prot · GN0946 · 1999-12-14 00:00:00 — I det sammanhanget vill jag påminna tidigaretalare om att det faktiskt tar tills ett barnföds, så vi får nog vänta på resultatet av tryggheten påarbetsmarknaden och andra åtgärder som vi vidtarinom familjepolitikens område.Jag tycker också att det är viktigt att vi slutar attse ett lågt barnafödande som en positiv sak för bud-geten, utan inser att det faktiskt är en förlust för sam-hället att nativiteten är så låg och att nativiteten är enindikation på hur barnen har det men också på kvin-nors frigörelse.Jag vill också säga att jag tycker att det är bra, närstatsrådet nämner barnens situation, att även de göm-da barnen finns med i resonemanget om barn som vimåste värna om.Jag ska ta upp specifikt en fråga, förutom familje-politikens inriktning. Det gäller de tio pappadagarnasom vi har diskuterat. Jag tycker att det är bra att vi får ett besked av statsrådet om att detkommer att bli en utredning om hur man ska hands-kas med det här. Kvinnor som föder barn skulle kan-ske vid förlossningen behöva stöd av någon annan, dåpappan av en eller annan anledning inte finns till-gänglig.Jag tycker också att det är bra att det blir tid till enutredning. Vi har sagt i alla andra sammanhang närdet gäller socialförsäkringar att vi vill ha kon-sekvensanalyser, så jag tycker att det var positivt atthöra.Anf. 131 Statsrådet ():Fru talman! Det är inte mycket jag har att tillägga.Vi är överens om själva grundprincipen. Det är somsagt viktigt med uthållighet, inte minst när det gälleratt skapa goda förhållanden och möjligheter för för-äldrar att våga satsa på att sätta barn till världen.Anf. 132 () re-plik:Fru talman! Vi i tycker också att detär bra att det görs en utredning om pappadagarna,precis som socialförsäkringsministern har uttalat.När det gäller en översyn av familjeekonomin ochfördelningspolitiken tolkar vi svaret så att man ocksåväger in de synpunkter som jag har framfört och somfinns i vår reservation beträffande garantinivån i för-äldrapenningen.Jag har en fråga om adoptionskostnadsbidraget.Det sägs att man ska belysa frågan. Egentligen tyckerjag inte att det är så mycket att belysa. Kostnadernahar ökat och bidraget har legat still. Skulle man i allafall kunna tänka sig att få en viljeyttring från social-försäkringsministern om ifall vi kan förvänta oss attfå ett förslag om en höjning, kanske till vårproposi-tionen eller senare?Sedan säger socialförsäkringsministern - och påden punkten är jag mycket bekymrad - att maxtaxager alla barn bättre förutsättningar.Nej, socialförsäkringsministern, det gäller inte allabarn. Det finns barn vars föräldrar inte vill ha kom-munal eller annan barnomsorg. Man kanske väljer attstanna hemma . De 8 miljarder som maxtaxankostar går i första hand till dem som väljer barnom-sorg och till dem som är höginkomsttagare.Anf. 133 Statsrådet ():Fru talman! När det gäller utredningen om detfamiljeekonomiska stödet kanske inte garantinivånprecis var den fråga som skulle vägas in. Men jag hörvad säger.Adoptionsbidraget har varit föremål för prövning iprioriteringen inför budgeten. Vi konstaterade då,även om det är små summor, att vi inte hade möjlig-het att klara det. Vi får naturligtvis pröva det igen,fortlöpande.Adoptionsbidraget är ett av de bidrag som inte harvarit föremål för nedbantningar under de år då alltingannat har bantats ned. Det har så att säga fått följamed ändå. Jag har ingen annan uppfattning i sakfrå-gan än att det i förhållande till kostnadsutvecklingennaturligtvis har sjunkit procentuellt.När det gäller maxtaxan säger man gärna vill stanna hemma . Javisst,men när man har varit hemma kanske manvill ha barnomsorg. Och sedan kanske man vill ha enfritidshemsplats för barnen när barnen går i skolan.Och kommer man också i åtnjutande av att avgif-terna i banomsorgen och eftermiddagsomsorgen inteblir till men för en ökad inkomst för familjen. Mankan gå upp i arbetstid eller faktiskt också gå ned iarbetstid om så önskas, därför att man harhaft en för stor börda när det gäller avgifterna förbarnomsorgen. Även om man inte går in i barnom-sorgen 1, vill man nog år 4 och 5 gärna varai barnomsorgen. Åtminstone vill barnet gärna vara ibarnomsorgen.Anf. 134 () re-plik:Fru talman! Vi är helt överens om att avgifter inteska vara till men för familjeekonomin och för barnsmöjligheter att utnyttja barnomsorg. Vi i Centerparti-et tycker att det är ganska självklart att det måste varakommunerna som avgör det. Vi måste tilltro vårakommunala företrädare att faktiskt kunna bedömavilka nivåer man har på barnomsorgsavgiften. Gör detokiga bedömningar ska ju folket i val helt enkeltersätta dem. Det är för oss en mycket viktig princip.Vi vill möta det moderna samhället och den mo-derna familjen som kommer att ställa krav på en heltannan form av flexibilitet. Vi för vår del vill ha barn-bidraget kvar, och vi vill ha föräldrapenningen kvar.Ovanpå detta vill vi också tillföra ett barnkonto somfamiljer flexibelt ska kunna utnyttja efter var och ensbehov.Anf. 135 Statsrådet ():Fru talman! Låt mig kort säga att det här är ju so-cialdemokraternas politiska förslag. Det är vårt pro-gramförslag. Vi utgår som socialdemokrater i rikspo-litiken från att våra partivänner i kommunpolitikendriver det här, eftersom det är vårt förslag. Det är inteså att det är ett kommunförbundsförslag. Det här ärett politiskt förslag, så i den meningen delar jag upp-fattningen att det är en fråga om politiska förslag somska prövas politiskt.Vi driver ett förslag som innebär att om man följerden politiken får man också möjlighet att bli mött istatsbidragsfrågan. Men vi utgår ändå från att kom-munerna genomför det här efter politiska ställnings-taganden.(forts. )AjourneringKammaren beslutade på förslag av tal-mannen att ajournera förhandlingarna till kl. 18.00.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 18.00.7 § (forts.) Anslag inom socialförsäkringsområ-det (forts. SfU1 utgiftsområde 12)Anf. 136 ()replik:Fru talman! Jag är glad över beskedet om en över-syn men vill fråga om det betyder ett bifall till vårmotion.Statsrådet talar om en översyn, och Vänstern ochCenterpartiet talar om en utredning. Vi använderordet utredning i vår motion. Översyn eller utredning- vad är skillnaden?Anf. 137 Statsrådet ():Fru talman! När det gäller utredningar kan det va-riera mellan en utredning med en ensamutredare ochen parlamentarisk utredning. Jag utgår från att detgäller de och det som i övrigt rörden tillfälliga föräldrapenningen. Min avsikt är att haen översyn inom departementet, inte att man gör ensärskild, stor utredning. När det gäller den tillfälligaföräldrapenningen kan jag säga att en översyn redanhar startats. Då är det lämpligt att också tillföra denhär frågan.Huruvida betraktar detta som ett bifalltill motionen eller inte undandrar sig min bedömning.Anf. 138 () replik:Fru talman! Jag vill fråga statsrådet om maxtaxan.Kenneth har tidigare talat här men jag villta upp en liten detalj. talade omden generella välfärden. Socialdemokraterna talarofta om just generella välfärdsanordningar och jagkan mycket väl sympatisera med detta. Men mot denbakgrunden är jag lite förvånad över formuleringenom maxtaxan. Maxtaxan är inte generell. Jag menaratt den är selektiv eftersom inte alla barn kan få delav den här subventionen. Är det riktigt att tala om enselektiv välfärdsåtgärd?Anf. 139 Statsrådet ():Fru talman! Jag är inte riktigt säker på att jag för-står ingången i argumentation men jagska göra ett försök att säga hur jag ser på maxtaxan.Detta är en fråga om hur man ska betala för denomvårdnad och service som barnen ges.Man kan se maxtaxan som en avgift som grundas påföräldrarnas inkomster och som därmed också kanförsvåra för föräldrarna och familjerna när det gällermarginaleffekterna i förhållande till den skatt sombetalas och i förhållande till andra utgifter.Vi har konstaterat att så som många taxor runtomi landet utvecklats har de kommit att skapa storatrösklar för föräldrarna när det gäller att komma till-baka till arbetet eller att öka arbetstiden. Då har visocialdemokrater sagt att vi när det gäller den gene-rella välfärden vill att alla barn ska ha tillgång tillbarnomsorg och förskola. Vi vill knyta ihop förskolanmed den allmänna skolan och därmed skapa en gene-rell grund till stöd för en god uppväxt för barnen. Dåska man inte ta ut avgifter för detta som försvårar.Därmed är det här en del av den generella välfärdenför barnen, och för föräldrarna.Anf. 140 () replik:Fru talman! Jag kanske var för kortfattad när detgäller det jag sade kring min fråga. Maxtaxan är se-lektiv på det sättet att alla barn inte får del av den härsubventionen, utan detta gäller bara de föräldrar somhar sina barn i barnomsorg. Om man harordnat barnomsorgen på annat sätt får man alltsåingen subvention. Det tycker jag är den största hakenhär.På ganska nära håll kan jag se hur det är för fa-miljer. En familj talar om att man skulle komma atttjäna på maxtaxan. Den familjenbor granne med en familj som inte kan få del av densubvention som maxtaxan skulle ge. Jag tycker att dethär är en stor orättvisa. Fördelningspolitiken i detta ärju obefintlig.Anf. 141 Statsrådet ():Fru talman! Om man tittar på förslaget enbart sku-ret ur sitt sammanhang och inte ser vare sigbakåt eller framåt kan man få den isolerade bild somFanny beskriver.Vad vi nu försöker korrigera är en utveckling somhar rullat på åt ett felaktigt håll. Sedan anser inte jagatt man kan rycka ut enbart maxtaxan ur samman-hanget. Föräldrar bidrar ju på olika sätt - om det ärtvå föräldrar eller en förälder; man betalar skatt på sininkomst och man betalar kommunalskatt. Det finns enlång rad saker som tillsammans riskerar - i det härsammanhanget ovanpå en inkomstrelaterad avgift förbarnomsorgen - att skapa marginaleffekter som för-svårar för hushållen att få ett bra ekonomiskt utbyteav sin arbetstid. Det är den ena aspekten på det hela.Den andra aspekten gäller barnens uppväxt. Ut-gångspunkten är föräldrar som betalar enavgift. Skuret ur sitt sammanhang ser detta snett utmen man kan inte skära ut frågan ur sitt sammanhang,utan man måste se till helheten.Genom att erbjuda alla barn en möjlighet till för-skola, och därmed erbjuda en låg och rimlig avgift,skapar man mycket större möjligheter, inte minst förbarn i invandrarfamiljer, att ta emot erbjudandet omen plats i förskolan. Där är det kanske väl så viktigtsom i andra sammanhang.Anf. 142 MARIANNESAMUELSSON (mp):Fru talman! arbetadejag som hemsyster i en kommun. Uppgiften var fram-för allt att gå hem till småbarnsfamiljer för att vara tillstöd och hjälp, oftast när det hade kommit ett nyttsyskon eller när man hade fått barn.Många gånger upprördes jag över barnens situa-tion. Jag kom in i en familj. Barnen hade aldrig tidi-gare sett mig. Mamman var kanske fortfarande kvarpå BB med ett nyfött syskon och jag skulle ta handom barn som var hemma därför att det då inte fannsnågon möjlighet för pappan att vara hemma.Men sedan kom pappaledigheten, extraför barnens och mammans skull och för barnets bästa.Tyvärr glömde man i det sammanhanget bort att detfanns barn som inte hade någon pappa som hademöjlighet att vara hemma med dem därför att mam-man hade valt att föda barnet ensam. Det är för debarnens skull som vi har väckt en motion. Vi tyckeratt det ska vara möjligt att överföra de släkting eller nära vän som kan vara hemma deförsta dagarna när ett barn är fött, till stöd och hjälpför mamman och för att barnet ska få en rättvis start ilivet.I talas det mycket om barnsbästa - alla barns bästa. Då bör vi ju sträva efter attreglerna i vårt land är sådana att vi verkligen ser tillatt det är alla barns bästa vi värnar om - inte barabarn som råkar ha två föräldrar utan just alla barn. Dåska regelsystemet naturligtvis omfatta alla barn.För ett par år sedan gjorde jag en studieturné ge-nom där jag besökte många av våra barnpsy-kiatriska mottagningar. Jag besökte också barna-vårdscentraler och annat som hade med barn att göra.Det var ofta en väldigt dyster bild jag fick visad förmig. Köer, köer och åter köer var det allra vanligaste.När jag frågade vad man skulle göra var allas svar:bättre förebyggande verksamhet och arbete med bar-nen - tid med barnen , skulle jag vilja säga,och möjlighet att ge trygghet. Då är det oerhört an-geläget, som jag ser det, att barnen får en bra start ilivet.Vi som har fött barn och kan jämföra hur det serut när man föder barn jämfört med tillbaka itiden kan se att pendeln har svängt av och till - frånmassvis med tid på stora vårdinrättningar, till BB-hem och eftervilomöjligheter och därefter till att mansnabbt ska hem sedan man fött barn. Detta stärker juännu mer behovet av att alla barn har möjlighet att hanågon hemma. Jag skulle också vilja tillägga att allamammor ska ha rätt att ha någon hemma hos sig närde har fött barn för att kunna vila upp sig och ta godtid med det nya barnet.Jag har uppfattat att ministern nu stöder att det bliren utredning i den här delen. Därmed är det nu rege-ringen som ger till känna, i stället för tvärt-om, att det blir en utredning som berör de här barnen.Jag hoppas verkligen att det blir en snabb utredningså att vi får se ett snabbt förslag från regeringen.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )8 § Statlig förvaltning av premiepensionsme-delFöredrogssocialförsäkringsutskottets betänkande1999/2000:SfU6Statlig förvaltning av premiepensionsmedel (prop.1999/2000:12).Anf. 143 ():Fru talman! Detta betänkande behandlar proposi-tion 1999/2000:12, Statlig förvaltning av premiepen-sionsmedel, m.m.Jag har i den samlingsmapp som jag har i minhand samlat material om den statliga förvaltningen avpremiepensionsmedel. Rätt snart gick mappen sönder.Det syns här. Den hålls nu ihop av tejp och en gum-misnodd. Frågan är om inte det är en träffande be-skrivning av hur det har gått till inför den aktuellapremiepensionsförvaltningen. Det hålls ihop medhjälp av tejp och gummisnodd.Propositionen föreslår att det statliga fondbolagetStatens Premiefond avvecklas, eftersom det fram-kommit att verksamheten i fondbolaget är förenadmed stora svårigheter. Helt enkelt kan det antas attdet blir svårt för bolaget att inom rimlig tid nå lön-samhet.I stället föreslås att Sjunde fondstyrelsen inomAllmänna pensionsfonden, AP-fonden, ska övertafondbolagets uppgift: premiesparfond för dem sominte anmält något val, men också premievalsfond fördem som aktivt valt statlig förvaltare.Vi i har i motion 1999/2000:Sf6 pådenna proposition tagit upp speciellt två delar: be-gränsningarna i placeringsrätten och frågan om ide-ella fonder.I propositionen anförs att begränsningen av aktie-förvärv till i ett och samma bolag bör gälla förSjunde fondstyrelsens sammanlagda förvärv av aktieri ett svenskt eller utländskt bolag. Femprocentsregelnför fondstyrelserna ska främst vara till för att begrän-sa det statliga ägandet i svenskt näringsliv, och förSjunde fondstyrelsen ska detta enligt propositionenstå kvar.Vänsterpartiet delar inte denna syn på begräns-ning. Vi menar att det behövs flera aktiva och enga-gerade ägarintressen i näringslivet och ser fram emotden dag när fackföreningarna bygger upp premiepen-sionsfonder som investeras i svenska företag och somhar möjlighet att påverka till långsiktiga förbättringarför arbetstagarna i stället för att främst söka kortsiktigavkastning.Vänsterpartiet menar att svenskt näringsliv behö-ver seriösa ägare med långsiktiga placeringar. Härkan det kollektiva sparandet och offentliga institutio-ner spela en mycket viktig roll.Fru talman! AP-fondernas placeringsrättigheteroch i detta fall Sjunde fondstyrelsens placeringsrätt iaktier bör därför snarare utvidgas än begränsas, vilketvi också föreslår i reservation 1 under mom. 1.Propositionen tar även upp frågan om s.k. ideellafonder.Ställningstagandet från utskottsmajoriteten - vil-ken i detta fall i och för sig kan tyckas vara mycketstor: s, m, kd, c och fp - i betänkandetexten är visser-ligen nyanserat; det måste man ändå tillstå. Man lyf-ter fram de ideella fondernas betydelse för samhäll-snyttan. Men man avslår ändå möjligheten för aktivtval till dessa fonder inom premiepensionens ram.Denna fempartipensionskonstellation skriver: "Ettsparande i en sådan fond innebär dock i praktiken attspararen skänker bort avkastningen helt eller delvispå detta pensionskapital." oroas konstella-tionen inte alls för att somliga fondväljare kan hamnai ett sämre läge beroende på fondval.Vad är skillnaden? Har de sistnämnda bättre rätttill ytterligare stöd från det allmänna för sin försörj-ning om det går dåligt på grund av deras val? Någotsvar lämnas inte i den delen.Det slog mig plötsligt, fru talman, när jag lästeupp s-m-kd-c-fp att det nästan skulle kunna användassom en slagordsparoll, ett slags slagordsparoll imarschtakt. Frågan är hur det går med takten in i detnya millenniet när det av många emotsedda premie-pensionståget haltar vidare.Fru talman! yrkar bifall till reser-vation 1 under mom. 1 och också till reservation 2under mom. 2. Detta är en reservation som vi hartillsammans med Miljöpartiet.Anf. 144 KERSTIN-MARIASTALIN (mp):Fru talman! I en in-formation från RFV fick vi i utskottet berättat för ossom det orangefärgade kuvertet. Många, speciellt ungakvinnor, hade inte ens sett det. Ändå ägnas det myck-et tid åt vad jag skulle vilja kalla propaganda ellerreklam. Andra kallar det information.När jag sätter på TV:n eller radion på morgnarna- det brukar jag göra för att höra vad som händer -hinner jag höra på åtskilliga börsekon, ekonomiekon,ekonomikvartar, pensionstips, pensionfondsekon osv.Jag har efterlyst små återkomman-de kvartar och ekon om t.ex. bostadssituationen förungdomar, situationen vad gäller studiemedel, hurman ringer till CSN, hur köerna till barnpsyk är ellerhur situationen är för elevvården. Det skulle manockså kunna ha sådana här upprepanden om.Vi har också fått information från och senast från Sjunde fondsty-relsen, dvs. den fond där staten ska ta hand om de s.k.fondpengarna.Efter den redogörelsen visste jag inte om jagskulle skratta eller gråta. Det var en lång redogörelseom Premiesparfonden och Premievalfonden. Premie-sparfonden är till för dem som inte väljer. Den skainte marknadsföras, ha mindre förvaltning och lägrerisktagande.Samtidigt får man om man inte väljer, dvs. omman väljer att inte välja, rätt att ändra sig. Men desom väljer att välja Premievalfonden får inte ändrasig.Det här är mycket mystiskt och mycket konstigt.Det känns både komiskt och tragiskt på samma gång.Det som skulle kunna ge meningsfullhet åt helasoppan är att man åtminstone får tillåtelse att användasig av ideella fonder. Den inskränkning som före-slås lägger band på människors önskan att verka soli-dariskt och ideellt. Att avstå en del av sina pensions-pengar kan vara ett alternativt sätt att trygga ålderdo-men. Härigenom kan man bidra till att förbättra miljö,hälsa och livet i dess helhet för såväl sig själv som förandra människor. Därför yrkar jag bifall till reserva-tion 2 under mom. 2.Anf. 145 ():Fru talman! Inledningsvis vill jag framföra attdetta betänkande, som kammaren ska behandla,är en del i det nya reformerade pensionssystemet somfem av sju partier står bakom och som deockså tillstyrker, tillika så gör utskottet.Med det yrkar jag bifall till regeringens proposi-tion och hemställan i betänkande SfU6 samt avslag påföreliggande reservationer och motioner.Vi har ett klargörande och ett tydligt betänkandeatt ta ställning till , där det framgår hur fråganska hanteras. Tillika gör vår begränsade talartid i dagatt jag sammantaget kommer att begränsa min inled-ning. Partiernas positioner är väl kända. Vad gällerfondsystemet i sin helhet framgår detta av betänkan-det och propositionen. Dock finns det anledning attkommentera några punkter.Utskottet har inför sin behandling av propositio-nen gett företrädare för ,, försäkringsförbundoch Frivilligorganisationernas insamlingsråd möjlig-het att framföra synpunkter på propositionen.Utskottet har dessutom den 16 november 1999hållit en offentlig utfrågning om vissa frågor i det nyapensionssystemet med bl.a. Premiepensionsmyndig-heten. har utskottet hållit en sluten ut-frågning med ordföranden i Sjunde fondstyrelseninom AP-fonden, har reservationer skrivits av Vänsterpartietoch med synpunkter på s.k. ideella fon-der. har även krav vad gäller place-ringsreglerna.Fru talman! Följande punkter finns det anledningatt också lyfta fram något.För det första framhåller regeringen att det avkonkurrensskäl är väsentligt att det inte förekommernågon korssubventionering mellan väljar- respektiveicke-väljarkollektivet i Sjunde fondstyrelsens verk-samhet.För det andra ska en statlig kapitalförvaltare enligtlämnade riktlinjer verka på strikt marknadsmässigavillkor och således i konkurrens med övriga aktörerinom premiepensionssystemet. Syftet är att uppnåneutralitet i förhållande till de privata fondförvaltaresom verkar i systemet.För det tredje föreslår regeringen att premiepen-sionsmedel inte ska få placeras i fonder som enligt deför fonden gällande bestämmelserna kan dela ut me-del till andra än andelsägarna, s.k. ideella fonder.Ideella fonder ska enligt propositionen inte för-växlas med s.k. etiska fonder. Sistnämnda beteckninganvänds för fonder vilkas placeringsinriktningär sådan att den antingen inriktas på speciella katego-rier av företag, t.ex. företag som sysslar med medi-cinsk forskning eller miljövänlig produktion, ellerundviker placeringar i vissa kategorier av företag,t.ex. företag inom tobaks- eller vapenindustrin. Ide-ella fonder kan vara etiska fonder genom sin place-ringsinriktning, men behöver inte vara det.Enligt propositionen bygger premiepensionssys-temet på att den enskilde ska ha ett stort och varieraturval av fonder att välja mellan. Även detta är såledesett viktigt krav för systemets funktion. finns detungefär 450 fonder att välja mellan.Regeringen anser emellertid att principen om attpremiepensionssystemet ska vara ett slutet ekono-miskt system är så grundläggande för systemetsfunktion och legitimitet hos de enskilda att den börfälla utslaget. Fonder där en del av fondförmögenhe-ten används för andra ändamål än utbetalningar tillandelsägarna bör därför inte tillåtas i premiepensions-systemet. Den enskilde ska alltså inte ha möjlighet attplacera sina premiepensionsmedel i s.k. ideella fon-der.Premiepensionsmyndigheten har påpekat att ut-delningar som för ett enskilt år framstår som små kange mycket stora effekter vid ett långsiktigt sparande iett ålderspensionssystem. De grundläggande principersom nu angivits markerar att premiepensionssystemetär ett slutet ekonomiskt system, dvs. att det varkenska skjutas till ytterligare penningmedel till systemeteller användas medel från detta för andra ändamål änsådana som slutligt syftar till pensionsutbetalningar.Fru talman! Sparande i ideella fonder utgör ettpopulärt inslag för den breda allmänheten. Utskottethar förståelse för att det framstår som svårbegripligtatt en sådan möjlighet inte skulle kunna finnas inomramen för pensionssparandet i premiepensionssys-temet.Ett sparande i en sådan fond innebär dock i prak-tiken att spararen skänker bort avkastningen helt ellerdelvis på detta pensionskapital. Hade utrymme fun-nits att generellt sett avstå från denna avkastningborde avsättningen till pensionssystemet i stället havarit motsvarande lägre. Så är emellertid inte fallet.Utskottet, som delar regeringens uppfattning vadgäller det principiella resonemanget om varför medelinte bör få placeras i ideella fonder, vill dock fram-hålla följande:De ideella fondernas betydelse för samhällsnyttanär utomordentligt stor och medel från dessa finansie-rar väsentliga delar inom exempelvis medicinskforskning och olika miljöprojekt. Enligt utskottetsmening vore det olyckligt om sparandet inom ramenför premiepensionssystemet skulle få den effekten attsparande i ideella fonder i mer betydande omfattningskulle komma att minska. Utskottet anser med beak-tande av det anförda att denna fråga särskilt bör följasupp.Fru talman!