prot · GN0939 · 1999-12-03 00:00:00 — Enligt personalbyråberäknas ett underskott med den ram som vi beslutarom på fram till år 2002.Detta stora underskott klarar man inte utan mycketdrastiska personalförändringar enligt personalbyrån.Då är min fråga till Socialdemokraterna och stödpar-tierna: Hur ska polisen och de civilanställda, några avsamhällets viktigaste aktörer, kunna sköta det arbeteman är satt att sköta under de här villkoren?För sedan demonstrerade 700 poliser iKungsträdgården för mer resurser. Jag följde med tvåpatrullerande poliser för att sam-tala med dem, men också för att få en liten inblick ideras vardagssituation. En sak som oroar mig är denrapport som jag fick av dem om att alltfler unga män-niskor inträder på den kriminella banan. Det är barnså unga att man inte kan hålla regelrätta förhör elleråtala. Och när poliserna efter ingripande följer de härbarnen hem finns det enligt deras utsago dessutomganska liten förståelse hos många av föräldrarna.Vi får även fler och fler rapporter om att förunder-sökningar läggs ned. Då kan man fråga sig vilka sig-naler det här ger till den unga generationen som hardebuterat på den kriminella banan. Antalet personrånökade med en fjärdedel 1998, och det var ocksåfrämst bland mycket unga människor. Min fråga tillregeringspartierna är då: Vilken strategi finns det föratt avskräcka, men även verka för att unga gärnings-män inte återgår till brottslighet?Den tidigare fastslagna tjänstetablån, 16 700 poli-ser, menar regeringen att man inte längre behöverhålla fast vid. ska behovet när det gäller antaletpoliser bedömas med hänsyn till verksamhetens be-hov och förutsättningar. Och så hänvisar men tillintentionerna att närpolisen ska utveckla sitt proble-morienterade arbete. Då skulle jag vilja fråga Social-demokraterna och regeringen: Hur allvarlig ska situa-tionen i fråga om brottsligheten vara innan man anseratt det är påkallat med mer polisresurser?Kristdemokraterna krävde en totalöversyn av vilken verksamhet polisen enligt lag skavara skyldig att utföra. I propositionen skriver rege-ringen att "arbetet med att anpassa polisens arbetsti-der till verksamhetens behov är viktig för det proble-morienterade arbetet. Ett instrument för en sådananpassning är s.k. kon-staterar man att det fortfarande bara är av när-poliserna i landet som periodplanerar arbetstiden.Resursbrist leder till att poliserna inte hinner planerasin verksamhet. Det leder i sin tur till ineffektivitetoch felprioriteringar.Jag talade med på polis-myndigheten i går. Hon berättade att man hargenomfört en undersökning bland de civilanställda.Den presenterades . Den visade att decivilanställda mår mycket dåligt med stress, håglöshetoch utbrändhet. Enligt den beräkning som de ocksåhar gjort skulle man omgående kunna flytta 700 poli-ser i landet direkt ut på gatan, där de behövs, om mankunde få ha fler civilanställda som kunde bedrivaverksamheten inne på poliskontoren.Nu håller man på med kompetensutveckling. Manutbildar de civilanställda så att de också ska kunnajobba med utredningar. Det är bra, men det sker ialldeles för liten utsträckning. Jag frågar: Är rege-ringen beredd att ta till sig den här oroväckande rap-porten om de civilanställdas arbetssituation? Och ärman beredd att skapa större möjligheter för kompe-tensutveckling så att vi får ut de här 700 poliserna pågatorna?Det är också glädjande att regeringen har insettnödvändigheten av den ochatt insatsstyrkans verksamhetsområde ska utvidgas.För att betona att styrkan är en nationell resurs skaden kallas just . Rikspolissty-relsen föreslår att styrkan ska kunna sättas in i sådanafall där en polisoperativ bedömning visar att det ärlämpligt på grund av de särskilda kunskaper somstyrkans personal har.Regeringen menar att styrkan fortsättningsvis skaha sin organisatoriska hemvist vid läns-polis. Vi menar att det kommer att försvåra och un-dergräva möjligheterna att låta styrkan i verklighetenvara en nationell resurs. Vi vidhåller vårt tidigarekrav om att ska läggas underRikspolisstyrelsen.Regeringen anger i budgeten att"ska informera polismyndigheter-na om den särskilda kompetens som finns i styrkanoch bevaka att myndigheterna inte av ekonomiskaskäl avhåller sig från att använda styrkan". Denskrivningen förstärker bara min inställning att styrkanska ligga under RPS. I besparingstider, då varje läns-polisområde kämpar med effektiviseringar och ratio-naliseringar, kommer inte de olika myndigheterna attha råd att utnyttja . Ett färsktexempel har vi i som genom de tragiskapolismorden kallade in extra hjälp. stodi höst med ett underskott i kassan på 14,5 miljonerkronor. Man kompenserades med 6 miljoner kronorfrån RPS. Och på en fråga till justitieministern omhur skulle klara av sin ekonomi fick jagsvaret att det skulle skötas i en budgetdialog medRPS. Mig veterligen har den frågan ännu inte blivitlöst. Sådant här sprider sig naturligtvis, och riskenblir att polisdistrikten inte vågar anlita Nationellainsatsstyrkan.Regeringen anslår som skatäcka kostnaderna för den nya samtanvändas vid bekämpning av miljöbrott. Flera myn-digheter menar att detta är omöjligt och uttrycker oroför att den nya miljöorganisationen hamnar i en poli-siär svacka då det gäller bekämpandet av miljöbrott.Vår uppfattning är att det är av största betydelse attpersonalsituationen inom polisen snabbt förbättrasoch att arbetsuppgifterna ses över. Och därför anslårvi kristdemokrater utöver vadregeringen har anslagit till polisens verksamhet.Kriminalvården har genom-fört stora rationaliseringar. Alla har inte varit positi-va. Vi anser att regeringen i stället borde ha utökatresurserna och satsningarna på en av de få institutio-ner som har möjlighet att förändra livssituatio-nen för tusentals brottslingar och även brottsoffer. Istället lovar regeringen i budgetpropositionen att "deytterligare rationaliseringar som behöver göras skagenomföras utan att verksamheten drabbas." Detarbetet kommer vi att följa med stort intresse.Undersökningar med fokus på internernas bak-grund och sociala förhållanden visar inte helt oväntatatt intagna har en mycket problematisk bakgrund,utöver den rent brottsliga. Regeringen medger också i propositionen attkriminalvårdens möjligheter att förebygga brott skatillvaratas bättre och att verksamheten borde inriktaspå att den dömde inte återfaller i brott. Denna insiktär glädjande, och vi delar den till fullo.Det sitter alltfler psykiskt sjuka personer i vårasvenska fängelser , och den siffran ökar. Skakriminalvården ha ansvaret för de perso-ner som så att säga ligger i gränszonen för bedöm-ningen psykiskt sjuka, måste de också ha en adekvatvård. Resurser måste frigöras för sådan verksamhetoch psykologer, terapeuter och annan lämplig perso-nal anställas.I regeringens proposition framhålls att narkotikaär ett sällsynt problem på majoriteten av landets an-stalter och häkten. Regeringen skriver att endast 10 %uppger att de har dagliga problem med droger. Efteratt ha besökt en rad anstalter, intervjuat personal ochinterner, så kan jag konstatera att den bild som rege-ringen ger inte riktigt stämmer med verkligheten.Enligt uppgift är det troligare att det är på endast10 % av anstalterna som droger förekommer sällaneller aldrig. Dessa misstankar bekräftades av Krimi-nalvårdsstyrelsen som rapporterade den högsta siffranunder en tioårsperiod 1998 - 5 000 av 9 500 internermissbrukade narkotika.Vi anser att samtliga institutioner ska hållas drog-fria. Drogtest bör användas i större utsträckning isituationer där personalen misstänker missbruk. Kri-minalvårdsstyrelsen konstaterar att omfattningen avkontrollåtgärder på anstalter och i häkten i form avgrundliga visitationer och urinprovtagningar harminskat. Detta måste ändras, så att personalen hinnermed och har instrument för att få kontroll över nar-kotikan på våra anstalter. Vi kan inte heller accepteraatt motivations- och behandlingsplatserna för narko-tikamissbrukare har minskat. Vi vill tvärtom utökadessa.Anhöriga påverkas också oerhört mycket av fäng-elsestraffet. Därför tycker vi att det är viktigt att ut-vidga verksamheten, så att anhöriga kan komma ochbesöka dem som sitter i fängelse.När jag besökte var det 30 gradervarmt. En livstidsdömd pappa fick ta emot fyra avsina barn som han skulle umgås med från kl. 9 påmorgonen till i en liten lägenhet. Detvar ju bra i sig. Det är fint att vi har fått besökslägen-heter. Men tänk om vi kunde utveckla denna verk-samhet, så att det skulle kunna vara möjligt för dematt umgås under mer naturliga förhållanden än vadsom skedde på när jag var där.Herr talman! Regeringen skriver i budgetproposi-tionen att "det övergripande målet för rättsväsendet äratt minska brottsligheten, öka tryggheten och uppfyllakraven på rättstrygghet och rättssäkerhet. För att nådessa mål krävs ett ändamålsenligt och effektivträttsväsende som tar sin utgångspunkt i medborgarnaskrav på snabb handläggning, hög kompetens, högservicenivå och god tillgänglighet". Vi kristdemo-krater ställer oss bakom dessa mål, men vi ställer ossfrågande till hur regeringen med hänvisning till denframlagda budgeten ska kunna nå de uppställda må-len.Anf. 8 () replik:Herr talman! Jag har en fråga till kristdemokrater-na nu när vi har hört uppräkningen och beskrivningenav de problem och behov som finns inom rättsväsen-det.Om jag börjar med polisväsendet så talar kristde-mokraterna om att återanställa civilanställda, så att700 poliser ska kunna komma ut. De talar om att detmåste finnas resurser hos , så attNationella insatsstyrkan ska kunna användas utan attdet blir något underskott. Det innebär att man måstetillföra mer medel till för att göraen anpassning till just detta, annars får man dra inpengar från de andra länspolisorganisationerna.Kristdemokraterna talar också om de unga brotts-lingarna och vad man ska göra för dem, om att förun-dersökningar läggs ned och att anslagen för dettaockså måste öka.Då undrar jag om menar att de180 som anslår förnästa år ska räcka till allt detta. När jag har räknat pådetta är detta en mycket liten ökning. Det är viktigtatt säga.Herr talman! Beträffande kriminalvården hållerjag med om att det finns problem. Och jag önskar kunde satsa mycket mer. upp de psykiskt sjuka som skulle kunna fåvård - terapeuter och kuratorer. Hon talade om nar-kotikan och om att fler test och visitationer skullegöras. Hon sade att motivationsavdelningarna skulleutökas, att besökslägenheterna skulle förbättras, osv.Allt detta ska ske med . Jag ärmycket intresserad av att få veta hur kristdemokrater-na kan få pengarna att räcka till så mycket. Då kanskevi också kanske använda oss av dessa knep.Anf. 9 () re-plik:Herr talman! Tack så mycket, , förde mycket intressanta frågorna. Självklart räcker inte180 till att uträtta allt detta. Mentillsammans med de som AliceÅström har stått och pläderat för ska räcka till poli-sverksamheten såsom den ser ut , tror jag ändåatt vi med ytterligare kommer ettstycke till på rätt väg. Min förhoppning är att vi fort-sättningsvis som majoritet i justitieutskottet ska kun-na tillföra mer resurser till denna verksamhet. Ävenom jag kan dela vissa av tidigare på-ståenden i hennes inlägg om att det också krävs insat-ser på det sociala området så räcker inte det, utan viser en samhällsutveckling där även välfärden drarmed sig kriminalitet. Då är det viktigt att ha resurseratt sätta in. Jag är medveten om att de pengar somkristdemokraterna vill tillföra utöver regeringensbudget inte räcker till allt detta. Men tillsammansmed de pengar som regeringen och majoriteten haranslagit kan vi gå vidare mot det mål som jag tror attvi tillsammans är eniga om, nämligen att förbättrasystemet på våra anstalter och fängelser.För att återknyta till våra anstalter finns det väl-digt många vackra skrivningar i våra handlingsplanerför hur vården ska se ut på våra anstalter. Jag besökteKumla och satt och talade både med per-sonal och med interner i timmar. Och vad får jaggång på gång höra när jag kommer ut i verkligheten?Jo, jag får höra att de vackra skrivningar som finns iprogramförklaringarna inte utförs i verkligheten.Det kanske är ett första steg att förbättra situatio-nen på anstalterna - att vi verkligen genomför detsom vi har skrivit så vackert om i våra betänkanden.Människor ska få adekvat vård, de individuella hand-lingsplanerna ska skrivas och utvärderas och männi-skor ska få gå igenom de test och bedömningar somgör att man kan se vilka insatser varje enskild individbehöver för att komma ifrån sin kriminella bana.Anf. 10 () replik:Herr talman! Det var åtminstone tacksamt att fåhöra av att inte ens deras satsning-ar skulle räcka speciellt långt. Grunden är ju egentli-gen de 11 miljarder som man lägger till exempelvispolisväsendet.Jag är helt överens med om attdet visst finns behov och områden där man behöversatsa. Men man måste ändå göra denna avvägning.Men jag tycker, herr talman, att det vore hedervärtom oppositionen också kunde vara så tydlig att manerkänner att det man skjuter till bara kommer att haen marginell betydelse. Detta fick vi ju också litegrann svar på här.Oppositionen målar upp en skräckbildav rättsväsendet, och säger: Om vi fick skjuta tillresurser så skulle allting bli mycket bättre. Det är intesanningen! Skillnaden är i stället marginell. Därförtycker jag att man också ska vara så ärlig så att mansäger det.Jag tror nämligen att det finns en risk med attsvartmåla en verksamhet på det sättet man nu gör.Om oppositionen sedan i realiteten hade makten ochfick igenom sina budgetförslag, och detta inte skulleförändra något skulle det snarare öka politikerförak-tet. Det är något som vi alla bör ta ansvar för. Därförär det bra att säger: Detta kanskeskulle kunna göra lite, men det skulle inte räcka tillallt det som vi beskriver att vi skulle vilja.Anf. 11 () re-plik:Herr talman! En sak som jag tror ökar politiker-föraktet, , är när man backarfrån sina tidigare ställningstaganden. Jag tycker fak-tiskt att gör det gång på gång.I debatten försöker hon försvara poli-sens resurser därför att hon nu sitter i en regeringsko-alition med Socialdemokraterna. försökerhon väga in att självfallet också ser attpolisen behöver mer resurser. Men för att kunna räd-da situationen går till ytterlighet och säger: Detär egentligen inte polisen som behöver mer resurser,utan det är socialtjänsten.Jag vill fråga : Skulle det vara möj-ligt att t.ex. avveckla mc-kungarna genom att anställafler socialsekreterare?Jag tror inte det. Jag tror att kriminalstatistikenoch det som sker i de kriminella sammanhangen ärsteg i en utveckling som inte enbart har social påver-kan. Det handlar i stället om att vi lever i somär alldeles speciell. Därför måste resurser sättas in.Jag är medveten om att mina 180 miljoner intekan göra allt - men de är bra mycket bättre än minus180 miljoner, som anser vara tillräck-ligt.Jag återkommer till frågan om fängelser. Jag troratt det är oerhört viktigt att vi utvärderar detta. AliceÅström sade i sitt anförande att personalen inomkriminalvården inte har minskat. Men det är dock såatt 900 anställda har slutat inom kriminalvården un-der 90-talet.Anf. 12 ():Herr talman! , , tog fyrastora svenska tidningar på allvar upp kampen motnazismen, rasismen och den organiserade brottslig-heten. Dessa extrema, farliga rörelser har det gemen-samt att de var och en utgör ett hot mot demokratin,människovärdet och det fria ordet. Den kampanj somtidningarna därmed kan sägas ha inlett har skapat enutomordentligt stor uppmärksamhet.Det välkomnar vi i . Vi är nämligenhelt övertygade om att det enda effektiva sättet attmota dessa krafter är just att hela samhället, helafolket, på bred front reser sig upp och som en mansäger ifrån.Dessa mörkrets krafter vill föra och Euro-pa ett halvt sekel tillbaka i utvecklingen - till de mör-ka . De vill skrämma oss som höjervåra röster emot dem till tystnad. Vi ska inte låta demlyckas! För att bekämpa och besegra dessa mörker-krafter måste vi ta deras gärningar och agerande iolika sammanhang på största allvar. rap-porterades närmare 1 000 brott med kopplingar tillextremnationalistiska partier, individer och grupper.Det sammanlagda antalet brott med högerextremainslag fördubblades . En-ligt Säkerhetspolisen finns det ingenting som tyder påatt de här brotten inte skulle fortsätta att öka även i år.Historikern och nazismforskaren att det nazistiska och rasistiska våldet hartrappats upp. Det är dessutom på det viset att ingenannanstans i har nazistiska organisationertagit till sådana grova medel som just i . I denenkätundersökning som de fyra tidningarna lät lan-dets alla åklagare besvara framkommer det bestick-ande uppgifter. Mer än var tredje åklagare har varitmed om att en förundersökning måste läggas ned pågrund av att inblandade parter blivit skrämda tilltystnad. Tre av fyra åklagare uppger att de har haftmål där vittnen skrämts till tystnad. I vart femte fallhar det handlat om hot från den organiserade brotts-ligheten - från kriminella mc-gäng och nazister. Sexav tio åklagare har själva blivit hotade. Tidningarnaundersökte också 1 000 slumpvalda poliser - polisersom ytterst bär ett särskilt ansvar för att försvara ochupprätthålla demokratins värden när dessa står påspel. Nio av tio poliser uppger att hoten mot rättsvä-sendet ökar. Flera vittnar om att de inte vågar ingripamot vissa brottslingar av rädsla för vad som kan hän-da familjen.Så här kan det bara inte fortsätta! Den här utveck-lingen är skrämmande och oacceptabel. Detta kan viinte stillatigande finna oss i. Vad beträffar de höger-extrema grupperna är deras uttalade mål att ta makteni samhället - med våld om så krävs. Låt oss inse det.Låt oss ta detta på allvar. Låt oss bekämpa dem medalla till buds stående demokratiska medel. Låt ossskapa en nolltolerans mot allt de företar sig, vare sigdet är våldsbrott eller enkla trafikförseelser.Herr talman! Det är inte bara de yttre hoten moträttsväsendet som oroar . I ett demokra-tiskt samhälle är medborgarnas förtroende för ochtillit till rättsväsendet avgörande. Vi i Centerpartiethar med stor oro noterat att många människor tillföljd av de senaste årens utveckling inom rättsväsen-det upplever att rättssäkerheten och rättstrygghetenhar blivit naggad i kanten. har nämli-gen inneburit kraftiga besparingar, omorganisationeroch centraliseringar. Jag hävdar att människors oromåste tas på allvar. Respekten för rättsväsendet ochhur det fungerar är nämligen i den meningen beroen-de av medborgarnas förtroende.Läget är föjande: Människor känner sig rättslösaoch fyllda av vanmakt. Människor resonerar som såatt de slutar anmäla brott till polisen eftersom de vetatt det inte lönar sig - brottet kommer ändå inte attklaras upp. De ringer polisen, men kommer inte frameller får inte hjälp. Måloch ärenden hos våra domstolar och myndigheter drarut åratals på tiden.Centerpartiet anser att samhället aldrig kan ellerfår godta en accelererande utveckling där enskildastrygghet och rättssäkerhet står på spel. Med den ut-gångspunkten har vi i vår partimotion Ökad trygghetoch minskad brottslighet presenterat närmare 40 för-slag till hur vi kan stärka och återupprusta rättsväsen-det. Den satsningen har vi i vårt budgetalternativkompletterat med ekonomiska kraftsatsningar. Cen-terpartiet föreslår en halv miljard mer än regeringentill rättsväsendet. Resurserna till polis och rättsvår-dande myndigheter förstärks kraftigt med vårt bud-getalternativ.Vi kraftsamlar framför allt inom tre områden,inom polisen, inom domstolsväsendet och inom kri-minalvården. Våra åtgärder innebär bl.a. polisiärnärvaro i varje kommun och varje stadsdel dygnetrunt. Vi vill även ha en glesbygdsfaktor vid fördel-ning av polisresurserna. Vi vill ha närpoliser eftersomderas brottsförebyggande arbete i en bred samverkanär så viktigt. Men vi vill ha tjänsterna besatta. Vivälkomnar fler och decentraliserade utbildningsplat-ser, men det tar ju tid innan det får verkan på fältet.Därför vill vi ha fler civilanställda. Låt poliserna göradet de är bra på! Men reservpoliser som ger A- ochB-lag yrkar vi avslag på.Vi vill ha nedkortade handläggningstider i dom-stolarna och hos de övriga rättsvårdande myndighe-terna, en ökad samverkan och ett gemensamt IT-stöd.Dessutom vill vi att kriminalvården ges resurser föratt förhindra återfall i brott. Vi vill ha en bättre sats-ning på rehabilitering, alldeles särskilt när det gällerunga och förstagångsförbrytare.Vi vill ha en satsning på missbruksvård och psy-kiatrisk vård inom kriminalvården. Platsbristen påanstalter och häkten måste avhjälpas. De drogfriaanstalterna är snart ett minne blott. Det gäller att göranågonting åt narkotikasituationen. Det räcker intemed att skriva och säga att det ska vara narkotikafritt.Inom kriminalvården behövs det stöd och en bättresamverkan med kommunerna för att förbättra utsluss-ningen och hindra återfall.Jag tänker fördjupa mig lite mer i frågan om dom-stolsväsendet. Domstolarna kan på goda grundersägas vara något av demokratins ryggrad. Domstolar-na spelar en oerhört väsentlig roll i det demokratiskasamhället och är en nyckelaktör inom rättsväsendetsom mycket cirklar kring. Faktum är att våra dom-stolar är hårt pressade . Det har jag fått mångakonkreta bevis för och vittnesbörd om i de kontakter som jag har haft medpersonal på Domstolsverket.Arbetsbelastningen inom hovrätter, kammarrätter,länsrätter och regeringsrätt är oroande. Vi ser nu attförhandlingstiderna ökar, genomströmningstidernaökar och antalet inkomna mål ökar, men antalet av-gjorda mål minskar. Därför har i sittbudgetalternativ lagt den största delen av den halvamiljarden på domstolsväsendet. Vi anser att det ärlogiskt och naturligt eftersom det är där de störstabehoven finns.I söndags nåddes vi av larmrapporter där det upp-gavs att 350 jobb vid landets domstolar riskerar attförsvinna mot bakgrund avDomstolsverkets sparbeting. Det är med oro vi iCenterpartiet ser på sparkrav. Vifruktar att sparkravet kommer att gå ut över de mind-re tingsrätterna och leda till en centraliserad tings-rättsorganisation. Vi borde ha tagit lärdom av detidigare omorganisationerna inom rättsväsendet.Att bara lägga ett generellt besparingskrav utan attange i vilken riktning verksamheten bör gå förmedlaren känsla av att kravet inte är särskilt realistiskt. Detär en sak att modernisera och reformera domstolsvä-sendet, och en sådan utveckling ställer vi i Center-partiet upp på och bejakar, men att svälta ut tingsrät-ter för att effektivisera verksamheten tycker vi ärstötande och oansvarigt.Vi är beredda att vara med och ta ansvar för att re-formera och modernisera domstolsväsendet. Vårtabsoluta krav för detta har varit och är att förändring-arna måste ske under överinseende ochunder politiskt ansvar. Förändringarna måste ta fastapå det goda i dagens struktur. Det är en självklarutgångspunkt för oss att det ska vara en fortsatt de-centraliserad organisation.En konstruktion där domkretsarna utvidgas mendär verksamheten även fortsättningsvis bedrivs i fleradomstolar vore ett alternativ värt att studera närmare.Den utvidgade domkretsen kunde ha en gemensamledning och en gemensam administration men i övrigthandlägga den löpande verksamheten vid den förparterna närmaste domstolen.Genom att öka samverkan inom och mellan dom-stolsslagen skapas också möjligheter att bibehålladagens decentraliserade struktur. De försök somgjorts och som ännu pågår bör utvärderas och erfa-renheterna spridas.I övrigt går tyvärr många av de åtgärder regering-en föreslår i sin budgetproposition beträffande dom-stolsväsendet i fel riktning. Detta gäller inte minstregeringens planer på att centralisera inskrivnings-verksamheten. Även om vi kan dela regeringens be-dömning att domstolsväsendet behöver renodlas anservi att den av regeringen föreslagna lösningen inte ärden optimala. Medborgar- och sakägarperspektivettalar stark emot den av regeringen föreslagna organi-sationen.En medelstor inskrivningsmyndighet tar i och försig inte emot så många besök per dag, men antalettelefonfrågor är stort. Det är en fördel om den somsvarar känner fastighetsförhållanden och bygden.