prot · GN0925 · 1999-11-04 00:00:00 — Aldrig från min sida ett löfte om enskattesänkning som inte i grunden är utredd och dess-utom finansierad. Det är viktigt att veta för dem somdriver en verksamhet som ytterst är beroende av hurräntan utvecklas. Alla som har räknat på skogskalky-ler vet att det är så. Där är det ordning och reda somgäller.Som jag sade på Södra skogsägarnas invigning avMönsteråssågen har vi däremot allanledning att uppmuntra och stödja den insats somskogsbonden gör, därför att det är en förvaltargärningsom bär över generationer och också en ryggrad iråvaruförsörjningen av det som kan kallas för Sveri-ges gröna guld.Anf. 85 ():Fru talman! Jag talade i detta sammanhang inteom en skattesänkning, utan jag talade om ett undan-röjande av en skattehöjning.Anf. 86 Statsminister ():Fru talman! Alla sådana förändringar är - och detvet kanske från då han fannsi närheten av ett ansvarstagande departement - in-skuggade som en framtida intäkt. Tar man bort demkommer det att uppstå ett hål, och då måste vi taansvar för detta.Trots allt är det här en fråga som, jämfört med alltannat skogsekonomiskt, är någonting som vi kanhantera. Jag är mer intresserad av en långsiktig sam-verkan mellan samhället och skogsägarna kring hur vitar ansvar för ekonomiska kalkyler som ytterst byggerpå en slutavverkning som ligger kan-ske fram i tiden. Det är någonting sompassar ohyggligt illa ihop med börsens och de snabbaklippens värld som vi lever i.Skogsbondens ansvarstagande för råva-ruförsörjning är någonting som kräver mycket lång-siktiga spelregler och en rimlig värdering av den skogsom växer eller som ska planteras.Kampen mot rasism och nazismAnf. 87 ():Fru talman! Med rätta vaknar inför ut-bredningen av rasismen, nazismen och dess yttringar.Men det är inte första gången som vaknar.1995 mördades fem människor av personer medkopplingar till de högerextrema rörelserna.Frågan har utretts om hur man kan motverka ra-sistiskt och nazistiskt våld. Det finns två utredningar,dels Rasistiskt och främlingsfientligt våld, dels Ac-ceptera!.På spelades det vit-maktmusik. Arbetsledningen gjorde ingenting. står det attarbetsledningen ska ha ett ansvar för att motverkarasistiska och nazistiska tillmälen.Det är mycket som ska göras på bred front, ochdet finns väldigt många bra förslag. Detta är någon-ting som rör hela samhället. Jag vill fråga statsminis-ter om han kan tänka sig att genomfö-ra alla förslag som finns i dessa två utredningar.Anf. 88 Statsminister ():Fru talman! Samma ordning här som i andrasammanhang: Utredningars förslag ska remissbe-handlas och granskas. Men generellt: Ja, därför att detär kanske vårt just nu viktigaste gemensamma ochdemokratiska upplysnings- och renhållningsarbete attsätta gränser för de yttringar som utnyttjar det öppnasamhällets tolerans.Här måste vi se till att vi möter med en opinions-bildning, men i de lägen där det inte räcker måste viskärpa lagstiftningen. Ta exempelvis vitmaktmusik,där det ju finns preskriptionsregler som ursprungligenkom till för att göra landet så öppet som möjligt förinsyn och granskning. Dessa regler utnyttjas nu förspridning av vitmaktmusik. Det utreds , och för-hoppningsvis kommer reglerna att skärpas för att manpå så sätt ska komma åt den delen av denna hemskaopinionsbildning.Vår inställning är alltså: Där lagstiftningen intehåller, där ska den skärpas. Polisen ska koncentrerasina resurser på att se till att lagstiftningen efterlevs.Vi som opinonsbildare ska se till att vi med civilku-rage och kraft står upp för demokratiska värden ochmänskliga rättigheter.Anf. 89 ():Frun talman! Dessa förslag presenterades för 1 ½år sedan. I inget av dem förespråkas totalitära meto-der, konstigheter eller inskränkningar i yttrandefrihe-ten, utan här förespråkas demokratiska medel. skolan, och det är en fråga som är väldigt viktig,nämligen att det är mycket av det nazistiska våldetsom riktar sig mot homosexuella, och därför börhomosexuella ingå i hetslagstiftningen.Det här har utretts, och många av förslagen är intekonstiga. De kräver ett engagemang och en vilja attpå allvar ta itu med frågorna. Jag tycker inte att det äransvarigt av oss här i att inte ha fullföljt dehär förslagen. Det gäller t.ex. förslaget om en läro-boksgranskning där man tar bort alla yttringar i da-gens läroböcker av att helt enkelt se ned på vissafolkgrupper - judar, zigenare och invandrare - och avatt säga nej till mångfald.Jag tycker att många av förslagen är enkla att ge-nomföra med demokratiska medel, och jag vill inteatt vi ska vänta med att genomföra dem.Anf. 90 Statsminister ():Fru talman! Det vill inte jag heller, och vi tänkerinte göra det. Där förslagen är okontroversiella i för-hållande till grundlagstiftning ska de naturligtvisgenomföras. Jag förutsätter att granskning av läro-böcker sker löpande. Det är en skam om det i svenskaläroböcker skulle finnas exempelvis antisemitiskainslag. Sådana läroböcker skulle naturligtvis omedel-bart tas bort ur sortimentet.Vi ska på alla områden där vi hittar möjligheter atttäppa till lagstiftningen och i allt beteende där vi sersvagheter skärpa aktiviteten. Men det är också viktigtatt i det här läget gå ut som opinionsbildare med ci-vilkurage. Vi ska stå upp, våga ta debatten och sättagränser. Det är ansvar, och det ärmitt ansvar. Det är någonting som vi faktiskt kanförenas omkring över partigränser, för ytterst handlardet om försvar för mänskliga rättigheter och demo-kratiska principer.Anf. 91 ():Fru talman! Jag hoppas att vi väldigt snart kan seöver de här förslagen och genomföra dem. Motverkarasism och nazism måste vi göra i olikadelar av samhället. Det är en pågående process. Vikan inte säga att rasismen är borta ochplötsligt tro att det är okej och att vi inte behöverkämpa. Det här är en kamp som pågår hela tiden.Man måste försvara demokrati och mänsk-ligt värde.Jag anser att riksdag och den svenska re-geringen har svikit och att vi kunde ha gjort mer änsom har gjorts, men jag hoppas att det som har häntpå senare tid får oss att med stor kraft ta tag i de härfrågorna.Anf. 92 Statsminister ():Fru talman! Ja, vi kunde ha gjort mer än vad vihar gjort, och detta är någonting som vi allihop delaransvaret för. Jag tror att det är utomordentligt viktigtatt vi har den grundläggande attityden och inställ-ningen. Konkreta och bra förslag blir genomförda.Vi har tagit ett blygsamt initiativ, som växervärlden över, till att koppla dagens debatt, dagensförtryck och dagens övergrepp mot mänskliga rättig-heter till det som hände för 50 år sedan.I början av nästa år kommer vi att hålla en av destörsta internationella konferenser som nå-gonsin har haft, och den kommer att handla om justden här saken. Det är självklart att vi vid den sam-mankomsten vill visa upp ett som står samlatoch starkt i kampen mot nazism, antisemitism ochrasism. Alla goda förslag tas emot.KommunismenAnf. 93 ():Fru talman! Förre statsministern i sin bok av :"Det har känts olustigt att socialdemokratiska re-geringar i riksdag varit beroende av kom-munistiska röster under långa perioder för att få ige-nom sin politik. "har den socialdemokratiska regeringen ju ettmer organiserat samarbete med , f.d.Vänsterpartiet kommunisterna. Trots namnbytet sägerju flera ledamöter i öppet att de fortfa-rande är kommunister.Min fråga till statsministern är om han kännersamma olust som förre statsministern över detta bero-ende.Anf. 94 Statsminister ():Fru talman! Jag har aldrig dolt min syn på kom-munismen. Kommunismen är en av 1900-talets storaförlöpningar mot mänskligheten, som har ohyggligtmånga mord och missgrepp på sitt samvete.Vi har ju i hållit tillbaka kommunismen.Den fick aldrig fäste i vårt land, eftersom det fanns endemokratisk arbetarrörelse som orkade ta upp kam-pen med högern på ett sådant sätt att människor vanntilltro till demokrati och politiskt arbete.Om det fortfarande finns människor i vårt landsom kallar sig för kommunister, tycker jag att det ärmärkligt med tanke på den historia som kommunis-men har. Jag kan säga att jag i det avseendet inte harnågon annan värdering eller känsla än min föregång-are.Anf. 95 ():Fru talman! Jag uppskattar det sista som statsmi-nistern sade, att han delar den här olustkänslan, mendet går inte att komma ifrån att vi här i riks-dag har ledamöter som öppet säger att de är kommu-nister.Varje gång som statsministern harläst upp sin regeringsförklaring har det tagits upp ska bekämpa rasism, nazism och fascism, menkommunismen nämns aldrig. Jag får trots allt enobehaglig känsla av att statsministern inte gör det justdärför att man har detta nära samarbete med kommu-nisterna här i , som kallar sig Väns-terpartiet.Anf. 96 Statsminister ():Fru talman! Vad gäller känslor inför andra politi-ker har vi alla våra aversioner. Jag har svårt medkommunister. Jag har också svårt med ohöljda nylibe-raler, som ju också vill ha en samhällsförändring somjag menar hotar jämlikheten, solidariteten och sam-manhållningen. Där pågår en kraftmätning.För min del vill jag bilda opinion för det alternativsom jag företräder, den demokratiska socialismen,socialdemokratin, och det har varit framgångsrikt iSverige. Men jag har alltid bekämpat dem som be-kämpar demokratin. Finns det någon som betraktarsig som kommunist efter 1900-talets gräsligheter, kanjag inför den personen inte känna något annat än ettväldigt stort avståndstagande. Där har jag precissamma värdering som vet att vi har försökt samla kamma-ren till en upplysningskampanj mot kommunismen påsamma sätt som vi har gjort mot nazismen. Det harinte gått att samla kammaren på den punkten. Vi tarbåda uppenbarligen avstånd från totalitära metoder,och kammaren kan inte genom ett majoritetsbeslutbestämma att svenska staten ska inleda ett opinions-bildningsarbete. Det går inte, även om det är kom-munismen som ska avslöjas och angripas.GarantipensionenAnf. 97 ():Fru talman! Jag har en fråga till statsministern.I går kom beskedet att garantipensionen inte kaninföras . Det är naturligtvis djuptolyckligt och väcker oro hos många pensionärer.Pensionärerna ska självfallet inte straffas för att byrå-krati och beslutsprocess inte klarar sin uppgift.Det är ett absolut krav från sida atten senareläggning måste kompenseras. Vårt förslag ären rejäl höjning av pensionstillskottet. Mot bakgrundav socialförsäkringsministerns något vaga uttalandeni dagens press skulle jag vilja fråga statsministern omhan kan lova att de här pensionärerna inte lämnas isticket och att det blir en kompensation fullt ut fr.o.m.den 1 januari 2001.Anf. 98 Statsminister ():Fru talman! Det handlar ju inte om någon sänk-ning av pensionerna utan om att vissa pensionärer tillföljd av den nya garantipensionen kommer att få enbättre situation, som blir senarelagd. Staten spararinte några pengar på så sätt. De här pengarna finnsinte i vår budget. Jag skulle precis som frågeställarenvilja kompensera, och kompensera friskt, men vi skaockså ta ansvar för att det ska finansieras. Vi har iriksdagen ett samarbete om hur vi ska ta ansvar förvår ekonomi. Jag vill väga in också det samarbetet iden här diskussionen.Pensionstillskotten kan vara en metod, om vi hit-tar pengar. Det kan också finnas andra sätt att gåfram, exempelvis via de särskilda bostadstilläggen.Det är rimligen i första hand de sämst ställda pensio-närerna som vi tänker på i det här sammanhanget, intepensionärskollektivet i dess helhet.Anf. 99 ():Fru talman! Jag är ganska säker på att det ärmånga som känner att de mer eller mindre har fått ettlöfte om att från få en garantipen-sion. Är det så att de inte kan få klart besked om nutekniken gör att detta tvingas skjutas upp, så kommerde att känna sig svikna. Jag tror att de kommer attkänna sig mycket svikna, och det är framför alltgrupper som har en smal marginal att leva på. Dethandlar om inte minst kvinnor som har haft svårt attpå egen hand se till att få en pension som är drägligoch som går att leva på.Jag hade hoppats att vi skulle kunna få det tydligabeskedet att om byråkratin sätter käppar i hjulet såmåste dessa ca 700 000 pensionärer känna att de fårkompensation. Annars känner de sig svikna.Anf. 100 Statsminister ():Fru talman! Till skillnad från frågeställaren skajag också stå för det jag säger och kunna genomföradet i praktisk handling. Det är klart att vi vill kom-pensera, och inte bara kompensera utan förbättra, förde sämst ställda pensionärerna; det är självklart. Vihar inte nu ett avsatt utrymme för det i våra budgetar,och i det läget ser jag framför mig den situationen attså fort vi ställer ut löften så hamnar vi också i ett lägedå de ska betalas.Jag utesluter inte någonting sådant. Tvärtom: Jaghoppas att vi kan göra det, och jag vill göra det, menvi ska också, innan vi ställer ut löftet, se till så att vihar en finansiering. Det är skillnaden mellan opposi-tionens möjligheter att ställa krav och regeringensskyldighet att ta ansvar för en helhet så att landetsintressen också tas till vara.Anf. 101 TALMANNEN:Detta fick bli det sista inlägget i dagens fråge-stund, som därmed är avslutad. Jag tackar regeringensoch kammarens ledamöter för ert bidrag.11 § Svar på interpellation 1999/2000:36 omungdomshem för kriminellaAnf. 102 Socialminister ():Fru talman! har frågat om jagkommer att se över tillsynsreglerna när det gällerstatliga vårdinstitutioner med anledning av de upp-gifter som framkommit om missförhållanden vidHammargården.Frågan är föranledd av den senaste tidens rappor-ter i massmedierna om förhållandena på Hammargår-den. ifrågasätter att utövar tillsyn över den verksamhet sombedrivs i styrelsens regi.Ansvaret att driva de särskilda ungdomshemmenfördes över till i syfte attge ungdomar en mer lättillgänglig och mer differenti-erad vård än den som funnits under de år ansvaret förvården legat hos kommunerna och landstingen. Mankan konstatera att det i dessa avseenden har skett enpositiv utveckling SiS haft ansvaret föratt driva de särskilda ungdomshemmen. Den upp-märksamhet som förhållandena på Hammargårdenfått har resulterat i att SiS tillsatt en utredare som pågeneraldirektörens uppdrag utreder förhållandena.Utredaren ska göra enbedömning av förhållandena och lämna förslag på hurförändringar kan göras och om det behövs initierautredning inom andra institutioner. Generaldirektörenhålls löpande underrättad om hur utredningen fram-skrider.Det finns en skillnad mellan kommunernas ansvarenligt socialtjänstlagen att tillgodose barns och ungasbehov av vård och SiS uppgift att tillhandahålla godvård på uppdrag av kommunerna.Länsstyrelserna och har det natio-nella ansvaret för att se till att kommunerna tillgodo-ser människors behov av vård och behandling, inklu-sive deras behov av tvångsvård. Det är SiS uppgift attse till att den vård som SiS bedriver på uppdrag avkommunerna sker på laglig grund och i övrigt bedrivspå ett ändamålsenligt sätt. Med andra ord, om kom-munerna inte ansöker om tvångsvård när behov före-ligger är det som ska peka på det i sintillsynsverksamhet. I SiS tillsynsuppdrag ingår attfölja upp om de ungdomar som kommunerna placerarinom SiS institutioner får vård av god kvalitet.SiS är central förvaltningsmyndighet för de insti-tutioner som ingår i SiS. Tillsynsfunktionen utövas avpersonal vid huvudkontoret som inte har direkt ansvarför driften av verksamheten. En och samma personhar alltså inte ansvar för såväl driften som tillsyn aven verksamhet.Det har inte ansetts som lämpligt att ge någon an-nan jämställd myndighet ett generellt tillsynsansvaröver en annan statlig myndighet. Att andra expert-myndigheter på den statliga eller kommunala sidankan ha specialtillsyn över vissa delar, som t.ex.brandskydd, arbetsmiljö och sjukvård, kan motiverasav det faktum att detta ligger utanför myndighetenseget kompetensområde. Ytterst finns även tillsynsansvar över all myndighets-utövning.Socialtjänstutredningen som lämnat sittbetänkande har haft till uppgift att se över tillsyneninom socialtjänstlagens område. De förslag till för-ändring som utredningen lämnade gäller tillsynenöver kommunernas socialtjänst. Utredningens betän-kande är föremål för remissbehand-ling.Jag anser att det inte föreligger behov av attändra i gällande tillsynsregler för statliga myndighe-ter.Anf. 103 ():Fru talman! Jag vill tacka socialministern för detsvar jag har fått.Syftet med min interpellation i det här ärendet var,som socialministern också har förstått, inte att disku-tera de förhållanden eller påstådda förhållanden somuppstått vid Hammargården eller vid någon annanliknande institution. Det förekommer ju återkomman-de uppgifter eller påståenden om uppgifter på bådestatliga institutioner, enskilda institutioner och kom-munalt drivna institutioner inom bl.a. det här områ-det. Det jag ville uppmärksamma är den skillnad i synvad gäller tillsynen som finns mellan statligt bedrivenverksamhet, kommunalt bedriven verksamhet ochenskilt bedriven verksamhet inom de här områdena.Jag har erfarenhet från både kommun och lands-ting som ansvarig politiker för vårdhem av den härtypen. Det var ju så att innan de här institutionernagick över till statligt huvudmannaskap var det enperiod av ungefär då kommunerna och lands-tingen gemensamt hade ansvaret för institutionerna.Jag upplevde det då som en fördel för verksamhetenatt det också fanns en oberoende och självständigtillsynsmyndighet i form av länsstyrelse, socialstyrel-se och i vissa fall också kommun.I dag har vi den synen, som också socialministernpåpekade i sitt svar, att statliga myndigheter inte skaha tillsynsansvar över andra myndigheter. Däremotpåpekar också socialministern att det finns undantagfrån den här regeln.Jag tycker att det för verksamheten, i synnerhetnär det uppstår diskussioner av den här typen, skullevara en styrka och en fördel att granskning av påståd-da missförhållanden också kunde utföras, både lö-pande och i anslutning till sådana här situationer, avett oberoende och självständigt organ utanför denmyndighet som har ansvaret för själva verksamheten.Jag konstaterar att socialministern inte har sammauppfattning som jag, men jag tror ändå att det vore enfördel både för verksamheten och för myndigheten isig om det här ansvaret kunde delas på samma sättsom när det gäller kommunala, landstingskommunalaoch enskilda institutioner.Anf. 104 Socialminister ():Fru talman! Jag noterade merprincipiella diskussion och att det inte handlade justom den massmediala uppmärksamheten kring SiSverksamhet just nu.Den principiella frågeställningen är naturligtviskomplicerad av det skälet att det är svårt att se hur enstatlig myndighet ska utöva tillsyn över en annan. Jagtycker däremot att det är viktigt att konstatera att denundersökning av verksamheten som har initieratsav generaldirektören för SiS ska få genomföras, ochvi får se hur resultatet blir. Det är egentligen förstefter det som man kan diskutera i vilken mån en till-syn över egen verksamhet i praktiken fungerar.Nu utsätts SiS för en offentlig granskning. Ocksåresultatet av den egna undersökningen kommer att bliföremål för en offentlig debatt, och sannolikt ocksåför diskussion här i kammaren. Jag tycker inte att detfinns skäl att nu ha en annan hållning än att förlita sigtill att det initiativ som generaldirektören har tagitkommer att leda fram till en rejäl granskning av verk-samheten.Anf. 105 ():Fru talman! Jag får tolka det som en viss öppenhetfrån socialministerns sida att man ska avvakta denutredning som görs innan man diskuterar formernaför tillsyn av institutioner av den här typen i framti-den. Jag vill ändå återigen bekräfta min egen person-liga erfarenhet. När påståenden om sådana här för-hållanden dyker upp är det i de kommunala samman-hangen först när en oberoende statlig myndighet ellerlänsstyrelsemyndighet utövar sin tillsyn över verk-samheten som man kan klarlägga de verkliga förhål-landena. När kommunerna själva ser över sina miss-förhållanden, eller när de enskilda institutionerna seröver påstådda missförhållanden, är trovärdighetenofta ganska låg till det resultat man kommer fram till.Jag tror att det skulle vara en fördel om Statensinstitutionsstyrelse hade möjligheten att utnyttja ettoberoende, utomstående tillsynsinstitut eller motsva-rande som också skulle kunna bekräfta de åtgärderman själv vidtar. Som jag skriver i min interpellationlöper vi nu risken att generaldirektören, som har an-svaret för tillsynen, måste kritisera sin styrelse, bris-ten på egna åtgärder eller andra medarbetares brister,om det skulle visa sig att det finns fog för påstående-na om missförhållanden. Jag tror att det förhållandetundergräver trovärdigheten i den formen av tillsyn.Anf. 106 Socialminister ():Fru talman! Den här problematiken är inte ovanligi många olika former av verksamhet, inte bara i detoffentliga utan också i det privata. Det är den verk-samhetsansvariga som är ansvarig för kvalitetsbe-dömningar och utvärdering av verksamheter. Levere-rar man det som är utlovat? Fyller verksamheten dekvalitetskrav man har satt upp för den?När det gäller den här frågan handlar det helt en-kelt om att SiS är ansvarig för att utvärdera kvaliteteni den verksamhet som man gör på kommunernasuppdrag. Själva myndighetsutövningen, som kanskeäven i viss mån utövas av SiS, granskas av . I det stycket finns det en tillfreds-ställande granskning.Frågan är i vilken mån SiS som myndighet klararatt bedöma sin egen verksamhet och göra en goduppföljning av den kritik som har riktats. Jag tror kommer att göra det. Men vi har anledning att sefram emot och pröva den rapport som vi kommer attfå i december.Överläggningen var härmed avslutad.12 § Svar på interpellation 1999/2000:43 omföretagandet för statligt ägda företagAnf. 107 Näringsminister ():Fru talman! har frågat mig om vilkaåtgärder jag avser att vidta för att återupprätta förtro-endet för och värdet i de företag där svenska staten är ägare.Jag vill svara följande på fråga.Statens företag har ett gott värde. Regeringenräknar med att de nu är värda i storleksordningen 500miljarder kronor. De företag staten äger visar en godutveckling, lönsamheten är bra och värdena ökar påett tillfredsställande sätt.Värdet på de statligt ägda bolagen har inte fallit påsenare tid, som påstår. Värdet på företaginom infrastruktur - som flertalet av statens företag ärverksamma inom - har kontinuerligt stigit de senasteåren.Staten har gjort flera bra affärer som visar hur vitagit tillvara möjligheten till värdestegring. & såldes , och vi fick för den lilla post på som vi dåhade kvar.Sveaskogsaffärens resultat är att värdet på Sveas-kog och de aktier vi har kvar i nu är 4,1miljarder högre än vad varvärda /99.Regeringen utvecklar nu ägarpolitiken med siktepå värdeökning, transparens och koncentration tillhuvuduppgiften för respektive företag. Regeringensäljer alltså inte till varje pris, som den borgerligaregeringen gjorde, utan vi tänker på skattebetalarnasbästa och utvecklar värdena.I fråga om kan jag konstatera attden svenska staten tillsatt en mycket kompetent sty-relse. Ordförande blir , och han skaägna en betydande tid åt uppdraget. Regeringen för-bereder en börsintroduktion till . Jag ärförvissad om att bolaget kommer att besluta om enstrategisk inriktning som blir mycket intressant förkapitalmarknaden. Den ambitionär att få bra betalt för aktierna och att genom denexponering mot marknaden som börsintroduktionenger få en fortsatt god värdeutveckling för bolaget.Anf. 108 ():Fru talman! Jag ska börja med att tacka statsrådetför svaret, även om jag måste beklaga att han i svaretglider förbi mycket av det jag tar upp i interpellatio-nen. En av de saker han poängterar är att regeringentänker på skattebetalarnas bästa och utvecklar värde-na. Jag menar att de citat jag tar upp i interpellationenpekar på motsatsen. Den statliga dominansen i och även i och Merita-Nordbanken har skadat dessa företag.Skälet till att jag byggt upp min interpellation uti-från alla dessa citat är att jag vill markera att det härinte är fråga om moderat propaganda. Det är citat frånseriösa affärs- och morgontidningar. De speglar dediskussioner som finns inom affärsvärlden och fi-nansvärlden.