prot · GM0997 · 1999-05-20 00:00:00 — Vi kan inte ta beslut på detsättet när vi vet hur stora behoven är runtomkring.Även här i finns det mångaangelägna kollektivtrafikprojekt. Förbättringen avspårkapaciteten inom , t.ex., kommer attkosta många miljarder.Vem skall ta kostnaderna? Det är kommuniceran-de kärl. Det vet vi. Ingenting får vi gratis. Jag befararatt projektet, om det nu fullföljs, inte kostar 7 miljar-der. Det skall vara klart . Det kanske plussas påmed en eller två miljarder till. Vem skall ta kostna-den? Är det , eller är det skattebetalar-na? Vilka vägprojekt skall vi då stryka? RigmorAhlstedt var inne på det. Är det norrut somskall få nöja sig med kostigsstandard när vi byggermotorvägar i andra delar av landet?Anf. 119 Statsminister ():Herr talman! Att kalla det kostigsstandard varkanske att ta i något, även om i länbitvis är lite dålig. Bättre än en kostig är den.Jag varnar för att inte studera vad tun-nelprojektet i handlar om. Om man nogastuderar fördyringarna tror jag att man kommer att seatt en del - icke så lite - beror på järnvägsspåren somligger utanför tunneln, dvs. det som knyter ihop tun-neln med , och kontinenten.Vem som skall betala det hela avgörs i en för-handling som börjar mellan regionen, Banverketoch också, tror jag, brokonsortiet. Jag är inte ett duggbekymrad över att den saken inte skall lösas.Jag är inte helt klar över att det är exakt den pri-slapp som talar om som gäller. Min erfa-renhet är att det ofta i sådana stora projekt presenterasfördyringar under resans gång. Accepterar man demrakt av och säger att de skall betalas och att finansie-ringen skall lösas lurar man kanske också sig självlite grann.När jag hör det här blir min reaktion att jag undrarom det här verkligen är rätt räknat. Är det verkligenden standard som det skall vara på alla delar? Harman inte tagit till nu och passat på att göra allt närman ändå håller på och på så sätt fått den mest per-fekta och dyraste lösningen?Det är den reaktion som jag har. Jag tror att det ärklokt att börja nysta i den ändan. Och jag tror att detvore ytterligt olämpligt om vi försatte oss i den situa-tionen att vi ökade privatbilismen i en av våra stor-stadsmiljöer genom att inte fullfölja de investeringarsom krävs för att tågtrafiken skall fungera över Öre-sund.TjänstesektornAnf. 120 ():Herr talman! flammade en de-batt upp i om de s.k. pigavdragen. Debattenvar ofta hetsig och i många fall tämligen förvirrad. Vikristdemokrater ansåg då, precis som vi anser , atttjänstesektorn bör stimuleras. Det är ju detta som dethandlar om.Vi har föreslagit att en skattereduktion på 50 %skall införas för privatpersoner när det gäller betal-ning av arbetskostnaden för hushållstjänster somutförs i det egna hemmet. Det gäller upp till 25 000 krper år. Förslaget innebär att det vita priset halverasdirekt vid köpet jämfört med dagens regler. Vår be-dömning är att förslaget kan ge mellan 50 000och 100 000 nya jobb.Framgångsrika försök har gjorts bl.a. i Danmarkoch i men också i . Jag tänker på Humlan i . har viglädjande nog även kunnat skönja en omsvängning iden här frågan från socialdemokratiskt håll. företrädare som för var någraav förslagets främsta kritiker.Min fråga är: Vad planerar regeringen att göra närdet gäller den här frågan? Kom med några konkretaförslag!Anf. 121 Finansminister ():Herr talman! Frågan om subvention av hushåll-snära tjänster har tagits upp i skattesamtalen mellanriksdagspartierna. Självfallet kommer den att kunnadiskuteras i det sammanhanget.Det något överdrivna talet om sysselsättningsef-fekterna, som togs upp här, kan kanske kontrasterasmot att det i har handlat om 3 000-4 000arbetstillfällen. Jag tror att man skall se den relatio-nen. Varje form av subventionering när det gällerarbetstillfällen kan åstadkomma ett resultat ur syssel-sättningssynpunkt. Men faktum är att arbetstillfällenaökar mest när det gäller de privata tjänsterna just nu.Vi har kraftiga arbetstillskott. SCB visade i går att detvar 111 000 fler arbetstillfällen än i aprilförra året. Det är en fantastiskt fin utveckling på vårarbetsmarknad. Det är framför allt när det gäller deprivata tjänsterna, utan skattesubventioner, som manär väldigt framgångsrik.Anf. 122 ():Herr talman! Det är glädjande att vi ser att det gårframåt på arbetsmarknaden och att vi får fler nyaarbeten, även inom tjänstesektorn. Problemet är attdet finns så mycket i den svarta sektorn.Jag vill påminna om de rekommendationer somkommer från EU. Man säger att man skall sänkaskatten på hushållstjänster. Det är hög tid att se möj-ligheterna i den här sektorn av arbetsmarknaden, ochdet krävs konkreta åtgärder.SolidaritetsfonderAnf. 123 ():Herr talman! Jag har en fråga till finansministern.Vi är några ledamöter som är intresserade av dentypen av lösningar för att stimulera både tillväxt ochsparande som man har i , närmare bestämt iprovinsen . Där har man någonting som mankallar solidaritetsfonder som hanteras av den samladefackföreningsrörelsen. Det finns en stor förståelse ochett intresse långt utanför de fackliga kretsarna för dethär.Jag tog tidigare upp dessa tankegångar, om skall göra som man gör i , med den f.d.finansministern. Det handlar om att stötta den härtypen av fondsparande så att man kan investera i detlokala näringslivet, även skattemässigt genom vissaavdrag. Det här har ju visat sig vara framgångsrikt iQuebec. Jag fick då ett positivt gensvar, även om detfanns vissa förbehåll.Jag vill fråga finansministern här om han harsamma positiva ingångssyn på den här typen av lös-ningar. Och även om man kommer fram till bredauppgörelser i skatteöverläggningarna bör den härtypen av framtidssatsningar inte uteslutas. Man har juinte ett färdigt förslag på bordet vare sig från fackfö-reningsrörelsen i eller från politiskt håll. Menjag tror att det är positivt om detta införs, och dåbehövs ett visst statligt engagemang.Anf. 124 Finansminister ():Herr talman! Jag kan försäkra om attde förslag som finns om fonder är oerhört intressantaoch tål att tas med i den fortsatta diskussionen. Jaghar ingen annan uppfattning än att de är ett värdefulltinlägg i den här diskussionen. Nästa steg skulle na-turligtvis vara om detta sedan skulle tas med i skatte-diskussionen som någon form av subventioneradefonder. Men jag tror att fonderna som sådana är in-tressanta nog för att få finnas med i debatten. Jag ärdärför positiv till att man har en fortsatt diskussionom dessa fonder.Anf. 125 ():Herr talman! Jag är tacksam över att höra att ävenBosse , som finansminister, är positiv tillden här principen när det gäller att försöka hjälpa tillatt öka tillväxten genom den här typen av sparande.Det här ligger ju väldigt nära den enskilde löntagaren.Jag tror att det är positivt. Det kan innebära en kraft-samling, inte minst i de bygder där man har en svårarbetsmarknadssituation. Men eftersom man intekommer att vara färdig med några konkreta förslagförrän efter dessa skatteöverläggningar är jag rädd attdet blir svårt att få in det här i processen. Jag villförvissa mig om att skatteöverläggningarna intekommer att vara ett hinder för att man senare skallkunna ta upp den här viktiga diskussionen om de härfonderna som finns i t.ex. , även om man intekan lägga kalkerpapper mellan den modellen och vår.Anf. 126 Finansminister ():Herr talman! Allt engagemang från löntagarnaoch deras organisationer när det gäller att ta ett ansvarför sysselsättningsutvecklingen skall hälsas medtillfredsställelse. Därför är det oerhört intressant attden här diskussionen finns. Jag vet att det finns ettintresse på många håll i landet av att etablera sådanafonder som kan stärka sysselsättningen.Oavsett vilket resultat det blir av diskussionernamellan riksdagspartierna om skattepolitiken är detsjälvfallet fritt för en fortsatt diskussion om hur mankan stödja sysselsättningen när det gäller skatternainför framtiden.Småföretagsdelegationens förslagAnf. 127 ():Herr talman! Jag vill ställa en fråga till statsrådetMona Sahlin.Jag har tidigare under en frågestund efterlyst åt-gärder för att stimulera företagandet i , främstmot bakgrund av Småföretagsdelegationens förslag.Då har jag fått svaret att man arbetar med frågan ochatt frågan måste arbetas in i budgetarbetet.Nu har det gått och jag vill fråga: Är detinte dags snart att reagera på Småföretagsdelegatio-nens förslag?Anf. 128 Statsrådet ():Herr talman! Ja, det har gått . Och just nuhar vi, som finansministern berättade, 111 000 fler ijobb än . Vi har nästan rekord när det gällerantal nya företag. Sysselsättningen växer i den privatasektorn. Tillväxttakten skruvas upp. Detta måste manockså se när man ställer frågor om företagsklimatet iSverige.Trots alla dessa oerhört bra siffror jobbar Sverigesregering vidare med att stärka företagsklimatet ännumer. Vi har redan nu bockat av en tredjedel av Små-företagsdelegationens förslag. Vi går vidare. I höstensbudget kommer vi, precis som jag har redovisat iriksdagen, att redovisa exakt vad vi har gjort, hur vibedömer Småföretagsdelegationens alla förslag ochvad som är nästa steg. Den här regeringen tänkernämligen inte ge sig. För att vi skall klara jobbenmåste vi stärka företagsklimatet. Och det är det somden socialdemokratiska regeringen håller på med.Anf. 129 ():Herr talman! Småföretagarna ser inte särskiltmycket av avbockningarna på departementet. Manvill ju se reaktionen på alla de konkreta förslag somden delegationen nu har lagt fram.Anf. 130 Statsrådet ():Herr talman! Ja, man vill se en reaktion. Men frå-geställaren måste se att småföretagarna bliralltfler. De anställer alltfler. De blir ännu duktigare påatt utnyttja de förutsättningar som ekonominu ger.Dessutom skall de få enklare regler, mindre byrå-krati, tydligare ordning i skattesystemen, vilket nuockså är uppe till diskussion. Därför är jag övertygadom att småföretagarna, till skillnad från frågeställa-ren, ser verkligheten och dessutom litar på att det nukommer att bli lättare att vara företagare.Anf. 131 FÖRSTE VICE TALMANNEN:Det är fortfarande många kvar som har begärt attfå ställa frågor, men den utmätta tiden är slut. Jagtackar riksdagsledamöterna och regeringens ledamö-ter för att de har deltagit i frågestunden.4 § (forts. från 2 §) Vissa byggfrågor m.m. (forts.BoU8)Anf. 132 ULLA-BRITTHAGSTRÖM (kd):Herr talman! Betänkandet BoU8, Vissa byggfrå-gor m.m., berör ett antal områden. Jag avser att i mittanförande främst ta upp de frågor som berör inne-miljön, tillgängligheten samt plan- och bygglagen.Vad gäller ventilationskontroll i en- och tvåbo-stadshus har valt att gå informa-tions- och kunskapsvägen efter bedömningen attsmåhusägare har ett egenintresse och ett ansvar för attden egna bostaden är hälsovänlig.Olika undersökningar visar att småhus har sämreventilation än vad de utformats för. Därför behövs eninformationskampanj särskilt riktad till småhusägar-na. För att reglerna om återkommande ventilations-kontroll skall kunna ändras är information en förut-sättning. Många barnfamiljer bor i småhus. Allergier-na ökar med en fördubbling varje decennium. Boen-det måste därför utvecklas efter den större känslighetsom befolkningen visar. föreslåratt , , ges detta uppdrag.Hälsa- och innemiljö diskuteras mycket i dessadagar. Jag deltog i går i en praktikerhearing om in-satsområdet "Det sunda huset" hos . Hearingen beaktade problemområden och frå-geställningar som forskarna uppfattar som relevantaoch som kan tillämpas i praktiskt arbete samt en om-världsbeskrivning med nordisk och internationellforskning. Det var fastighetsägare, byggherrar, för-valtare, arkitekter, ingenjörer, byggare och entrepre-nörer samt material- och komponenttillverkare somdeltog. Grupperna berörde hälsa-innemiljö, luftkva-litet, mikroorganismer, ventilationssystem, skadei-dentifiering och emissioner.Sambandet mellan hälsa och välbefinnande ärkomplext. Hur mycket skall man ta fasta på männi-skors upplevelser? Vad har historien lärt oss? Vad äregentligen luftkvalitet?Herr talman! Regeringen bör ges i uppdrag att tafram ett program för allergisanering. Trots att pro-blemen är väl kända finns det fortfarande ett stortantal bostäder, skolor, daghem och andra offentligalokaler där inomhusmiljön är så undermålig att denger upphov till mer eller mindre allvarliga besvär hosdem som vistas där.Åtgärder som måste till är mera tid för städning idaghem och skolor, ombyggnad av ventilationssys-tem och andra byggtekniska ingrepp. Skolstudier avsamverkan mellan allergier och astma har visat attskolorna inte lever upp till normenlig ventilation.Inredning och städning har stor betydelse. Trots attventilationskraven i skolor är lägre än på kontor medvuxna friska människor, lever man inte ens upp tillventilationsnormen för skolor. Dessutom saknas kun-skaper om luftflöden.Herr talman! Vad betyder det att "markörer" finnskvar även sedan en mögelväxt är upplöst? Varför ärmögel ett speciellt problem för ? Det har visatsig att vi saknar tekniker för mikrobiologer att utfors-ka innemiljön. Man vet inte i alla sammanhang vartoxiner produceras.Det är betydelsefullt med forskning och utveck-ling för att ta fram mätstandarder och system förproduktmärkning av byggprodukter. Samordningenav forskningen är mycket viktig, och den tvärveten-skapliga forskning som bedriveri programmet borde uppmärksam-mas bättre. Kraven bör grundläggas genom en allmänhälsobedömning där allergikernas och de överkänsli-gas situation ges ökad uppmärksamhet. Här kan viockså i EU-arbetet driva på för att få ökad skärpa.Ett viktigt område i detta sammanhang är därförtillämpningen av byggproduktdirektivet. De väsentli-ga kraven måste konkretiseras. Tillämpningsdirekti-ven är otillräckliga när det gäller att ta hänsyn tillklimat, tradition och säkerhetsnivå. Det brådskar attfå till stånd en effektiv kontroll av byggprodukter.Regeringen bör återkomma till med en planför hur arbetet med tillämpningsföreskrifterna tillbyggproduktdirektivet skall kunna påskyndas medavseende på hygien, hälsa och säkerhet.Jag saknar någon ansvarig minister i denna debatt.Vi har ju minst fyra ministrar ansvariga för bostads-frågor. Var finns de? har en stordel av dessa viktiga frågor. borde havarit här.Herr talman! För tids vinnande nöjer jag mig medatt redan nu yrka bifall till reservationerna 6 och 12.Det har gått sedan Plan- och byggut-redningen lämnade sitt förslag om lagstiftning medkrav på att hinder för tillgänglighet och användbarhetsom är enkla att åtgärda skulle vara åtgärdade före år2000 i offentliga lokaler och på allmänna platser. Jagsaknar också här ansvarig minister, i samhällsplanering och bostäderskulle spara en hel del på hans konto, men framförallt göra livet enklare för människor med funktions-hinder.Och var finns ministern för barnsäkerheten, ? Många olyckor skulle kunna för-hindras om krav på säkerhetsanordningar funnits.Nästan alla barnolyckor sker i hus byggda före 1973.Vilka barnsäkerhetskrav är möjliga att ställa på äldrebostadsfastigheter? Vi måste ha frågan uppe på riks-dagens bord tidigt i höst.Herr talman! Det nuvarande tillsyns- och kontroll-systemet enligt har stora brister.Kraven på kvalitetssäkring är särskilt otydliga. Tids-pressen i dagens byggprojekt gör ofta att tidsplanenprioriteras före de krav som bör ställas från kvalitets-och miljösynpunkt. Den långsiktiga kvaliteten måstevara det viktigaste. Vi måste kräva att det byggs torrahus. Ofta har vi ägnat oss åt att söka decimalerna ibyggnadsfysiska frågor. Vi har toppkunskap i värl-den. Men kunskapen raseras när inte byggherrarnahinner invänta att betong och dylikt torkar.I byggnader som utsätts för fukt händer saker sominte är klart tvärpolitiskt utforskade. Inom den medi-cinska och beteendevetenskapliga forskningen finnsminst kunskap om byggnaders hälsomässiga betydel-se. Också det ekologiska byggandet kan råka ut förrejäla problem inom på grund av fuktunder byggnadstid. Skillnaden mellan praktik ochteori är för stor.Den kvalitetsansvariges roll i ett bygge är oklar. Ioch med att det på papperet finns en kvalitetsansvarighar ibland intresset hos vissa byggherrar att anlitasakkunniga konsulter inom vissa kvalitetsfrågorminskat. Byggherren och fastighetsägaren som ärytterst ansvarig har inte alltid vetskap om sitt ansvar.Miljöbalken gäller, och avsaknad av bevisning friarinte. Obalansen i ansvar mellan produkttillverkare,entreprenörer och andra inblandade är stor. Arkitek-ten kan enligt avtal förnekas rätten att besöka byggar-betsplatsen, vilket är ytterst märkligt. Ekonomiskaincitament att göra bra jobb saknas. Regeringen börsnarast se över tillsyns- och kontrollsystemet.Vi kristdemokrater har alltså sagt att det behövsen informationskampanj när det nu inte längre finnsobligatorisk ventilationskontroll för en- och tvåbo-stadshus. Vi har sagt att det behövs ett allergiprogramför skolor och allergisanering. Vi har sagt att detbehövs bättre forskning för att veta vad som händer.Vi har sagt att det är oerhört viktigt att hitta ekono-miska incitament för att bygga torra hus, så att vi intemissar den kunskap som finns på grund av tidspress.Det kan också bli bekymmer för bygg-nader byggt på ett ekologiskt sätt.Slutligen har vi sagt att det behövs ett bättre kon-trollsystem för uppföljningen och att plan- och bygg-lagen bör förändras. Detta är oerhört viktiga frågor,även om betänkandet kan synas vara lite knepigt därvissa byggfrågor med inte så hög status har samlatsihop. Men detta borde ha lett till en debatt med treministrar närvarande. Detta är oerhört viktiga frågorför alla som bor. Vi bor ju alla förhoppningsvis nå-gonstans. Det finns tyvärr några hemlösa, och detmåste vi åtgärda. Boendet är oerhört viktigt.Anf. 133 ():Herr talman! Jag delar i hög grad uppfattningen idet som sades från kd:s håll. Bostaden och dess när-miljö berör i högsta grad människors dagliga liv. Detär om detta betänkandet handlar om. Vi som har för-månen att vara ledamöter i bostadsutskottet har ettmycket intressant ämnesområde att jobba med.I dag tar vi ställning till miljöanpassat byggandeoch boende, ventilationssystem, tillgänglighet i denoffentliga miljön för människor med funktionshinder,allergisanering, Agenda 21-arbete, va-system ochkretslopp, barnens säkerhet och byggregler för stu-dentbostäder m.m. Det är en rad frågor där vi borde tagemensamma tag och förbättra där det så är möjligt.När jag läser igenom de olika förslag som partieroch enskilda riksdagsledamöter har framfört i motio-ner finner jag en samstämmighet på många områden.Jag finner också att socialdemokrater och moderaterhar funnit varandra i några frågor, och de yrkar avslagpå motioner som vi andra tycker är principiellt viktigaatt lyfta fram. Det gäller t.ex. tillgänglighetsaspekter,barnsäkerhet och kretsloppsåtgärder. I andra frågorhar andra partier funnit något gemensamt. Det finnsproblem som motionärerna tar upp som snabbt skullekunna åtgärdas, men det finns inte en synlig majoritetför att få igenom ett vettigt beslut. Det är trist.Det finns åtminstone två frågor som jag bedömerborde vara lätta att åtgärda. En handlar om att se tillså att länsstyrelser och kommuner behandlar byggher-rar lika så att inte goda syften motverkas.Länsstyrelserna gör en självständig prövningav om kraven enligt PBL, , äruppfyllda. Det kan gälla t.ex. förenklingar i förord-ningen om statlig bostadssubvention. Det kan gällaförenklingar när en byggherre vill bygga om en kon-torsfastighet till studentbostäder. gör enbedömning oberoende av om tillsyns- och kontroll-processen har skett på ett betryggande sätt hos kom-munens byggnadsnämnd. Det tycks finnas en drag-kamp om vem som makten haver.Detta gör att det råder osäkerhet om vilka kravoch bedömningar som byggherren borde bli informe-rad om innan jobbet påbörjas.Vi vill från sida ha enklare ochtydligare regler även på detta område. Utgångspunk-ten måste vara att fler myndigheter inte skall görasamma bedömningar i samma fråga och komma tillolika slutsatser. Men majoriteten tycks vilja fortsättamed krånglandet med flera beslutsinstanser.Herr talman! Så till en annan fråga, som riksdagenborde kunna lösa smärtfritt. Det har påtalats avbranschfolk inom byggnadssektorn - och det finns enmotion - att beteckningen kvalitetsansvarig bordeändras till vad uppgiften är, nämligen en kontroll-funktion. Beteckningen kvalitetsansvarig skaparoklarheter. Den bör alltså ändras till kontrollansvarig.Det är det som det gäller. Det är en ganska enkelåtgärd, som borde ha vunnit gehör i utskottet. Men attåtgärda, förenkla och förebygga ligger inte i majori-tetens intresse.Herr talman! Det finns faktiskt skäl att än en gångpåminna om att det saknas en bostadsminister som ärmed när dessa ärenden diskuteras i kammaren ochsom kommer till utskottet och för en dialog med oss.Kort: Det behövs någon med ett genuint intresse fördessa frågor.Jag skall citera vad HSB:s ansvariga i sä-ger i dagens : " - I tider närstatsmakterna signalerar att bostadspolitiken intelängre är viktig, ja då måste vi som är aktörer påmarknaden ta ett ökat ansvar. - - - Vi ska gå bättre itakt - - -. ""I tider när statsmakterna signalerar att bostads-politiken är viktig - - -." Ta till er av det,socialdemokrater. Vi i oppositionen tycker att bo-stadspolitiken är oerhört viktig.I detta betänkande ser vi på nytt positiva skriv-ningar, där man påtalar att regeringen känner till, attregeringen är väl informerad om problemen, att förnärvarande pågår utredningar och diskussioner. Ja,nog pågår det diskussioner. Men jag vill se praktiskhandling, så att barn inte far illa i sin boendemiljö pågrund av att det saknas säkerhetsbestämmelser, så atthandikappade kan ta sig fram i vårt samhälle på ettacceptabelt sätt.När skall vi få se en förenkling av byggande avstudentbostäder, när man inte vill ta till sig synpunk-ter och inte heller själv har kommit med något braförslag? Det räcker inte med att svara att man inte ärberedd att vidta några åtgärder, närförslagen kommer från politiskt håll. Ni socialdemo-krater borde se på sakinnehållet i motionerna, intesnegla på vem eller vilka som har fört fram åsikternaförst. Ni kan väl ändå inte mena allvar att ni intetycker att det är viktigt att vi får ett verkligt miljöan-passat boende? Ni kan väl inte vara okunniga om attmänniskor far illa av att de bor i dåliga hus idåliga miljöer? Här saknar jag även Moderaternasoch viljeinriktning. I vår reservation 11under mom. 13 tar vi upp de frågor vi vill ha åtgärda-de och som vi anser att regeringen skyndsamt skall fåi uppdrag att redovisa förslag till åtgärder till riksda-gen. Det gäller definition av en ekologisk byggnad,ekologisk anpassning av va-system, klargörande vadgäller ansvaret för återanvänt byggnadsmaterial, öka-de miljökrav vid ny- och ombyggnad, miljö- ochhälsovärdering av byggmaterial, användning av för-nybar energi i byggnader och åtgärder för att minskariskerna med elöverkänslighet.Det finns kunskap på det här området. Viställer inte orimliga krav på regeringen.Nu avstyrks motionerna med denna inriktning.Men jag är övertygad om att kraven kommer tillbaka.Jag hoppas att få se ett samstämmigt bostadsutskott idessa frågor redan under nästa . Detta lär välvara det sista betänkandet för oss på detta område förden här säsongen. Då vill jag uppmana er alla när nitar sommarledigt: Ta på er miljöögonen, gå ut ochtitta, så finner vi varandra i dessa frågor under hös-tens motionsbehandling.Herr talman! Med detta vill jag meddela att jagnaturligtvis står bakom alla reservationer där Center-partiet finns med men jag väljer att yrka bifall endasttill reservation 13 under mom. 15. Där tar Centerpar-tiet upp den principiellt viktiga frågan om att alltarbete som handlar om miljöfrågor måste kommaunderifrån - från de enskilda människorna, från denlokala sidan - för annars blir inte arbetet med Agenda21 värdefullt, verkningsfullt och uthålligt.Anf. 134 () replik:Herr talman! Jag har en fråga till dig, RigmorAhlstedt, vad gäller beteckningen kvalitetsansvarig.Du talade i ditt anförande ganska väl om hur viktigtdet är att lyssna på andra. Såvitt jag vet har OweHellberg ett antal gånger fört upp den här diskussio-nen.