prot · GM0992 · 1999-05-06 00:00:00 — 54 Vice statsminister ():Fru talman! Vad vår överläggning handlade omvar en utvärdering av vårens budgetarbete, där enmycket liten del av samtalet handlade om bistånds-frågor. Vi har ingen taleregel för vad som skall sägasefteråt, utan får ha vilka åsikter han vill ombiståndet framöver i den delen.Sakligt är det så - det är det viktigt att vi är över-ens om, och jag hoppas att hela skall varadet - att vi vet att det måste göras stora insatser iKosovo. Vi måste då sakligt hantera dem och se tillatt vi har finansiering för det också. Det får vi kommatillbaka till med . Jag vill inte nu gemig in i en fråga om utgiftstak, därför att det är intedet frågan handlar om. Frågan handlar om att vi yt-terst ser till att vi faktiskt har resurser för en mycketangelägen verksamhet.Olaga diskrimineringAnf. 55 ():Fru talman! Jag har en fråga till justitieministerLaila Freivalds.I fjol gjordes det 31 anmälningar om olaga dis-kriminering på restauranger i , och åretinnan gjordes det 33 stycken. Enligt den rapport somhar överlämnats här i gäller de flesta an-mälningar invandrare, dvs. nya svenskar, som medolika motivering nekats inträde. Det här är inte ac-ceptabelt.Jag frågar då: Har justitieministern för avsikt attändra lagstiftningen så att detta inte skall vara möj-ligt?Anf. 56 Justitieminister ():Fru talman! har det varit endiskussion om bristande effektivitet när det gällertillämpningen av bestämmelser om olaga diskrimine-ring. Mot den bakgrunden arbetar regeringen sedanen tid tillbaka med direktiv för en särskild utredning,som skall få i uppdrag att utvärdera hur diskrimine-ringsbestämmelserna fungerar och komma med för-slag till hur man skulle kunna förändra lagstiftningenför att få en större effektivitet när det gäller att motar-beta diskriminering.Hot mot rättssäkerhetenAnf. 57 ():Fru talman! Jag skulle vilja ställa en fråga till jus-titieminister har blivit ett allt större problem att kriminellaligor först begår brott och sedan hotar brottsoffer ocheventuella vittnen. Detta leder till att brottsoffer drartillbaka sin anmälan och att vittnen har "glömt" alltnär de kommer till rätten. Det här ser jag som ett storthot mot rättssäkerheten och förtroendet för samhällethos medborgarna. Det som är mest alarmerande är attt.o.m. vissa poliser visar motvilja mot att vittna sedande blivit hotade av dessa ligor. Det man kommer atttänka på är att straffsatsen för den här typen av brottkanske skall höjas. Det kan vara en väg att gå.Jag skulle gärna vilja fråga vadregeringen avser att göra på det här området för attförhindra att de här ligorna får mer och mer makt.Anf. 58 Justitieminister ():Fru talman! På regeringens förslag höjde riksda-gen straffsatserna när det gäller övergrepp irättssak, som det heter när man hotar vittnen. Fråganom hur vi bättre skall kunna stödja människor bådesom brottsoffer, målsägande och vittnen i rättegång-arna har också varit föremål för utredning i den s.k.Brottsofferutredningen.Dessutom finns ett uppdrag till attse över och införa särskild ordning i domstolarna närdet gäller att skapa bättre förutsättningar för vittnenatt känna trygghet när de skall uppträda i rättegång.Det finns bl.a. försök med särskilda vittnesstöd påflera håll i landet.Vi kommer att gå vidare med den typen av åtgär-der, och kommer en proposition som grundarsig på de förslag som fanns i Brottsofferutredningen.Anf. 59 ():Fru talman! Jag tackar för detta.Det låter betryggande att regeringen prioriterar dennafråga, som är så avgörande för demokratin och förtro-endet för samhället. Jag tror nämligen att vi har tvåvalmöjligheter. Den ena är att ligorna får mer och mermakt. Den andra är att brottsoffer tar lagen i egnahänder och eventuellt t.o.m. bildar medborgargarden.Ingenting av detta låter bra i ett civiliserat samhälle.Vi måste ge ett alternativ.Det låter som om regeringen verkligen prioriterardessa frågor. Jag tackar för svaret.Anställningsvillkoren på universitet och högskolorAnf. 60 ():Fru talman! Jag har en fråga till utbildningsmi-nister . När det gäller den svenskaarbetsmarknadslagstiftningen brukar det gå en front-linje mellan partier från den borgerliga sidan ochsocialdemokraterna vad beträffar möjligheter tillprovanställning, flexibilitet, undantag från turord-ningsregler osv. Därför vill jag fråga han anser det rimligt att helt andra principer skallgälla inom universitetsvärlden.I praktiken måste en person ofta ha undervisat iminst innan han eller hon kan bli aktuell förfast anställning. På , som jag kännertill, sätter fakulteterna ofta upp ett antal timmarsundervisning som krav för att en person skall kunnabli fast anställd. Det kan ofta motsvara . Om enperson har undervisat under sin forskningstid går det ipraktiken fyra innan fast anställning är möjlig.Jag talar nu inte om vikariat, som är en helt annansak.Min fråga till utbildningsministern blir om hananser att det finns någon rimlig anledning till att detär så stora skillnader mellan å ena sidan privata före-tag och kommuner och å andra sidan universitetenmed staten som arbetsgivare.Anf. 61 Utbildningsminister ():Fru talman! tar naturligtvis upp enintressant fråga, som gäller anställningssituationen påvåra universitet och högskolor. Det är där liksom påmånga andra ställen så att många av de fasta tjänster-na som finns besätts av personer födda på1940-talet eller tidigare. Vi har en situation där väl-digt många som har disputerat eller på annat sättmeriterat sig för tjänster har svårt att få fasta tjänster.Det bli i grund och botten också en resursfråga föruniversitet och högskolor. Jag räknar med att viframöver kommer att kunna stärka våra universitetoch högskolor också när det gäller möjligheterna attbedriva god forskning, och därmed de tjänster somfinns kopplade därtill.En egenhet i universitetsvärlden är att mycket avverksamheten när det gäller forskning sker i projektsom finansieras - ett forskningspro-jekt som ofta har en extern finansiär. Det är en verk-lighet som är förknippad med forskningsvärlden påmånga sätt. Det är jag inte beredd att ändra på.Anf. 62 ():Fru talman! Anställningstryggheten är inte endaorsaken till frågan. Det är också behovet av dispute-rade lärare på . Det är naturligtvis inteprecis uppmuntrande att gå och vänta i så många årför dem som har alternativa arbetsgivare. Det undrarjag om inte håller med om. Vill vigöra en satsning på att få disputerade lärare på uni-versiteten är det nog viktigt att vi snart också förbätt-rar anställningsvillkoren.Anf. 63 Utbildningsminister ():Fru talman! Det viktiga och grundläggande är attdet finns resurser på våra universitet och högskolorför att utbilda och forska. Vi har i vårpropositionen,som i mycket är en utbildnings- och forskningsinrik-tad proposition, föreslagit resurser under de kom-mande åren för att bygga ut högskolan med ett antalnya studieplatser. Var och en av platserna åtföljs avpengar. Det sker också en satsning på grundforskningoch forskarutbildning.Jag delar åsikt att vi behöver flerforskarutbildade. I och med att vi har så höga ambi-tioner på utbildningsområdet och bygger ut så passkraftigt som vi gör på högskolesidan kommer vi attbehöva alltfler forskarutbildade för att vi skall kunnaha duktiga och bra lärare på alla våra högskolor överhela landet.Jag hoppas att är berett att stödja deninriktning som vi har givit forsknings- och utbild-ningspolitiken framöver och att det ger avtryck ocksåi de motioner som ni lägger fram.Handräckning från polisenAnf. 64 ():Fru talman! Jag har en fråga till socialministerLars . Det rör psykiatrivården.Om man skall flytta en farlig patient från ett sjuk-hus till ett annat har man tidigare kunnat begära po-lishandräckning för att skydda både personal ochomgivande människor från denna persons iblandfarliga beteende. Som det ser ut har polisen interesurser till detta. undrar jag vilka åtgärder soci-alministern kan tänkas vidta för att se till att hante-ringen av människor med vårdbehov sker utan riskför omgivningen.Anf. 65 Socialminister ():Fru talman! Den ordning som har gällt tidigareskall naturligtvis också gälla framöver. I den månman behöver stöd av polisen med sådant arbete skallman också kunna få det.Om uppgifterna om att polisen inte kan hjälpa tilli sådana fall stämmer är det naturligtvis ett problemsom jag inte har någon lösning på , men jag haringa uppgifter om att någon förändring har skett iregelverket för denna typ av insatser.Anf. 66 ():Fru talman! Tyvärr har det uppenbarligen hänt.Detta exempel kommer från , där man intefick någon handräckning från polisen.Frågan skall kanske ställas till justitieministern istället. Hur skall vi hantera dessa frågor så att sam-hället kan få det skydd och den hjälp som behövs?Jag är heller inte övertygad om att det är just inompsykiatrin som man skall ha denna kompetens. Sam-arbetet kunde bli bättre. Det kan vara en gemensamfråga.Anf. 67 Justitieminister ():Fru talman! Det pågår ett övervägande inom poli-sen när det gäller i vilken utsträckning man skallanvända polisen för olika typer av serviceåtgärder isamhället. Det finns en benägenhet att det i slutändanblir polisen som får rycka ut om vissa sektorer i sam-hället inte klarar av en uppgift. Det är inte säkert attdet är ett bra sätt att använda en polisresurs. Vigranskar nu i vilken utsträckning man borde avståfrån att använda polis i vissa sammanhang.Samtidigt vill jag understryka att polisen är denyttersta resurs vi har i samhället när det gäller att t.ex.kunna ta till tvångsåtgärder och använda våld motmänniskor. Jag kan föreställa mig att psykvården ären sektor i samhället som ibland behöver polisensstöd och hjälp. Då skall den också ha det.Jag tror att man skall överväga ochgranska huruvida man missbrukar denna mycketspecifika resurs som är polisen.Jag utgår från att det fall som syftar på blir granskat, utrett och övervägt av deberörda myndigheterna.Neddragningen inom försvaretAnf. 68 ():Fru talman! Det är inte alla som lyckas få upp tvåministrar på samma fråga. Den ambitionen har intejag. Jag vänder mig med min fundering till försvars-minister sysslar med försvarsfrågor i försvarsutskottethär i , så svaret borde kanske vara givet,men det är det inte. Det gäller försvarsekonomin. Jagtycker att svaret är långt ifrån givet.Om drygt skall vi få ett svar av ÖB påfrågan hur han ser på vad som måste ske inom detsvenska försvaret.Om man lyssnar på det parti som regeringen re-presenterar och de stödpartier som har funnits med iuppgörelsen hör man att det pratas om . När ÖBgår ut och nämner detta pratar han om en halvering.Om jag kommer ihåg rätt från skolan är en halveringav . Det är denna differens som jag tänkteatt ministern, som jag känner som en minister sombrukar ge raka svar på frågor, kan ge lite klarhet om-kring.Är det eller ? Hur ser statsrådet på det?Anf. 69 Försvarsminister ():Fru talman! Överbefälhavaren har sagt, jag trorbåde i försvarsutskottet och offentligen, att den ned-dragning det handlar om är av pengarna.Han sade att det med det förslag som han nu ar-betar med kan bli så att organisationen dras ned. Hankan ha använt uttrycket "med hälften". Men han harockså lagt till att det emellertid innebär att stridskraf-ternas kvalitet och förmåga mycket väl kan öka. Dentypen av uttalanden tror jag att överbefälhavaren hargjort inför försvarsutskottet och medierna.Den 19 maj får vi ÖB:s förslag om exakt hur ut-växlingen kommer att bli i fråga om kvalitet ochkvantitet när det gäller stridskrafterna och krigsför-banden. En knapp månad senare kommer han attpresentera vilka materielsystem som behövs för denhär inriktningen, och kommer arbetet attaccelerera när det gäller konsekvenserna för grundor-ganisationen i vårt land.Anf. 70 ():Fru talman! Jag har ett klipp ur en socialdemo-kratisk tidning. Det här har gått runt i de flesta tid-ningar. Det står att försvaret halveras. När man läserdetta finner man att det pratas om en halvering avförbanden ute i landet och av verksamheten.Jag vet inte hur statsrådet fick detta med att kva-liteten skulle öka att gå ihop med den kraftiga bespa-ring som skall göras. Det här får vi kanske diskuteravidare under det år som är och i början av nästa år.Men det låter inte riktigt som att den ekvationen gårihop.Vi hade hoppats på något annat i vårpropositionennär det gäller försvarssidan än det som blev. Vi hadeju en bred uppgörelse på gång strax före ; jagtror t.o.m. att det var dagen före. Den sprack tyvärr avolika anledningar. Det beklagar jag verkligen.Jag fick inget riktigt besked om procentsiffran.Jag hade hoppats att det skulle ligga än50 %. Men jag får kanske nöja mig med det här. Jagförstår att ni kanske inte vill ge någon siffra på det.Anf. 71 Försvarsminister ():Fru talman! Utskottet arbetar med detta som gällerinriktningen. Den exakta utformningen är nu på väggenom arbetet i högkvarteret, och jag refereradeöverbefälhavarens uttalanden.När vi i regeringen och de borgerliga partiernahade våra förhandlingar inriktade vi oss på att se vadden modell som man hade tagit fram inom det strate-giska planeringsarbetet inom högkvarteret skullekunna leda till. Vad behöver vi för stridskrafter? Detdiskuterade vi på ett omsorgsfullt sätt somvi sade att den exakta utformningen måste ske genomhögkvartersarbetet. Detta gör att vi kommer att få ettunderlag som ger oss goda möjligheter att ta ställningjust till de mått som använde närhan ställde sin fråga.ArbetstidenAnf. 72 ():Fru talman! Jag har en fråga till statsrådet kortare arbetsdag skapar en god cirkel medmindre sjukfrånvaro och ett bättre socialt liv. Vid ettprojekt inom har övertiden minskatsamtidigt som personalen arbetar bättre.Det här är en beskrivning av en försöksverksam-het som har pågått och omfattat femarbetsplatser och sammanlagt 74 anställda inombarn-, äldre- och handikappomsorgen i Stockholm.Utvärderingen är gjord av på fö-retagsekonomiska institutionen vid uni-versitet.Det visade sig också att fler deltidsanställda fickheltidsarbete, och åtta nya arbeten skapades. Det är entioprocentig ökning.Jag tror också att det är så här. Jag undrar omstatsrådet delar uppfattningen att det blir ett positivtsamhällsekonomiskt resultat av en kortare arbetstid.Anf. 73 Statsrådet ():Fru talman! Jag är mycket intresserad av arbetsti-den, organisationen av arbetstiden och inflytandet förde anställda. Jag följer med spänt intresse många avde försök som görs , inte minst inom äldreom-sorgen, för att man just skall få bättre effektivitet ochbättre inflytande för de anställda.Däremot är jag inte beredd att allmänt säga attkortare arbetstid medför dessa effekter. Vi har engemensam arbetsgrupp som ledersom bl.a. just skall utvärdera alla försök som görs.Man skall titta på vad det har gett för utslag när detgäller avtalsrörelsen att många grupper har prioriteratkortare arbetstid. Mer generellt än så vill jag inteuttrycka mig i dag.Anf. 74 ():Fru talman! Samma undersökning visar att kvin-nor har ägnat fritiden åt släkt och vänner. Männen harbörjat motionera mer, men de har också deltagit mer ihemarbetet.Jag menar att det här med sex timmars arbetsdagskulle kunna vara en del i kampen för ökad jäm-ställdhet. Jag undrar om statsrådet håller med om det.Anf. 75 Statsrådet ():Fru talman! Det är intressant; männen kanskemotionerar genom att dammsuga och torka av golvenoftare. Det kan ju få också de effekterna. Jag är med-veten om arbetstidens betydelse för jämställdheten.Men jag skulle också önska att män och kvinnor,även i familjer där båda jobbar heltid, skulle dela likapå ansvaret i hemmet.FlyktingmottagandetAnf. 76 ():Fru talman! Jag har en fråga till vice statsministerLena . Den knyter an lite till tidigarefrågeställning.Vi har en situation med en miljon flyktingar frånKosovo, varav 200 000 är barn. Mot bakgrund av dethar många uttryckt en stark kritik mot regeringenssnålhet. Man tar bara emot 5 000 av den miljon flyk-tingar som finns. Många tycker att det rimmar illamed det starka engagemang som finns inte minstbland våra skolungdomar i Sverige.Regeringen har försvarat den här hållningen medatt UNHCR, , har sagt attbehovet bara gäller 5 000. Och det är UNHCR somhar varit ledstjärna snarare än en självständig bedöm-ning.I dag har vi hört att UNHCR kritiserar föratt man inte tar emot hela kvoten av kvotflyktingarutan nu kommer att ta emot en del av Kosovoflyk-tingarna som kvotflyktingar. Det visar att det snarareär snålheten som är ledstjärna än UNHCR, om jagtolkade statsrådets svar alldeles korrekt.Min fråga är: Kommer regeringen att ge dessakvotflyktingar från Kosovo permanent uppehållstill-stånd eller inte?Anf. 77 Vice statsminister ():Fru talman! är den fjärde största givarentill , . Det visarnågot var vi befinner oss på den här skalan. Taladärför inte om snålhet i det sammanhanget!Sverige tar också emot en relativt stor andel avbåde Kosovoflyktingar som de som är på plats bedö-mer att det är lämpligt att flytta och flyktingar somsjälva vill det. Merparten av Kosovoflyktingarna villfaktiskt vara kvar nära Kosovo så att de snart kanåtervända. Vi skall inte i det internationella samfun-det medverka i en politik som underlättar Milosevicetniska rensning. Det är det som hela den här politi-ken går ut på. Det är också därför som vi i Sverigehar agerat som vi har gjort.UNHCR har inte riktat någon kritik mot Sverige.Jag vet inte vad enskilda handläggare kan ha sagt,men det finns ingen sådan kritik mot Sverige.VårdnadstvisterAnf. 78 ():Fru talman! Jag vill ställa en fråga till justitiemi-nistern.En man som mördar sina barns mor kan ändå ef-teråt begära att få vårdnaden om sina barn. Jag undrarom det finns regler som hjälper sociala myndigheteratt hitta rätt. Är vår lagstiftning tillräcklig för attskydda barnen, de som har hand om barnen och anhö-riga?Anf. 79 Justitieminister ():Fru talman! Ja, vår lagstiftning är utformad på detviset att domstolen, när domstol har att ta ställning tillvem som skall ha vårdnaden om barn, skall utgå frånvad som är bäst för barnet. Då skall givetvis allaomständigheter beaktas i det enskilda fallet. Och detena fallet är aldrig likt det andra.Jag tror att vi kan lita på att våra domstolar tar denhär uppgiften på verkligt allvar. I bedömningen avvårdnadstvister utgår man från det som är bäst förbarnet och dömer därefter.Anf. 80 ():Fru talman! Det tror jag också, men det är ju ettdilemma att det här kan bli en ganska långvarig pro-cess. är barnen, familjen och barnensanhöriga osäkra, ovissa och undrande över det här.Kan man i domstolen, när dom utmäts för mordet,göra något ställningstagande, eller måste det fortsättapå det här sättet? Det är en fråga som många ställersig i dag.Anf. 81 Justitieminister ():Fru talman! Det finns ingen anledning till att envårdnadstvist av det här slaget skall behöva ta extralång tid. Domstolen kan ta ställning i frågan så snartden är utredd av de myndigheter som ofta är inblan-dade i den här typen av ärenden. Det här behöver intepå något vis vara långdraget.Enklare regler för företagareAnf. 82 ():Fru talman! Jag tänkte ställa en fråga till statsrådetMona Sahlin.Det sades vid regeringsförklaringen attdet skulle vara mycket enkelt att vara företagare där-för att man skulle göra enklare regler.En företagare i ett familjeföretag visade mig enpapperslunta med regler som gäller från den 1 januari1999. Där står det så här: Publika aktiebolag ochprivata aktiebolag med två eller flera styrelseleda-möter är skyldiga att upprätta en skriftlig arbetsord-ning.Därefter följer fyra blad, rad upp och rad ned, medvad den här företagaren skall göra. Han är vd i sittföretag, hans fru är styrelseledamot och ansvarig förekonomin. Sonen sköter det löpande arbetet. För atthan skall leva upp till de här bestämmelserna måstehan i praktiken fråga frun hur ekonomin ser ut, sedanrapportera till henne hur företaget skall drivas osv.Det verkar inte som om reglerna har blivit enkla-re. Jag undrar om statsrådet är redo att ta itu med denproblematiken.Anf. 83 Statsrådet ():Fru talman! Jag är mycket medveten om den situ-ation som frågeställaren beskriver. Det är mycket lättatt krångla till regler. Det är betydligt svårare attförenkla dem.Vi har påbörjat ett arbete, som på inga vis är fär-digt ännu, med att göra det enklare att starta företagoch enklare att driva företag. Vi jobbar mycket inten-sivt tillsammans med myndigheterna för att ocksåhjälpa dem - för att uttrycka mig milt - att på ettannat sätt serva och underlätta för företagen.Jag har själv haft företag och möttes ock-så av blanketter som jag inte förstod. Jag tycker attjag är normalbegåvad i alla fall, men jag hade mångagånger problem att förstå vad som förväntades avmig.Vi har lämnat ett antal uppdrag till våra myn-digheter. Vi kommer att ta fram enklare regler. Vi harockså inrättat en särskild stab i Näringsdepartementetsom skall granska alla kommande regler, skatter ochlagar så att de är tillämpliga också för den lille företa-garen. Vi tänker inte ge oss i detta arbete.Anf. 84 ():Fru talman! Det känns betryggande att det är nå-gonting på gång. Men vad skall jag säga till de före-tagare som har drabbats av den nya ordningen? Detkanske går och sedan kommer nya regler igen.Skall de praktisera civil olydnad?Anf. 85 Statsrådet ():Fru talman! Man kanske skall vara lite försiktigmed att i kammare uppmana till civilolydnad. Men jag kanske kunde få titta på de exempelsom du har tagit upp här. Längre än så kan jag inte gåi dag. Det tror jag också frågeställaren inser. Vi skallförenkla.Mänskliga rättigheter i TurkietAnf. 86 ():Fru talman! Jag skulle vilja ställa en fråga till ut-rikesminister . lämnade förett tag sedan in en skriftlig fråga angående valkam-panjen i och förföljelsen av Hadep, det kur-diska partiet. Svaret var ganska allmänt hållet, somjag tolkade det.Nu har vi fått rapporter om vad som hänt på val-dagen. Vi kan konstatera att man i flera kurdiskaområden bröt mot tanken om valhemligheten. Mantvingade folk att rösta öppet med hot om misshandel,med hot om brännande av hem och med genomföran-de av misshandel om det visade sig att människortrots den öppna omröstningen tänkte rösta påHadeppartiet.I staden visade det sig att man efter enöppen omröstning rev de valsedlar som folk hadelämnat in med Hadeps partibeteckning på och ersattedem med blankröster.Jag undrar om utrikesminister nu ärberedd att officiellt protestera mot den brist på demo-krati som den turkiska regeringen har visat.Anf. 87 Utrikesminister ():Fru talman! Jag har också tidigaresagt att när det gäller mänskliga rättigheter och kur-dernas situation i är det fullständigt oaccepta-belt att agera som den turkiska regeringen gör. Vi vetatt kurdernas rättigheter inte respekteras. Vi vet inte respekterar mänskliga rättigheter på ettsådant sätt som kräver.Senast tog jag, och därmed även den svenska re-geringen, upp kurdernas situation i som hu-vudfråga, vid sidan av Kosovofrågan, vid Kommis-sionen för mänskliga rättigheter i Genève.Anf. 88 ():Fru talman! Jag kankonstatera att det som har hänt i i rimlighe-tens namn borde leda till en officiell protest från densvenska regeringens sida. Jag accepterar gärna avvaktar ambassadens utredning innan man gördet, men borde officiellt protestera mot konsekvent hindrar t.o.m. de legala partierna attfungera i Turkiet.Anf. 89 Utrikesminister ():Fru talman! Vi har alltså vid upprepade tillfällenprotesterat mot bl.a. att man har förbjudit kurdiskapartier i . Vi har också pekat på att flera av departier som har förbjudits inte heller har någon an-knytning till PKK. Det går alltså inte att användaterroristargument för att de partierna är förbjudna.Detta har framförts av den vidflera tillfällen. Ett tillfälle då det uppmärksammadesmycket internationellt var bl.a. när vi agerade vidkommissionen i för några veckor sedan.Ämnet Mänskliga rättigheter i den högre utbildningenAnf. 90 ():Fru talman! Jag har en fråga till statsrådet har i kammaren diskuterat frågorsom har bäring på mänskliga rättigheter.