prot · GN0940 · 1999-12-06 00:00:00 — Vi kan alla va-ra oroliga, men jag tror att vi behöver vara lite merkreativa än vad och omvärlden har varit hit-tills när det gäller och att vi ska ställa heltandra krav.Anf. 97 Statsrådet ():Herr talman! Jag tror att jag kan hålla med om alltsom har sagt, inte minst detsista, att vi måste vara mer kreativa. Inte någon av ossi vår generation har förut ställts inför en uppgift avden här arten. Gamla recept, gamla metoder ochgamla patentmediciner räcker inte, utan nu måste vitänka fritt, nytt och ofta djärvt. Vi måste ta oss frihe-ten att våga satsa och då och då också våga misslyck-as. Det är så mycket på gång.Ett område som nämnde varskattesystemet. Ett huvudproblem för är justatt de inte förmår driva in sina skatter. Det är ett om-råde som vi arbetar med i samarbete mellan den ryskaoch den . Det är ingenting som visocialdemokrater har hittat på, utan ryssarna anser attSverige har intressanta saker att lära ut på skatteom-rådet. Faktum är att vårt finansdepartement har ettantal människor på plats i som bedriver olikaprojekt, utbildning och undervisning men också kon-sultliknande insatser för att bistå när det gäller upp-börds- och indrivningsfrågor samt frågor vad gällerutformning av skattesystemet i Ryssland.Anf. 98 () replik:Herr talman! Det är alldeles riktigt att det i riks-dagen finns en mycket bred enighet om vikten av attstödja inte minst våra baltiska grannar men också deandra demokratierna i Öst- och . Dis-kussionen gäller hur det ska ske. Då är Östersjömil-jarden, enligt min uppfattning, ett dåligt sätt att göradet på, inte minst därför att ambitionen med Öster-sjömiljarden inte i första hand är att den ska vara ettstöd utan att det i minst lika hög grad ska vara ett sättatt skapa sysselsättning i . Den kom också,som bekant, i den s.k. sysselsättningspropositionen1996.Jag har försökt följa Östersjömiljarden sedan till-komsten, och jag tycker att det finns uppenbara bris-ter. Jag vill ställa tre konkreta frågor till statsrådetmed anledning av detta.För det första: Statsrådet sade , vilket regering-en också har skrivit vårproposition, attverksamheten har varit mycket framgångsrik. På vadgrundar statsrådet den uppfattningen? Vilka utvärde-ringar har han som grund för det påståendet?För det andra: hävdade regeringen attÖstersjömiljardens - märk väl! - sysselsättningsef-fekter kunde antas vara betydande på . Påvilka utvärderingar eller dokument stöder sig statsrå-det i det avseendet?För det tredje: Vad kan göra för våragrannländer i öst med hjälp av Östersjömiljarden sominte är möjligt att göra inom det ordinarie öststödet?Statsrådet sade också att Östersjömiljarden till-kom vid sidan av och utöver det ordinarie öststödet.Att den tillkom vid sidan av är helt uppenbart - det ärkorrekt - men utöver? Det är bara en fråga om vilkenambition man har inom det ordinarie öststödet. Vimoderater har där löpande anvisat en betydligt högreanslagsnivå än regeringen. Det är alltså inte nödvän-digt att öka det just genom att införa en Östersjömil-jard.Anf. 99 Statsrådet ():Herr talman! Jag har sagt att jagtycker att den nya situation som vi ställdes inför närkommunismen bröt samman krävde nya metoder ochen ny djärvhet i att uppfinna och hitta på nya instru-ment och nya grepp i detta. Jag tror att det är flera häri kammaren som delar den uppfattningen.Det var mot den bakgrunden som den första Ös-tersjömiljarden inrättades, för att snabbare och meraobyråkratiskt kunna genomföra också stora projekt isamarbete med andra länder. Utöver det som gällerdet ordinarie samarbetet, som ju är till för att biståandra länder, hade vi också ett svenskt ekonomisktintresse, t.ex. att det satsas på områden som har eko-nomisk betydelse för oss, där vi har bra teknik, bl.a.miljöteknik.Det här välkomnades av näringslivet, och jagtycker att vi har positiva erfarenheter. Det har funge-rat obyråkratiskt, med korta beslutsvägar och snabbhantering.Erfarenheterna av den första miljarden är i huvud-sak positiva. har till följd av det beslutatom den andra miljarden.Vi har tagit fasta på erfarenheterna av den förstamiljarden genom Östersjöberedningens arbete. De harutvärderat och funderat på administrativa aspekter avdetta. Dagens debatt om Östersjöskrivelsen är ocksåett resultat av beredningens arbete.Nu kraftsamlar vi vidare. Vi inrättar ett särskiltsekretariat i för att hålla ihopberedningen, och vi ökar fokuseringen på vilken typav projekt som vi ska använda den andra Östersjö-miljarden till.Utvecklingssamarbete är långsiktigt. Det gällersysselsättningseffekterna men också projektutveck-ling och genomförande i allmänhet.Jag vill också gärna säga att de här satsningarna ärnågonting som har efterlysts från många håll, nämli-gen att vi när vi använder skattemedel på det härsättet ska i ökad grad tillvarata den kompetens somfinns i näringslivet och rikta den till områden där vi iSverige har särskild kompetens. Det har vi tagit fastapå i detta projekt vad gäller Östersjömiljarden, ochdet har vi gjort på ett sätt som har rönt uppskattningoch uppslutning från näringslivet och som kanskekommer att få spridningseffekter vad gäller samarbetepå andra områden. Samarbete mellan staten och nä-ringslivet behöver vi mer av i , inte mindre.Anf. 100 () replik:Herr talman! Jag kan inte annat än konstatera attjag inte har fått svar på mina tre frågor, varken nu ireplikskiftet eller efter att jag ställt dem tidigare ochministern hade möjlighet att svara i sitt anförande.Det blir något krystat, herr talman, när man hänvi-sar till att det behövs nya grepp efter frigörelsen ochkommunismens fall. Den här miljarden beslutades1996, efter kommunismens fall, och det måstebero på att man såg betydande brister i det ordinarieöststödet så att man var tvungen att införa någontingvid sidan av detta. Jag har inte sett de skälen redovi-sade. Det försvarar inte heller varför det har funnitssvaga för att inte säga obefintliga rutiner, svaga för attinte säga obefintliga anvisningar för hur man skabedöma de olika projekten och svaga för att inte sägaobefintliga utvärderingar av de projekt som har fåttpengar.De tre frågorna kommer inte att besvaras ,och de har inte besvarats under de år som har gåttsedan miljarden infördes.Vi kommer självfallet att få en långsiktig syssel-sättningseffekt på grund av tillväxt och handel medvåra grannar kring , men problemet medÖstersjömiljarden är att projekten i sig där ska geupphov till sysselsättning i . Det är ju det somleder fel. Om vi hjälper till att få i gång tillväxt ochinstitutionsuppbyggnad i våra grannländer så att denär de blir rikare handlar med våra företag, ger detjobb i . Det är utmärkt. Men att skapa projektoch att avdela skattemedel, som har ett omedelbartkrav på sig att ge sysselsättning i , är inte attanse som ett stöd till våra grannländer. Det är sub-ventionspolitik, enligt min uppfattning.Handelsministern sade också att marknadsekono-mi och chockterapi i inte löser problemen.Det stora problemet med är att man integenomförde någon chockterapi, som i grannländerna,de baltiska staterna eller . Man har gjort detstyckevis och delt, ett steg fram och något tillbaka.Därför är man kvar i de problem som andra länder harkunnat lämna.Anf. 101 Statsrådet ():Herr talman! Jag sade i mitt anförande att jagtrodde att vi i riksdag hade enighet om en-gagemanget för att jobba med frågorna i Östersjöpo-litiken. Jag antydde också att jag började undra hurdet är med det efter att ha hört i den härdebatten. Kanske engagemang bara varden gamla vanliga antikommunismen, och att det varnågonting som fanns när det pågick. Närdet är slut verkar det inte finnas något kvar.Det finns inga idéer, inga initiativ, inget engage-mang. Jag har inte under dagens debatt hört StenTolgfors komma med ett enda positivt initiativ, inteen enda tanke om vad man skulle kunna göra för attförbättra livet i för att minska ris-kerna för återfall i spänning, isolationism och icke-samarbete.Det enda som har låtit höra sig här gäller nedskur-na pengar. Det är ju fel när säger atthan vill ge mer pengar. Han tar bort Östersjömiljar-den och adderar ungefär hälften av pengarna någonannanstans.Det är byråkratiskt gnöl över huruvida jag samar-betar med mig själv när jag hanterar Östersjömiljar-den och när jag hanterar övriga samarbetspengar. Detär inget lyft, inget flyt, inget engagemang, ingenhöjning av gnällnivån på det sätt som jag menar attden historiska uppgift som vi just nu jobbar medmeriterar. Vi ska debattera kontrollfrågor och hurpengarna används. Vi ska debattera revisionsteknik,och vi ska gå igenom hur kvitton förvaras, om det ärpå det ena eller det andra kontoret inom den statligaförvaltningen. Men om vi en gång eller engång diskuterar riktlinjerna för Östersjö-politiken då tycker jag att man kan begära mer avengagemang än vad har visat upp. Jagkan inte tolka det på något annat sätt än att detta indi-kerar vari engagemanget består. bestod det iantikommunism. verkar det bestå i allmän oppo-sitionslusta mot regeringen. Något engagemang förÖsteuropa gick inte att spåra i olikainlägg.Anf. 102 ()replik:Herr talman! Engagemanget för våra grannar runtÖstersjön är viktigt, och dessutom tycker jag att det äroerhört intressant och spännande. Vi möter nya män-niskor med andra bakgrunder och kulturer, vilket vitidigare inte gjort. Det tillför naturligtvis kunskaperoch erfarenheter, som också är viktigt.Utrikeshandelsministern nämnde någonting om attdet var viktigt att man som farfar på hemmet en gångför barnbarnen kunde tala om att man har gjort nå-gonting. Det är också viktigt att man har gjort rättsaker. Jag tror att det är där de kommer att ställa denstora frågan. Då tror jag att det kommer att bli derasmiljö och deras livssituation som kommer att varaganska tunga i deras frågor.Därför vill jag veta lite grann hur ministern ser påmiljösatsningarna och de uppsatta miljömålen samthur vi ska kunna nå målen. Det finns miljömål upp-satta, men hitintills har man inte lyckats i sin strävanefter att nå dem. Det är väldigt viktigt att vi kan byg-ga upp det civila samhället, men det hjälper oss fögaom vi inte har frisk luft, rent vatten och kan odla vårmat. Då är förutsättningarna för det civila samhälletnoll och intet. Då kan vi ändå inte leva och bo här. Vikan inte för skull ropa och hoppas på attvår Herre ska sända stormar à la den som har varit nuoch som förmodligen kommer att rädda torsken i allafall den kommande perioden. Vi styr inte över det,men vi styr däremot över de utsläpp som görs ut iÖstersjöns vatten. Det är viktigt att åtgärder vidtas.Jag vill veta konkret: Händer det någonting?Anf. 103 Statsrådet ():Herr talman! Jag delar be-skrivning av betydelsen av att jobba med miljöfrå-gorna i det här området. Om barnbarnen frågar migpå hemmet ska jag försöka säga att om vi har dåligmiljö beror det i alla fall inte på att vi inte försökte.Är det så att det är fin miljö ska jag gärna skryta överatt en liten strå till den stacken har också vi varit medom att dra. Betydelsen av dessa råder det ingen debattom.Vi gör många konkreta saker. Jag uppfattade dettidigare som kritik att det var för många som var medoch kokade i den här soppan: miljöministern, jord-bruksministern och ytterligare några förutom jagsjälv. Det beskriver den bredd som arbetet har. Jagtror att jag vågar påstå att vi samarbetar intimt i rege-ringen om detta. Vi har noggranna gemensammaberedningar i alla de här sammanhangen för att säker-ställa att vad den ene gör hänger väl ihop med vadden andre gör och att det tillsammans ger maximalkraft.Ett exempel som är hämtat från det vi just diskute-rat, Östersjömiljarden, är den enormt kraftfulla sats-ning som vi nu gör på något som K-G Biörsmark togupp förut, nämligen att rena avloppet från den mycketstora staden , som går helt orenat uti . Där satsar vi nu en rejäl slant från Öster-sjömiljarden tillsammans med internationella finansi-ella institutioner, och andra, på att få en rejäluppryckning av detta till allas vår glädje. Att detskulle gå att finansiera genom kapitalmarknaden äruteslutet. Det är den här typen av saker som krävs omdet ska bli något över huvud taget.Vad gäller gör vi en stor mängd kon-kreta insatser som gäller kärnsäkerhet, folkrörelse-stöd, vi förstärker inför vårt ord-förandeskap, bara för att ta några få exempel.Anf. 104 ()replik:Herr talman! Det är viktigt att det görs saker ochting och att det kanske också skyndas på lite grann.När det gäller har det varit ett känt pro-blem länge, och det har varit en ganska seg processatt få till någonting, delvis naturligtvis därför att manhaft ont om pengar på den ryska sidan för att kunnahjälpa till. Därmed har det kanske stagnerat i byrå-kratiskt krångel osv. i stället för att kunna göra nå-gonting.Det jag menade är att ministrarna måste dra åtsamma håll när många ministrar är involverade. Manrepresenterar ju olika intressen. Det är inte alltid så attde olika intressena när det gäller miljöaspekten sam-verkar med varandra. Det var precis det jag försöktebelysa när det gäller jordbrukspolitiken och utsläppenfrån jordbruket. Ska EU:s jordbrukspolitik genomfö-ras som den ser ut i samtliga länder runt då har vi en miljökatastrof. Det första vi måstegöra är att försöka ändra på det och se till att vi fårned utsläppen från vårt eget jordbruk och också stäl-ler krav på EU och resten av länderna för att klaradet.Anf. 105 Statsrådet ():Herr talman! Jag tycker som bekant också attEU:s jordbrukspolitik måste reformeras. Inför utvidg-ningen skärps det kravet och tillkommer ytterligareargument, när man adderar att i och medutvidgningen kommer att bli ett EU-innanhav. kommer att ligga inom EU. Det förstärkerkraven på att bedöma de här sakerna samlat och in-tegrerat. Där råder det inte några olika meningarmellan oss.Min ambition är att alla ministrars arbete medÖstersjöfrågor ska dra åt samma håll. Jag tror migvåga påstå att vi lyckas ganska bra med det. Är detnågra bekymmer med det hoppas jag att MarianneSamuelsson hjälper mig att identifiera det, så ska jagförsöka bidra till att konvergensen ökar i detta. Jagser det som min uppgift som samordnare av Östersjö-politiken i regeringen. Men jag avser inte att ta överJordbruksdepartementets expertis på jordbruksfrågoreller expertis på miljöfrågor. Deska ha ett förstahandsansvar, men jag åtar mig gärnaatt koordinera och främja samarbetet mellan olikaspecialister på ett annat sätt.Att saker och ting tar mer tid tror jag att alla somhaft med att göra märker, också näringsli-vet. Allting tar tid på den ryska sidan. Det är inte baravi som är byråkratiska. Jag har hållit på med renings-verket i sedan jag började att få ansvarför de här frågorna . Alla de turernaskulle jag kunna trötta med en lång utred-ning om hur det har gått till, hur centralmakten ochprovinsregeringen mellan och Kaliningradinte kan komma överens om vem som ska fatta vilkabeslut, vem som ska bevilja byggnadslov och vemsom ska anslå den ena pengen, vem som ska anslå enkreditgaranti som kan godkänna, hur det fast-nar i den här kvarnen år , hur svårt det är atthitta en motpart att effektivt förhandla med. En sak som vi har lärt oss är att räkna med tidför allt vi gör, för det går inte lika snabbt som hem-ma.Anf. 106 ():Herr talman! Så ska vi till norr, nordöst kanske.Barentsregionen omfattar och nordväst-ra . Det är nordligaste region. Därbor 4 ½ miljoner människor. I den här regionen finnsenorma naturrikedomar i form av skog, mineraler, gasoch mycket annat.Det finns också en lång samarbetstradition i Ba-rentsområdet, och den har lagt grunden för en fredligutveckling i området. Här finns fyra länder, flerareligioner, många etniska grupper och minst 15 olikaspråk.Det skulle kunna vara en krutdurk som ,men befolkningen inom har aldrignågonsin haft konflikter sinsemellan. I stället har häralltid funnits en längtan efter öppna gränser, samar-bete och fred.Folket binds ihop av gemensamma erfarenheter,samma karga klimat, samma långa avstånd och obe-byggda ödemarker, samma tradition av gemensammamarknader, samma sätt att leva.Men tyvärr kan miljösituationen i Barentsområdetinte beskrivas lika positivt.Herr talman! Det som motionärerna tar upp omBarentsområdet när det gäller utrikesutskottets betän-kande om ekonomisk utveckling och samarbete iÖstersjöregionen handlar också om miljön, om risker,om öppenhet och insyn, om övervakning och åtgärdersamt om internationellt samarbete. Allt detta är vik-tigt. deltar också i ett inter-nationellt samarbete för att lösa de hotande mil-jöproblemen.Det finns mycket öppenhet kring detta, och detfinns mycket att läsa. Jag kan varmt rekommenderaUD:s skrifter.Jag ska här nämna några områden.Kolahalvön har världens största koncentration avkärnreaktorer - man räknar med ca 250 stycken - ochenorma mängder radioaktivt avfall. Kärnkraftverketsom finns i Poljarnie Zori på är fortfaran-de i drift, och det byggdes . Reaktorerna ärgamla med en rad tekniska brister. Bristen på pengarhar gjort att man har lappat och lagat befintliga reak-torer.Jag fick ett nyhetsbrev från därman berättar att kärnkraftverket i Poljarnie Zori förnärvarande gästas av datorspecialister från internatio-nella atomenergiorganet. Tillsammans med ryskakolleger kollar de upp hur övergången skagå, och det känns ju betryggande att det finns ettinternationellt engagemang.Ryssland saknar ekonomiska möjligheter attomhänderta och transportera bort det radioaktivaavfallet för slutförvaring. Det är bl.a. här som detinternationella samarbetet kommer in.Det internationella kärnavfallssamarbetet mellanRyssland och olika västländer och industrigrupperkoordineras av CEG, , som ären oberoende grupp för informationsutbyte och sam-ordning för att man ska undvika dubbelarbete. CEGtillkom på svensk-norskt initiativ av respektive landsstrålskyddsmyndighet 1995. finns detmellan 150 och 200 pågående och föreslagna projektanmälda hos CEG. Elva medlemsstater möts tvågånger för att följa upp detta arbete. Både USAoch EU finns med som medlemmar.Sverige har också genom ochSKB engagerat sig i en rad projekt, därav ett somavser byggandet av ett mellantidslager i Mayak.Jag kan också berätta att i slutet av förra månadenbildades det första vattenvårdsförbundet i ,och detta på initiativ av . Det innebär att demänniskor som lever där uppe - nästan en miljon -kommer att få rent dricksvatten. I det projekt somman ska genomföra ska man bl.a. se till att två vatten-reningsverk moderniseras med hjälp av teknik ochutbildning. Det kommer att betyda otroligt mycket förmänniskorna där uppe som inte kan dricka sittvatten.Det mest uppmärksammade projektet är kanskedet som representant nämnde, nämligenservicefartyget i . Det användes1961-1980 som förvaringsplats för använt kärn-bränsle från de ryska isbrytarna. Lepse utgör ettallvarligt miljöhot i händelse av läckage.Under möte i gavUSA:s utrikesminister ett löfte om extra me-del med för Lepse, och hanuppmanade också andra att satsa lika mycket. Det ärmånga länder som har gjort det, däribland har Sverigeanslutit sig till detta projekt. ligger Lepse vidkaj i i avvaktan på en torrdocka och av-veckling.De kanske besvärligaste problemen är dockadministrativa eller byråkratiska. De rör skatter, risk-kapital, tullavgifter, ansvarsfrågor om något går felosv. Kulturella skillnader blir tyvärr märkbara i dennatyp av samarbetsprojekt.Herr talman! Som ni säkert alla förstår finns detotroligt mycket att informera om vad som görs uppe iBarentsområdet. Det finns också många skrifter ochmånga informationsbroschyrer där man kan läsa omdetta.Problemen är väl kända, både av nationella ryskamyndigheter och av internationella aktörer. Eftersomjag vet att ansvarigt statsråd, som finns här , LeifPagrotsky är mycket positivt inställd till och mycketintresserad av vill jag vända mig tillhonom. För att ytterligare lyfta fram Barentsregio-nens betydelse skulle det vara av stor betydelse omregeringen hade möjlighet att satsa resurser på sam-ordning och rådgivning just för det stora samarbetesom sker i området. Jag är glad att regeringen i dagspelar en så aktiv roll i området som man gör.Jag vill också passa på att berätta att vi i riksdagenhar bildat ett tvärpolitiskt nätverk för Barentsfrågor.Alla som känner intresse och vill vara med och på-verka utvecklingen i och arbeta förmiljön där uppe är välkomna att delta i detta nätverk.Herr talman! Slutligen vill jag yrka bifall till ut-skottets förslag till beslut när det gäller betänkande1999/2000:UU6.Anf. 107 Statsrådet ():Herr talman! Jag tackar för hen-nes inlägg. Jag vill också till henne och övriga härframföra min uppskattning över det norrländska en-gagemanget för och dess utveckling.Det gäller inte minst personligensom är en ofta sedd gäst i somlobbyist för intressen. Det är myck-et glädjande. Alla lobbyister är inte illa sedda.Barentsområdet har en enorm potential och är där-för inte bara av intresse för , ellerden nordliga regionen i . Det är i högsta gradockså ett intresse för regeringen.Därför kommer också den svenska profilen atthöjas. Tillsammans med högskolan, ochnäringslivet i regionen kommer satsningen på Ba-rentsområdet och att öka. Inför detsvenska ordförandeskapet i ,alltså med vårt EU-ordförandeskap, kom-mer vi att stå väl förberedda.Birgitta hade en konkret fråga om ifall vivill anslå mer pengar till samråd och rådgivning omsamarbetet i . Låt mig säga ungefärså här: Det verkar vara en bra idé. Låt oss titta närma-re på den. Jag kan inte nu utlova något resultat avdetta, men låt mig säga att vi i alla fall ska titta när-mare på det i positiv anda, så får vi se vad det slutarmed.Anf. 108 () re-plik:Herr talman! Jag vill tacka statsrådet för det posi-tiva beskedet. Jag kommer att fortsätta med lobbyingoch se till att det ger resultat . 109 ():Herr talman! Jag ska vid denna sena tidpunkt intekommentera skrivelsen i någon större utsträckning.Men jag vill säga att jag är både fascinerad och in-tresserad av mycket som försiggår i det här området,som ju är ett av våra nära grannområden.Jag hade tänkt att tala speciellt om barnens situa-tion och den sociala situationen i Central- och Östeu-ropa. Jag tog upp frågan i behandlingen av förra be-tänkandet, biståndsbetänkandet, men frågan hör juockså hit. Det är så att pengar inte anslås om man intestår på regeringssidan. Vi hade önskat att få 100 mil-joner mer till Öst- och Centraleuropasamarbetet ochatt det särskilt skulle inriktas på barn i området.Dessutom har vi föreslagit 50 miljoner mer till Si-das informationsverksamhet, där vi också tyckte atten hel del skulle användas till att informera om densociala situationen och för att i ännu större utsträck-ning få vänorts-, kommun-, läns- och regionsamar-betet att fungera. Jag vet att mycket sker, som LeifPagrotsky informerade om, men mycket mer skullekunna göras.Från Kommunförbundet fick jag upplysningen attde kommuner som redan är i färd med att genomföraprojekt kommer tillbaka och söker mer pengar, menandra gör fortfarande ingenting. Det är alltså liteojämnt fördelat, och det finns ett utrymme för att göramycket mer.Även om vikten av insatser för barn har lyfts framav regeringen i utvecklingssamarbetet med Central-och , anser att ambi-tionsnivån har varit alltför låg beträffande konkretainsatser för att förbättra barnens situation, i synnerheti relation till de grova missförhållanden som råderbland många barn i närområdet.En stor del av befolkningen i många av fornaSovjetunionens länder har hamnat i extrem fattigdom,vilket i hög grad drabbar barnen. När det gäller deförändringar i den sociala situationen som har skettunder en tioårsperiod har det inte alltid gått så bramed chockterapi, utan det finns fortfarande storaproblem. Därmed vill jag inte ha sagt att det inte harvarit rätt att använda chockterapi, men det kanskeskulle ha behövts mer stöd och hjälp när det gällerden sociala situationen. Då hade inte så många behövtlida skada.Hälsotillståndet är försämrat på grund av miljö-förstöring, kärnavfall, luft- och vattenföroreningar.Det har också skett en stor ökning av missbruk avalkohol, tobak och droger.