prot · GM0983 · 1999-04-21 00:00:00 — Men regeringen har ändå kommit tillslutsatsen att det, trots de uttryckliga ställningstagan-dena i direktiven till Begravningsverksamhetskom-mittén, är bäst att pastoraten skall ha ansvaret för attanordna särskilda begravningsplatser för den härgruppen, som alltså står utanför Svenska kyrkan.Vi i anser att det av religionsfri-hetsskäl hade varit bättre om regeringen hade kommitfram till en lösning i enlighet med de ställningstagan-den som finns redovisade i direktiven till utredningen.Enligt vår uppfattning kan det inte var rimligt attstaten uppdrar åt att, efter relations-förändringen , fortsätta att ansvaraför att ordna avskilda begravningsplatser för personersom valt att stå utanför varje kristet samfund.Det blir ju så att allt större grupper i framtidenkommer att stå utanför församlingarna och därförvilja ha egna begravningsplatser. Det finns alltflermänniskor som har olika typer av religiös uppfatt-ning. Av respekt för dessa människor borde regering-en mycket mer aktivt ha sökt en lösning för att hittaen lämplig huvudman utanför . Menregeringen har tydligen inte velat göra det. Vi i Folk-partiet ser inte det här som ett problem. Vi anser attlänsstyrelserna borde vara mycket lämpliga huvud-män för den här uppgiften.Av principbeslut följer att kulturmin-neslagens skydd skall behållas även vid ändrade rela-tioner mellan staten och . Vidareuttalades att relationsförändringen inte bör leda tillförsämrade förutsättningar för vård och underhåll avde kulturhistoriska värdena inom kyrkan. I principp-ropositionen framhölls också att bevarandet av dekyrkliga kulturvärdena är en angelägenhet för helasamhället och för svenska folket. Det är inte rimligtatt den totala kostnaden för de här allmänintressetbara bärs av medlemmar. Därför börSvenska kyrkan enligt principbeslutet kunna få vissersättning för vård av kulturhistoriskt värdefull egen-dom.Regeringens förslag nu innebär ett årligt stöd på isnitt t.o.m. år2009. Det här vill se som en övergångs-lösning inför ett fullständigt skiljande mellan statenoch kyrkan. Vi vill sedan inte ha några särlösningarför ett enda samfund. Målet måste vara att vården ochunderhållet får en principiell lösning som ärgemensam för alla samfund. ställer därförinte upp på regeringens löfte att innan tidsperiodenlöper ut överväga en fortsatt finansiering enligt denmodell som kommer att tillämpas t.o.m. år 2009.Regeringens resonemang om att det genom attkyrkoskatten upphör finns utrymme att höja de statli-ga skatterna med för att förstärkaden offentliga sektorns finanser kan vi folkpartisterinte ställa upp på. Det är en helt orimlig form avskatteväxling.Vi anser inte heller att det är rimligt att regeringoch riksdag skall tillhålla försam-lingar eller några andra frivilliga samfund eller före-ningar att sänka sina medlemsavgifter. Det måste juvara en uppgift för respektive samfund eller föreningatt ta ställning till. Det är därtill en nästan omöjliguppgift att skilja ut reformens ekonomiska effekterfrån de skäl som en församling kan ha för att höjaeller sänka sin kyrkoavgift. En självklar konsekvensav detta är naturligtvis att den framtida kyrkoavgifteninte ingår i de samlade skatterna.Slutligen, fru talman, vill jag säga några ord omtransportkostnaderna i samband med begravningar.Regeringens förslag innebär att vissa transportkost-nader skall inrymmas i de tjänster som ingår i be-gravningsavgiften. Men det här förslaget är så utfor-mat att bara en del av transporterna omfattas. Dethandlar om sådana transporter som sker efter det attstoftet kommit till bisättningslokalen eller liknande.Innebörden av det här är väldigt oklar. Regeringenhar också konstaterat att det inte är möjligt att i lagprecisera alla förutsättningar i detalj utan att fråganmåste tillämpas i den praktiska hanteringen. Det före-faller också opraktiskt att huvudmannen för begrav-ningsverksamheten skall överta ansvaret för en be-gränsad del av transporterna. Det förslaget anser vifrån vara så illa förberett att det inte kanbli föremål för lagstiftning.Fru talman! Jag står självfallet bakom alla Folk-partiets reservationer i den här frågan, men jag nöjermig med att yrka bifall till reservation 1.Anf. 32 PER ():Fru talman! Det har varit snårigt att ta sig igenomdet här betänkandet under utskottsbehandlingen, meni de avgörande frågorna har vi ändå kunnat samlaskring acceptabla lösningar. Det gör att relationsänd-ringen mellan staten och kan hållasitt tidsschema och bli verklighet till detnya millenniet.Miljöpartiet har tre motioner kopplade till det härbetänkandet. Utskottet har i stort sett tillgodosett vårayrkanden vad gäller två av dem. I motionerna K16och Kr274 vill vi att kyrkan i större utsträckning bör hållas öppen för alla och att kyrkobyggnader-na i ökad utsträckning görs tillgängliga för konsertero.d. Just kyrkobyggnaderna har ofta utmärkt akustikoch bra utrymme för olika sorters, inte minst speci-alinriktade, publika evenemang.I ett annat yrkande, i motion K16, vill vi ha entydligare tidsangivelse för överläggningarna om denkyrkoantikvariska ersättningen . Utskot-tet förutsätter i samma anda att underlaget skall finnastillgängligt senast vid slutet av . Vi ställer ossbakom den föreslagna kyrkoantikvariska ersättningenså som den är föreslagen i betänkandet eftersom vianser att det är ett samhälles ansvar att bidra medförvaltning och förädling av vårt kulturarv. Detta fårinte minska med relationsändringen.Ett tredje yrkande handlar om att länsstyrelsernaskall få resurser för att kunna fullgöra sitt ansvarenligt kulturminneslagen. Utskottet utgår från attregeringen i budgetarbetet bevakar att så sker. I dethär fallet är det också troligt att regeringen faktisktkommer att göra det. Ovanstående motionsyrkandenföranleder alltså inga reservationer från vår sida.Det allra snårigaste i betänkandet, och som flerahar varit inne på, har givetvis med huvudmannaskapetför begravningsverksamheten att göra. Det allra enk-laste vore, menar både vi i och Vänster-partiet i våra motioner, att låta kommunerna stå fördet, så som förhållandet redan är i ochTranås. Men vi har alltså godtagit kompromissen medtanke på att frågan om begravningsverksamhetenvarit en så viktig del i den tidigare samförståndslös-ningen mellan stat och kyrka. Det innebär att begrav-ningsavgiften för dem som inte tillhör Svenska kyr-kan fastställs av regeringen eller den myndighet somregeringen bestämmer i stället för av den församlingsom är huvudman för begravningsverksamheten.Undantagen är alltså och Tranås.Utskottet anser att övervägande skäl talar för attden myndigheten blir Kammarkollegiet. På det sättetlöste utskottet problemet med osäkerheten vad gällergrundlagsenligheten och vad som i det här fallet skallanses vara normbeslut respektive förvaltningsbeslut.Jag ser det också som en styrka att vi i utskottet i enfråga som denna kunde samla oss och finna en någotknagglig men ändå gemensam väg framåt.Fortfarande anser jag emellertid, fru talman, attdet hade varit ett smidigare och framför allt ett merkonsekvent förhållningssätt till religionsfrihetens kravatt låta kommunerna vara huvudmän för begravnings-avgiften. Av samma anledning som samhället tar påsig ett självklart ansvar för att hjälpa oss att födas tilldet här livet, borde samhället också ha huvudansvaretför att hjälpa oss att lämna det, menar jag.I vårt särskilda yttrande, som vi har gemensamtmed Vänstern, påtalar vi att regeringen tidigare meraktivt borde ha sökt just en sådan lösning. Med tankepå den kompromiss som vi nu alla ställt oss bakom ärväl detta inte en fråga , men jagutgår ifrån att nästa gång begravningsavgiften aktua-liseras är det just en sådan här, mer konsekvent lös-ning som blir den naturliga.Fru talman! I motion K14 har vi i Miljöpartietvänt oss mot att eller annat trossam-fund skall ha en särskild uppbördshjälp av staten. Vitycker att det är självklart att begravningsavgiftenskall behandlas separat och betalas över skattsedeln,medan trossamfunden själva får hantera övriga av-gifter för sina verksamheter.Enligt skatteutskottets uttalande, som också stödsav majoritet, skall man sestödet mot bakgrund av bl.a. statens krav att skall upprätthålla en demokratiskt uppbyggdrikstäckande verksamhet. menar man avjämställdhetsskäl att samma erbjudande skall ges tillandra trossamfund. Men ges detta erbjudande tillandra trossamfund av samma anledning, nämligen atten demokratiskt uppbyggd verksamhet skall upprätt-hållas? Jag bara undrar och har svårt att se slutet påen sådan tankekedja. Erbjudandet innebär ju i prakti-ken att alla andra registrerade trossamfund efter rege-ringsbeslut skall kunna få biträde med uppbörden avavgift. Det gäller alltså alla frikyrkor, alltifrån LivetsOrd till Scientologkyrkan. Dessutom kan i förläng-ningen, vad jag förstår, en hel rad andra registreradelivsåskådningsgrupper och föreningar komma i fråga.Eller hur? Och detta, krasst uttryckt, bara för att inteSvenska kyrkans ekonomi skulle drabbas av en dras-tisk försämring.Fru talman! Jag förstår inte detta. Jag och Miljö-partiet anser att inget trossamfund, inte heller Svens-ka kyrkan, behöver statlig hjälp med att ta in avgifter.Därför har jag reserverat mig i frågan och har också ireservationen fått stöd av Vänstern.Fru talman! Jag yrkar bifall till reservation nr 9under mom. 12.Anf. 33 () re-plik:Fru talman! Frågan om vem som skall ha ansvarför begravningsplatserna är väldigt omdiskuterad. Jagkan personligen känna att det vore skönt om kommu-nerna hade ansvaret. Men enligt de uppgifter som jaghar fått vill inte kommunerna ta på sig detta ansvar.Jag tycker att regering och riksdag skall vara väldigtförsiktiga med att lägga på kommunerna uppgiftersom de inte vill ha. De har fullt sjå med att klara deuppgifter som de har.En annan komplikation är också att begravnings-platserna till stor del ligger omkring en kyrka.De ligger alltså på kyrkans mark. Att man har löstproblemet i så pass bra beror ju på att manhar så många separata begravningsplatser som inteligger i direkt anslutning till kyrkan.Jag hoppas att de olika församlingarna i det prak-tiska arbetet i fortsättningen kan lösa detta på ettsmidigt sätt. Men jag tycker inte att vi skall föreskrivakommunerna dessa uppgifter när de känner att de intevill ha dem och när vill behålla an-svaret för begravningsplatserna.Anf. 34 PER () replik:Fru talman! Jag vet inte varifrån fått uppgiften att kommunerna inte vill ta det häransvaret. Det är möjligt att det har gjorts någon enkät.Kommunförbundet har möjligen gjort någon. Det vetinte jag. Men frågan är om kommunerna verkligenhar fått sig tilldelad frågan om de vill ha ett ansvar förbegravningsverksamheten som en del i ett hel-hetsansvar för människorna i kommunen. Som jagnämnde hjälper kommunerna folk att födas ochser till att vi kommer till den här världen på ett brasätt. Därför menar jag att det vore fullt naturligt att deockså hjälper oss att lämna den här världen på ettnaturligt sätt.Anf. 35 () re-plik:Fru talman! Då vill jag säga att det faktiskt inte ärkommunerna som hjälper folk att födas, utan det ärlandstingen. Det är också landstingen som i praktikenkanske hjälper folk när de går bort. Det är i så fall ettannat ansvar. Jag har i alla fall inte än så länge hörtnågon säga att landstingen skall ha ansvaret för be-gravningsplatserna. Problemet som jag har pekat påoch som jag tycker är angeläget är vem som skall haansvaret för de personer som inte tillhör och som inte ens är kristna. Här tycker jag attdet skall vara en annan huvudman, och vi från Folk-partiet har föreslagit att det skall vara länsstyrelserna.Anf. 36 PER () replik:Fru talman! är ju också en kommun,som du vet.Eftersom både och tydligenklarar av detta, funderar jag lite över vad som ärskillnaden mellan dessa kommuner och de övriga ilandet. Vad är den avgörande skillnaden? Varföraccepterar de här två kommunerna att ta detta ansvar,som jag ser som ett väldigt naturligt ansvar för enprimärkommun?Anf. 37 ():Fru talman! Det har varit en lång resa. Det ärmånga frågor som har varit aktuella. Efter att fråganhar behandlats av den förra och av dennaunder de två mandatperioderna har frågan närmatsig en lösning. Vi fattar nu det andra delbeslutet, ochdet är fjärde gången, vilket har påpekats, som fråganär uppe i denna kammare. Vi lär få ytterligare engång på oss innan hela reformen har sattssamman.Men det har ju också hänt ganska mycket utanfördet här huset. Jag tog med mig några av de utredning-ar som ligger till grund för det betänkande somvi nu har att hantera. Dessutom har över 3 000 re-missinstanser yttrat sig i frågorna. Så detta har verkli-gen engagerat , kyrkor och samfund i förstahand men även många andra instanser.Betänkandet handlar inte bara om begravnings-verksamheten och ytterligare någon fråga, utan det ärfaktiskt en lång rad ämnen som summeras. Be-gravningsverksamheten och kyrkoantikvarisk ersätt-ning är frågor som har behandlats. Handlingsoffent-ligheten, som hänger samman med de offentligt regle-rade uppgifterna som ligger kvar hos ,tas också upp. för offentligan-ställda inom kyrkan behandlas. Frågan om registrera-de trossamfunds förhållande till staten i övrigt i skat-tehänseende har också varit föremål för utredning ochbehandlas nu i proposition och i detta betänkande,därtill också avgiften till trossamfund.Jag tycker att detta är en spännande reform. Vi harredan hört en del årtal i luften. Jag skall inte nämnanågra ytterligare. Vi har haft en del historiska expo-séer tidigare när vi har diskuterat de här frågorna.Men när man, som gjorde, kanrota fram inser man vilket enormt spän-ningsfält som vi här rör oss med. Man inser också dekomplikationer som hänger samman med detta långahistoriska arv.Vad som måste sägas för att klarlägga själva po-sitionen i dessa frågor tror jag är att ,med dessa beslut, fortsätter att sköta vissa offent-ligrättsligt reglerade uppgifter men att Svenska kyr-kan är en del av det allmänna. Jag tror är ute i ogjort väder om man tror att man bakvä-gen får in en statskyrkodimension genom att hänvisatill en del av de frågor som är aktuella. Detta ärmycket renodlat både i lagtext och i hanteringen ochinnebär en tydligt åtskillnad mellan å ena sidan denrättsliga juridiska ställningen och å andra sidan despeciella uppgifter som måste tas om hand på ettsärskilt sätt.Fru talman! Jag väljer att i fortsättningen kom-mentera några av de synpunkter som har kommitfram från mina meddebattörer i den här frågan.Nils hänvisade till det principbe-slut som fattades här i kammaren den 8 december1995, men det verkar som om han glömt bort vad endel av det här principbeslutet faktiskt innehöll. I hu-vudsak fanns de frågor som vi nu behandlar med ochlåg till grund för de utredningar som jag tidigarevisade upp. Där fanns också frågan om hur man nuskall ta hand om den särskilt kulturhistoriskt värde-fulla egendomen. Redan då fanns det aviserat ettförslag om en särskild skatt. Det fanns också ett reso-nemang om nödvändigheten av att hela folket är medoch betalar och inte bara de som tillhör Svenska kyr-kan.Nu valde regeringen att inte leverera ettförslag om en särskild skatt. Den är förbunden medvissa andra problem, men utredningen hade faktisktett sådant förslag. På ett sätt hade det, som det harciterats ur regeringens proposition, varit en sortsklarhet med en sådan lösning. Då hade det varit såuppenbart att alla var med och bidrog. Man hade settdet i själva skatteuträkningen.Nu väljs en lösning där detta finansieras överstatsbudgeten i övrigt. Regeringen har valt - ochKU:s majoritet har ställt upp på det - att hitta enlösning som innebär en upptrappning . Jag tycker inte att det är så alldeles orimligt.Jag tycker att den hänvisning till miljardpro-grammet som har gjorts är ganska rimlig. diskute-rar man ju att tar över detta kost-nadsansvar i ett läge där stora insatser gjorts delvismed statliga pengar. Det är naturligtvis svårt att gåned på ett enskilt objekt eller en enskild kyrka ochsäga att nu är den restaurerad, renoverad eller repare-rad på en sådan nivå att man klarar av detta tidspers-pektiv. Om man tittar på det totalt sett, med den kost-nadsmassa som detta innebär framöver, tycker jagnog att det är en ganska rimlig lösning som är vald.Jag tror att det vore olyckligt om detta bakades in iden normala budgethanteringen, som andra har före-slagit. Det är bra att det ligger i ett långsiktigt per-spektiv.Det finns också reservationer som säger att manskall ha en särskild utvärderingsgrupp här. Det liggerju egentligen i själva förslaget, eftersom det efter år2009 skall hanteras på ett nytt sätt. Jag tycker att detär en ganska god långsiktighet, och jag räknar med attdet stöd som finns för ansvaratt sköta den kulturhistoriskt värdefulla egendomenkommer att finnas här i även om tio år.Det finns en övergripande fråga som också varmed i principbeslutet. Det är att reformen skall varastatsfinansiellt neutral. Det är inte alldeles enkelt atträkna på detta, men det har naturligtvis inneburit enbegränsning såväl för utredningarna som för rege-ringens hantering av frågan. Med de beräkningar somnu är gjorda bedömer man att detta i huvudsak är ensådan neutral lösning. Detta motiverar den typ avlösning som är vald när det gäller den kulturhisto-riskt värdefulla egendomen och dess finansiering ochövriga kostnader som hänger samman med detta. Dithör ju också frågan om ett eventuellt utvidgat skat-teutrymme. Det skall inte ses som ett förslag omförnyade skatter, utan det handlar mer om en diskus-sion om den totala ekonomiska situationen.Nu talar vi om som huvudman förbegravningsverksamheten. Det är naturligtvis enspeciell fråga att hantera. Kommunerna har avvisatdetta ansvar, eftersom de såg stora problem med att tahand om det. Det skulle kanske fungera i ett antaltätbefolkade områden, men jag ser uppenbara pro-blem med att man i hela landet, och inte minst i gles-bygden, skulle få en sådan här ansvarsöverföring. Jagtycker att har skött det här ansvaretoerhört väl.Det blir ännu tydligare formulerat att församlingar och samfälligheter, som hu-vudman för begravningsverksamheten, nu får ettansvar också för att ta hand om och värdera de even-tuella synpunkter som finns på hur man vill ha fråganomhändertagen i ett enskilt fall. Det kan gälla männi-skor som har en annan bekännelse. Det kanske iförsta hand drabbar dem som har en icke-kristenbekännelse, men i ett längre perspektiv kan jagmycket väl tänka mig att människor med en kristenbekännelse som tillhör ett annat samfund också skullevilja välja en annan lösning. Där finns också ett an-svar för dem som inte tillhör något trossamfund.Jag har lite svårt att se att själva begravningsfrå-gan skall göras till en så religiös fråga, om ni villförstå mig rätt. Det handlar ju om ett generelltmänskligt omhändertagande och hänger ihop med envärdig död och ett värdigt omhändertagande. Jag troratt den kritik som på principiella grunder har riktatsmot detta inte är förankrad i någon erfarenhet av hurdetta fungerar. Man tar ett slags teoretisk utgångs-punkt när vi i själva verket har ett praktiskt problem.Svenska kyrkan har visat stor kompetens och storkänsla för de här frågorna.Jag har också en del synpunkter på religionsfri-heten. Jag tycker inte att det förslag som ligger äroförenligt med religionsfriheten, snarare tvärtom. Jagvill avsluta med att ta upp en intervju med en dokto-rand som doktorerade i uti-från den katolska kyrkans perspektiv. Jag tycker atthan gör en riktig iakttagelse av hur religionsfrågornahar tagits om hand i vårt land. Hela reformen om enny relation mellan staten och kyrkan tog sin utgångs-punkt i ett slags negativ religionsuppfattning närfrågan rullade upp . , inte minst genom invandringen, fått en annankaraktär där man både ser och värderar trossamfun-dens och religionens roll i samhället. Den perspektiv-förändringen såg han ganska tydligt utifrån ett ka-tolskt perspektiv.Då tycker jag att det är ganska rimligt att man,som konsekvens av att i fortsättning-en får stöd och hjälp med uppbörden av dem somtillhör den, också ger den rätten till övriga trossam-fund. Från början fanns det en ganska stor tveksamhettill den här frågan i flera frikyrkosamfund och i andrasamfund, men är frågan väl förankrad. Att re-gistrerade trossamfund kan få hjälp med uppbördenkommer sannolikt att innebära att en stor mängd olikatrossamfund kommer att lämna in en begäran omdetta. Jag tycker att det är ett bra tecken på att refor-men är väl förankrad, väl avvägd och har ett gott stöd.Fru talman! Jag tycker att detta är ett mycket brabetänkande och ställer mig bakom det.Anf. 38 () re-plik:Fru talman! Jag kan hålla med imycket av det han sade om begravningsväsendet. Jagtror att det är viktigt att vi uppfattar kyrkan som ettslags entreprenör åt det allmänna när det gäller be-gravningsväsendet och inte som ett trossamfund,särskilt inte när det har att göra med omhändertagan-det av icke tillhöriga.Däremot föreligger det här onekligen ett visst pe-dagogiskt problem, vilket också har avspeglats i endel motioner.Jag skall avstå från att kommentera det som harnämnts här om kommunernas eller landstingens an-svar för att vi finns till. Jag tycker att det finns enstark övertro på många håll för den roll som kommu-ner och landsting spelar för vår existens.Jag har emellertid en liten fråga till om begravningsfrågan. Det verkar som ommånga av oss har svårt att se poängen i detta förslagatt en del av transporterna skall ingå i begravningsav-giften. kanske kan vara lite peda-gogisk och förklara vad det är som är så bra meddetta och som gör att det är ett bra förslag trots deinvändningar och den oklarhet som finns också enligtpropositionen med detta förslag.Jag har också en lite allvarligare fråga. Hur kanPär Axel mena att det i propositionen sägsatt den ekonomiska uträkningen är klar och att man ihuvudsak har klarat av detta, när man ju uttryckligenändå talar om att man kan återkomma med nya skat-ter eller avgifter riktade mot kyrkan? talar om att det skall föras en diskussion. Det ärju en synnerligen förmildrande omskrivning för detganska uttryckliga hot som finns om att återkommamed nya skatter eller avgifter och som ju lite granntalar emot dessa allmänt omfattande krav på långsik-tighet och tydliga förutsättningar som vi alla har talatom.Anf. 39 () re-plik:Fru talman! vet vi ju hur komplice-rade gränsdragningar är, och detta med transporterinom begravningsverksamheten är väl ett bra uttryckför det. Jag tycker att utgångspunkt iutredningen i fråga om begravningsverksamheten,och som remissinstanserna i huvudsak ställde sigpositiva till, nämligen att huvudmannen för begrav-ningsverksamheten har ett tämligen heltäckande an-svar för de frågor, omhändertaganden och transport-frågor som hänger samman med begravningarna, ärrimlig.Nu tror jag inte att det i praktiken kommer att bliett så stort bekymmer, utan jag tror att begravnings-entreprenörerna, som tar hand om kroppen efterbegravningen, i huvudsak kommer att göra det även ifortsättningen.Men det finns en lång rad frågor som ändå skulleha hängt i luften om inte förslaget hade omfattat den-na fråga. Jag tror alltså att den reaktion som har fun-nits och som också syns i vårt betänkande är överdri-ven i denna fråga.När det gäller frågan om nya skatter och avgifterliksom frågan om finansieringen av underhållet avden kulturhistoriskt värdefulla egendomen hängerdetta naturligtvis ihop med frågan om statsfinansiellneutralitet. Jag tycker att det är bra att man hålleröppet för dessa diskussioner, och jag tycker inte behöver vara så överdrivet rädd för hur dettaskall hanteras, eftersom hela denna reform ju hargjorts i en anda av stor generositet, dels därför att denär historiskt svår att reda ut, dels därför att det harfunnits en självklar uppbackning bakom det perspek-tivet att nu behåller det som allaallmänt uppfattar tillhör men somhistoriskt inte alltid kan bevisas av den anledningenatt staten och kyrkan har varit så sammanväxta avhistoriska skäl.Jag tror alltså att kan varalugn på denna punkt. Men det är väl bra att man haröppningar för att finansiera detta totalt sett?