ensam om den frågan. Dess-utom frågar man sig var miljökonsekvensbeskriv-ningar finns när det gäller att garantera säkert förvarav kärnbränsle. Det handlar om 24 . Det hand-lar om tusen generationer framåt. Sanningen är den,fru talman, att det inte existerar någon miljökon-sekvensbeskrivning i hela världen för slutförvar avkärnbränsle. Det är alltså livsfarligt. Vår före dettastatsminister och före detta partile-dare har sagt: Kärnkraften hör inte hemma i ett civili-serat samhälle. Det tycker jag är en stark mening somtalar om vad det handlar om.Jag yrkar bifall till reservation nr 7. Jag vill också,fru talman, yrka bifall till reservation nr 5om klassning av vindkraften som riksintresse. Egent-ligen handlar det om att klassa områden av riksintres-se för vindkraft. Det är det saken gäller. Detta ärviktigt för att på mer jämlika villkor kunna diskuteravindkraftsutbyggnad, kulturminnesvård, naturvårdoch friluftsliv - de andra s.k. riksintressena.Avvägningar måste självklart göras. Det är ingensom menar att vi skall lägga vindkraft överallt och påalla ställen - speciellt inte på de vackraste ställena vihar. Självklart är det inte så. Men vi skall ta vårt an-svar för en hållbar utveckling på energiområdet, ochdå behövs det en mer positiv reglering och bättreutrymme för vindkraften där den fungerar bäst. Dethandlar inte minst om den havsbaserade vindkraftenmen också om etablering t.ex. i det inre av Norrlandkring de stora vattenreservoarerna.För inte så länge sedan stoppades ett intressantprojekt med sju havsbaserade verk utanför Ölanddärför att Kammarkollegiet, som inte ansåg anlägg-ningen vara samhällsnyttig nog, överklagade tillMiljööverdomstolen - detta trots att alla remissin-stanser och även varit positiva. Nuförsenas projektet med , om det alls blirav. Detta menar jag är absurt när det handlar om renenergi och ett framtidsalternativ med speciell nysvensk teknik.Ett fastställande av områden med riksintresse förvindkraftverk är just nu det som kanske fattas för attfå fart på utbyggnaden.Anf. 173 ():Fru talman! Jag tycker att Per skulle varautomordentligt nöjd med att det nu finns beslut omkärnkraftens avveckling. Jag tycker att Per Lagerborde vara angelägen om att vi på bästa möjliga sättkan ta vara på kärnkraftsavfallet. Det är inte säkert attvi klarar den här hundraprocentiga lösningen, men vimåste ändå ha en lösning i någon form och den måsteräcka ända tills avfallet är borta från jordens yta.Var konstruktiv, Per , även i den här frågan!Ni har haft stor framgång med ert envetna kärn-kraftsmotstånd och fick i slutändan rätt såtillvida attvi nu har ett beslut om avveckling. Var också kon-struktiva när det gäller att ta reda på avfallet från denhär processen!Anf. 174 PER ():Fru talman! Ja, , vi är konstruk-tiva. Vi försöker så gott det går att hitta de lämpligalösningarna för kärnavfallet, som vi alla måste taansvar för. Det finns; vi kan inte skicka det någonannanstans. Men det måste göras med hjälp av över-enskommelser - kalla det gärna en nationell samlingeller någonting sådant - kring frågorna. Man skallinte tvinga på de enskilda kommunerna det här ansva-ret. Detta skall ske i en bred diskussion där man fram-för allt tittar på var det finns riskområden och var denstora risken finns kring de kärnkraftverk som äri drift.Som sagt kan enlösning vara att man lägger avfallet just där kärn-kraften finns , dvs. Jo, att stoppa ned det i berget ska-par ingen trygghet. Det vet vi. Den metoden är intesäker. Då är det kanske - jag säger kanske - bättre attha det under uppsikt tills vi hittar den säkra metodsom vi måste hitta förr eller senare.Anf. 175 ():Fru talman! Jag måste fråga Per : Varför är iså fall den kommunala nivån den absolut rätta för attfatta det här beslutet? Om en majoritet i min hem-kommun, som är ganska stor till ytan, ansåg att kärn-kraftsavfallet skall stoppas ned i min hemby medan vibybor alla är emot detta, varför skulle då vi kunnaköras över när inte kommunen kan köras över? Det ärinte en logisk inställning som och Cen-terpartiet har i den här frågan. Jag tycker att ni skall taer en ordentlig funderare på demokratins principeroch förutsättningar.Anf. 176 PER ():Fru talman! Ursäkta, nu förstod jag inte riktigt. Menade han om kommunen köröver den enskilde medborgaren? Jag förutsätter fattar beslut i fullmäktige i de här frågorna.Sedan tycker jag att om vi skall värna om denkommunala självbestämmanderätten skall vi göra detordentligt. Vi har ett stort gemensamt problem i kär-navfallet, och det skall vi lösa på ett särskilt sätt. Viskall inte tvinga på det på olika kommuner som ifallet , som jag har beskrivit, där SvenskKärnbränslehantering aldrig ger något besked. Lokal-befolkningen får aldrig reda på vad som kommer atthända, utan man sitter och vaktar i denna lilla stuga.Detta är en orimlig effekt av att kommuner inte harrätt att säga nej.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )13 § betänkande 1998/99:BoU7ÄgarlägenheterAnf. 177 ():Fru talman! Det betänkande som vi behandlar handlar om att regeringen gör en utredning ochsedan återkommer till för slutligt ställ-ningstagande om införande av upplåtelseformenägarlägenheter.Denna fråga debatterades i onsdagenden , och vi socialdemokrater har inteändrat uppfattning. Vi anser däremot i ett särskiltyttrande att frågan om initiativet är märklig - att medendast en rösts övervikt besluta om ett nytt initiativbeträffande ägarlägenheter.Konstitutionsutskottet har uttalat sig om initiativ-rätt i samband med grundlagsreformen i början av1970-talet. förutsatte då attutskottens möjligheter att genom initiativ aktualiseraärenden skulle begagnas varsamt och framhöll attärenden bör väckas genom motioner och propositio-ner.En fråga som vi socialdemokrater ställer oss är:Varför är det så bråttom med införandet av ägarlä-genheter? Frågan har ju diskuterats ända sedan slutetav 1800-talet.Fru talman! Vi socialdemokrater anser att bosta-den är en av hörnstenarna i välfärdspolitiken och attalla människor som så önskar skall ha möjlighet bra bostad till en rimlig kostnad i en trygg och bramiljö samt få möjlighet till inflytande i boendet. Föross är bostaden en social rättighet. För oss är inteägandet det viktigaste utan rätten att få disponera ellerbestämma själv, dvs. Det fåraldrig vara storleken på plånboken som avgör ommänniskor får boendeinflytande. Det är därför visätter boendeinflytande främst på vår agenda och villutveckla hyresrätten och bostadsrätten. Boendet skallbidra till jämlika och värdiga levnadsförhållanden ilivets olika skeden.Fru talman! Jag yrkar härmed bifall till socialde-mokraternas reservation angående förslaget om infö-rande av ägarlägenheter.Anf. 178 ():Fru talman! Det är bra att vi i det här landet har enkonstitutionell möjlighet till utskottsinitiativ, så att vihär åter kan få fatta det viktiga beslutet om enutredning av ägarlägenheter; det som inte fungeradeför här i kammaren på grund avfelaktigheter vid voteringen.Det socialdemokraterna framför i sitt särskildayttrande, att detta utskottsinitiativ skulle vara ettmissbruk av de demokratiska rättigheter som utskottethar enligt 3 kap. 7 § riksdagsordningen, är nonsens.Det skulle möjligtvis ha bäring om betänkandet hadeblivit nedröstat på korrekta grunder. Men så var intefallet den här gången. Det var ju lite schabbel. Det ärdärför vi har tagit det här initiativet. Därför vill jaghär och berömma för att man utanerinran ställer sig bakom att initiativet fick tas i ut-skottet, utan att man för den skull delar åsikten i frå-ga. Jag vill här med kraft markera att det bara är soci-aldemokraterna som är emot initiativet, och det tyckerjag är svagt.Debatten som sådan om ägarlägenheter förde vi,som sade, för några veckor sedan.Den tycker jag inte vi behöver ta igen. Jag vill barakort nämna de för oss moderater viktigaste delarna,ytterligare valfrihet och inflytande i boendet för denenskilda människan. Här ger vi faktiskt rege-ringen möjlighet att skapa utökad valfrihet för oss allasom bor, genom att fatta ett beslut om utredning avytterligare en upplåtelseform. Det är en utredningsom kan gå fort. Det mesta i underlagsmaterial finnsju.Våga ge bostadskonsumenterna verktyg för enstörre valfrihet även i flerfamiljshus: hyresrätt, bo-stadsrätt och äganderätt. Låt dem som skall bo fåbestämma! Släpp era ideologiska låsningar och röstaför äganderätten i flerfamiljshus!Fru talman! Med detta yrkar jag bifall till hem-ställan i bostadsutskottets betänkande nr 7 och avslagpå reservationen.Anf. 179 ULLA-BRITTHAGSTRÖM (kd):Fru talman!