prot · GM0995 · 1999-05-18 00:00:00 — Då har fastighetsägarna ett på sig att disponera efter de nya regler somkan komma att gälla. Det finns flera återstående frå-gor som vi har anledning att diskutera. Jag hoppas attfinansministern tar replik på mitt inlägg och inte sitterkvar i stolen, som han gjorde förra gången när viträffades i kammaren. Då blir interpellationsdebatter-na bara appeller, först från finansministern och sedanfrån mig. Det är inte därför vi har en kammare här iriksdagen. Syftet är att vi skall ha en debatt.Anf. 60 Finansministern ():Fru talman! Interpellanten skall bli bönhörd påden sista punkten. Det finns två förhållningssätt tillden här typen av interpellationer och frågor. Jag harvalt det första, att hänvisa till pågående utredningsar-bete och samtal mellan partierna kring skattepoliti-ken. Det är en rimlig hänvisning. Om jag i ställethade valt den andra metoden, att slå fast mycket be-stämda slutsatser på ett stort antal områden, hade detvarit ganska onödigt att tillsätta och kalla partierna till samtal. Inter-pellanten får själv ta ställning till förhållningssättet.Jag lyssnar gärna till argument och synpunkter,både från interpellanten och andra. Då är det ocksåmotiverat att avvakta resultatet av exempelvis arbete innan man be-stämmer sig definitivt på olika punkter. Om jag hadevalt det andra förhållningssättet hade interpellantenkunnat använda motsatt argumentation.Anf. 61 ():Fru talman! Jag begär inte att finansministernskall lämna några slutliga och definitiva synpunkter iriksdagens kammare. Men det är många människorsom just nu är oroade över sin ekonomiska situation.Jag får själv frågor: Hur bedömer du att det skall blimed sambeskattningen och fastighetsskatten fram-över? Vågar jag köpa ett hus i ,där priserna är på väg uppåt? Hur blir det med om-räkningstalen? De frågor jag får förmedlar jag delvisvidare till finansministern.De som frågar inser att det är finansministern somsitter på regeringsmakten. Han är den som ytterstskall lägga fram förslag till . Då kan man ivarje fall antydningsvis diskutera hur man tycker ochtänker. Sedan kan man på slutet säga att man förbe-håller sig rätten att återkomma med definitiva syn-punkter i ett senare skede. Men att inte lägga framnågon enda synpunkt på det totala skatteuttaget, sam-beskattningen eller förmögenhetsbeskattning ellerifall skattekostnaden för fastighetsägarna liggerpå en rimligt avvägd nivå, tror jag att många medbor-gare uppfattar som ett svaghetstecken. De uppfattardet som att finansministern inte vågar eller vill ta dendebatten. Jag beklagar om det var allt finansministernhade att komma med.Eftersom finansministern har sagt att han är be-redd att lyssna vill jag upprepa följande synpunkter.Det är viktigt för många människor att förmögenhets-skatten slopas, inte minst mot bakgrund av att detstora flertalet av de 520 000 människor som betalarförmögenhetsskatt gör det på grund av att deras fas-tigheter har höga taxeringsvärden. I ett första steg ärdet naturligt att avskaffa sambeskattningen och höjagrundavdraget för förmögenhetsskatt.Det är också viktigt att vi får besked när det gällerreavinstreglerna. Det måste komma väldigt snart. Enfastighetsinvestering är förmodligen den största in-vestering som en privatperson gör i sitt liv. Att levaunder osäkerhet är inte rimligt i dentyp av samhälle som vi lever i.Omräkningstalen kommer att explodera år 2001om ingenting händer. Där gäller det också att finans-ministern lämnar ett besked.Fru talman! Det är med lätt besvikelse som jagkonstaterar att detta inte tycks leda någon vart. Sam-tidigt ger finansministern oss moderater möjlighet attföra fram våra åsikter i opinionsbildningen. Då tving-as vi konstatera att finansministern inte har några. Detkan knappast vara en fördel i debatten, om man är enledande politiker, att hamna i en sådan situation. Jagbeklagar den utvecklingen, fru talman.Överläggningen var härmed avslutad.13 § Svar på interpellation 1998/99:284 omreklamskattenAnf. 62 Finansminister ():Fru talman! har frågat mignär regeringen ämnar lägga fram förslag om att re-klamskatten slopas.1996 års reklamskatteutredning föreslog i sitt be-tänkande SOU 1997:53 ett avskaffande av reklam-skatten. Utredningen gjorde i sitt betänkande en nog-grann genomgång av de problem som föreligger be-träffande reklambeskattningen. Utredningens uppfatt-ning var att det saknas förutsättningar att komma tillrätta med de påtalade bristerna i re-klambeskattningen. Man ansåg att det inte går attåstadkomma en generell och konkurrensneutral skattpå reklam annat än till priset av en reglering som inteär godtagbar från tillämpnings- och kontrollsynpunkt.Nästan samtliga remissinstanser tillstyrkte utredning-ens förslag att avskaffa reklamskatten.Regeringen uttalade i proposition 1997/98:150 anser att reklamskatten bör avskaffas. Regering-en konstaterade dock att det sakna-des förutsättningar att finansiera ett totalt avskaffandeav reklamskatten. Eftersom regeringen ansåg att detförelåg särskilt allvarliga problem när det gällde be-skattningen av reklamtrycksaker föreslogs ett avskaf-fande av reklamskatten i denna del. Reklamskatten påreklamtrycksaker avskaffades den 1 januari 1999.Regeringens anser fortfarande att hela reklam-skatten bör avskaffas. Det är dock inte möjligt att nusäga när förutsättningar för finansiering av ett sådantavskaffande kan komma att föreligga.Anf. 63 ():Fru talman! Jag får tacka ministern för svaret. Jagkänner mig inte riktigt tillfreds med det svar jag harfått, eftersom det inte inger något hopp om föränd-ring. Det är en förändring som inte bara jag utanockså alla s.k. gratistidningar som vi har runtom i vårtland hade hoppats på.I finansministerns första tal här i kammaren sadehan att han ansåg att den öppna arbetslösheten måstened. Det tror jag att alla är ense om. Vidare har mi-nistern sagt att man därför är beredd att pröva nyainsatser. Det är bra, och vi ser fram emot att regering-en verkligen tar nya tag och provar alla tänkbarainsatser, inte minst för att stödja små och medelstoraföretags möjligheter att både starta, leva och utveck-las.För alla företag är marknadsföring betydelsefullbåde för utveckling och konkurrenskraft. Reklam ärett drivmedel som skall sätta fart på hjulen i ekono-min, säger t.ex. chefredaktör . Menmarknadsföring innebär också tunga kostnader förföretagen - inte minst för små och medelstora före-tag. Den reklamskatt på som infördes 1972borde enligt så gott som alla berörda tas bort, efter-som den är både orättvis och omodern och ökar kost-naden för företagen.Fru talman! Jag skulle vilja fråga om ministerninte håller med om att reklamskatten är förlegad ochgör mer skada än nytta, och att den därför också ge-nast bör tas bort.När den infördes hette det i propositionenoch i skatteutskottets betänkande att syftet främst varatt finansiera ett utökat stöd åt dagspressen. Någratidningar skall alltså ge stöd åt andra tidningar. Redandå avstyrkte alla remissinstanserna.Reklamskatt finns inte heller i något av de övrigamedlemsländerna, varför den också snedvrider kon-kurrensen mellan våra svenska företag och övrigamedlemsländers.Regler och skillnader är så hårfina, vilket gör demsnåriga och oförklarliga. Därtill straffar skatten till-växten.I svaret påpekar ministern att regeringen ansåg attbeskattningen av reklamtrycksaker var särskilt all-varlig, varför den skatten avskaffades iår. Gott så, men tyvärr missgynnar även den kvarva-rande skatten små och medelstora företag, eftersomdet är just gratistidningar eller annonsblad sommånga av de små och medelstora företagen användersig av för sin marknadsföring. Då höjs automatisktderas kostnader , eftersom reklamskattenfinns.Onödiga skatter skall inte straffa våra mindre fö-retag. En liten hantverkare eller tillverkare i Sandvi-ken trycker sällan eller aldrig upp reklamtrycksakersom de stora affärskedjorna, utan använder sig avannonsbladen.Alla vill ha bort reklamskatten - även regeringen,enligt svaret. TV, radio och Internet betalar ingenreklamskatt, och man kan undgå skatten genom att gåvia utlandet. Men trots det anser regeringen att skat-ten inte kan slopas nu på grund av att det inte finnsfinansiellt utrymme. Man kan inte heller säga när detkan ske.Det fanns förslag till hur ett borttagande skulle fi-nansieras redan förra gången man debatterade dennafråga - . Konkurrensverketsvarade 1994 på en fråga om reklamskatten för tid-ningar att en viktig förutsättning för att konkurrens-lösningar skall bli ett medel för ökad effektivitet är attlika spelregler gäller för aktörerna på en marknad.Konkurrensverket fann det vidare från en konkurrens-synpunkt angeläget att frågan om mervärdes- ochreklambeskattningar av olika kategorier av tidningarskulle lösas utan ytterligare tidsutdräkt.Detta skriver man 1994, och skriver vi 1999.Anser då inte ministern att skatten är både orättvisoch konkurrenshämmande, och att det verkligen är påtiden att vi tar bort en skatt som redan när den inför-des missgynnade vissa tidningar och tidskrifter?Anf. 64 Finansminister ():Fru talman! I mitt svar till jag mycket tydligt att regeringen anser att re-klamskatten bör slopas men att det saknas finansie-ring för ett sådant förslag . Jag tycker attdet är ett mycket tydligt svar.Jag blir något förbryllad när jag hör Anne-KatrineDunker uttala sig om skatten på reklamtrycksaker.Det ger ett intryck av att hon tycker att dennaskatt borde ha varit kvar, eftersom kvarvarande re-klamskatt snedvrider konkurrensen. Jag tycker att detär märkligt om hennes uppfattning är att det var fel tog bort reklamskatten på en del av området.Anf. 65 ():Fru talman! Nej, jag sade faktiskt att jag tyckte attdet var gott så. Men små och medelstora företag an-vänder sig inte så ofta av reklamtrycksaker. Det är destora affärskedjorna som använder sig av det. Förmånga av dessa små och medelstora företag är detinformationen i annonsbladen som är viktig. Som jagsade använder sig den lille hantverkaren och denenskilde tillverkaren i en liten kommun som Sandvi-ken, varifrån jag kommer, av ett annonsblad. Det äroerhört viktigt för dem att kunna använda sig av dentypen av marknadsföring.Därtill är det viktigt att vi har denna typ av mång-fald och att vi har flera olika tidningar. Som det nu ärhar dagstidningarna en förmån, för de betalar en be-tydligt lägre skatt än vad annonstidningarna gör.Det finns i ungefär 300 gratistid-ningar, där man kan få denna typ av information. Därges också samhällsinformation, som är viktig.Grafiska fackförbundet har räknat på detta och fåttfram att det kan röra sig om mellan 1 000 och 1 500arbetstillfällen inom tryckindustrin, vilket är viktigtnär det gäller att få ned arbetslösheten, som finansmi-nistern tog upp i sitt anförande när vårpropositionenlades fram. Vi kan se att dessa 1 000 till 1 500 ar-betstillfällen är oerhört viktiga. Därför ser jag det somfundamentalt att vi aktivt jobbar för att frågan nuskall lösas. Dessa tidningar kan inte vänta längre.Jag frågar återigen finansministern om han intetycker att det är orättvist att ha en skatt som alla re-missinstanser menade inte skulle kommatill. Sedan har också i den senaste omgången de flestaremissinstanser sagt nej. Och regeringen säger att ja,den är förlegad men vi kan inte ta bort den just nu.Man måste hitta en möjlighet för de här annonsbladenatt överleva, och vi måste hitta en möjlighet för vårasmå och medelstora företag att kunna annonsera idem.Anf. 66 ():Fru talman! har ju redogjortför motiven till att reklamskatten bör avskaffas. Och idet här fallet, fru talman, är finansministern tydlig.Han tycker att reklamskatten bör avskaffas, precissom en utredning som presenterades för ett par årsedan också tyckte.Då är frågan: Vilka signaler sänder det ut om enregerings trovärdighet om man för en gångs skull haren uppfattning men inte har kraften att genomföraden? I de andra fallen, som vi diskuterade i sambandmed den förra interpellationen, har ju inte regeringennågon uppfattning. Då är det inte så konstigt att maninte genomför något. Men här har man en uppfatt-ning.Min bedömning, fru talman, är att detta sänder utsignaler om osäkerhet och tvehågsenhet trots att manorkat med att vara tydlig och ha en åsikt. Hur bedö-mer finansministern detta? Kommer hans trovärdig-het att öka eller minska med den här typen av lång-dragen tvehågsenhet?Överläggningen var härmed avslutad.14 § Svar på interpellation 1998/99:286 omhushållsnära tjänsterAnf. 67 Finansminister ():Fru talman! de har frå-gat mig om jag och regeringen avser att ta initiativ tillatt frågan om hushållsnära tjänster kommer upp i depågående skattesamtalen mellan de olika politiskapartierna, vilka åtgärder jag avser att vidta för attSverige skall kunna delta i försöket med sänkt mer-värdesskatt för arbetsintensiva tjänster, vilka tjänsteren eventuell ansökan från sida skall inne-hålla och om regeringen kommer att tillstyrka enframställan från om en försöksverk-samhet med lägre beskattning av hushållsnära tjäns-ter.Jag har i tidigare interpellationssvar angivit att re-geringen kommer att ha en öppen attityd till, ochlyssna på, alla förslag som syftar till att stärka till-växten och sysselsättningen. Frågan om beskattning-en av hushållsnära tjänster får prövas i relation tillandra åtgärder med liknande inriktning.Huvudlinjen från regeringens sida är brett inrikta-de justeringar av skatteuttaget på förvärvsinkomster isyfte att stimulera arbetsmarknadsdeltagande, arbets-utbud, sysselsättning och utbildning och där det - närdet föreligger ett offentligt-finansiellt utrymme -gäller att reducera såväl genomsnittsskatter som mar-ginalskatter med tyngdpunkt på låg- och medelin-komsttagare. Ambitionen är att åstadkomma förbätt-ringar där skattereglerna bör vara så enkla, neutralaoch likformiga som möjligt.Marietta de frågar också vad jagskall vidta för åtgärder för att senast den1 skall kunna lämna de uppgifter somkrävs för att skall kunna delta i försöket medsänkt mervärdesskatt på arbetsintensiva tjänster ochvilka tjänster som skall innefattas i ansökan.Direktivförslaget som skall möjliggöra för ländernaatt delta i försöket har ännu inte färdigberetts i rådet.När det kan komma att antas är därför osä-kert.Tidpunkten då de länder som önskar delta i försö-ket senast måste inkomma med sina ansökningar ärhelt beroende av när direktivet antas. Länderna behö-ver därför inte vidta några konkretaåtgärder inom detta område. Inte heller försöketsomfattning och innehåll kan med säkerhet förutsesförrän beredningen i rådet är klar. Det går därför intei dag att med säkerhet säga vilka tjänster som länder-na kan tillåtas ta med i försöksverksamheten.För min egen del känner jag en betydande tvek-samhet inför att använda en reducering av mervärdes-skattesatsen som en metod att öka sysselsättningen.Den budgetförsvagning som blir följden måste bedö-mas i relation till kostnader för, och effekter av, alter-nativa åtgärder.Marietta de frågar slutligen omregeringens inställning till en begäran från om en försöksverksamhet med skatt påhushållsnära tjänster. En partikamrat till interpellan-ten har tidigare ställt samma fråga och min inställningär densamma som i mitt svar på denna fråga. Jag seråtminstone två omständigheter som gör åtgärdenproblematisk - förutom de allmänna invändningarsom kan anföras. En regionalt avgränsad åtgärd skulleoundvikligen skapa en rad gränsdragningsproblemoch är därför olämplig. En tillfällig försöksverksam-het skapar osäkerhet hos aktörerna på den aktuellamarknaden. Gränsdragningsproblem och osäkerhetutgör i sig samhällsekonomiska effektivitetsproblemsom bör undvikas.Anf. 68 ():Fru talman! Jag får väl tacka finansministern försvaret på mina fyra frågor. Trots att det är fyra frågoroch fyra svar tycker jag fortfarande inte att jag fårnågon riktig klarhet i vad en samlad socialdemokra-tisk regering egentligen tycker om hushållsnäratjänster. Men kanske kan den fortsatta debatten gemig det efterlängtade beskedet om var regeringen ståri den här frågan.När det gäller hushållsnära tjänster vet vi att efter-frågan är stor om bara priset är det rätta. Där var detväldigt många som efterfrågade de här tjänsterna. Detvar helt vanliga barnfamiljer och äldre människorsom efterfrågade tjänsterna.Det är ju inte direkt någon hemlighet att det finnsen stor del svartarbete inom denna sektor med alla deproblem som det innebär. Det innebär ju att finans-ministern och vi andra inte får in pengar. Det är kan-ske i skatteintäkter som un-danhålls. Allt hänger inte ihop med den hushållsnärasektorn, det är jag medveten om, men det är väldigtstora belopp som undanhålls. De som jobbar svartstår ju helt utanför socialförsäkringssystemet ochandra trygghetssystem.Det visades också när 1998kom med en rapport om svartarbete. Där är detegentligen väldigt tydligt att en betydande del avsvartarbetet sker just inom denna sektor. Varför job-bar då folk svart? Det är också ganska tydligt. Trefjärdedelar av dem som svarar anger beskattningensom en förklaring till svartarbete, alltså att de högaskatterna är en förklaring till att de jobbar svart.Ett exempel på de orimliga effekterna av våraskattesystem, för det är ju vad det handlar om, var närstatsministerkandidaten ville ha en hus-hållerska för att eventuellt kunna bli statsminister. Dåskulle han behöva för att kunnabetala det han kallade en hushållerska. Och skullehon egentligen bara få ut efter skatt. 39 000kr blir . Då förstår man var problemet egent-ligen ligger i . Det är de höga skatterna.Finansministern svarar på mina frågor att hanskall ha en öppen attityd och lyssna till alla förslagnär det gäller om man skall införa någon form avskattereduktion eller något annat för de hushållsnäratjänsterna. Det gäller alltså de här pågående skatte-samtalen.Men får jag då ställa en rak fråga till finansminis-tern: Anser finansministern att om man gör något förde hushållsnära tjänsterna kan det stärka tillväxtenoch sysselsättningen, som finansministern själv skri-ver? Finansministern säger bara att han skall ha enöppen attityd, men han tar inte ställning själv. Då ären rak fråga om finansministern anser att det härskulle stärka tillväxten och sysselsättningen.Sedan skulle jag också väldigt gärna vilja ha ettrakt svar på min sista fråga. Det gäller Stockholmsstads ansökan om att på försök -och det gäller inte bara utan detgäller hela - få någon form av sänktaskatter på hushållsnära tjänster. Hur skall jag läsasvaret? Kommer ansökan att bifallas elleravslås? Är det ett ja eller ett nej till ansö-kan? Det är faktiskt helt omöjligt att läsa ut av svaret.Jag ser fram emot att kanske faktiskt efter en heldel debatter, inte bara med finansministern utan ocksåmed andra ministrar, äntligen få ett besked om varregeringen står i den här frågan. För även om finans-ministern säger att man skall ha en öppen attityd ochlyssna till vad andra säger sägs det ju att man i skatte-samtalen börjar närma sig det skarpa läge där manskall börja förhandla. Och om man skall förhandlamåste man väl ändå veta vad man själv vill? Annarsär det ganska omöjligt att förhandla med någon an-nan.Anf. 69 Finansminister ():Fru talman! Jag uppskattar att är oerhört intresserad av att minska detsvartarbete som kan förekomma och av att få in merinkomster till samhället genom att minimera svartar-betet. Som jag i en tidigare interpellationsdebatt harframhållit är det inte så att har en mer omfat-tande sektor av svartarbete än andra länder. Det finnsinget sådant här samband mellan vår skattenivå ochomfattningen av svartarbetet.Jag tycker naturligtvis att det är viktigt både närdet gäller hushållsnära tjänster och andra områden därdet kan förväntas finnas svartarbete att man diskute-rar vilken typ av metoder man kan använda sig av föratt bl.a. komma till rätta med svartarbetet. är denhär frågan mer komplicerad än så. Jag har själv varit iKungälv och tagit del av det EU-projekt som interpellanten hänvisar till. Jag upptäckteatt det fanns en del skattemässiga konsekvenser somvar långt ifrån färdigbelysta. När projektet sedanavslutades kunde man inte heller reda ut en del av deskattemässiga konsekvenserna. Men detta är intedetsamma som att säga att det är omöjligt att hittanågon konstruktion eller idé eller något uppslag somdet skulle vara värt att pröva på det här området. Detär därför som jag har haft en öppen attityd, precissom interpellanten säger. Jag har sagt att jag är be-redd att lyssna till de förslag och idéer som kan finnasom hur man kan göra en del av den här sektorn, somkanske har karaktären av svartarbete, vit. Då kan manse till att få in mer skatteinkomster till samhälletgenom att konstruera någon form av försök elleraktivitet. Vi får väl se i de fortsatta samtalen om dentypen av idéer och förslag kan läggas fram för enfortsatt bedömning.Anf. 70 ():Fru talman! När jag fick svaret och läste det kändejag mig ungefär som tjurfäktaren i Disneyfilmen omtjuren som visas . Han sliter sitthår och sina kläder och ligger på knä och ber att tju-ren skall honom, sparka honom eller göranågonting annat. Så känner jag mig.Jag vädjar om ett svar på frågan om vad regering-en tycker. Det harde flesta gjort som har försökt svara på frågan. Detfinns väldigt tydliga ministrar. Biträdande näringsmi-nister verkar vilja det här. Jag har haftdebatt också med henne om det här, men det räcker juinte att en minister vill. Det måste ju gälla hela rege-ringen. Därför vädjar jag om svaret på frågan varregeringen står.Jag förstår fortfarande inte hur man skall kunna gåtill skattesamtalen om man inte har en uppfattning,även om man har en öppen attityd och allt vad det är.Man måste ju ha en uppfattning om vad man vill. någonting?Om jag skall tolka detta sista svar positivt finnerjag en antydan om att man vill någonting. Men jag ärinte säker på att jag skall tolka svaret så. När detgäller ansökan fick jag inget beskedom det kommer att bli ett ja eller nej. Det vore bra omjag kunde få det beskedet.Finansministern räknade i sitt svar upp alla pro-blem. Det är problem med momsen. Det är problemmed olika förslag. Därför kan man inte genomföradem. Men man måste kunna se möjligheterna i någraförslag. Inte bara utan alla borgerligapartier har i princip ett gemensamt förslag om en 50-procentig skattereduktion för enskilda personer påupp till per år.Jag uppskattar i och för sig att finansministern sä-ger att man skall ha enkla och begripliga skattesys-tem. Det är jättebra, men det har vi verkligen inte.Finansministern och jag diskuterade t.ex. råtalloljanför . När det gäller den har mangjort ett konstigt undantag som inte är helt begripligtför människor. Därför är frågan om resonemanget skall ha enkelhet håller. Vi hade ROT-avdrag förinte så längesedan. Det är bara några månader sedande upphörde. Då skulle man ju kunna göra någotockså på det här området. Man skulle t.ex. kunna sägaja när det gäller ansökan. Det voreett sätt att pröva det här för att se om man skall gåvidare eller inte.Jag uppskattar att finansministern inte lägger innågra värderingar. Den här debatten har ju varit fylldav värderingar i fråga om vad detta är. En del andraministrar har tycket att man inte kan diskutera dethär; de har hamnat i pigdebatten. Jag uppskattar attfinansministern över huvud taget inte nämner den.Han försöker prata mer om det skattemässiga för atthitta några lösningar på problemen.Men min fråga kvarstår: Vad tycker regeringenegentligen? Om man kommer till skattesamtalenmåste man tycka något. Jag upprepar det. skalldetta tydligen bli lite skarpare; det är inte bara samtalutan överläggningar. Man kan ju aldrig förhandlamed någon annan om man inte själv har någon åsikt.Det måste vara väldigt svårt att göra det.Hur kommer det att gå med an-sökan? Kommer det att bli ett ja?När det gäller detta med EU vet jag att det fortfa-rande inte är beslutat, även om det borde ha varit det.Man har skjutit på det. Men det är ännu en chans förSverige att göra något: ansöka om att få sänkt momspå dessa hushållsnära tjänster. Jag tycker kanske inteatt det räcker med sänkt moms.