prot · GM0944 · 1999-01-22 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1998/99:44Fredagen den 22 januariKl. 9.00 - 13.13Det justerade protokollet beräknas utkomma ------------------------------------------------------------------1 § AvsägelseFörste vice talmannen meddelade att () avsagt sig uppdraget som suppleant i densvenska delegationen till Parlamentariska församling-en i konferensen om säkerhet och samarbete i ().Kammaren biföll denna avsägelse.2 § Anmälan om kompletteringsval till konsti-tutionsutskottet, försvarsutskottet samt OSSE-delegationenPå grund av uppkomna vakanser hade Socialde-mokraternas riksdagsgrupp anmält ledamot i och suppleant iförsvarsutskottet efter samt MarieGranlund som suppleant i den svenska delegationentill i konferensen omsäkerhet och samarbete i () efter SörenLekberg.Förste vice talmannen förklarade valda tillledamot i konstitutionsutskottetPär Axel ()suppleant i försvarsutskottetPär Axel ()suppleant i OSSE-delegationenMarie ()3 § Allmänpolitisk debatt (forts. från prot. 43)RegionalpolitikAnf. 1 ():Herr talman! Regionalpolitiken är temat för da-gens allmänpolitiska debatt.Jag skulle kunna begränsa mig till att uppehållamig vid problemen i och redogö-ra för avfolkningen, kommunernas nedkörda ekono-mi, företagsvarsel och företagsnedläggningar.Jag skulle kunna tala länge om arbetslösheten ilänet på , som plågar och pinar.Jag skulle kunna tala om investeringar ibiobränsleanläggningar i och Härnösandsom omfattar 1 miljard och innebär en rad nya ar-betstillfällen, men som förhindras på grund av enfelaktigt utformad energi- och miljöbeskattning.Jag skulle kunna tala om behovet att rusta uppSandöbron över . Arbetsplanen är klarför upphandling, men regeringen väljer att inte ge depengar som behövs för att reparera bron och ge ar-betslösa byggjobbare arbete.Jag kan beskriva den oro som man känner i Sol-lefteå inför hotet att kanske förlora den militära garni-sonen. Det skulle ödelägga staden. Sjukhuset försvin-ner och detaljhandeln skulle rasa samman.Men låt oss tala mera principiellt om regionalpo-litiken.Näringsministern hade i går sammankallat till ettkrismöte med anledning av utflyttningen av svenskaföretag. Detta är resultatet av en fullständigt felaktigtförd närings- och ekonomisk politik i undermånga år. Hur skall vi kunna få en bra regional ut-veckling i , när det som skall regionaliserasväljer att flytta utomlands?Den socialdemokratiska regeringen bedriver i dagingen fungerande regionalpolitik. Det syns i befolk-ningsutvecklingen och i arbetslöshetsstatistiken för defyra nordligaste länen. Näringslivet varnade för ut-vecklingen senast och föreslog enrad åtgärder. Men de förhånades av framstående soci-aldemokrater.När de stora svenska företagen, som sedan decen-nier byggt upp en egen omfattande verksamhet och enmängd underleverantörsföretag i , flyttar, fårdet allvarliga effekter. Vi ser att varslen ökar, intebara av konjunkturella orsaker, utan på grund av attmarknader försvinner när de stora företagen flyttar ut.Den socialdemokratiska regeringen har åstad-kommit stora - icke reparerbara - skador, som fårkonsekvenser för den regionala utvecklingen.Herr talman! Låt mig ange ytterligare några sakersom försvagar den regionala utvecklingen.Svensk rederinäring krymper i takt med att svens-ka fartyg flaggas ut. På det sättet försvinner också allade serviceföretag med många anställda som är enviktig del av rederinäringen.Svenska åkerier kan inte längre, med de svenskareglerna vad gäller skatter och arbetsrättslagstiftning,klara konkurrensen med sina åkerikolleger nere iEuropa. Vi har redan sett några svenska åkerier somflyttat ut, och detta är bara början.En felaktig näringspolitik har allvarligt försämratdet svenska näringslivets expansion i ochdärmed gjort det omöjligt att regionalisera verksam-heter. Det finns med andra ord inte någontingatt regionalisera.Speciellt de unga söker sig aktivt till de regioner -i eller utomlands - där de kan skapa sig enlyckosam framtid. En undersökning i visaratt av gymnasieeleverna vill söka jobbutomlands. Hur skall det då gå för och Sve-rige? Begåvade, välutbildade ungdomar söker sigutomlands, bl.a. på grund av de diskriminerandeskatter som vi tillämpar i . Idéerna och ung-domarna lämnar landet, i stället för att det skullekunna vara de som utvecklar idéerna runtom i vårtland.Hur skall man kunna utveckla företagsklimatet ien kommun, om kommunen själv vill bedriva verk-samhet som med fördel skulle kunna överlåtas på detlokala näringslivet? Hur många företagare i en Norr-landskommun har inte konkurrerats ut eller beskuritspå en lönsam marknad av de kommunalpolitiskaambitionerna att driva i egenregi och ha egna kom-munala bolag?Jag har konstaterat att de socialistiska kommuner-na i Norrlandslänen gärna motsätter sig att sätta äld-revård, skola och barnomsorg på entreprenad. Jag harkonstaterat att samma kommuner bedriver en egenre-giverksamhet, som omfattar hotell, stugbyar, kaféer,bagerier, bilvårdsinrättningar, restauranger och egentransportverksamhet. Ja, t.o.m. fotvården är kommu-naliserad. Kommunerna har egna snickare, målare,murare och rörmokare. Kommunerna har egen mat-produktion, trots att privata restauranger i respektivekommun har kapacitet att klara detta. Listan skullekunna göras ännu längre.Hur skall en kommun med en sådan inställningkunna förvänta sig att det skall utvecklas en företa-garkultur i kommunen? Det vore värdefullt att fånäringsministerns kommentarer. Han kan inte varafrämmande för detta, eftersom han bor i ett av de ländär detta är särskilt väl utvecklat.Den regionala politiken måste förändras i grun-den. Vi måste ställa betydligt hårdare krav på att dekommuner som efterlyser regionala insatser drar nedpå sina egenregiverksamheter.Herr talman! Det går inte att vara så passiv somdet nya . Det enda som händerär att man tillsätter en lång rad utredningar. Undertiden förstärks de negativa utvecklingstendenserna.Avfolkningen i fortsätter.Det finns trots allt en lång rad saker att göra.Vi måste satsa mera på infrastrukturella investe-ringar i , som vägar och datakommunikatio-ner. Vi måste öka kapaciteten vad gäller järnvägaroch flygplatser.Vägverket konstaterar att det inte kommer att kunna sättas i gångett enda nytt vägprojekt i . Är det en bra regi-onalpolitik, näringsministern?Den norrländska skogsindustrin ropar på ett bättrevägunderhåll och en höjd bärighet på de vägar därderas skogstransporter skall ta sig fram. Varför intestödja den basindustri som håller i gång?Det finns, herr talman, mycket att göra. Det gälleratt handla och inte bara att prata.Anf. 2 () replik:Herr talman! Det var en lång lista och en dysterbeskrivning av utvecklingen i och som presenterade. Jagkan i långa stycken hålla med honom.Han undrar t.ex. hur det skall gå för iframtiden och nämner bl.a. diskriminerande skatter.Då vill jag ställa en fråga till parti har varit med om att höja skatterna försmåföretagen i genom att ta bort den sänk-ning av arbetsgivaravgifterna som fanns i det inrestödområdet: Hur skall det gå då? Jag tycker att det ären felaktig politik. Är nu beredd,eftersom han vill sänka en del skatter, att ompröva detbeslutet? Då blir det bättre utvecklingsmöjligheter förNorrland.Anf. 3 () re-plik:Herr talman! Vi moderater anser att den bästa re-gionalpolitik som kan föras är att vidta sådana gene-rella åtgärder i vårt land att vi kan få en utveckling avnäringslivet. Då är det bättre att verka för att få nedde kommunala skatterna, att få ned inkomstskatterna,så att människor har möjlighet att driva verksamhetav olika slag i olika delar av landet - inte minst dendel av kommer från och äveni Norrlandslänen.Anf. 4 () replik:Herr talman! Det är förvisso riktigt att det behövsgenerella åtgärder, inte minst för låginkomsttagarna.Men att öka skatterna på arbete hos i synnerhet små-företagen - och sådana finns det gott om hemma iSmåland - kan inte vara en riktig politik.Moderaterna vill för att finansiera generella åtgär-der ta bort företagsstöden. De är i stort sett regional-politiskt riktade. Det kan inte heller vara en progres-siv åtgärd för att skapa mer jobb i regionalpolitisktutsatta områden.Anf. 5 () re-plik:Herr talman! records från den förramandatperioden har inte speciellt befrämjat den regi-onala utvecklingen. Jag tänker på dieselskatter, ener-giskatter och en del skatter på miljöområdet. De läg-ger en hämsko på en rad projekt som ändå kan varaintressanta att utveckla.Välkommen tillbaka till de borgerliga värderingarsom kan leda in på en annan väg än den vägsom tillsammans med Socialdemokraternavar med om att välja under den föregående perioden.Den valda vägen leder till en rad utflyttningar. Dethade varit betydligt bättre med en helt annan politik,nämligen en moderat politik.Anf. 6 ():Herr talman! Målet för regionalpolitiken är att denskall skapa förutsättningar för en uthållig ekonomisktillväxt, rättvisa och valmöjligheter, så att likvärdigalevnadsvillkor och social välfärd skapas för medbor-garna i hela riket.I första hand måste den stora regionalpolitiken,dvs. närings- och arbetsmarknadspolitik, utbildning,forskning, kultur och andra infrastruktursatsningarkännetecknas av ett helhetsperspektiv. I denna helhetför att skapa en regional balans ingår även jämställd-het, integration, miljö och decentralisering.Nästan samtliga kommuner i utanför resi-densorterna och populära förortskommuner förlorarbefolkning och därmed skattekraft. 210 av Sveriges288 kommuner minskar i befolkningsmängd. Omdenna utveckling får fortsätta ytterligarekommer de sociala, miljömässiga och samhällseko-nomiska kostnaderna för folkomflyttningarna att blimycket stora och belasta samtliga medborgare på ettnegativt sätt. Vi får en hård geografisk segregering avSverige som knappast någon får glädje av. Landsbyg-dens och glesbygdens problem skapar stora problemäven i storstäderna. Därför påverkar den lavinartadefolkomflyttningen även i Stock-holm, i och . Svenska storstäder får en arbetssökande,bostadslös och bidragsberoende underklass i segrege-rade och nedslitna bostadsområden.Alla, regering, riksdag, kommuner, statliga myn-digheter, små och stora företag m.fl., har ett gemen-samt ansvar att vända flyttlassen.Herr talman! Jag tror inte att det är en självklarhetför alla medborgare att någon form av regional balanseller rättvis fördelning av våra gemensamma resurserär något viktigt eller önskvärt.Det finns en relativt utbredd uppfattning om attstora delar av lever på bidrag från de produk-tiva områdena i söder och från de större städerna.Även om det sett i ett helhetsperspektiv inte är så iverkligheten, visar det på nödvändigheten av att stän-digt diskutera fördelarna med ett regionalt balanseratSverige kontra nackdelarna med att vi alla blir stor-stads- och förortsbor i de stora metropolerna.Den lilla inlandskommunen med 23 000invånare producerar av all elenergi ur vatten-kraft. Det är ett exempel på produktion för välfärdsom sprids i hela landet.För är fördelarna med ett regionaltbalanserat där statsbudgeten fördelas eftervarje regions speciella behov i sammanfattning föl-jande:· Vi tillgodoser starka demokratiska krav på att allaregioner skall få en chans till en positiv utveck-ling.· Vi skapar en mångfald av levnads- och kultur-mönster som berikar hela samhället.· Vi tillvaratar så mycket som möjligt av allt sam-hällskapital i landet.· Vi minskar riskerna för en överexploaterad miljöoch gör det möjligt att bruka vår naturmiljö ochvåra naturresurser på ett ekologiskt ansvarsfulltsätt.Livsmedelsproduktionen som näring behöver enlevande landsbygd för att småjordbrukare skall fort-sätta att driva sin verksamhet. Jordbruket skapar un-derlag för många små företag på landsorten och iglesbygd.Anledningen till nuvarande situation är, som all-tid, bristen på arbete och bristande politisk styrning.Hårda rationaliseringar och nedläggningar i den va-ruproducerande industrin, främst inom basnäringarna,samt neddragningar i den offentliga sektorn har drab-bat de flesta mindre kommuner mycket hårt. Dess-utom har vissa politiska förslag, t.ex. det kommunalainkomst- och kostnadsutjämningssystemet, drabbatsamma kommuner med förödande kraft.Herr talman! Regionalpolitik måste, som jag tidi-gare har anfört, ses som en helhet. Staten måste ta etttydligare ansvar för en bättre regional balans. Nä-ringsministern är väl medveten om dessa problem,och han har tillsammans med statsrådet ien debattartikel i nyårsafton 1998slagit fast att det behövs en kraftsamling och samar-bete mellan en mängd aktörer. De hävdar, helt riktigtenligt min mening, att skall byggas under-ifrån. Men de hävdar redan i nästa mening att resur-serna redan finns till förfogande. Ja, ännu ett tag finnsde mänskliga resurserna och viljan. Vad händer närungdomar fortsätter att flytta och fyrtiotalisterna bliräldre och behöver samhällets tjänster?Vi i har en rad förslag på åtgärdersom snabbt bidrar till en bättre regional balans ochtillväxt i hela Sverige.· Statliga verk och myndigheter måste konsekventfatta beslut om strukturförändringar som medver-kar i stället för motverkar regional balans.· Utred vilken statlig verksamhet och administra-tion som absolut måste finnas kvar i Stockholm.Gör en utflyttningsplan för resten.· Utveckla, förstärk och upprusta möjligheterna tilltvärkommunikation på järnväg, vägar, båtar ochflyg. Det gynnar både företagen, handeln ochmöjligheter för människor att komma till t.ex.Gotland, , och Arvidsjaur.Glöm inte att , och liggernärmast i Europa.· Bygg ut etanoltillverkningen. Vi har råvaran iskogen. Då kan vi sluta att importera. Sänk skat-ten för etanolbränsle. För miljöns och jobbensskull, lagstifta om att fordonsbränsle skall inne-hålla etanol innan år 2004.· Öka kompetensen inom alla nivåer. Ge universitetoch högskolor ansvar för regional utjämning inomderas områden, genom att satsa betydligt mer pådistansutbildning i de små kommunerna. Yrkes-högskolan, folkhögskolorna och folkbildningen iövrigt har en avgörande betydelse för att lågutbil-dade skall kunna möta framtidens krav på kom-petens, arbete och ha möjlighet att välja var deskall bo och leva.· Beskatta skogshemman där de finns och inte därägaren är skriven. Vinst från vattenkraft och skogskall tillfalla den kommun där produktionen sker.· Posten bör utveckla lantbrevbärarservicen till-sammans med kommuner och landsting. Kreativaoch nyskapande satsningar växer inte endast framur företag som producerar varor.Kultur skapar självkänsla och identitet och är ennaturlig mötesplats för människor från olika kulturer.Musikens, teaterns, litteraturens, filmens, konstensoch dansens betydelse kan inte nog framhållas. Enmycket stor andel ungdomar är intresserade av kulturoch vill arbeta med kultur. För att motverka avflytt-ning är det nödvändigt att möta de ungas intresse.Många arbetstillfällen kan skapas, inte minst inommusik-, underhållnings- och mediesektorn.Flytta ut kulturen i landet och gör fler nationellascener! Ett exempel som vore ett ypperligt tillskottför att förbättra den regionala balansen är att göraNMD och Norrdans i till en nationellinstitution.Anf. 7 ():Herr talman! skall bli världsbäst som in-dustrination, har vi hört näringsministern säga i mor-gonens nyhetssändningar. Javisst, ,det låter bra, t.o.m. väldigt bra. Men vi har hört detförr, och det börjar låta som ett mantra som upprepasoch upprepas.I onsdagens allmänpolitiska debatt påpekades attdet inte är prat som behövs - det har vi haft nog av.Det är inte prat som gör att företag och koncernerväljer att stanna kvar i när man ställs i envalsituation. Det behövs mer än prat för att en fjärde-del av våra nya civilingenjörer skall stanna hemma iSverige och medverka till att blir världsbästsom industrination i stället för att ta med sin entusi-asm, sitt kunnande och sin vilja och flytta utomlands.Nej, nu är det är handling som behövs för att vändaen utveckling, och jag och vi kristdemokrater väntaroch spanar ivrigt efter tecken på just handling.I dag diskuterar vi regionalpolitik. Och det finnsgoda argument för en aktiv regionalpolitik. Våra mål,som riksdag och regering gång på gång har lagt fast,att alla människor skall ha någorlunda likvärdigavillkor och ha rätt att bosätta sig och möjlighet attförsörja sig var de själva vill i vårt långa land, ja,dessa grundläggande mål för regionalpolitiken ställervi kristdemokrater upp på.Inom den s.k. stora regionalpolitiken räknas in destora investeringarna i förbättringar och nybyggnationav vägar, järnvägar och flygplatser och de mångfiligas.k. Hit hör satsningarna på univer-sitet och högskolor, och hit hör m.m.När vi talar om resurserna rör det sig i den stora regi-onalpolitiken om ca 100 miljarder.Dagarna beslutade vi här i kammaren om1999 års resurser att satsas i den lilla regionalpoliti-ken, och då är det storleksordningen knappt2 miljarder som gäller, med och under ett nätverk avregler och med geografisk styrning i permanenta och itillfälliga stödområden m.m. Till den lilla regionalpo-litiken hör de medel som vi "köper tillbaka" från EUgenom projektverksamheten inom ramen för struktur-fonderna och målområdena. Vi har också de s.k. ge-menskapsinitiativen. hade vi projektbeslutade på tillsammans 26 miljarder, varav EUbidrog med 8 miljarder.Till detta kommer inom den lilla regionalpolitikenförra årets beslut om de regionala tillväxtavtalen. Ivarje län i vårt land gnuggas nu geniknölarna i detregionala partnerskapet för att utforma sin landsdelssyn på och möjligheter till hur man bäst skall ta tillvara och effektivisera de medel man identifierat somdet regionala tillväxtkapitalet.Vid Landsbygdsriksdagen i lovadestatsministern att en utredning skulle se över hurdenna rörelses ca 4 000 lokala aktivitetsgrupperskulle få möjlighet att förverkliga sin slogan HelaSverige skall leva.Herr talman! Jag har med denna lilla historie-skrivning om dagsläget velat teckna bilden av hurnödvändigt det är att de utredningar kommer i gångsom beställts av och lovats av regeringen.Det är faktiskt angeläget att det händer något och attpratandets tid är över. har det ryktats om att di-rektiven för den här utredningen skulle finnas. Detsades här i kammaren att de var på delning,men än har vi inget sett eller hört. Inte heller harutredningen tillsatts med de personer som skall görajobbet.Nu vill jag fråga näringsministern: Hur är det?Händer det något? Kan vi få veta något om näroch hur det kommer att hända något?Jag ser fram emot att ta del av direktiven. Inteminst är det ytterligt angeläget att vi nu får en ge-nomlysning av konsekvenserna av hur EG-fondernahar påverkat den nationella regionalpolitiken och hurden annorlunda bidragskulturen, detta att köpa pengarmed krav på medfinansiering, har påverkat vår natio-nella regionalpolitik.Det är också angeläget att vi får en ny och ordent-lig genomlysning av stödområdessystemen. I mitttycke har vi ett förvirrat system, där man först har detnationella och sedan ovanpå det lägger EG-systemet.Hur skall det här se ut ? Vi skall ocksåkomma ihåg att det nu jobbas med EU:s nya system,som kommer att beslutas /april. Jagser risken för att det här rafsas ihop snabbt, och så fårvi någonting som inte är genomtänkt. Det sade jagockså i kammaren . Jag väntar på ett svarunder debattens gång.Jag vill sluta med att slå fast att vår nationellamålsättning inte är så enkel att leva upp till. Men den är därför inte mindre viktig. En för migoerhört viktig fråga, som för många kanske tycks varaen liten detalj, är hur vi uttrycker oss i debatter ochsamtal. Alltför ofta hör vi uttrycket "i det här landet"i stället för "i vårt land". Det första uttrycket skaparenligt min mening en attityd av att stå vid sidan omoch iaktta och undra vad de egentligen håller på med.Det andra uttrycket, "i vårt land", som jag hellre villanvända och försöker använda så mycket som möjligti sådana här samtal, ger en känsla av delaktighet, attvara med, att ha ansvar för och en vilja att positivtmedverka till att vårt land blir bättre på alla sätt, attdet skall bli världsbäst att leva och bo i och världsbästsom industrination.Anf. 8 ():Herr talman! Det är bra att vi har fått den här de-batten om regionalpolitiken. begärde ensärskild sådan debatt , men intresset frånde andra partierna saknades då. Vår begäran har nulett fram till denna debatt. Det är bra.Herr talman! Jag vill börja debatten med att sägaatt jag är en Stockholmsvän. fick jag enkonkret fråga från en ung barnfamilj: inte dusom har sysslat med bostadspolitik fixaoss en lägenhet här i ? Det är fullständigthopplöst att få tag i en lägenhet. Får vi tag i någontingså är det svindyrt.Det här är en vädjan om hjälp från förtvivlade oftaunga människor som har fått jobb med hyfsad lön,men plötsligt står utan bostad. Otryggheten trängersig på. Det delar de med ungefär 20 000 andra somunder flyttade hit till . 20 000inflyttade låter kanske inte så mycket, men på 10 årblir det ungefär lika många som bor hemma iKalmar län.På sikt blir detta förödande för både Stockholmoch för stockholmarna. Det ger gigantiska trängsel-problem med krav på förtätad bebyggelse och ökattryck på trafik och miljö. En sann Stockholmsvän kaninte vilja och stockholmarna så illa. Nufrågar jag om är en sann Stock-holmsvän eller inte. Han har ju prövat lite olika bo-stadsorter . Om han är det har han möj-lighet att påverka genom ansvaret för regionalpoliti-ken, som ligger under hans fögderi i Näringsdeparte-mentet.Den andra sidan av problemet finns där det inteväxer. Det är på de flesta ställen i landet. Vid års-skiftet förlorade 210 av landets 289 kommuner be-folkning. I flera kommuner föds det inte längre såmånga barn så att det räcker till en första-klass i skolan. Vi kan lätt inse vilka konsekvenser detfår för berörda kommuners ekonomi och service.Samtidigt som bostadsbristen i ökar står40 000 lägenheter tomma i landet. Där diskuterar mannu inte om man skall riva utan när och hur mycket.Rivningsvågen är redan i gång. Har viråd samhällsekonomiskt med en sådan politik?Det anser inte att vi har. Centerpar-tiet vill att hela landet skall växa. För det krävs enkraftfull regionalpolitik. har vi lagtfram en rad förslag. Det handlar om en fortsatt snabbutbyggnad av de mindre högskolorna, ökade resurserför forskning och fortsatt decentralisering av denhögre utbildningen. Det handlar om en snabb IT-utbyggnad för att skapa en verklig digital allemans-rätt, upprustning av vägnätet och tillväxtfrämjandeskatter för småföretagen. Det handlar om rättvisakonkurrensvillkor för landsbygdens basnäringar, somgör det möjligt för svenskt lantbruk att på rättvisavillkor konkurrera inom EU. Men vi har tyvärr intefått bifall.Frågan är nu vad regeringen tänker göra. I rege-ringsdeklarationen finns ordet regionalpolitik inte ensmed. En regionalpolitisk proposition presenteradesför . har koncentrations-problemen förvärrats. Vad har regeringen för strategiför en rättvisare fördelning av tillväxten över landet?Utvecklingen går fort. Det räcker inte att hänvisa utredning. Det räcker inte, , attefterlysa direktiv till en sådan. krävs det snabbaoch konkreta åtgärder.Vi vill att staten garanterar alla en grundservice.Det rör sig om att alla skall ha tillgång till post- ochkassaservice, teleförbindelser för hastighetsöverfö-ring, bra vägstandard och tillgång till utbildning ochkommersiell service. Min fråga är: Är regeringenberedd att införa en sådan garanti?Det senaste nyhetstillskottet på näringsministernsområde är . Affären gav en del pengar tillstaten. Det är bra. Kan näringsministern t.ex. tänkasig att använda de pengarna till att investera i ettfibernät av snabbgående telekommunikationer överlandet? Det skulle vara ganska logiskt.När de statliga affärsverken bolagiserades mins-kade inflytandet över servicens förläggning. MedTelenoraffären går regeringen ett steg till för att av-hända sig inflytande. Frågan är hur näringsministerntänker tillgodose kravet på en allsidig service i landetmed ett, om jag har förstått medierna rätt, minskatinflytande över detta företag i landet.Herr talman! Den europeiska integrationen måsteockså användas i en regionalpolitisk offensiv.