prot · GN0947 · 1999-12-15 00:00:00 — Jag för-står inte hur det kan bli segregation om folk kan fåbestämma mer. Om jag vill skicka mina barn till enskola som motsvarar mina önskemål, på vilket sättkan det då bli sämre? Älskar politikerna mina barnmer än jag själv gör? Det tror inte jag. Jag tror attvalmöjligheterna och mer av alternativ minskar seg-regationen.Man kan inte efter två säga: Vi har provatallting som ni har försökt att göra och vill stoppa det,eftersom det har varit fel. Ge människor mer av val-frihet, så blir det mindre av segregation!Anf. 87 () replik:Fru talman! Man har funnit segregation när manhar tittat på skolor framför allt i vissa områden i stor-städer. Visst finns den. När man ser på andra delar avlandet, t.ex. den del som jag kommer ifrån, finnerman inte segregation, men där finns inte heller deavarter av privata lösningar som man möter framförallt i . Alternativa pedagogiska lösningarska kunna rymmas inom den gemensamt finansieradekommunala verksamheten.Vi har olika synpunkter på hur man ska tillgodosede behov som människorna har. På vår sida tror vi påen demokratisk väg att tillgodose människors behov.Vad ni förespråkar är det som jag tog upp i mitt anfö-rande, att människor blir kunder med ett begränsatansvar i sitt beslutsfattande. Vi har en helhetssyn pådetta.Anf. 88 () re-plik:Fru talman! påpekar i sin reservationatt skatteintäkterna är basen för den kommunala eko-nomin och att kommunens skatteintäkter ökar när detgår bättre för svensk ekonomi, vilket successivt ska-par ett utrymme för skattesänkningar. Det är alldelessant, och det är precis det som händer i svensk eko-nomi just , med en rödgrön majoritet i . Ekonomin går bra. Utrymme har skapats förskattesänkningar men också för höjningar av bidragtill kommunsektorn, för att man där ska kunna bedri-va en högkvalitativ verksamhet inom vård, skola ochomsorg.För nästa år föreslås bidragen till kommunsektorninom utgiftsområde 25 uppgå till drygt 97 miljarder.Av dem är 78 miljarder s.k. generella statsbidrag. Detinnebär en välkommen höjning om 4 miljarder jäm-fört med förra året.Den totala höjningen på utgiftsområdet sedan1996 är nu 20 miljarder. Detta är pengar som kom-muner och landsting verkligen behöver, eftersom deförlorat åtskilliga miljarder - nästan lika mycket - pågrund av de avdragsgilla egenavgifter som infördes isamband med pensionsöverenskommelsen. hållerman på att rätta till detta.Förutom den här bidragshöjningen kommer denhöga tillväxten kommunsektorn till del i form avlägre socialbidragskostnader och högre skattein-komster.Den näst största posten på utgiftsområdet är detstatliga utjämningsbidraget till kommuner och lands-ting. Syftet med det här bidraget är, som andra talarehar framhållit, att åstadkomma likvärdiga ekonomiskaförutsättningar för kommuner och landsting att bedri-va sin verksamhet oavsett strukturella förhållanden.Miljöpartiet anser att det här utjämningssystemetär mycket viktigt, och jag avvisar liksom tidigareSonia påstående att utjäm-ningssystemet skulle vara grundlagsvidrigt.Likaså anser vi inom att den tillfälligakommundelegationen har en mycket viktig uppgift iatt hjälpa kommuner och landsting som t.ex. på grundav omfattande utflyttning har svårigheter att få sinekonomi att gå ihop. Jag yrkar därför avslag på Mo-deraternas, och förslag att av-skaffa anslaget A2 och yrkar bifall till utskottets för-slag i dess helhet.Anf. 89 ():Fru talman! Jag blev en halv minut försenad tillden här debatten, och det gör att de moderata syn-punkterna kan föras fram först . Låt mig börja medatt yrka bifall till reservation 2 under mom. 2. Vimoderater står naturligtvis också bakom samtligaövriga av våra reservationer.Låt mig dessutom vända mig till MatzHammarström, som säger att det har skapats ett ut-rymme för skattesänkningar genom ökningen avskatteinkomster. Man skulle kunna tro att det finns ettsådant utrymme, och det gör det också på många håll,men situationen är ju i stället den att socialdemokra-tiskt styrda kommuner och landsting trots de gynn-samma förutsättningarna har passat på tillfället atthöja skatten.Statsrådet sade här när spärren motkommunala skattehöjningar släpptes att det kanskeskulle bli något enstaka landsting och ett fåtal kom-muner som skulle komma att höja skatten. Vi kan nuse i facit att mängder av kommuner och även ett för-hållandevis stort antal landsting har höjt skatten. Dehar då tagit tillbaka det utrymme som staten skapadegenom den skattesänkning som har skett genom be-slut här i kammaren.Jag skulle vilja fråga - statsrådetLövdén är inte kvar - hur regeringspartiet ser pådessa kommunala skattehöjningar i det land som harvärldens högsta skattetryck.Det ämne som vi diskuterar handlar i väldigthög grad också om det groteskt tillväxtfientliga ochgrundlagsvidriga utjämningssystem som vi har förkommuner och landsting. Det är bisarrt att vi skafortsätta att leva med det systemet. Alltfler, nu inteminst ekonomijournalister, börjar få upp ögonen fördess mycket konstiga verkningar.Man kan fråga sig om det är någon som för-svarar marginalskatter för privatpersoner, om deskulle uppgå till mellan och . Det gör välnumera inte ens . Dagens inomkommu-nala utjämningssystem är ju så uppbyggt att kommu-ner och landsting har precis de förutsättningarna.Även en kommun med mycket låg skattekraft somvidtar egna åtgärder som leder till en höjning avskattekraften får se i stort sett hela den extra ökningenkonfiskerad.Det här problemet gäller inte bara pomperipos-saeffekten, som innebär att man tar avinkomstökningen, utan det skapas också lika orimligamarginaleffekter om . Med ett sådant systemger man inga incitament för kommunerna att själva tasig ur en besvärlig situation. Det är klart att det i nästaskede leder till att det behövs en kommunakut. Denorimliga kommunakut som man nu har inrättat lederju typiskt nog också till att de kommuner som hartagit tag i sin situation får avslag på sin bidragsansö-kan, medan de kommuner som fortfarande har enbesvärlig situation på grund av att de inte har tagit tagi den får anslag.Jag tycker att det var ett typiskt yttrande från ettsocialdemokratiskt kommunalråd i en kommun somdrabbats mycket hårt av det kommunala utjämnings-systemet. Han sade ungefär så här: Jag är så oerhörttrött på att som kommunalman bidra tilldem som det påstås vara synd om. Jag tycker att vihar skapat ett kommunalt system i det här landet somhar tagit bort framtidstron och som är så oerhört till-växtfientligt att jag är rädd för att vi kommer att få enkris i rekryteringen av kommunala förtroendevaldaom det ska fortgå på det här sättet.Anf. 90 ():Fru talman! Det är inte riktigt trovärdigt, det Len-nart säger om hur förskräckligt eländigtkommunerna, och då särskilt , skulle fådet. är det ju så att en del av de här kommunernahar en mycket hög skattekraft och en mycket lågskatt, exempelvis och som är ganskaspeciella om man jämför med de flesta andra kom-muner i landet.Sedan kan man väl inte säga att det är mängder avkommuner som höjer skatten. Det är 21 stycken av289. I och för sig har både regeringen och utskottettyckt, i och med att det kommer extra statsbidrag ochgoda skatteintäkter, att man ska vara återhållsam medatt höja skatten, men jag förutsätter att de kommunersom har höjt skatten har behövt det för att klara sinverksamhet och få ordning på sin ekonomi. Sedanfinns det också ett antal kommuner som sänker skat-ten. Det är fem stycken, och bland dem finns Stock-holm, som dessutom sänkte skatten ochsom bitterligen klagar över att pengarna inte räckertill på grund av inkomst- och kostnadsutjämnings-systemet. Men de räcker tydligen till väldigt bra föratt sänka skatterna. Man kanske ska fundera lite påhur man lägger pengarna.Anf. 91 ():Fru talman! Det är bra att det finns kommunersom ställer medborgaren och skattebetalaren i cent-rum, och det är klart att en av de mest angelägnaåtgärderna i vårt land, med världens högsta skatte-tryck, faktiskt är att sänka skatterna och inte minst attsänka de skatter som drabbar låg- och medelin-komsttagarna mest.Men borde kanske förklara varförutsikterna har försämrats som skattein-komsterna har ökat. Statsrådet stod här ivåras och sade att skattehöjningar skulle det nog intebli i kommunsektorn, och har vi sett hur väldigtmånga skattehöjningar det har skett i både kommuneroch landsting.Låt mig också säga att det här med Pomperipossasom ville ta upp är ett allvarligt pro-blem när man tar av den extratillväxten. Här är det ju fråga om kommuner somBoxholm, , och andra över helalandet som har ganska låg skattekraft. Men när de fåren höjning av skattekraften konfiskeras hela den extratillväxten av det inomkommunala utjäm-ningssystemet. Detta är bisarrt och orimligt om manvill ha incitament för kommunerna att bidra till eko-nomisk tillväxt, som ju är bra för hela landet.Anf. 92 ():Fru talman! Det är fortfarande så att frågan är vadman använder. lyckades vi konstatera att denPomperipossaeffekt som talar ominte finns i verkligheten utan bara i teorin. hävdardå att det finns andra exempel pådetta. har vi en utredning som ska titta på om detär så att det är vissa delar som man behöver rätta till -ganska marginellt, skulle jag tro.När man pratar om tillväxt är det så att vi går efteratt medelskattekraften ligger på . Dan-deryd har så där , och har . Då kanman väl inte säga annat än att det finns en ganska godskattekraft som de kommunerna också givetvis harnytta av. Sedan är det också så att skillnaden är inte har några problem. De kommuner som harproblem har ju dessutom stor befolkningsutflyttning.Jag tror faktiskt att det är så att det är 208 kommunersom har befolkningsminskning. Däremot till Stock-holm flyttar man in i stället. Det är klart att man dåpåverkas på olika sätt. På samma sätt är de som harbehov av Kommundelegationen ju inte de som har detpå grund av inkomst- och kostnadsutjämningssystem-et, utan det är de kommuner som ligger i de delar avlandet som inte har nåtts av den tillväxt som finns istorstadsområdena.Anf. 93 ():Fru talman! Jo, men det allvarliga är att kommu-ner som ligger i sådana områden som om och som vidtar åtgärder som leder till att defår en högre skattekraft - detta har vi sett exempel påpå senare år; kommuner i t.ex. , , och som har haft en egenskattekraftstillväxt som ligger över snittet - får be-hålla låt oss säga av den extra tillväxten i bästafall. och får betala för den extra till-växten. Så är det, och det är det som kallas för Pom-peripossa.Sedan kan en och annan LO-ekonom försöka om-definiera vad Pomperipossa är och sedan inbilla stats-rådet att den definitionen håller, men de tvåpersonerna är väl ensamma i landet om detta.Jag tycker att i stället borde läsavad statsrådet sade i en intervju i Finanstid-ningen, där det stod: "Enligt ska kommunermed stark tillväxt i skatteunderlaget inte längre få detstatsbidragsgrundande skatteunderlaget nedräknat påsamma sätt som . Därmed ska en större ökningav skatteunderlaget än i övriga landet i huvudsakstanna i kommunens egna fickor. "Det där börjar nästan likna det vi skriver i vårmotion och i vår reservation till utskottsbetänkandet,och vad jag hoppades få ett besked om av statsrådetLövdén var om man nu inser att man måste ändrasystemet, inte bara i det hänseendet att man tar bortPomperipossaeffekten utan också att man har möjlig-heter att behålla tillväxten var den än kommer i helalandet. Det incitamentet behöver man ute i kommuneroch landsting.Anf. 94 ():Fru talman! upprepar sitt påstå-ende att utjämningssystemet skulle vara grundlags-vidrigt. Det ska bli intressant att höra, för jag minnsinte nu från vilken paragraf det var som Hed-quist hänvisade till.Sedan undrar hur vi ser på de kommu-nala skattehöjningarna och underförstår, antar jag, attkommunerna inte borde få höja skatten. Är det nå-gonting som skulle vara ett hot mot det kommunalasjälvstyret så är det väl om man likt villförmena kommunerna rätten att själva fastställa sinskattesats.Anf. 95 ():Fru talman! Till vill jag barapåtala att den svenska regeringsformen anger att enkommun bara får ta upp skatt för skötseln av sinaegna uppgifter. Man får alltså inte ta upp lokal skattför skötseln av andra kommuners uppgifter. Det härär den enda rimliga tolkning av grundlagen som kangöras, och vi har grundlagsexperter bakom oss när visäger så. Sedan har det utbildats en form av konstitu-tionell praxis att man bryter mot den svenska grund-lagen i det här hänseendet.Lagrådet accepterade ju att man kunde bryta till-fälligt mot detta mot bakgrund av att regeringen sam-tidigt tillsatte en utredning som skulle se över grund-lagsskyddet för den kommunala beskattningsrätten.Den utredningen har framlagt sitt förslag, men denligger i en byrålåda på , och denerforderliga grundlagsändringen är ju inte gjord.Därmed är det här systemet grundlagsvidrigt.Men jag tycker att det är kanske ännu allvarligareatt det är så oerhört groteskt tillväxtfientligt!Anf. 96 ():Fru talman! lägger till två ord igrundlagstexten. I grundlagen står det att kommuner-na får ta ut skatt för skötseln av sina uppgifter. Dålägger till att de bara får ta ut skatt för sinaegna uppgifter. Här finns en nyansskillnad. Hedquistlägger in sin tolkning. Han ska inte påstå att det stårså i grundlagen, för det är en tolkning som han läggeri in lagtexten.Lennart svarar inte på min fråga omhans kritik av de kommunala skattehöjningarna. Ärinte det en utmaning mot det kommunala självstyret,?Anf. 97 ():Fru talman! Jo, det är klart. Kritiken mot dekommunala skattehöjningarna är en kritik mot deolika partiernas politiker ute i kommunerna, i regelsocialdemokrater, vänsterpartister och miljöpartister,som höjer skatten.Det har de t.ex. gjort i mitt eget hemlandsting, därdet inte skulle behövas någon skattehöjning. Rättenatt höja skatten har de förvisso, men det politiskaansvaret kommer naturligtvis att utkrävas.Sedan tycker jag att ska läsalite närmare om grundlagsparagrafen och lokalise-ringsprincipen. Det är fullständigt klart att en kom-mun bara får ta ut skatt för skötseln av sina uppgifter.En kommun får t.ex. inte ta skatt för skötseln av and-ra uppgifter än de kommunala i den egna kommunen.Vi måste få ett slut på den konstitutionella praxissom utvecklats så att vi får en överensstämmelsemellan grundlagen och hur staten uppträder.Anf. 98 () replik:Fru talman! Jag skulle vilja rikta en fråga om sy-nen på kommunalt självstyre. föreslår enomfördelning av pengar mellan stat och kommun ochatt skapa något som heter nationell skolpeng. Depengar som eventuellt blir över i den modellen sägermoderaterna ska användas till skattesänkningar. Hurrimmar detta med synen på kommunalt självstyre idet här sammanhanget?Moderaterna vill växla skatter mot mindre bidragoch subventioner och göra skattesänkningar. Men harde gjort någon form av analys av hur det slår fördel-ningspolitiskt? Vilka fördelningseffekter får det? Jagvill också knyta an lite grann till det jag sade i mittanförande. Var finns medvetenheten från moderater-nas sida när det gäller de enormt stora regionala oba-lanserna? Vad har ni för verkningsfullt recept motdet?Anf. 99 () re-plik:Fru talman! Jag börjar med de regionala obalan-serna. För att få till stånd en bättre balans mellanolika landsdelar tror jag att det är väldigt viktigt känner att man kan ta tag i sin situation och intemotverkas av staten. Det sker genom t.ex. ut-jämningssystemets konstruktion. Det har redan sagtsav många här att det är när man får en ekonomisktillväxt som man får större möjligheter att skapa bravälfärd i hela landet.Det är bra att tog upp frågan om natio-nell skolpeng. Vi menar att skolan bör kunna ges ennationell finansiering. Då blir det staten som finansie-rar den, och man lyfter av de kostnaderna från kom-munen. Fördelen är då att pengarna kan gå direkt tillföräldrarna och eleverna som då också har en möjlig-het att välja skola - en skola, en friståendeskola eller motsvarande.Det är väl självklart, , att när statenlyfter av det finansieringsansvaret, skapas verkligenett utrymme för kommunala skattesänkningar för låg-och medelinkomsttagarna. Menar att hen-nes partivänner ute i kommunerna ska vara frammeoch se till att det inte blir några kommunala skatte-sänkningar? Är det budskapet som vill gehär?Anf. 100 () replik:Fru talman! Mitt budskap är att det är behovensom ska styra vilken skattenivå vi har. Vi förespråkarinte ideologiska skattesänkningar till vilket pris somhelst. Vi har ett ansvar för att man i första hand till-godoser de behov som människor har av skola, vårdoch omsorg. Det var intressant att inte moderaternanämnde den kommunala självstyrelsen i detta sam-manhang.En viktig faktor för att självstyrelsekan bli verklighet är att man ger kommunerna likvär-diga förutsättningar. Inte kan väl påallvar mena att det råder likvärdiga förutsätt-ningar mellan t.ex. och ? Måste det intefinnas någon form av nationellt ansvar för att ge des-sa kommuner likvärdiga förutsättningar så att manska kunna få en likvärdig service oavsettvar man bor?Anf. 101 () re-plik:Fru talman! Om man nu tar och somexempel är det två väldigt olika orter. Det går inte attåstadkomma de likheterna de orterna emellan. Oav-sett om det gäller eller kommunär det väldigt viktigt att de ska ha möjligheter attåstadkomma bättre förhållanden i den egna kommu-nen. De ska inte straffas av staten i det hänseendet.Det är naturligtvis viktigt att staten igrunden tillser att de ekonomiska förutsättningarna ärsådana i en kommun med låg skattekraft att den kansköta sina åtaganden gentemot medborgarna på ettbra sätt. Det kan man lösa på många olika sätt. Jagvill påstå att det absolut sämsta är dagens inomkom-munala utjämningssystem.Ett bra sätt är att staten lyfter över finansierings-ansvaret för stora kostsamma saker som t.ex. skolan.Man kan egentligen också åstadkomma detsamma försjukvården. Då kommer den kommunala beskattning-en att rikta sig mer mot de genuint lokala uppgifternadär medborgarna kan besluta vilken servicegrad devill lägga sig på.Jag tror att det är väldigt viktigt för den kommu-nala självstyrelsen att man kan ha det synsättet. Detkommer inte att hålla i längden att vi sitter här i riks-dagen och bestämmer in i minsta detalj att allt skavara lika i alla kommuner, oavsett om det är Täbyeller Pajala.Anf. 102 ():Fru talman! Det är inte möjligt att låta LennartHedquist gå från talarstolen oemotsagd när han påståratt systemet strider mot grundlagen. Det är tydligenbara och som kantolka den. Alla andra - Lagrådet, konstitutionsut-skottet, finansutskottet och - säger att detföljer grundlagen. Inkomstutjämningssystemet inne-bär att vissa kommuner får ett bidrag och att andrabetalar en avgift. Det är fullt förenligt med grundla-gen.Jag sade tidigare i mitt anförande något som jagvill ta upp en gång till. Det mantra som och gång på gång för fram att dettaskulle strida mot grundlagen är fullständigt felaktigt.Det är inte trovärdigt. Vi har diskuterat det mångagånger. Lämna den frågan - där vetatt han är helt fel ute - och tillstå i stället att det ärutjämningssystemet ni ogillar.Ni kan inte tänka er tanken på en långtgående ut-jämning och solidaritet kommuner emellan. Det ärdär skon klämmer. Om man tittar på hur det ser utfinns det i Stockholmområdet kommuner där man haren mycket hög tillväxt och låg skatt. Där kan man haen god service även om man har en låg skatt tack vareden höga tillväxten.Men exempelvis ser inte ut så attden har alla de delar som andra kommuner har. Vivisade i betänkandet från finansutskottet om kost-nads- och inkomstutjämningen på hur kommunindel-ningen blev i storstäderna. Det var inte så att kommu-nerna gjordes så att allt som behövde ingå fanns. Föratt de inte skulle bli för stora gjorde man vissa av-gränsningar. Det gör att är mycketspeciell och inte alls har de problem som många and-ra kommuner har.Anf. 103 ():Fru talman! Jag tycker också att grundlagsdiskus-sionen börja bli lite tröttsam. Men det beror på attsocialdemokraterna inte tycks vilja söka någon lös-ning. Det enklaste är att se till att vi får ett grundlags-enligt system. Den andra möjligheten är att man änd-rar grundlagen. Jag satt själv i den kommitté somskulle utreda detta. Den kommittén, som leddes avsocialdemokraterna, lade fram ett förslag till grund-lagsändring för att göra systemet grundlagsenligt.Sonia kan naturligtvis hänvisa till yttrande och den socialdemokratiska majorite-ten i . Men den konstruktion vihar är ett tekniskt kringgående av grundlagensom även kommittén ansåg vara otillfredsställande.Vi kommer att fortsätta visa på att detta system ärgrundlagsvidrigt till dess att det ändras.Vi har också sagt att det kanske just nu är ännumer angeläget att man gör temporära förändringar isystemet så att de groteskt tillväxtfientliga inslagenförsvinner. Dit hör att man lägger beslag på den extraintäktsökning som en kommun kan åstadkommaunder - oavsett om det är en fattig eller rikkommun.Sedan kan man diskutera om det är eller103 %. Vid blir det Pomperipossaeffekt förvissa kommuner i . Men det ärlika illa att man har en marginaleffekt på bortemot95-98 %! Det borde faktiskt förstå,för jag tror inte att hon skulle tycka att det vore såroligt om det var en 98-procentig marginalskatt påhennes riksdagsarvode.Anf. 104 ():Fru talman! T.o.m. vet att detinte går att jämföra på det viset.Vi talar om medelskattetillväxten i riket. Även desom får hjälp är ju med här. Annars blir det ju ingenutjämning, ! Annars skulle vi intekunna fördela pengar till de kommuner som har pro-blem, som har stor befolkningsutflyttning och somhar regionala obalanser. Om vi inte hade något attfördela skulle de inte få hjälp. Det är därför som detheter utjämningssystem - det utjämnar skillnader. Detfinns en väldigt stor majoritet i kommunerna, t.o.m. imoderata kommuner, i landet som tycker att detta ärbra.Förhoppningsvis kan vi klara ut det här medgrundlagsfrågan. Detta har vi sagt ett flertal gånger:Eftersom jag satt i samma kommitté vet jag att kom-mittén inte sade att detta strider mot grundlagen, menden konstaterade att det skulle kunna behövas ettförtydligande - bl.a. för att inteskulle behöva ta upp frågan varje gång. Kontentan äri alla fall att detta följer grundlagen.För att återgå igen till och kom-muner måste jag säga: Med det nya systemetkommer det att bli 750 miljoner mer istatsbidrag än . Tillväxten i länslandsting motsvarar 1,46 miljarder, tack vare de öka-de skatteintäkterna. Och detta är sedan avgifterna isystemet är betalda - så nog blir det pengar över äveni !Anf. 105 ():Fru talman! talar om ett förtydli-gande, men det var ju nya paragrafer i grundlagensom skulle göra utjämningssystemet grundlagsenligt.Vi har inte sett röken av detta i , så jag för-modar att regeringen tycker att det är en väldigt be-svärlig fråga, och i stället fortsätter att låta detgrundlagsvidriga systemet vara kvar som det är trotsgrundlagens lydelse.Sonia ! Man kan ha en skatte-utjämning som ger bra förutsättningar för kommuner-na som man inte har några marginaleffekterpå en skattekraftstillväxt.Vi kan ta som exempel, som är denkommun i landet som har lägst skattekraft. Om Borg-holm höjer sin skattekraft blir den ökningen omedel-bart konfiskerad. Man skulle mycket väl kunna frysanivån för och säga: När ni ökar er skatte-kraft så får ni behålla ökningen! Då skulle man åstad-komma bra förutsättningar för . Man skulleha en utjämning, men också ett incitament till Borg-holm att medverka till ekonomisk tillväxt.I dag är det så att alla kommuner som har lågskattekraft inte vinner någonting om de åstadkommerbättre förutsättningar med högre skattekraft i denegna kommunen, eftersom systemet kon-fiskerar ökningen. Så kan man inte ha det i ett landsom vill åstadkomma en ekonomisk tillväxt!Anf. 106 ():Fru talman! menade inte att manskulle frysa nivån bara för . I er motion stårdet att man skulle frysa den för alla, så att de skulle fåbehålla . Detta skulle man finansiera genom attsänka det generella statsbidraget, vilket skulle göra attalla de kommuner som har problem i olika delar avlandet skulle få vara med och betala för att kommu-nerna med god tillväxt skulle få lite mer.