prot · GM0967 · 1999-03-11 00:00:00 — Jag är glad att är be-redd att ge kommuner och landsting ökade resurser.Det är någonting som vi arbetar med i regeringen ioch med att vi nu har de extra statsbidragen till kom-muner och landsting.Men det behövs också kunskap. Man behöver vetavar resurserna skall sättas in, var de gör mest nyttaoch var de behövs mest. Därför är kunskap, insikt ochanalys viktiga instrument för att vi skall kunna göradet bästa för de pengar som vi har.Anf. 95 ():Fru talman! Tack för den här informationen, stats-rådet !Rätt till barnomsorg för arbetslösa, gömda barnoch statslösa barn var en fråga som tämligen utförligtbehandlades i betänkandet från , därjag själv medverkade. Jag förstår den kritik som harkommit från kommittén i på de här område-na.Det är dock en annan sak som jag ställer mig nå-got frågande till, och jag vill höra om statsrådet möj-ligen delar min fundering över detta. Det måste välvara så att kommittén i utifrån konventionenskall tolka våra åtgärder här i för att främjabarns trygghet och annat. Då tycker jag att det är litemärkligt att kritiken från kommittén i harkommit när det gäller de nedskärningar som har skettunder 90-talet. Konventionen är nämligen uppbyggdså att så många länder som möjligt skulle kunna an-sluta sig till den, i fråga om absoluta rättigheter förbarn och sådana rättigheter där det är de ekonomiskaförutsättningarna avgör om man kan leva upp tillkonventionens anda.Har statsrådet någon kommentar till just detta i granskningen i har ägnat så mycken tidåt sådana saker som är en nationell angelägenhet,saker som vi öppet och ärligt skall diskutera i dennakammare, på kommunnivå och på landstingsnivå? Jagtycker inte riktigt att de här frågorna har bäring ikonventionen. Skulle det vara på det sättet är jag räddför att många länder får skriande kritik för att de intelever upp till de här förutsättningarna.Anf. 96 Statsrådet ():Fru talman! Jag tror att detta kan förklaras med ställer stora krav på , att vi är ett föredö-me när det gäller barnets rättigheter. Jag tror också attkommittén har resonerat så att man skall utgå frånden levnadsnivå som vi har i vårt land och bedömavåra satsningar på barnen utifrån den situation som vihar i vårt land. Just därför ställer man, som jag sade imitt anförande, kanske större krav på än påandra länder.Anf. 97 ():Fru talman! Det är klart att man har stora krav påSverige, och det skall man naturligtvis ha. Men denprincipiella frågan gäller att uppbyggnaden av kon-ventionen gör att det finns absoluta rättigheter ochrättigheter som kan genomföras i kraft av att det finnsresurser. Jag måste ändå säga att det är anmärknings-värt att kommittén har ägnat så mycken tid och riktatså stark kritik mot just när det gäller tillgång-en på resurser.Jag tycker att vi här i kammaren kan ha synpunk-ter på hur man har prioriterat för barn och ungdomar,men jag tycker inte att kommitténs kritik har bäring ikonventionstexten och uppbyggnaden av konventio-nen. Jag ifrågasätter lite grann hur kommittén i Genè-ve har tolkat sitt uppdrag.Anf. 98 Statsrådet ():Fru talman! Jag har ingen ytterligare kommentar.Anf. 99 ():Fru talman! Jag skall börja med en fråga som harsin utgångspunkt i kommun, min hem-kommun. När vi implementerade konventionen i vårkommun bestämde vi att vi också skulle ta hänsyn tillbarnarbete på så sätt att vi implementerade det somen faktor vid upphandling. Jag skulle önska att rege-ringen på samma sätt, eftersom jag vet att det är möj-ligt, tittar på om man kan lägga in det här kriteriet vidstatlig upphandling, som är en stor ekonomisk bit.Det skulle inte minst vara en psykologiskt viktigsignal ut mot det svenska samhället och vår omvärld.Man skulle alltså kunna koppla ihop våra djupa vär-deringar med vårt praktiska handlande på ett tydligaresätt på det här området.Jag vill gå vidare till frågan om barnsoldater. Jaghar tagit upp den tidigare i kammaren, strax efter attdet genom i blev känt att manrekryterade barn och ungdomar till att bära vapen. Vivisste naturligtvis tidigare att det förekom i olikaetniska grupperingar, men vi hade inga fakta för attkunna ta fram det i debatten. kom det , ochdärmed blev det lättare för mig som politiker att taupp frågan och försöka driva den. Jag hyser fortfa-rande oro för att det inte händer tillräckligt mycket pådet här området. Man kan säga att detta inte berör såmånga barn till antalet, men jag tycker att varje barnär oerhört viktigt. Vi får inte bortse från den svårafrågan att barn rekryteras till väpnad strid även frånvårt land. Vi tror ofta att barnsoldatfrågan bara ärnågonting som rör barn långt borta från vårt egetgeografiska område, och så är det ju inte. Jag skullevilja ha statsrådets kommentar till den frågan.En annan aktuell fråga i debatten, som jag natur-ligtvis har varit bekant med länge, , äratt flickor inte alltid kan göra ett medvetet val när deväljer äkta man. De kan inte heller väga in känslor idetta viktiga val för livet. Detta styrs av andra om-ständigheter. Det handlar ofta om att begränsa flick-ors möjligheter att välja sin make och vid den tid desjälva vill. Detta har fått kritik för. De ofri-villiga giftermål som begränsar flickors val skulle jagvilja ha en kommentar kring.Anf. 100 Statsrådet ():Fru talman! När det gäller syn-punkter på barnarbete tar jag dem med mig.När det gäller barnsoldater är vi väldigt överens ivår inställning.När det slutligen gäller frågan om äktenskap mel-lan unga personer, eller där flickan är mycket ung,pågår det en översyn om internationell familjerätt.Det är en fråga för . Den häröversynen innehåller en rad olika saker inom det storaområdet internationell familjerätt. Jag vet att fråganom lägsta äktenskapsålder i förhållanden som harinternationell anknytning ingår i det arbete som på-går.Anf. 101 ():Fru talman! Jag trodde inte någonting annat än attstatsrådet och jag hade samma syn på frågan ombarnsoldater. Men det räcker inte, utan det är viktigtatt gå vidare och visa att man gör någonting. Det ärsymtomatiskt för att i samband med Öcalansgripande har ingen i samtalen kring honom och dediskussioner man från sida önskar föra medhonom fört upp det faktum att han är en del i rekryte-ringen av många barnsoldater. Jag tycker att denfrågan måste få en större dignitet i den interna debat-ten men också i debatt.När det gäller att väldigt unga flickor gifts bort,har jag vid kontakt med invandrarflickor fått uppgif-ten att det i vissa grupper är en negativ utveckling, attdet finns en stor rädsla för en frigörelseprocess ochett eget val av liv. I stället för att man öppnar sig, somär det naturliga steget när man har varit i landet entid, stramar man åt så att alltfler flickor och vissagrupper får svårt att välja sitt eget liv och göra sitteget val i de här sammanhangen. Därför måste fråganuppmärksammas ytterligare.Anf. 102 Statsrådet ():Fru talman! Jag tycker att det är bra att CarinaHägg har uppmärksammat den här frågan. Som jagsade i min tidigare kommentar pågår det ett arbeteinom Justitiedepartementet.Anf. 103 ():Fru talman! Jag tänkte betona vuxnas ansvar ochbrott mot barnkonventionen.Jag delar inte den uppfattning som tidigare talarehar framhållit att kommittén har tolkat uppdraget fel,utan jag tycker att den har tolkat det rätt. Den lyfterfram att de nedskärningar som har genomförts i Sve-rige har påverkat vardagen för barn ochungdomar. Redan när den förra svenska rapportenbehandlades av 1993 uppmanadekommittén regeringen att tillse att kommunala bespa-ringar genomförs med tillbörlig respekt för barnetsbästa, i synnerhet såvitt avser barn från de mest ut-satta grupperna. Jag blir glad att höra att vi 1999 nuäntligen får en samordningsfunktion.Då undrar jag om det blir så att den här funktio-nen också kommer att kunna granska alla regerings-förslag ur ett barnperspektiv.Jag undrar om vi också kommer att få barnkon-sekvensdirektiv till alla utredningar, så som vi harjämställdhetsdirektiv.Sedan undrar jag vilka som kommer att få den härutbildningen. Enligt mig är det finansen i det härhuset som behöver mest utbildning, och det är kom-munstyrelsernas ordförande som behöver mycketutbildning. Det är där som spelreglerna och förutsätt-ningarna för arbetet sätts upp, och sedan får skola ochbarnomsorg anpassa sig.Anf. 104 Statsrådet ():Fru talman! Statsministerns uttalande i regerings-förklaringen att skall efterlevas ochatt alla relevanta politiska beslut skall analyserasutifrån hur de påverkar barnens situation har ju tagitsitt mer konkreta uttryck i att gransknings- och sam-ordningsfunktionen finns på Socialdepartementet.Man skall, precis som det står i regeringsförklaringen,granska alla relevanta beslut utifrån ett barnkonven-tionsperspektiv.Däri ligger också detta med hur vi skall utformaäven utredningar som har bäring på barn och barnssituation med som en viktig ut-gångspunkt.Anf. 105 ():Fru talman! Enligt har alla barnrätt till kultur och fritid. Men vi vet - vi här i kamma-ren som har nära kontakt med våra kommuner - att såicke är fallet. Det beror på var du bor i om dusom barn kan delta aktivt i kultur- och fritidsaktivite-ter.Vi vet att det fortfarande läggs ned kommunalamusikskolor. När man i kommunen gör sina bespa-ringar säger man: Det här är icke lagstadgad verk-samhet, så då spar vi på bl.a. musikskolan.Det finns länder som har lagstiftning och somhanterar frågan på ett annat sätt. Jag vill nu inte för-orda att vi går över det kommunala självstyret. Menvi kan ju verka för en förändring i skolplanen, så attkultur blir en del av det skolan skall förmedla - tea-ter, musik, dans osv.Anf. 106 Statsrådet ():Fru talman! Jag kan bara konstatera att har fört in en annan intressant aspekt i den härdiskussionen.Anf. 107 ():Fru talman! Jag skall försöka fatta mig kort, mendet betyder inte att jag inte anser att den här aspektenpå frågan är oerhört viktig. Jag anser att den är enintegrerad del av hela , och det ärmobbningen i skolan.Jag tror att många av oss som sitter här har varitmobbade under barna-åren. Jag tror att det är ännu många fler som har settkamrater bli mobbade. En del kanske har vågat ingri-pa. Men det har de flesta inte gjort, utan man har låtitmobbningen fortskrida.Man kan ju säga att det här till stor del är skolmi-nisterns verksamhetsområde. Men så som jag ser påfrågan är det lika mycket en trygghet i barnkonven-tionen som skall gälla också på det här området. Föratt förkorta den här debatten, eftersom vi har mycketkvar , vill jag i alla fall se till att vi fårett svar från statsrådet vad gäller samarbetetmed skolministern för att så långt som möjligt stödjade här barnen.Vi vet alla, tror jag, hur många barn som gårhemifrån och känner skräck och fruktaninför dagen i skolan och hur olyckliga de går hem påeftermiddagen när det blev precis så förfärligt som detyvärr hade väntat.Anf. 108 Statsrådet ():Fru talman! tar också upp enväldigt viktig fråga som berör alldeles för mångabarn. Jag vet att den här frågan och kopplingen till detsom kallas värdegrunden är högt prioriterat av vårskolminister.Det är ju också så att rektorns och lärarnas ansvarskärptes och förtydligades i skollagen och även iläroplanen . Det var ett viktigt steg.Det som skolministern arbetar oerhört mycketmed är värdegrundsprojektet som startade alldeles ibörjan av det här året. Det kommer också att knytasett ungdomsråd till det arbetet. Jag tror att det är ettannat viktigt steg.Sedan har fått regeringens uppdrag attgöra en kvalitetsgranskning av hur skolornas hand-lingsplaner mot mobbning används, hur man följerupp det här i praktiken och hur kommunikationenmellan elever, föräldrar, personal och skolledare är.Då kommer vi tillbaka till det här värdegrundsar-betet. Jag tror alltså att det är väldigt viktigt att enga-gera eleverna i det arbetet.Granskningen skall också göra en bedömning avvilka möjligheter eleverna faktiskt har att påverka ochutöva inflytande när det gäller att motverka mobb-ning.Anf. 109 ():Fru talman! Det är väldigt bra att läraransvaret harförstärkts. Men vi måste också vara medvetna om attdet är väldigt svårt för lärare att alltid se vad det ärsom försiggår. Det är, tycker jag, lika mycket ettansvar för eleverna, även om man inte kan lägga detpå en ung elev på samma sätt som på en lärare.Jag vill också säga att föräldrarna naturligtvis harett ansvar om de upptäcker att deras barn är mobbat,men även om man upptäcker att det egna barnet till-hör den mobbande gruppen. Det är väldigt viktigt attföräldrar har kraft att ingripa även då.Jag har en ganska lång lärargärning bakom miginnan jag kom hit. Jag vet hur svårt det kan vara, menjag vet också hur oändligt skönt det känns för detbarn som får stöd i en mycket svår situation som vivuxna ofta har svårt att förstå.Anf. 110 Statsrådet ():Fru talman! Jag är väldigt glad över att vi harkunnat ha det här utbytet av frågor och svar. Detbildar en viktig grund för det fortsatta arbetet som vinu kommer att bedriva. Jag ser också fram emot rege-ringens behandling när det gäller rege-ringens strategi för att införliva FN:s barnkonventionpå alla nivåer i samhället. Vi har alla ett ansvar ochjag utgår från att alla också är beredda att ta dettaansvar.Överläggningen var härmed avslutad.7 § (forts. från 4 §) Mänskliga rättigheter, m.m.(forts. UU3)Anf. 111 ():Fru talman! Det betänkande som vi nu debatteraroch skall besluta om i kammaren baserar sig på ettantal motioner som rör mänskliga rättigheter ochsvensk utrikespolitik.Antalet motioner både i dagens betänkande och itidigare betänkanden visar på ett starkt engagemangfrån ledamöter för freden, för demokratinoch för mänskliga rättigheter.Liksom i förra årets motsvarande debatt kan kon-stateras att samsynen är stor i utskottet, vilket fleraandra talare tidigare också har nämnt. Vi har be-handlat ett hundratal yrkanden. Dessa har endast letttill sju reservationer.Jag kommer i mitt anförande att beröra den senaredelen av betänkandet som handlar om de olika län-derna. Min partikamrat kommer attsvara för den första delen.Sveriges tillfälliga medlemskap i är nu till ända. har till uppgift attupprätthålla internationell fred och säkerhet. Skyddetav de mänskliga rättigheterna ingår inte direkt i dennauppgift men diskuteras allt oftare i rådet.Sverige har under sina medlemsår 1997-1998verkat för att de mänskliga rättigheterna skall ses somen integrerad del av fredsarbetet. Alla medlemsstaterhar beklagligt nog inte samma strävan.Våra i säkerhetsrådet inleddes med en av devärsta flyktingströmmarna i modern tid när hundratu-sentals människor flydde undan oroligheterna i östraZaire. Striderna i området har visserligen avstannat,men läget är fortfarande oroligt.Bombningarna i som utfördes av Storbritan-nien och , utan att frågan först hade diskuterats isäkerhetsrådet, blev en dyster avslutning i säkerhetsrådet.Sverige har under sitt medlemskap fått fungerasom medlare mellan olika intressen, å ena sidan hardet gällt att undvika veton från och , åandra sidan att försöka motverka hoten om ensidigaingripanden från västmakterna.Under dessa händelserika år har spelat enviktig roll.Resolutionen som fördömde och Pakistanskärnvapenprovsprängningar och försvaret av FN:sställning och auktoritet i Irakfrågan, men också kam-pen för den humanitära rätten, är några exempel påsvenska insatser.Sverige fortsätter att förespråka en tydligare hu-manitär inriktning av FN:s insatser även i fredsbeva-rande insatser.Fru talman! Den grundläggande principen förmänskliga rättigheter är att de är universella och gäl-ler alla människor. FN:s generalsekreterare beskriver i ett tal den globala dimensionen påföljande sätt:Mänskliga rättigheter är afrikanska rättigheter. Deär också asiatiska rättigheter. De är europeiska rättig-heter, och de är amerikanska rättigheter. De tillhöringen regering. De är inte begränsade till någon kon-tinent. De är grundläggande för mänskligheten själv.Av detta följer att det också är legitimt att läggasig i och att man kan och skall lägga sig i andra sta-ters respekt för de mänskliga rättigheterna.För att det skall vara möjligt att följa efterlevna-den av de olika konventionerna om mänskliga rättig-heter, som världens länder frivilligt anslutit sig till, ärdet nödvändigt att vissa länder förändrar sin inställ-ning, nämligen att utomstående skall avhålla sig frånatt blanda sig i och att mänskliga rättigheter är varjelands interna angelägenhet.Denna inställning döljer inte sällan övervåld ochförföljelser inom landets gränser. Mänskliga rättig-heter skall inte göra halt vid statsgränserna. Länderskall lägga sig i andra staters efterlevnad.Efter vad utskottet erfarit finns denna fråga medpå dagordningen på möte i Ge-nève nu i vår.Förbrytelser mot mänskliga rättigheter är en tidigvarningssignal för kommande konflikter. Genomlämpliga FN-insatser skulle många inbördeskrig kun-na stoppas redan i sin linda.Fru talman! är det barnkonventio-nen antogs. Vi har talat om en långstund här. Jag skall i alla fall nämna lite om den.Det är glädjande att 191 av världens stater har an-slutit sig till konventionen. Endast och Sudanhar valt att stå utanför.Sverige är ett föregångsland när det gäller mänsk-liga rättigheter och var en av initiativtagarna närbarnkonventionen kom till 1989. Vårt land har därförett särskilt ansvar att självt leva upp till intentionernai konventionen.Som en konsekvens av vårt konventionstillträdehar en del ändringar i den svenska lagstiftningenredan gjorts, men mycket arbete återstår för att barn-perspektivet skall få genomslagskraft i alla beslutandeförsamlingar och i lokalsamhället.Barnets rättigheter ligger till grund för en översynav barnfrågor som regeringen påbörjade hösten 1998.Arbetet skall pågå , och målet är att barnetsbästa skall genomsyra internationella ut-vecklingssamarbete.För att komma åt bakomliggande orsaker till attbarn är särskilt utsatta skall verka för att detutvecklas strategier på sex olika områden. Det hand-lar om barnarbete, sexuell exploatering av barn, barnmed funktionshinder, barn i väpnade konflikter ochhumanitära katastrofer, barn på institutioner samtbarn och hiv och aids.Fru talman! Situationen beträffande de mänskligarättigheterna i ger fortfarande anledning till djuporo. Behandlingen av oliktänkande är allvarligakränkningar av de mänskliga rättigheterna.Det är heller inte acceptabelt att användermilitär maktdemonstration mot . Taiwansframtida status är en fråga som måste lösas på ettdemokratiskt och fredligt sätt.På senare tid har vissa framsteg uppnåtts i dialo-gen med om mänskliga rättigheter. Två har undertecknats. har också tagitemot besök av EU:s trojka och av högkommissarienför mänskliga rättigheter. Detta döljer inte att MR-situationen i uppvisar stora brister.Sverige har gett ett litet stöd för att för-bättra de mänskliga rättigheterna. Biståndet kommeratt diskuteras när utrikesminister besöker Sve-rige nu i mars.Så till reservationerna i betänkandet.I reservation 3 anförs att är en riskfylld platsför politiskt oppositionella och religiöst oliktänkande,varför utvisning av människor som flytt från avreligiösa eller politiska skäl måste upphöra.Jag delar reservanternas oro vad gäller MR-situationen i . I en interpellationsdebatt den28 januari beskriver vår utrikesminister på olika sätt protesterat mot de förföljel-ser, trakasserier och mord på oliktänkande som sker iIran. EU har varit initiativtagare till enresolution om MR-läget i i FN:s kommission förde mänskliga rättigheterna.Den som flyr till och som har en välgrun-dad rädsla för förföljelse på grund av religion, poli-tisk åsikt, kön osv. skall få en i vårt land. Varjeansökan om asyl i prövas enligt vår asyllag-stiftning. Att med automatik ge asyl till grupper avmänniskor är inte förenligt med lagstiftningen.I två reservationer som handlar om talasom att bör verka för självständighetoch medverkan i FN:s olika underorgan.Utskottets liksom regeringens och FN:s majoritetoch en övervägande majoritet av världens ländererkänner ett-Kina-politiken.Den taiwanesiska ledningen har inte heller efter-frågat ett stöd för självständighet.Frågan om medlemskap i tänker jagkommentera lite utförligare.Först lite bakgrund. Den kinesiska regering sombekämpade under deltog i deallierades överläggningar om en ny världsorganisa-tion. blev en av de ursprungliga medlemmarna iFN och fick en permanent plats i säkerhetsrådet. Kinastyrdes av den politiska rörelsenGuomindang vars ledare var 1949 fullbordade den kommunistiska rörelsenunder ledning av erövringen av detkinesiska fastlandet.Guomindangregimen flydde till ön . Denhävdade att den fortfarande var den lagliga regering-en för republiken som även omfattade fastlan-det.I satt regeringen för även den gjorde anspråk på hela landet, inklusiveTaiwan.I krävde Sovjetunionenmed stöd av ett fåtal länder att Beijingregeringenskulle ersätta Taiwanregeringen. motsatte sigdetta och hade flertalet stater med sig under drygt 20år. Men 1971 beslöt generalförsamlingen att Kinasplats i tillhörde . Därmedförsvann representanterna för Republiken , dvs.Taiwan, ur FN.I en del andra sammanhang behandlas ochTaiwan som två skilda länder. Men FN kan inte göradet så länge båda regeringarna hävdar att det endastfinns ett och att ingår i det.Ett av , Ecosoc, som också om-nämns i reservationen, har 54 medlemsländer. Ecosochar att samordna de olika fackorganen som t.ex. ,WHO och WTO. artikel nr 71 är grun-den för förbindelserna mellan FN och icke-statligaorganisationer, s.k. NGO. I artikeln anförs att Ecosockan söka samråd med enskilda organisationer. Underårens lopp har alltfler organisationer sökt och fåttrådgivande status hos Ecosoc.Taiwan är inte en folkrörelse och kan inte hellersom geografiskt territorium ansöka om medlemskap iEcosoc. Däremot kan enskilda organisationer påTaiwan söka och få rådgivande status hos Ecosoc.Fru talman! ser positivt på den demokra-tiska utvecklingen på . Detta har utvecklats itidigare debatter och i ett flertal betänkanden. Detförekommer också breda kontakter och ett flitigthandelsutbyte mellan vårt land och Taiwan.Slutligen återstår ytterligare några reservationersom syftar till ett gradvis de facto-erkännande avTaiwan. De handlar om skattebefrielse, utökad repre-sentation m.m. Jag anser att de inte hör hemma idagens debatt och tänker därför inte gå närmare in pådem.Fru talman! Med det anförda yrkar jag bifall tillutskottets hemställan och avslag på samtliga reserva-tioner.Anf. 112 ()replik:Fru talman! Jag skulle vilja återkomma till de re-servationer som rör . Som jag sade i mitt tidi-gare inlägg tycker jag att det är en märklig skillnad iSveriges behandling av de båda öarna ochTaiwan.En av reservationerna berör bl.a. möjligheterna attförhindra - vilket har gjort - demokratisktvalda politiker från att komma in i Sverige.Detta hände , när vicepresidenten skullekomma hit och hålla föreläsningar. Han fick inteinresetillstånd, trots att han är demokratiskt vald iTaiwan.Samtidigt vet vi att man från på svensk be-kostnad tar hit icke demokratiskt valda parlamentari-ker från för att dessa skall följa svenskvalrörelse. Min fråga till är: TyckerMarianne att det på svenskt håll är en brabalans mellan kontakterna med och kontakternamed ?Anf. 113 () re-plik:Fru talman! Jag tror inte att och jag har någon annan uppfattning omtillståndet på än att det där råder stora problemoch förekommer brott mot de mänskliga rättigheter-na. Biståndet till , som nämns i reservationen, ärju väldigt litet, och detta bistånd syftar till att skapaförutsättningar för demokratiska reformer och stärktrespekt för mänskliga rättigheter. Det handlar inte omnågon ren kapitalöverföring utan om ett bistånd iform av kurser, forskningsstöd osv.Jag vill ställa en fråga tillbaka till om . På vilket sätt tror Karl-GöranBiörsmark att det gynnar och världsfreden,om vi deltar i en självständighetskamp som inte ensTaiwan själv efterfrågar?Anf. 114 ()replik:Fru talman! Jag har påpekat för det inte i någon reservation eller i något yrkandefrån vår sida krävs självständighet för . Vadvi talar om är det som själv vill, t.ex. blimedlem i WHO och WTO och finnas med i de sam-manhangen. Detta är krav som självt förfram.