prot · GN0912 · 1999-10-13 00:00:00 — Man har diskuterat vilka enombudsmans huvuduppgifter ska vara, vilka befo-genheter ombudsmännen ska ha, vem som ska varahuvudman - regeringen eller - och om mankanske rentav skulle skapa ett sammanhållet om-budsmannaämbete med ett antal rättighetsombuds-män som var och en har specialkompetens och ansvarinom ett antal olika områden, det senare naturligtvisför att stärka ombudsmannaämbetet. Ett förslag, frutalman, har varit att föra samman Justitieombuds-mannen, , med övriga ombudsmän till en gemen-sam institution. Dessutom har naturligtvis den inter-nationella utvecklingen med ombudsmän för mänsk-liga rättigheter påverkat debatten.De förslag som framförts i de motioner som vi nuhandlagt i och som ingår i detbetänkande som är föremål för dagens behandling ikammaren fokuserar också i huvudsak just på dessafrågor.Frågan om huruvida ombudsmännen organisato-riskt bör samlas under eller samordnas påannat sätt är givetvis principiellt sett mycket viktig. Isitt betänkande har utskottet dock betonat den sär-ställning som JO har, och utskottet anser inte att detfinns någon anledning att ifrågasätta JO:s ställningoch uppgifter och har då inte heller kunnat ställa sigbakom förslaget att föra samman JO med övriga om-budsmän.Sedan vill jag för egen del ifrågasätta ett gemen-samt ombudsmannainstitut av ett annat skäl. Är detegentligen inte att börja i fel ände att diskutera sam-manförande för att stärka ombudsmannaämbetet? Börman inte först se över de olika lagarnas innehåll ochmöjligheter innan man gör några mera genomgripan-de förändringar? De olika ombudsmännen har ju iflera fall faktiskt tillkommit därför att man ansett attdet funnits brister i lagarna som gjort att särskildtillsyn måst utövas inom vissa speciella områden.Det finns ytterligare ett förhållande som manmåste vara observant på innan man förslår föränd-ringar i avsikt att stärka de olika ombudsmannafunk-tionerna. Om ombudsmännen ges större befogenheterän kan det finnas en risk för att domstolarnasgrundlagsfästa självständighet i förhållande till myn-digheterna naggas i kanten.En mera genomgripande belysning av problemati-ken bör därför ske innan man fattar några avgörandebeslut. remissbehandlas betänkandenfrån utredningen om översyn av Handikappombuds-mannen och från utredningen om Barnombudsman-nen, och därefter kommer behandling att ske i Rege-ringskansliet. Resultatet av den behandlingen börenligt utskottet inte föregripas, varför de motioner därman föreslår förändringar i de här avseendena av-styrks. Även den motion där man föreslår ett inrät-tande av en ombudsman dit personer och organisatio-ner som har drabbats negativt av EU-beslut kan vändasig avstyrks. De möjligheter som finns att vändasig till JO och JK om någon anser att t.ex. en myn-dighet har handlat fel torde vara tillfyllest även när ensvensk myndighets beslut är en följd av EU-bestämmelser.Fru talman! Det betänkande som vi nu behandlartar bl.a. också upp frågan om förvaltningsmyndighe-ternas service. Många företag tvingas ju vänta längepå att få ärenden avgjorda hos offentliga myndighe-ter. Och det är för många ett stort problem att intekunna få besked om hur handläggningenberäknas ta. Ett sätt att komma till rätta med sakenvore att sätta upp punktlighetsmål för handläggning-en. I reservation nr 5 föreslås bifall till motion N326,yrkande 18 och ett uttalande om att regeringen böråterkomma till med förslag om försöks-verksamhet med punktlighetsmål i myndighetsutöv-ningen.Jag yrkar bifall till utskottets hemställan, bortsettfrån den del som behandlas i reservation nr 5 som jagockså särskilt yrkar bifall till.Anf. 151 ():Fru talman! När det gäller frågan om ombuds-mannaorganisationen och ombudsmännens ställninghar vi valt att ställa oss på utskottsmajoritetens sida.Det innebär att de båda utredningar som redogjorde för, som är under remissbehandling,ska behandlas i innan vi tar ställ-ning eller för frågan vidare.Vi har ett unikt system med en justitieombuds-man. Det gäller att se till att det systemet inte urvatt-nas eller att dess värde nedskrivs genom att vi fårkraftiga ombudsmannaorganisationer vid sidan omosv. Mina argument är egentligen ganska lika JerryMartingers på den här punkten. Därför behöver jagkanske inte trötta kammaren med att upprepa denargumentation som vi redan har hört.Däremot, fru talman, finns det en reservation, nr8, som är fogad till det här betänkandet. Den står vi iVänsterpartiet tillsammans med , som varinitiativtagare, och bakom. Folkpartiethar initierat en bra och viktig motion som handlar omatt man inom myndigheterna måste öka insikternaoch kunskaperna om homosexuella människor ochderas situation. Det gäller alltså att åstadkomma detsom i motionen kallas homokompetens inom myn-digheterna.Jag måste säga att utskottets majoritet presterarnågot som jag närmast skulle vilja karakterisera somett ickesvar på motionen. Man hänvisar till att Statenskvalitets- och kompetensråd finns och att det ska varaen myndighet som ska stödja och stimulera arbetetmed kvalitetsutveckling och kompetensförsörjninginom den statliga förvaltningen. Rådet startade i janu-ari och ska alltså, som det heter, stödja och sti-mulera myndigheterna i deras arbete med kvalitetsut-veckling och kompetensförsörjning. Inte med ett ordsäger utskottsmajoriteten någonting om vad motionenegentligen avser, nämligen kompetensutvecklingenpå ett mycket speciellt område. Därmed har utskotts-majoriteten egentligen inte svarat. Jag tror att motio-närerna, liksom vi övriga reservanter, är medvetnaom att det här särskilda kompetensrådet finns. Mendet viktiga är att den här frågan lyfts fram och att dett.ex. inom rättsvårdande myndigheter faktiskt blir enökad kompetens. Det gäller icke minst mot den bak-grunden att homosexuella just , tyvärr, utsätts förövergrepp. Därmed kommer de i deras egenskap avhomosexuella också inför domstolar och sådant, intesom åklagare utan som målsägande. Därför är enökad homokompetens någonting som är nödvändigtoch viktigt.Vi yrkar bifall till reservation nr 8. I övrigt står vibakom utskottets hemställan.Anf. 152 ():Fru talman! är det land som har uppfunnitombudsmannaämbetet. Ordet ombudsman ingår nu-mera i internationellt språkbruk. Justitieombudsman-nen tillskapades 1809. Jag ska inte fördjupa mig i denhistoriska exposén över ämbetets utveckling. Det harJerry gjort på ett förtjänstfullt sätt tidigare.I har alltfler ombudsmannaäm-beten inrättats: , , Ombudsmannen mot etniskdiskriminering, och . har vi också fått HomO.Från och till diskuteras behovet av ytterligare om-budsmän, t.ex. när det gäller EU; det fanns med imotionsfloden. Man har även diskuterat en äldreom-budsman.De ombudsmän som har tillkommit efter JO harinte fått samma fristående ställning under riksdagen.De ligger under regeringen och departementen. Dessaombudsmän förordnas av regeringen. Alla är själv-ständiga myndigheter utom KO som är inordnad iKonsumentverket.Fru talman! Med alltfler ombudsmän riskerar viatt få en uppsplittring av resurser. Det blir allt svårareför medborgarna att hitta rätt i av ombudsmän.Förutom att det borde vara en mer fristående ställningför ombudsmännen borde därför även själva organi-sationen förändras.Det skulle vara flera fördelar med att skapa ettsammanhållet ombudsmannaämbete med ett antalrättighetsombudsmän som var och en har special-kompetens och ansvar inom sina områden. Ämbetetskulle t.ex. kunna kallas ,. För medborgarna skulle det underlätta att barabehöva hålla reda på JO och RO.Ämbetet skulle ha ansvar för hela spektrumet avmedborgerliga fri- och rättigheter. Som grund fördetta vill vi framhålla att sedan1995 gäller som svensk lag. De mänskliga rättighe-terna tillvaratas, enligt konventionen, av en kommis-sion och en domstol dit även svenska medborgare kanvända sig. Det hade kanske varit rimligt att svenskamedborgare också skulle få en möjlighet att i förstahand vända sig till en inhemsk rättigheter.Man kan tänka sig att ett sådant RO skulle kunnaligga under , men huvudfrågan för oss krist-demokrater är att det finns ett samlat ämbete obero-ende av huvudman för verksamheten. I vilket falltycker vi att förslagen på det här området borde bliföremål för en parlamentarisk utredning. Jag villbetona att vi absolut inte vill blanda in Justitieom-budsmannen i det hela. Vår linje är att man ska tittaseparat på det här med rättighetsombudsmän.Fru talman! Justitiekanslern är dels regeringensadvokat och utredare av olika företeelser inom denstatliga förvaltningen, dels åklagare som t.ex. beslutarom åtal mot domare i och Rege-ringsrätten och dessutom åklagare i vissa fall enligttryckfrihetsförordningen och yttrandefrihetsgrundla-gen. Dessa flerdubbla roller kan verkligen diskuteras.I en framtida situation kan konflikter uppstå genomden här rolldelningen inom samma ämbete. Därförmenar vi att man borde genomföra en noggrann ana-lys av Justitiekanslerns befogenheter.Fru talman! I en rättsstat är det viktigt att medelstår till buds som garanterar den enskilde medborga-rens rätt till en säker och snabb handläggning av ettärende. Detta är särskilt angeläget vad gäller fall avmyndighetsutövning mot den enskilde.Därför föreslår vi också en förstärkning av denenskildes ställning gentemot den offentliga förvalt-ningen genom att införa en s.k. dröjsmålstalan. Ensådan talan ger den enskilde en möjlighet att i dom-stol få prövat om ett förvaltningsärende onödigt up-pehålls hos den myndighet som har att fatta beslut iärendet. Rätt till s.k. passivitetstalan är inte heltovanlig nere på kontinenten. Den finns t.ex. inomEU:s institutioner och har en viss preventiv betydelse.När KU var där nere och besökte domstolen fickvi veta att det inte är ovanligt när man har den härtypen av passivitetstalan att respektive institutionnågon dag innan ett ärende ska upp till avgörandefullföljer vad man skulle ha gjort långt tidigare.Det är alltså viktigt för den enskilde att man kanföra sådan här talan gentemot förvaltningsmyndighe-ter men även mot regeringen och mot domstolar såvittavser deras handläggning av förvaltningsärenden.Fri- och rättighetskommittén presenterade 1994ett betänkande om de här frågeställningarna, bl.a. ettförslag vad gäller dröjsmålstalan. Såvitt jag kan erinramig stöddes detta av den icke-socialistiska majoritetsom fanns i det läget. är Kristdemokraternaensamma om att kräva att dröjsmålstalan bör införasenligt utredningens förslag.Fru talman! Vi kristdemokrater står bakom allavåra reservationer men för att underlätta kammarensarbete yrkar jag bifall enbart till reservation 6.Eftersom mom. 5 omfattar två delfrågor, ompunktlighet och dröjsmålstalan - vi kristdemokratervill ha båda men och nöjersig med punktligheten - avser vi, om det blir aktuellt,att i andra hand stödja reservation 5.Anf. 153 ():Fru talman! I fråga om detta betänkande om stat-lig förvaltning vill jag koncentrera mig på det somberör myndigheternas bemötande.I förvaltningslagen finns angivet vilka rättighetermedborgarna har i fråga om att ta del av handlingar,information osv. Vi möter dock många männi-skor som riktar stark kritik mot offentliga verksam-heter och myndigheter - man känner att man intebemöts med den respekt som man anser sig ha rätttill.Naturligtvis handlar det om personligt agerandeoch om skapandet av myndighetskulturer som det ilag är svårt att reglera och förändra. Men inte destomindre är det i en demokrati allvarligt att människorkänner sig otrygga i miljöer där den enskilde ofta ärstarkt beroende av myndigheternas hjälp och stötta.Det är självfallet mycket allvarsamt när männi-skor, som ofta själva känner respekt för myndighetersutövande av makt så till den grad att det ibland över-går till rädsla, upplever sig kränkta och missförs-tådda. Vi måste förstå att människor i dessa samman-hang faktiskt befinner sig i en situation där de ärganska utlämnade.I ett demokratiskt samhälle är det viktigt att allakänner sig bemötta med respekt oberoende av i vilkensituation man befinner sig. Det kan vara hos arbets-förmedlingen eller gentemot taxeringsmyndighet ellerförsäkringskassa.Behovet av ett värdigt bemötande av medborgarnagäller alla myndigheter. föreslår enändring i förvaltningslagen som beskriver kravet påatt människor får ett korrekt bemötande. Därför bör iförvaltningslagen tillföras ett tillägg angående bemö-tandefrågor.Fru talman! Jag yrkar bifall till reservation 7 och iövrigt till utskottets hemställan.Anf. 154 ():Fru talman! har vi fåttden flora av ombudsmän som vi nu har: , Ombudsmannen mot etniskdiskriminering, , Handikappom-budsmannen och Ombudsmannen mot diskrimineringpå grund av sexuell läggning.JO, , är alltjämt en levanderealitet hos det svenska folket och har också inspireratandra länder att inrätta liknande ombudsmän. är , såvitt jag förstår, ett interna-tionellt - ett engelskt - ord.Varje år inkommer ca 5 000 klagomål till JO. Detvittnar om ett väldigt stort behov hos medborgarna avatt göra sin röst hörd när man anser sig ha blivit illabehandlad av myndigheter. JO konstaterar ica 500 fall att fel och försummelse har begåtts menåtal är sällsynta. Inte så sällan inträffar det attden kritiserade ämbetsmannen i sin tur kritiserar JO.Den ursprunglige JO med ämbetsmannaansvarsom vapen var ett av de valda ombudens redskap föratt se till att statens ämbetsmän följde folkrepresenta-tionens intentioner och behandlade medborgarna medtillräcklig respekt. JO grep in mot ämbetsmän därmedborgarna egentligen saknade rättsmedel och upp-rätthöll tanken på att statliga tjänstemän har fått sinmyndighet för att tjäna medborgarna, inte för attuppträda som deras herrar.Med JO:s minskade makt och med införandet aven rad nya ombudsmän har ombudsmannafunktionensjunkit ned till att bli ett ämbetsverk bland andra.Inrättandet av ombudsmän representerar dessutomett uppifrånperspektiv. Man tillsätter en ombudsman istället för att uppmuntra medborgarna att själva ingri-pa mot orättvisor och ge dem möjligheter att göranågot åt dem. Det är betecknande att inflationen iombudsmän har gått hand i hand med försvagningenav rättshjälpen - den rättshjälp som skulle ge med-borgarna ekonomiska medel att själva föra sin talan.Det är mycket angeläget att den här utvecklingen intefortsätter.Ombudsmannainstitutionen måste nu tydliggörasoch förenklas. Ombudsmännen, med undantag av JO,bör slås samman till ett ombudsmannaämbete, gärnakallat , såsom föreslås i dengemensamma reservationen från Kristdemokraternaoch . Alla ombudsmän bör utses av riksda-gen. Hit kan man föra nya ombudsmannauppgifterom det behövs men man ska vara mycket återhållsammed detta.Fru talman! Jag vill också ta upp behovet av ho-mokompetens hos nyckelgrupper inom offentlig sek-tor. Detta har mycket övertygandetalat för. Jag tänker framför allt på behovet av dennakompetens inom rättsväsendet.Otaliga undersökningar visar att homo- och bi-sexuella är en grupp som löper större risk att utsättasför brott än vad andra medborgare i samhället gör. känner många homosexuella när de har utsatts förbrott tvekan inför att ta kontakt med rättsväsendetdärför att de är rädda för att bli bemötta negativt pågrund av sin sexuella läggning. Bristande kunskaperom homosexuellas situation kan också leda till sämrekvalitet på brottsutredningar eftersom rättsväsendetinte alltid förmår tolka de mycket speciella omstän-digheter som kan föreligga vid brott som riktas mothomosexuella. Därigenom finns risken att rättssäker-heten försämras.En ökad homokompetens inom rättsväsendets oli-ka myndigheter kan stärka homosexuellas rättssäker-het och öka benägenheten hos dem att verkligen vågaanmäla brott och fullfölja en anmälan om brott. An-ställda inom polisväsendet, åklagarväsendet, domstol-sväsendet och kriminalvården behöver därför ha bätt-re kännedom om homosexualitet i allmänhet och omhur de homosexuella har det, hur deras liv ser ut.Domstolsverket är en central förvaltningsmyndig-het för några av rättsväsendets myndigheter och börlämpligen agera för att höja myndigheternas homo-kompetens.Jerry tog upp frågan om punktlighets-mål. Där har och en gemen-sam reservation, som jag stöder.Med detta, fru talman, vill jag yrka bifall till re-servationerna nr 1, nr 8 och nr 5.Anf. 155 PER ():Fru talman! gjorde en intressantexposé över ombudsmannainstitutionen. Det tackar viför. Vi slipper upprepa en del historiska fakta. ÄvenHelena tyckte jag tillförde en del intres-santa historiska saker i frågan, framför allt kanskeidén om att försvagningen av rättshjälpen har ettsamband med antalet ombudsmän. Det är intressant isig.I är vi på det klara med att ombuds-män bör sortera under och vara riksdagensansvar. Vi har skrivit en motion, och följt upp med enreservation, där vi just tar upp problemet att om-budsmännens möjlighet att agera mer självständigtoch oberoende bör garanteras. Det gör man genom attsortera dem under , anser vi.Vi anser också att man kan lägga ihop dessa om-budsmän med . En del menar att det skulleresultera i en försvagning av JO, medan vi menar attdet skulle innebära en förstärkning av de andra om-budsmännens verksamhet och status, inte minst närdet gäller barnombudsmannen, som jag tycker äroerhört viktig.En annan fråga som är väldigt viktig är en om-budsman för mänskliga rättigheter. Jag vet att manmåste vara försiktig med ombudsmannainstitutionen.Vi har, som tidigare påpekats, en rad olika ombuds-män som tillkommit . Men vi anser att detborde finnas en gemensam ombudsman för mänskligarättigheter. Det är en så stor fråga. Den gäller intebara omvärlden, den gäller också.Jag yrkar bifall till reservation nr 2.Sedan skulle jag vilja ta upp en annan fråga. Denhandlar om alkoholfri representation. Det gäller of-fentlig verksamhet.Utskottet anser att arbetstiden ska vara alkoholfri,att statliga medel inte ska användas för alkoholinköp.Ändå vet vi att det förekommer alkohol vid olikaformer av representation. Det menar jag är ett klartbrott mot att föregå med gott exempel. Vi behöverinte alkohol för att umgås, för att representera. Vibehöver inte ha någon slags förståelse gentemot andraländer för behovet av alkohol vid representation.För övrigt gäller samma sak rökning för min del.Jag anser att det ska vara förbjudet vid all representa-tion. Detta med tanke på de människor som har svårtmed alkohol respektive rökning.Om vi nu håller oss till alkohol så räcker det inteatt man säger att det ska vara återhållsamhet. Detduger helt enkelt inte, inte för en alkoholist i alla fall.Ska vi visa solidaritet med de människor som har detsvårt i vårt samhälle är det väldigt enkelt att göra detpå det här sättet, att ha alkoholfri representation medtanke på alkoholister.Jag är lite ledsen att inte är här.Han har skrivit ett särskilt yttrande. Jag skulle gärnaha velat diskutera med honom varför han, som ärnykterist och såvitt jag förstår en stor förespråkare föralkoholfri representation, ändå stöder en utskottstextdär man utgår från att man använder minsta möjligaalkoholservering och att målsättningen ska vara alko-holfri representation. Jag tycker att det är väldigttråkigt att en av våra största förespråkare för alkohol-fri representation viker sig på det sättet i denna fråga.Det hade varit viktigt att han hade markerat. Vi behö-ver vara fler som markerar detta.Det är inte en stor sak att klara av en förändring.Det kan man göra . Eftersom hela inten-tionen är sådan är det bara att se till att det sker. Där-för yrkar jag bifall till min reservation. Jag hoppas attdet är fler i kammaren som kommer att stödja den ochinte låtsas som om alkoholisterna inte finns här blandoss.Härtill, fru talman, har jag också stött motionenom homokompetens. Jag tycker att det också är enviktig fråga. Jag tycker att vi behöver en större kom-petens i den offentliga verksamheten, precis som detsägs i motionen. Den ger jag också mitt stöd.Bifall till reservation 8!Anf. 156 ():Fru talman! Jag vill börja med att yrka bifall tillutskottets hemställan och avslag på samtliga reserva-tioner. I övrigt ska jag något kommentera de reserva-tioner som finns.En av reservationerna handlar om ombudsmanna-organisationen. Där anser reservanterna, och det hardet tidigare pläderats för här i kammaren, att allaombudsmän ska sortera under . I en reser-vation föreslås att JO läggs samman med övriga om-budsmän till en gemensam institution.Där anser utskottsmajoriteten, precis som tidigaresagts, att JO:s särställning bör understrykas och vid-håller tidigare ställningstaganden i frågan.Frågan om ombudsmännen organisatoriskt börsamlas under eller samordnas på annat sättär naturligtvis oerhört viktig rent principiellt. Här villjag liksom tidigare talare hänvisa till dels Utredning-en om översyn av handikappombudsmannen, delsÖversynsutredningen om barnombudsmannen, somnu efter remissförfarandet, som tog slut den30 september, ligger på bord. Här pågåralltså arbete. Låt oss inte föregripa det, utan måhändaåterkomma när det arbetet är klart och föra en vidarediskussion.Vad gäller frågan om Justitiekanslerns roll och enutredning kring denna vill jag påminna lite grann omatt det har skett en utredning just kring Justitiekans-lerns arbetsuppgifter . Det tillsattesnämligen en utredning . Den lämna-de sitt betänkande . Jag kan notera attdetta inte föranledde någon åtgärd från den dåvaranderegeringens sida. I JK:s verksamhet i dess helhetgäller liksom för andra förvaltningsmyndigheter rege-ringsformens krav på saklighet och opartiskhet. Häranser utskottet att det inte finns anledning att misstroatt inte arbetsuppgifterna utförs med iakttagande avdetta.Vad gäller punktlighetsmål och dröjsmålstalan vidmyndighetsutövning finns - det har också påpe-kats från talarstolen - möjligheten för enskilda attkontakta JO eller JK om man tycker att det har tagitonödigt i handläggningsärendena. Då kan de isin tillsyn granska om så har skett.Det är också viktigt att erinra om att det i vissafall kan finnas förklaringar till varför ärenden dröjer.Det kan förekomma en ärendeanhopning på myndig-heten som gör att det dröjer längre. Ärendet i sig kanvara så pass komplicerat att det föranleder extra un-dersökningar.Reservationen om korrekt bemötande av medbor-gare från myndigheters sida är naturligtvis angelägen.Jag är också medveten om, såväl som i , att det visst förekommer att maninte bemöts på ett korrekt sätt hos olika myndigheter.Men det är kanske inte så mycket fråga om en lagänd-ring för att kunna röja undan problemen, utan det ärkanske i högre grad fråga om utbildning och infor-mation. Det är upp till myndigheten själv att se till attså sker.Frågan om ökad homokompetens i statliga myn-digheter och i rättsväsendet är oerhört angelägen.Visst har vi fått erfara att man kan bemötas på ettannorlunda sätt om man har en annorlunda sexuellläggning.Jag vill trots allt hänvisa till Statens kvalitets- ochkompetensråd som började sitt arbete den 1 januaridetta år. Det är här fråga om motioner från allmännamotionstiden . Kanhända var det då inte riktigtklart hur rådet skulle fungera. Jag tycker nog attmyndigheten är en resurs i sådana sammanhang.Fru talman! Jag vill avsluta med att än en gångyrka bifall till hemställan i betänkandet och avslag påsamtliga reservationer.Anf. 157 PER () replik:Fru talman! Jag skulle vilja att förklarade för mig varför man inte kanacceptera en alkoholfri representation utan i ställethar de svepande förklaringarna om att vara återhåll-sam osv. Varför tog inte den frågan i sitt anförande? Vad tycker KerstinKristiansson själv?Anf. 158 () replik:Fru talman! Det är riktigt att jag missade den frå-gan i mitt anförande, Per . Jag var övertygad omatt Per skulle återkomma i replikskiftet till denfrågan.Per vet att socialutskottet - det är deras om-råde, det är en stor social fråga - har yttrat sig i frå-gan. har valt att säga precis sammasom har sagt, nämligen attåterhållsamhet ska rekommenderas. Jag är övertygadom att man i myndigheter, landsting och kommuner -där kloka människor sitter i beslutsfattande positioner- följer den rekommendationen, dvs. återhållsamhet.Jag är övertygad om att det sker utan att tarinitiativ i den frågan.Anf. 159 PER () replik:Fru talman!