prot · GN0924 · 1999-11-03 00:00:00 — I slutet av år 1998färdigförhandlades ett avtal som gör det möjligt förNorge och att delta i ävennär detta har införlivats i EU-strukturen.När det gäller samarbetet med närområdet - de trebaltiska länderna, nordvästra , Barentsområ-det och - är det prioriterat inom det nordiskasamarbetet. Målsättningen är att bidra till stabil ochdemokratisk utveckling och att främja utvecklingenav en fungerande marknadsekonomi.Herr talman! och kommer att närmare gå in på Nordiska rådetsverksamhet. Jag begränsar mig därför till att kom-mentera den motion som ligger till grund för denmoderata reservationen som är fogad till betänkandet.Motionärerna yrkar bl.a. att deltagarkretsen vidNordiska rådets session ska kunna utökas med leda-möter från . Utskottsmajoritetenanser att det reformarbete som har pågått under sena-re år har inneburit en ny inriktning på verksamhetenmed nya arbetsformer och ny organisation. Den ut-vecklingen beskrivs också i redogörelsen från rådet.Den nya rådsorganisationen har öppnat för nyamötesformer där andra än rådsmedlemmar och rege-ringsrepresentanter kan delta i debatten. Vid detförsta gemensamma mötet mellan ochBaltiska parlamentariska församlingen deltog t.ex.närområdesutskottet. Vid det mötet fattades det beslutom en översyn av samarbetsavtal och Baltiska församlingen.När det gäller Europafrågorna har Europautskottettill uppgift att samverka i frågor av betydelse förarbetet inom EU där de nordiska länderna kan agerautifrån en grundläggande värdegemenskap. Euro-pafrågorna har en självklar plats i Nordiska rådetsverksamhet. Vi anser att den nya organisationen åter-speglar detta.Vi anser också att man ska låta den nya organisa-tionen sätta sig innan några förändringar genomförs,och då bör erfarenheterna utvärderas. Innan den ut-värderingen har kunnat ske är det inte påkallat attdiskutera några mer genomgripande förändringar avrådets verksamhet.Herr talman! Med detta yrkar jag bifall till hem-ställan i betänkandet och avslag på samtliga reserva-tioner.Anf. 4 () re-plik:Herr talman! tog lite kortfattat upputskottsmajoritetens motiv till varför man inte villtillstyrka vårt förslag om att också Europaparlamenta-riker ska kunna vara ledamöter av det nordiska rådet.Det är något konstigt. Formuleringen i betänkandet ärganska positiv till och öppen mot att europeiska frå-gor ingår i verksamhet. Ska vi har ettrelevant nordiskt råd måste vi diskutera frågor som ärviktiga för medlemsländerna, och de har in mångafall en nordisk dimension.Det vore logiskt med tanke på att vi nu har direktfolkvalda Europaparlamentariker som har mandatfrån sina länders befolkningar på samma sätt som viriksdagsledamöter har mandat från folket. Då vore detrimligt att man inom partierna - om man så önskar -kunde nominera en eller annan Europaparlamentari-ker till sitt lands delegation till . Detvore ett logiskt steg med tanke på den allt snabbareoch viktigare europeiska integrationen.Vad det handlar om är att värna om att är relevant i med en sjudande ökning avsamarbete på många olika håll i , inte minst iEuropas norra del. Det vore ett sätt att se till att faktiskt blir mer relevant.Dessutom kräver en sådan här förändring intenågra stora organisatoriska förändringar. Jag kan haen viss förståelse för att man vill vänta ett tag innanman tar nästa steg om det är så att organisationen ärny. Det kan vara en klok politik, men att ta med Eu-ropaparlamentariker ändrar ju inte organisationen.Det innebär bara att ett och annat nytt ansikte dykerupp, och det kan inte vara någon stor sak, särskilt somdet i alla fall dyker upp nya ansikten efter val.Anf. 5 () replik:Herr talman! Som jag sagt anser vi frånmajoriteten att det är viktigt att jobba med de euro-peiska frågorna inom . Men den nyainriktning som arbetet har och som har öppnatför andra arbetsformer gör att det är fullt möjligt attha kontakt med Europaparlamentariker.Anf. 6 () re-plik:Herr talman! Det vore väl ändå inte fel att nu fåändan ur vagnen - ursäkta uttrycket, herr talman -och göra denna förändring. Vi måste ju värna om är relevant, och då gäller det att hängamed i utvecklingen.Anf. 7 () replik:Herr talman! Vi anser att den nya organisationenbör få verka innan vi utvärderar ochsätter upp nya mål. Det samarbete som har inlettsoch de nya mötesformerna gör det möjligt att ta enändring under övervägande, om det skulle visa siglängre fram om det inte går att samverka i den ut-sträckning som behövs.Anf. 8 ()replik:Herr talman! Jag ska ta upp två saker. Den förstaberör det som ställde en fråga om.Vi kanske inte kommer så mycket längre när detgäller svaret på den frågan, men jag tycker att det ärlite tunt både i svar och i betänkandetpå den här punkten.Det enda svar som vi får när det gäller EU-parlamentarikers möjligheter att gå in som fullvärdigarepresentanter i är att vi ska vänta ochse. Jag tycker att det måste finnas mer argument änså.Det sägs i och för sig att Europafrågorna har ensjälvklar plats i , men vad vore då mernaturligt än att just EU-parlamentariker fick finnasdär i full kapacitet för att driva de frågorna? Jag troratt det vore en bra utveckling för Nordiska rådet.Min andra fråga rör det som togupp om samerna. Vi har tidigare här diskuterat detta,och det har också funnits reservationer i dessa frågor.Det gör det inte i dagens betänkande.Hur ser Socialdemokraterna och ,mot bakgrund av det som hon sade om ursprungsbe-folkningen samerna, på möjligheten för dessa att iframtiden komma in som fullvärdiga medlemmar ?Anf. 9 () replik:Herr talman! Jag får väl upprepa att vi anser attden nya organisationen bör få verka. Det är ändå såatt är en församling av medlemmarfrån de nordiska parlamenten och att de har möjlighetatt knyta andra personer till sig och att ha nya typerav möten . Vi tycker att detta bör få verkaunder , så att vi kan utvärdera vad det nyaarbetssättet ger.I samefrågan anser vi att det är viktigt att slå fastatt samerna är en ursprungsbefolkning. De har sammamöjligheter som andra svenskar - de är ju svenskamedborgare. Alla svenskar har möjlighet att nomine-ras till det svenska parlamentet och att på den vägenbli representerade i . Men det är i öv-rigt naturligtvis viktigt för att samar-beta med sametinget.Anf. 10 ()replik:Herr talman! Vi får tydligen enligt socialdemo-kraternas sätt att se vänta på den här utvärderingenför att EU-parlamentariker ska kunna nomineras . Jag tror att ju förr det sker, destobättre, eftersom det blir en naturlig kontakt för Nor-den ute i . Det är också intressant ur den syn-punkten att vi i också har länder sominte tillhör EU. Det kan enligt mitt sätt att se det varapositivt att vi har EU-parlamentariker med i det härarbetet.Jag hoppas att även de nordiska länder som inteingår i EU ska komma att göra det. Jagtror att det också ur den synpunkten vore lyckligt attEU-parlamentariker finns med.Jag håller med om att frågan om samernas situa-tion är besvärlig, men jag tror att en öppenhet införatt de ska kunna bli invalda från sinasameting skulle vara en positiv sak. Så länge denfrågan är olöst tror jag att den kommer att vara ett salti såret. Därför skulle jag välkomna att samerna iframtiden ska kunna ingå i Nordiska rådet.Anf. 11 () replik:Herr talman! Jag vill avsluta med att betona attsamarbetet med de baltiska staterna, med Barentsre-gionen och med anses vara prioriteradeområden för verksamheten i Nordiska ministerrådetoch i . Vi anser från majoritetens sidaäven att det är mycket viktigt att ha en öppen inställ-ning till att samarbeta med samerna, men vi menarinte att det är nödvändigt att det sker på det sätt somKarl-Göran Biörsmark hävdar utan att det kan ske isamarbete mellan och Nordiska rådet.Anf. 12 ():Herr talman! Jag tycker att berättelsen mycket välbeskriver verksamheten i det nordiska samarbetet.Det finns en levande nordisk gemenskap grundad påen stark historisk och kulturell samhörighet, och detkan vi också läsa ut av betänkandet.Det nordiska samarbetet var före inträdei Europeiska unionen av vital utrikespolitisk betydel-se, men skyms arbetet ofta av den mediala fixe-ringen på , kommission och parla-ment. Jag kan konstatera att det nordiska samarbetetibland förefaller ha tappat den vitala betydelse dethade före EU-inträdet.En röst utanför parlamentet gjorde inför den härdebatten följande kommentar: Vad då Nordiska rå-det? Det är väl ingenting att debattera. Det är ju bra.Eller ska ni lägga ned det?Jag fick mig då en tankeställare. Vi inom Väns-terpartiet anser att de nordiska frågorna måste få enstörre plats och få spela en mer framträdande roll iden svenska utrikespolitiken. För att det ska lyckasmåste ansvarsfördelning och informationsvägar mel-lan parti, parlament, departement, riksdagsutskott ochdelegation få en fastare form.Efter det att , och allablivit EU-medlemmar har en omstrukturering avarbetet inom ägt rum. Den nya inrikt-ningen innebär dels en starkare koncentration påpartipolitiken, oavsett nationstillhörighet, dels enfokusering på förutom också våra närområ-den och det europeiska samarbetet. Syftet med parti-politiseringen är att vitalisera debatten i de nordiskafrågorna och kring arbete och attfrångå de gamla strukturerna, där varje lands delega-tion drev det egna landets frågor i bred enighet.Vänsterpartiet anser att det nu är tid att utveckla ar-betet vidare.Herr talman! Det finns en reservation och ett sär-skilt yttrande till betänkandet. I reservationen tar manupp samma fråga som ställer sig, näm-ligen hur det nordiska samarbetet bättre ska kunnaförankras i de nationella parlamenten och att intressetför de nordiska frågorna bör breddas genom en störrekrets av parlamentariker än de 87 som ingår iNordiska rådet.Vi delar reservanternas uppfattning i den här frå-gan, men vi kan inte förstå hur ochFolkpartiets reservation egentligen bidrar till en sådanhär utveckling. Ni föreslår ju i er reservation att ävenEU-parlamentariker ska kunna vara valbara till . Enligt min uppfattning skulle detta fånärmast en motsatt effekt. Det skulle nämligen ledatill dels en kompetens- och maktförskjutning till , dels en försvag-ning av de nordiska frågornas förankring i riksdagen.Också mera generellt gäller ju den regeln att enutökning av inflytande sker påbekostnad av de nationella parlamenten. Det innebären utveckling i mer federalistisk riktning, och det kanvi inte ställa oss bakom.Men sanningen är kanske den som framgår av denenskilda moderata motion som behandlas i betänkan-det, att man helt enkelt vill lägga ned ilinje med den farhåga om nedläggning som denutomparlamentariska rösten uttalade.Vänsterpartiet anser till skillnad från Moderaternaoch att det måste skapas någon form avförberedelse i de nationella parlamenten av mötena och dessutom en bättre återrapporte-ring till de nationella parlamenten och deras fackut-skott av de beslut som tagits av och avuppföljningen av dessa beslut. anser attde departementstjänstemän som handhar nordiskafrågor kontinuerligt bör informera de berörda fackut-skotten.Det är alltså på det viset som vi ska stärka detnordiska samarbetet - inåt i stället för genom bredd-ning utåt. Vi tror att det här kommer att engagera flerparlamentariker än enbart dem som sitter i Nordiskarådet.När det gäller det särskilda yttrandet kan vi kon-statera att vi är överens med moderaterna.Det behövs ju ett kontinuerligt samarbete mellanfackutskotten i de nordiska parlamenten och respekti-ve utskott i . Det här samarbetet harredan tagit sin början, bl.a. genom att representanterför fackutskotten inbjudits att delta i Nordiska rådetskonferenser. Ett exempel på detta slag av samarbeteär samarbetet med den baltiska församlingen och dengemensamma konferens man hade i ibörjan av året. Förutom samarbetet mellan och de nationella nordiska parlamenten ochderas fackutskott vill också betonabetydelsen av vårt samarbete med den baltiska parla-mentariska församlingen, som dessutom är uppbyggdefter just nordisk modell, en mellanstatlig samar-betsmodell. Det är viktigt att de baltiska parlamenta-rikerna även i fortsättningen kontinuerligt bjuds in tillNordiska rådets sessioner och att relevanta utskotts-möten ordnas mellan och de nordiska län-derna. Det finns alltså fortfarande mycket att göra föratt förbättra det här mellanstatliga samarbetet.Avslutningsvis, herr talman, vill jag tacka utskot-tet för den historiebeskrivning som bifogats betän-kandet vad gäller ursprungsbefolkningen i yrkande anses därmed besvarat. Dockkan jag konstatera att frågan om samernas represen-tation i kommer att leva vidare.Anf. 13 () re-plik:Herr talman! Det var intressant att höra CharlottaL Bjälkebrings kommentar om det särskilda yttrandet.Jag tror att vi har mött det här tidigare.När vi har talat om framtida utveck-ling får man stor förståelse för att det nugäller att se till att vi får en utveckling av arbetsfor-merna inom och att vi tar till oss erfa-renheter. Vi har ju också i det europeiska arbetet settnödvändigheten av att bredda, förankra och fördjupaarbetet in i det ordinarie politiska arbetet inne i par-lamenten. Det var intressant, och jag tror att det härsärskilda yttrandet kommer att bli av stor betydelsejust för framtida utveckling. Detkommer att bli fler och fler som sluter upp kringdetta.På en punkt hade jag dock svårt att följa med, ochdet var det konstiga resonemanget om att europapar-lamentariker på något sätt skulle bli ett federalt inslagi . Det är väl ändå ingen större risk.Det är väl snarare så att det vore klokt att ta till sigden erfarenhet som kan finnas i Europaparlamentet.Låt mig ta ett startade ju samarbetet, som mångahar varit inne på, med passfrihet och gemensam ar-betsmarknad. Sedan vidgades detta till det europeis-ka. Och vi ska väl alla vara glada för att det inte baragäller fem länder utan har vidgats till 15, och så små-ningom kanske 25-30 länder, som får dela dessaförträffliga idéer. Då kan det väl vara klokt att euro-paparlamentariker kan vara med i ocht.ex. hämta hem erfarenheter om hur vi i Nordengenom decennierna har hanterat de här frågorna. Detbehöver ju inte vara information bara i ena riktningenutan i båda riktningarna. Det stärker, tror jag, samar-betet, både i och Europaparlamentet.Anf. 14 () replik:Herr talman! Vi kan här konstatera att vi har heltolika uppfattningar i den här frågan.Vi vill hävda att det mellanstatliga samarbetet skavara mellan de Nordiska länderna, och representatio-nen ska därmed också ske utifrån de nordiska parla-menten. Det är alltså därifrån som representationenska vara för att få den förankring som krävs i ettmellanstatligt samarbete i Nordiska rådet.Jag och anser följande: Att breddarepresentationen även så att säga utanför de nordiskaparlamenten är att gå i en federalistisk riktning, ochdet vill jag fortsatt hävda.Däremot anser att samarbete medEU-parlamentariker och de partier som finns inomEU, som står på respektive partis dagordning här iSverige, den diskussionen ska vi ju givetvis ha. Det ärockså så som arbete har utvecklats,dvs. att se till att få en mer partipolitisk inriktning.Det ena utesluter ju inte det andra, men vi måsteskilja på detta och varifrån representationen skakomma, och då vill jag hävda att representationen skakomma från de nordiska parlamenten.Anf. 15 ():Herr talman! har enligt kristdemo-kraternas mening inte förlorat i betydelse på grund avdet fördjupade europeiska samarbetet bl.a. genom EUoch arbete. Tvärtom har nya möjlighe-ter öppnats. En intresseförskjutning har skett där detutrikespolitiska och säkerhetspolitiska perspektivethar fått allt större betydelse. I ett tidigare skede vardet t.o.m. otänkbart att behandla dessa frågor, som nusenare får sägas ha kommit i kan spela en roll, och gör det, somett forum för utrikes- och säkerhetspolitiska frågor,inte bara för de nordiska länderna utan också förländerna i vårt närområde: de tre baltiska staterna,nordvästra , och . Detnordiska samarbetet och samarbetet i närområdet ären förutsättning för att stärka den nordliga dimensio-nen inom EU och Europasamarbetet i stort.Den blygsamma budget på 732 miljoner har till sitt förfogande skulle kanskekunna antyda att inte har en särskiltstor betydelse, men jag skulle vilja säga att betydelse har en mycket vidare dimension änden blygsamma budgeten tycks antyda. Och kan få ett ökat inflytande som går långt utanförNordens gränser genom de vittförgrenade kontaktersom rådets medlemmar i förlängningen har.Frågor av väsentlig karaktär för utvecklingen, inteminst inom närområde, skulle kunna få ettgenomslag i en mycket större krets än vad som ärfallet om vi bara mer effektivt använde de ka-naler som står till buds. Att vidareföra väsentligafrågor till vårt eget parlament, till EU-parlamentarikerna och till Europarådsdelegaternaskulle vara en mycket väsentlig uppgift för medlem-marna i . Jag har själv haft glädjen attvara med i den nordiska delegationen ,. sitter jag i Europarådetoch får delta i ett annat samarbete.Det har talats om olika sätt att förbättra de här ka-nalerna till ökat samarbete med andra, och man kannaturligtvis diskutera vilket sätt som är det bästa. Jagskulle då vilja säga att även om man nu har möten avannan karaktär som är öppna och där man inbjuderEU-parlamentariker, de baltiska staternas represen-tanter och parlamentariker från olika utskott i denordiska länderna och kanske också i de baltiskaländerna, så finns det ändå väldigt mycket mer somkan göras i det här sammanhanget. Jag tror kanske , när man behandlar frågor i de olika utskotten,skulle kunna öppna upp genom att också utfärda eninbjudan till att i utskotten i i vissa fallkomma och diskutera frågor från utskott i de olikaparlamenten. kanske man kunde - när vi harsessioner, som vi nu kommer att ha här i inästa vecka - låta en inbjudan gå ut där man talar omvad man kommer att behandla och se i vilken ut-sträckning även övriga parlamentariker skulle varaintresserade. Detta skulle även gälla EU-parlamentariker. Jag vet att man gör det vid konferen-ser - jag var med hade vi säkerhetspoli-tiska konferenser där det var vida inbjudningar - mendet skulle kunna ske i större utsträckning. Jag ska taett exempel.Närområdesutskottet har arbetat med barnens si-tuation i vårt närområde på ett mycket förtjänstfulltoch föredömligt sätt.Ungefär började jag intressera mig fördenna fråga, men jag satt i i . Jag kom in i frågan från ett annat håll. Jag hadearbetat med den och väckt motioner som behandlats iutrikesutskottet. Jag antydde att jag var intresserad attdelta i den konferens som kallades Baltic Call forChildren. Jag var delegat i , men satt ifel utskott. Trots att jag påpekade hur intresserad jagvar av konferensen fick jag inte en inbjudan. Så striktkan arbetet ibland gå till, enligt mitt sätt att se alldelesi onödan.Innan jag slutar vill jag tala om två frågor somman nu sysslar med i som jag trorbehöver lyftas till olika parlament i , till debaltiska staternas parlament, till våra EU-parlamentariker och till våra Europarådsdelegater i deolika länderna eftersom de frågorna är så stora. kan göra en insats, men det skulle kunnagöra en större insats genom att ytterligare lyfta dessafrågor.Det gäller först frågan om den sociala misären ivårt närområde, som är mycket stor, och inte minstfrågan om barnens situation i närområdet. Jag menaratt det har en mycket stark bäring på utvecklingen avdemokrati, stabilitet och fred i vårt nä-rområde. Alla dessa försummade barn kommer attvara en negativ faktor i demokratiutvecklingen.Den andra frågan är miljön. Den nordliga dimen-sionen inom EU behöver förstärkas och utvidgas medtanke på den stora miljöförstöring vi har i f.d. Sovjet-unionen och i många, jag skulle vilja säga de flesta,av de stater som tillhörde den sfären. Låt oss finnanya vägar att öppna och förstärka dessbetydelse.Anf. 16 ():Herr talman! I globaliseringens tid är den sam-manhållning och den gemenskap som vi har i våranordiska länder mer viktig än . Inästa vecka har session här i riksdags-huset i . Jag hoppas att det kommer att fåen bred spegling i medierna så att vi svenskar får merkunskap om vad det nordiska samarbetet innebär. Detbehövs.Efter att ha arbetat mer eller mindre med det nor-diska samarbetet ungefär står en sak mycketklar för mig. Det folk i som vet minst om deandra nordiska länderna, och därmed också om detnordiska samarbetet, är utan tvekan det svenska fol-ket. Till mycket stor del beror det på den eviga nor-diska frågan om möjligheten att se varandras TV-program.Medan de övriga nordiska länderna - undantagetIsland, och - har kunnat se svenskTV har motsvarande möjlighet att se de andra länder-nas TV-program inte funnits i , i varje fall intei större delen av . Det har funnits flera olikaförslag till lösning på detta, alla med ett gemensamt:de har aldrig genomförts.I dag finns tekniska hinder, utan nuhandlar det mer om vilja hos de nordiska TV-bolagen. Den digitala tekniken ökar rent teknisktmöjligheterna att få se de nordiska TV-programmen.Det är nu glädjande att de nordiska public service-bolagen planerar en gemensam nordisk TV-kanal. Jaghoppas att den till skillnad från tidigare planer blirverklighet. Dessutom är det viktigt att den blir såintressant att den får tittare. är det en helt annankonkurrens om tittarna med det stora utbudet av ka-naler vi har i dag.TV-frågan sätter fokus på det område som är allraviktigast för att förankra vår samhörighet i ,den nordiska identitet man brukar tala om, nämligenkulturområdet. Det är genom kulturutbyte och olikaformer av ungdomsutbyte samt genom samarbete iolika frivilligorganisationer som den folkliga samhö-righeten stärks. Det är också därför som kulturen haren så stor och stark plats i det nordiska samarbetetoch som vi verkligen betonar kultursamarbetet. Utanen stark folklig förankring faller mycket av det andraarbetet. Därför är kulturen grunden, eller kittet, fördet nordiska samarbetet.Sverige är det nordiska land där det nordiska hit-tills varit minst synligt utåt. Därför var FöreningenNordens initiativ till informationsfönstret Arena mycket välkommet och mycket nödvändigt. Dethar varit pådrivande i en process som lett till attdet äntligen finns medel i det nordiska budgetförsla-get till ett gemensamt nordiskt informationsfönster iStockholm, och det är mycket viktigt.Jag ska lite grann beröra något vi brukar kalla förgränsbarriärer. Efter det nästan femtioåriga nordiskasamarbetet med vår gemensamma arbetsmarknad ochpassfriheten, som vi med rätta är mycket stolta över,finns det fortfarande en del hinder för samarbete övervåra gränser. De kallas ofta för gränsbarriärer. Dethandlar oftast om praktiska problem för pendlare ochföretagare som arbetar på båda sidor om en nordiskgräns, men också om tullproblem vid t.ex. flyttningav utställningar och andra kulturföremål över grän-serna. Det kan få ganska absurda konsekvenser.Detta har varit föremål för flera utredningar utanatt problemen egentligen har lösts. En del problemhar lösts, men långt ifrån alla. Det är bra att det nuåterigen pågår ett ganska omfattande arbete för attkartlägga problemen och för att föreslå åtgärder. Detgäller ofta sådant som behöver genomföras i de en-skilda länderna genom lagändring eller annat. Det ärnågot som varje land får ta på sig. Annars sker intemycket. Vi har ju inte en gemensam lagstiftning.I den avsikten har jag väckt en motion tillsam-mans med för att peka på och få enlösning på en del av dessa problem som är svenska.Vi får ta hand om våra problem. Det handlar om te-letaxor i gränsområdena och krånglig postbefordran igränsområdena. Vi efterlyser också ett enklare förfa-rande för skattekort för pendlare. Det är sådana pro-blem som hindrar samarbetet. Den motionen be-handlas inte i utrikesutskottet, utan i trafik- och skat-teutskottet. Det är så vi måste göra för att komma tillrätta med problemen.Jag tycker kanske att det är lite underligt att mannu så ensidigt prioriterar gränsbarriärerna i Öresunds-området för att främja integrationen. Det är väl bra.Men integration behöver ske också mellan Sverigeoch och även på andra håll. Det skulle gottkunna ske mer parallellt. Det viktiga är att vi kommerfram och att det inte tar alltför lång tid.Herr talman!