prot · GM09101 · 1999-05-27 00:00:00 — Det här ger verkligen de statligt kontrolleradebolagen en mycket stark monopolställning.Dessutom kommer att få möjlighet attbygga upp ett omfattande kundregister genom acces-skorten. Risken är också att det ger full insyn ienskilda konsumenters tittarvanor. Det leder till riskför ett betydande integritetsintrång.Den här frågan tog vi upp med isamband med utfrågningen. Jag tycker nog att honvisade sig mycket okänslig för problemet när detgällde intrången i den personliga integriteten. Detgjorde mig mycket betänksam.Fru talman! Det är alltså inte förenligt med gäl-lande lagstiftning att i sändningstillstånden för digitalTV reglera vilken typ av program som respektiveföretag skall ha i sitt utbud. De tillstånd som rege-ringen meddelar innebär dessutom krav på ett ensi-digt programutbud för vissa programföretag snarareän krav på mångfald, såsom också harutvecklat det. Med detta vill jag instämma i reserva-tionen.Anf. 195 ():Fru talman! anmälan av kulturmi-nister handläggning av utbyggnadenav digital TV via det markbundna nätet inleds medföljande mycket påstående: "Digital TV imarknätet framstår allt tydligare som socialdemokra-ternas verktyg för att cementera en stark politiskkontroll över TV-mediet." Jag fortsätter att läsa uranmälan: Utan hänsyn till yttrandefrihetsgrundlagenoch Radio- och TV-lagen har i siniver att styra och reglera fördelat tillstånd.Redan i sin inledning av anmälan slår moderatenOla fast hur det är. Då kunde man ju låta bliprövningen och granskningen, för det är ju mer ettpolitiskt ställningstagande.Jag citerar igen vad han skriver: " - - - verktygför att cementera en stark politisk kontroll - - -. "Utskottet har alltså att pröva detta. Utskottet har efterdenna prövning funnit att frågan om det digitala TV-nätets utbyggnad har prövats i denna kammare vidflera tillfällen och i vid fleratillfällen. har det funnits stora bredaparlamentariska majoriteter där fler än socialdemo-krater varit med. Kristdemokrater, centerpartister,vänsterpartister och miljöpartister har uppenbarligentyckt att det här har varit en riktig väg.Hur jag än försöker anstränga mig att titta i de so-cialdemokratiska medlemsregistren återfinner jagvarken eller där,hur gärna jag än skulle vilja införliva dem i vår ge-menskap. De är väl inte något verktyg för socialde-mokratisk maktpolitik. Där faller förstapåstående.För det andra framgår det tydligt av utskottetsskrivning på s. 67 längst ned att det i 3 kap. 2 § förstastycket i yttrandefrihetsgrundlagen står: "- - - fårrätten att sända radioprogram på annat sätt än genomtråd regleras genom lag som innehåller föreskrifterom tillstånd och villkor för att sända. "Det var således tillåtet med villkor och koncessio-ner. Det är alltså inget brott mot den lagen.För det tredje står det tydligt och klart i utskottetsskrivning på s. 68 att enligt radio- och TV-lagens3 kap. 2 § sjunde stycke "kan villkor för sändnings-tillstånd avse skyldighet att använda viss sändnings-teknik. "Det är således tillåtet, och själva vitsen är att mankan välja viss teknik. Och det har gjorts.För det fjärde står det på s. 70 att enligt "3 kap.2 § 13 radio- och TV-lagen får villkor för sändnings-tillstånd avse skyldighet att sända ett mångsidigtprogramutbud". Detta mångsidiga programutbud hartillförsäkrats genom att programföretagen, de ansö-kande, har inkommit med en inlaga som till störstadelen har godkänts och som sedan skall granskas avandra instanser än regeringen.Därmed faller samtliga de invändningar som OlaKarlsson har haft. Det är därför som vårt utskott intehar funnit någon anledning att utveckla vårt ställ-ningstagande. Det fanns ingen anledning att göranågot annat ställningstagande än det vi har gjort.Ola anmälan förbleknar. Jag ser hansanmälan, och även uppföljningen på anmälan, som enpartipolitisk inlaga med ideologisk udd riktad mot debeslut, baserad på breda majoriteter, som antagits idenna kammare. Det må vara honom helt tillåtet. och jag har på samma grundvalar haft dendebatten förut i kammaren. Vi får säkert återkommatill den debatten.Det finns ingenting i utskottets granskning somhar befunnits vara av den arten att man kan kritiseraMarita för handläggandet. Sedan kan OlaKarlsson ha andra politiska bevekelsegrunder och idet längsta vilja försvåra eller stoppa upp processen.Då tar han också strid med betydligt bredare parla-mentarisk grupperingar än bara socialdemokrater.Anf. 196 () replik:Fru talman! När nu och konsti-tutionsutskottet uppenbarligen så noggrant och gedi-get har gått igenom anmälan och gällande regler ochvillkor i radio- och TV-lagen och yttrandefrihets-grundlagen, kan väl hjälpa mig ochtala om var han i radio- och TV-lagen hittar stöd föratt i tillstånden sätta villkor för vilka bolag som skallsköta olika tekniska tjänster. Jag har intehittat något stöd någonstans.Sedan var det frågan om innehållet i programmen.Där glömde att citera YGL:s stad-gande om att det är den som sänder programmen somsjälvständigt avgör programinnehållet. Men jag villändå fråga följande.Villkoren för innehåller krav på att lång-filmer, sport, dokumentärprogram och barnprogram ibetydande omfattning skall ingå i sändningarna. Me-nar att detta är ett krav på ett mång-sidigt programutbud för ? Menar att det är det innehållet som är mångsidighet?Om det är så, har man uppfyllt kraven i radio- ochTV-lagen. Det handlar om mångsidighet i ett TV-program.Har man raderat ut innehåll av nyheter och under-hållning? Skall de inte ingå i kravet på mångsidighet?Hjälp mig, , att guida mig i den härmaterien som du uppenbarligen har studerat så nog-grant.Anf. 197 () replik:Fru talman! Det var länge sedan jag hörde OlaKarlsson så ödmjuk att han ber om hjälp med tankepå hans egna mycket tekniska kunnande. Jag skallförsöka bidra till den klokskapen.Återigen är svaret på din första fråga: Enligt3 kap. 2 § sjunde stycket i radio- och TV-lagen såsomden var utformad i dess lydelse före den 1 feb-ruari 1999, kunde villkor för sändningstillstånd avseskyldighet att använda viss sändningsteknik. Det varmeningen att man skulle kunna uppfylla vissa teknis-ka villkor. Men sedan valde de samverkande pro-grambolagen själva distributionsformer därutöver.Ola sitter själv i ochhar all anledning att erinra sig de diskussioner somhar varit där.Jag skall låta vara osagt huruvida de programtab-låer som de sökande företagen har lämnat in omfattartillräcklig mångsidighet. Det är en subjektiv bedöm-ningsfråga. Vi är inte här för att granska den delen idet hela. Det är möjligt att vi skall ha en skönhets-kommitté som skall granska innehållet i det program-företagen har lämnat in. Totalt sett är detta garanti förmångsidighet.Jag ser ingenting som hindrar företagen att ut-veckla sin verksamhet enligt deras egna intentioner.Det finns inte heller någon möjlighet för regeringenatt ingripa repressivt i deras företagsamhet.Anf. 198 () replik:Fru talman! Man måste vara generös med tolk-ningen om man säger att villkoret "använda visssändningsteknik" också medger att regeringen kanföreskriva att det är ett statligt monopolbolag somskall sköta en viss syssla. Det är fråga om att byggaupp ett omfattande integritetskränkande register, somockså regeringen själv är medveten om kommer att haett problematiskt innehåll. Regeringen skrev själv ipropositionen om digital-TV att problemen kan gällatillgång till känslig information, t.ex. om kunder ochkundbeteenden, dvs. vilka program de tittar på.Detta löser man genom att i tillstånden föreskrivaatt det är ett statligt monopolbolag som skall sköta dethela. rangerar in detta under benäm-ningen "använda viss sändningsteknik". Jag har litesvårt att se det så.Med hjälp av bedömningsfrågorav programinnehållet blir det i praktiken möjligt förstaten och kulturministern att reglera fram praktiskttaget varje tänkbart programinnehåll - nästan allt ären fråga om mångsidighet.Vi kan säga att villkoren för , , Ka-nal 5 eller är krav på mångsidighet. Då blir detsnart möjligt för staten att reglera vad alla de olikaprogrammen skall innehålla. Det stämmer inte medkraven i yttrandefrihetsgrundlagen.Anf. 199 () replik:Fru talman! Den tidigare radio- och TV-lagen somföregick den gällande och den nu gällandebyggde på att ingå avtal med de sändande företagen.Nu ger man tillståndsvillkor. De tillståndsvillkorenkan vara - och skall vara - sändningsteknik medtekniska villkor som bygger på samverkan mellan deföretag som upptar vårt dyrbara frekvensutrymme.Jag kan hålla med om att denna lagstiftning, somhar förändrats , och som är oerhörtkomplicerad, kan vara svår att bedöma. Det är ingensom sticker under stol med det. Det är heller ingen avde utskottstjänstemän som har varit oss behjälpligasom har klart och tydligt sagt att detta står i strid medlagen. Tydligen har lagen varit menad attanvändas på detta sätt. Jag känner inget tvivel på denpunkten. Det har jag sagt till Per tidigare. Hanhar deltagit i debatten varje gång, till skillnad frånOla som bara har deltagit vid två tillfällen.Sedan var det frågan om "skönhetsrådet" eller desom skall granska vad som sändas skall. I stort settsamtliga programföretag har varit nöjda med de vill-kor de har erhållit.Varför göra så stort nummer av detta, om det intevore för helt andra politiska syften, nämligen att för-söka stoppa utbyggnaden av den digitala TV-satsningen via det markbundna nätet? Det är det somdet egentligen handlar om. må förlåtamig, men jag är säker på att vi haren ny debatt med samma innehåll och kring sammaideologiska stridsteman och att helatiden kommer att hitta nya infallsvinklar för att förse-na processen.Anf. 200 ():Fru talman! Jag kan göra mitt inlägg relativt kort,eftersom på ett utomordentligt väl-taligt sätt har företrätt utskottets synpunkter. Jag villbara markera att vi ser väldigt likartat på den härfrågan.Jag vill emellertid notera ett par saker i den höger-reservation som och stårbakom. upprepar det också här. Detsägs att regeringen skall styra varje tänkbart pro-graminnehåll när den ger väldigt breda tillstånd. Detlåter på precis som om bestämma varenda film eller innehållet i vart-enda barnprogram som visar. Det är inte allsfråga om detta.Det som de har ansökt om att få sända får de i hu-vudsak sända. Undantaget var möjligtvis att de inte ibetydande grad skulle behöva sända erotisk film; dettogs inte med i villkoren. Det finns däremot ingentingi de här villkoren som hindrar dem att sända erotiskfilm. Det står bara att barnprogram, sport, långfilmosv. skall ingå i betydande grad, vilket de själva vill.Deras yttrandefrihet är på intet sätt beskuren. Att sägadet är att se spöken där inga spöken existerar.Det är samma sak med den polemiska tonen, försöker slå på regeringen, som också återfinns islutet av reservationen. Man skriver att under utfråg-ningen sade - jag skall inte diskutera om detär rätt i sak - att regeringen inte kan ingripa mot ettprogramföretag om det inte följer tillståndet utansänder andra program utöver tillståndet. Det är juväldigt generöst av ministern. Regeringen har alltsåingen avsikt att ingripa ens om programföretagen inteföljer tillstånden utan ger sina tillstånd en ännu vidaretolkning.Då skriver man så här i reservationen, vilket manvill att vi skall besluta: "Uttalandet kan enligt utskot-tets mening ses som ytterligare tecken på regeringenstendens att styra radio- och TV-verksamheter utanstöd i lag. "Här ger ju ministern radiokanalerna en mycketlångtgående frihetsförklaring, och då säger man attdet är ett tecken på att hon vill styra ännu mer. Talaom bristande logik! Tala om att försöka hitta anled-ningar till kritik av regeringen där sådana anledningarinte finns!Jag yrkar på godkännande av utskottets anmälanpå den här punkten.Anf. 201 () replik:Fru talman! instämde i väldigtmycket av anförande. Jag kan dåpassa på att ställa samma fråga till till för att få höra om jag kan fåett svar från . Var i radio- och TV-lagen hittar man stöd för att i tillstånden reglera vilkabolag som skall sköta de tekniska tjänsterna? Var iradio- och TV-lagen hittar man stöd för att ett statligtmonopolbolag, , skall bygga upp ett om-fattande kundregister och därmed också ett registeröver tittarvanor?Kenth sade att det var en fråga omsändningsteknik, och jag måste säga att jag harmycket svårt att se att ett val av bolag skall ingå iformen av sändningsteknik. Var i radio- och TV-lagen hittar stöd för detta?Sedan skulle jag också vilja en ställa fråga, inteom villkoren för utan om villkoren för . Det står att utbildnings- och bildningspro-gram skall i betydande omfattning ingå i sändningen.Jag vill ställa frågan: Är detta ett villkor om ett mång-sidigt programutbud? Ja eller nej!Anf. 202 () replik:Fru talman! På den sista frågan svarar jag: Ja, detär mångsidigt. Utbildningsprogram skall ingå. Ut-bildning kan vara utbildning i musik, sport, biologioch matematik. Det kan vara utbildning i konsten attspela på hästar. Det kan vara utbildning i engelska,franska och tyska. Det kan vara utbildning i historiaoch vad som helst. Det är ganska brett. Det är ingavillkor att de skall ha en viss utbildning med ett visstideologiskt innehåll eller något sådant, utan de skallsatsa på utbildning. Det är likadant med folkbildning.Det är oerhört brett.En kanal som kallar sig kunskapskanal och alltsåvill ha möjlighet att sända just folkbildande och utbil-dande program får tillståndet att i väsentlig grad sän-da bildande och utbildande program.Då vrider ni det därhän, att när man beviljar dettatillstånd skär man i yttrandefriheten. Det är en kon-stitutionell granskning som vi gör här, och vi måstevara lite seriösa.På den första frågan vill jag svara att det här bola-get är en överenskommelse mellan de parter som harerhållit sändningsbidragen, och den har lett fram tillatt man har kommit överens om i vilken företagsformdetta skall skötas.I övrigt har jag ingen anledning att upprepa KenthHögströms svar på den frågan, vilket var utomor-dentligt klargörande. Jag vill inte bli använd som enbricka av när han försöker påstå att svarsom han har fått icke var svar.Anf. 203 () replik:Fru talman! Jag har ingenting emot att fick tillstånd att sända i det digitala marknätet.Det jag ifrågasätter är om regeringen har möjlighet atti tillståndet för reglera innehållet iprogrammen. Där finns det enligt radio- och TV-lagen möjlighet att ställa villkor om ett mångsidigtprogramutbud. Jag menar att ett villkor om att utbild-nings- och bildningsprogram i betydande omfattningskall ingå i sändningarna inte med någon rimlighetkan sägas vara ett villkor om mångsidigt programut-bud.Om man vill, som parti och andrapartier här i , kraftigt reglera innehållet iprogrammen på politisk väg får man väl först göra enändring av radio- och TV-lagen, och möjligen i ytt-randefrihetsgrundlagen, och sedan återkomma med enstark reglering. Det vore det konstitutionellt riktiga attgöra, inte att smyga igenom förändringar som manpolitiskt vill göra men ducka för de förändringar ilagen som borde vara nödvändiga.Anf. 204 () replik:Fru talman! Två gånger i den sista repliken, somvar och , sade att vivill reglera innehållet i programmen, när får tillstånd på grundval av att de i betydandegrad skall sända utbildnings- och bildningsprogram.Men i vilka program är innehållet reglerat? Ett pro-gram är t.ex. svenska för nybörjare.Ett program kunde ha t.ex. rubriken 1600-taletshistoria. Det kunde ha rubriken politik under1900-talet vad avser införande av demokratiska fri-och rättigheter, eller vad som helst. Ingen har regleratinnehållet i något av dessa avseenden i något endaprogram med de beslut som är fattade. Det enda är attregeringen på viss grund inom vida ramar har getttillstånd till vissa företag att sända digital-TV imarknätet.Detta är påståenden som är helt sanslösa, heltgripna ur luften som bara är någon sorts konstrueradebehov av att markera och misstänkliggöra regeringenoch en minister. Detta måste enligt min mening be-stämt tillbakavisas.Anf. 205 ():Fru talman! Först vill jag säga att jag i allt väsent-ligt delar det anförde som exem-pel på det breda programutbud som även innefattas avett till synes smalt begrepp som Utbildnings-TV.Eftersom i sitt replikskifte medKenneth apostroferade mig vid tre tillfällenmed samma fråga måste jag få ställa två frågor tillOla . har vi i utskottsmajoriteten, bestå-ende av samtliga partier utom och Folk-partiet, försökt besvara de frågor han ställt vid uppre-pade tillfällen. Det går att ta del av texten. Vi harsvarat på frågor i replikskiftena. Ändåär han inte nöjd. Då måste jag frågan honom: I vilketstycke i radio- och TV-lagen kan utläsaatt det skulle vara omöjligt att starta sådana samver-kansbolag som ? Var någonstans förhindrasbildandet av i radio- och TV-lagen? Det är denena viktiga frågan.Den andra frågan är att utskottet med hjälp av ut-omordentligt kunnig personal varit oss behjälpligt ochlotsat oss igenom dessa mycket svåra och komplice-rade lagstiftningsfrågor. Vi har inte fått tillräckliggrund för att finna att ministern har gjort något fel.Ändå tjatar att det är ett fel av ministern.Nej, jag tycker att detta är en partipolitisk pamflettfrån och har ingenting med gransk-ningsärendets slutförande att göra.Anf. 206 () replik:Fru talman! Möjligen är det därför att jag just harläst majoritetens uttalande i betänkandet som jag fårställa så många frågor. Det är ganska snabbläst. Detstår:"Granskningen föranleder inget uttalande från ut-skottets sida. "Det andra är recittext, en beskrivning av gällandelagar och regler och en beskrivning av anmälan ochutfrågningen av statsrådet. Då kan man lugnt konsta-tera att utskottsmajoriteten är ganska kortfattad.Sedan till radio- och TV-lagen. Nej, det finns ing-et hinder där för att bilda ett bolag av typen SendaAB. Det som regleras i radio- och TV-lagen på denhär punkten är vilka villkor som får finnas i tillståndför att sända ett program. Program i radio- och TV-lagens mening är , , , ellerkanal och allt vad de heter. Program är programfö-retagets totala verksamhet, inte ett enskilt litet tims-långt program. Det är detta debatten gäller: Vilkavillkor får staten sätta upp för ett programföretag ochdess verksamhet?Det finns icke i de 13 punkterna möjlighet att fö-reskriva att ett visst bolag skall sköta en viss verk-samhet. Det finns icke där. Det är möjligt att KenthHögström skulle vilja ha en punkt 14, men då får manse till att ändra radio- och TV-lagen så att det blirmöjligt.Anf. 207 () replik:Fru talman! , hoppas jag, i denhär debatten konstaterar jag att egentli-gen är ute efter någonting helt annat än att konstruk-tivt delta i granskningsdebatten av det ärende somOla ger upphov till. Det må vara, vi fåråterkomma till det.På inget sätt finns det någonstans i radio- och TV-lagen, vare sig i den förra eller nu gällande TV-lagen,någonting som hindrar att samverkande programfö-retag gör som de har gjort. Ingenstans hindras detta.Jag konstaterar att inte kan föra i bevisatt på denna punkt har föregripit ellerbrutit mot en lag.Jag skulle vilja säga så här efter att ha lyssnat påOla där han orienterar sigin i de tekniska detaljerna - han verkar tjusad avtekniken, av möjligheterna att använda tekniken:Borde inte använda energin i , i stället för att ge upphov till en sådanhär debatt för tredje eller fjärde gången på sammatema?Anf. 208 () replik:Fru talman! Det vi granskar i den här frågan ärMarita beviljande av tillstånd till det digi-tala marknätet. Vi granskar inte vilka överenskom-melser olika programföretag har gjort med varandra,utan det vi granskar är de villkor om ställt upp i tillstånden. Där finns det bland till-stånden ord som att skall handha den tek-niska driften av multiplexering, att skall byggaupp, installera och vidmakthålla detta system m.m.som villkor för tillståndet att sända i det digitalamarknätet. Då hamnar vi i radio- och TV-lagens ka-talog över vilka villkor som staten faktiskt får ställaupp.Regeringen skrev själv i proposition 1995/96:160där var med: Några andra villkor förrätten att sända skall regeringen inte få ställa.Vi diskuterar inte vilka överenskommelser de oli-ka programbolagen har gjort sinsemellan. Vi diskute-rar de villkor som tillstånden är förenade med ochden lag som faktiskt styr detta.Näringsminister befattning medett ärende om statligt stöd till SCA (avsnitt 2.7)Anf. 209 ():Fru talman! Om jag tidigare upptagit alltförmycket av kammarens tid - jag misstänker att någratycker det - skall jag försöka förkorta mitt anförandenågot i det här ärendet.Det här ärendet handlar om att SCA fått statligtstöd för att bygga om sågen i Munksund i . Detär ett ärende där departementet och regeringen självaanger att statsrådet har varit jävig.Föreligger det jäv i ett ärende skall ett statsråd intedelta i hanteringen eller handläggningen av ärendet.Av de handlingar som vi fått in till utskottet är detmycket lätt att konstatera att ärendet initierades idepartementet av själv. Det är lättatt hitta dessa uppgifter i egenPM. Ärendet checkades av med departementsled-ningen innan man gick tillbaka till SCA och sade:Kom in med en formell ansökan.Jävsfrågor är besvärliga. De är också viktiga, ef-tersom de berör förtroendet för det politiska systemetoch för tilltron till ovälden hos regeringen och myn-digheterna. Därför finns det en skyldighet att nogapröva jävsfrågan i varje enskilt fall.Här är det departementet självt som har konstate-rat jäv för . Trots detta har statsrå-det deltagit i hanteringen och i beredningen av ären-det, och för detta kan han inte undgå viss kritik.Anf. 210 ():Fru talman! Man kan givetvis ha synpunkter pådet rimliga i att börsnoterade företag med mångmil-jardomsättning och miljardvinster kan ansöka omstatliga bidrag för sina investeringar. Men nuvarandelagstiftning är nu sådan att både SCA och andra storaföretag kan göra det.Man kan ha synpunkter på det rimliga i att påmyndigheters och ytterst regeringens bord lägga av-göranden om vilken av två lokaliseringsorter somskall prioriteras. Men nuvarande regelverk är nu så-dant att detta är fullt möjligt.Man kan ha synpunkter på att regeringen kankomma fram till andra slutsatser än de vad de re-missinstanser som har beretts tillfälle att yttra sig hargjort. Men lagstiftningen utgör därvidlag inget hinderför att regeringar gör andra bedömningar än remissin-stanserna.Man kan ha synpunkter på själva sakfrågan, näm-ligen om det var rätt att förorda Munksund före t.ex.Holmsund. Men den frågan har vi i KU inte granskatoch äger inte heller någon bedömningskompetens för.Däremot kan - och skall - vi i utskottet granskahuruvida dåvarande näringsminister har försökt påverka beredningen av SCA:slokaliseringsbidragsansökan som förflötinnan ärendet lämnades över till Arbetsmarknadsde-partementet, eftersom förklaradesig jävig på grund av sin mantalsskrivningskommun,, där ju Munksund är beläget.Utskottet har vid sin granskning inte funnit nå-gonting att anmärka på den punkten. Till skillnad frånOla och reservanterna vill jag understrykaatt vi inte fann något märkligt i denna hantering.Men jag vill gärna foga tre högst personligakommentarer till denna granskningsuppgift.För det första: Det ligger i det politiska uppdra-gets natur att påverka. I synnerhet bör ju en ministerförsöka påverka.För det andra: Det borde inte vara en jävsfråga omman bor på ett ställe som berörs av ett beslutsfattan-de. Ingen hör talas om att t.ex. ministrar bosatta iStockholmstrakten förklarar sig jäviga när stora in-frastrukturella beslut med stor inverkan på huvud-stadsområdet fattas, ingen.För det tredje: I själva sakfrågan tycker jag gjorde rätt. Man valde Munksund före Holm-sund.Detta var tre personliga kommentarer till engranskning som i övrigt inte var enkel, som innehöllväldigt många svåra passager, men som ändå landadei en bred utskottsmajoritet, där vi kom fram till att viinte riktar någon kritik mot handläggning avett ärende om jakträtt (avsnitt 2.9)Anf. 211 ():Fru talman! har vi kommit till avsnittet för-bluffande ärenden. Det handlar alltså om jakträtten.I Svenska Turistföreningens senaste årsbok stårdet att läsa: "I kan naturen kännas påträng-ande.