prot · GM0980 · 1999-04-15 00:00:00 — Då har miljöministern och jag sammaåsikt, att nollpåverkan är kravet i miljöprövningen.Danskarna, som ju inte skulle påbörja processen,inser ju att det blir någon form av miljöpåverkan.Om den gemensamt sammansatta miljöprövnings-kommissionen blir oense, är miljöministern då bereddatt gå vidare till ett domstolsförfarande? Är miljömi-nistern beredd att driva frågan till dess yttersta spets?Kravet är nollpåverkan vid eventuella borrningar.Är vi överens?Anf. 96 Miljöminister ():Fru talman! Ja, det tror jag att vi är, under förut-sättning att det inte framkommer någonting underdenna process som är okänt för närvarande.Jag är inte riktigt lagd åt att göra storslagna utfäs-telser innan jag har fakta på bordet. För närvarandepågår det ingen verksamhet i havet eller på land. Detpågår litteraturstudier och seismologiska studier.Låt oss nu ta det lugnt och sakligt och använda kraft vi har i de framtida diskussionerna medDanmark och/eller med Norge.MiljöpolitikenAnf. 97 ():Fru talman! Regeringens hjälppartier betecknarvårpropositionen som en historisk framgång på mil-jöområdet. Man syftar bl.a. på skatteväxlingen - dettaatt sänka skatten på arbete och höja den på miljöstö-rande verksamhet.Jag undrar om miljöministern kan berätta i vilkenomfattning, när och på vilka områden skatteväxlingenkommer att ske.Anf. 98 Miljöminister ():Fru talman! Det kan jag inte, därför att det somfinns i vårpropositionen när det gäller skatteväxlingär en riktningsangivelse som vi återkommer till sena-re. Men jag kan hålla med de partier som vi samar-betar med om att detta är en historisk framgång förmiljöpolitiken.Jag tror att vi i historien har ökatresurserna till miljöpolitiken så mycket som vi görjust . Vi gör det när det gäller skogsinköp. Vi gördet när det gäller kalkning. Vi gör det när det gällerytterligare ett stort antal områden, framför allt kanskenär det gäller marksanering. Där genomförs nu dess-utom stora insatser inom ramen för de lokala investe-ringsprogrammen.Resursförstärkningarna sker i ett läge där vi ocksåinför och i ett läge där ni här i riksdagenom skall fatta beslut om miljömålspropo-sitionen. Vi har delat ut förlokala investeringsprogram, som kommer att genererainvesteringar i direktmiljörelaterade investeringar.Detta, , är en stor period för svenskmiljöpolitik.Anf. 99 ():Fru talman! En miljöengagerad miljöminister kanju inte svara att han inte vet vari den skatteväxlingbestår som andra, som står bakom propositionen,kallar för en historisk framgång på miljöområdet. Detvisar att resonemanget är en bluff.Nu tar miljöministern upp och talar om andra re-surser, resurser som kanske ligger inom hans domä-ner. Låt mig då omformulera frågan. Om man skalarbort det som på miljöområdet är flyttning mellankonton och återläggning av resurser som man tidigarehar lånat, kan miljöministern då tala om och ge ossdet historiska perspektivet: Hur mycket mer resursertillförs totalt till miljöområdet som gör att det härförtjänar att betecknas som en historisk framgång?Räkna nu bort det som lånas, tas från andra kontonosv. Får vi den siffran så kanske vi kan få lite belys-ning på det här med historisk framgång.Sedan kan jag, fru talman, påminna om andrahändelser på miljöområdet som andra med rätta bru-kar kunna beteckna som historiska framgångar.Anf. 100 Miljöminister ():Fru talman! Vi har goda erfarenheter av att an-vända skatterna och av att använda olika ekonomiskastyrmedel i miljöpolitiken. Det har vi gjort med gottresultat. Det gäller koldioxidskatt, svavelskatt ochenergiskatt. Vi kommer att fortsätta med det. Menjust finns det inget konkret förslag. Det kommerkonkreta förslag, . Då hoppas jag att vikan samarbeta omkring de förslagen.När det gäller summeringen och exakt hur mångamiljoner kronor mer miljöpolitiken får nu skall jaggärna räkna ihop det och se till att fårsvaret. Det blir ganska avsevärda belopp.Låt mig dock ta ett exempel, och det handlar inteom att föra pengar mellan olika konton. Vi har årefter år satsat i storleksordningen 20 miljoner kronorpå marksanering. Nästaår är det . Sedan lägger vi på ytter-ligare, ännu större, belopp genom överenskommelseni går. Till det kommer ochförra året i lokala investeringspengar och förmodligenytterligare resurser framöver. Från 20 miljoner kronorvarje år går vi nu till att satsa i storleksordningen1 miljard kronor på marksanering fr.o.m. . Det, , ärstora framsteg inom miljöpolitiken.Anf. 101 ():Fru talman! Miljöministern svarar intepå frågan! Det han räknar upp är siffror som kommerav pengar som det redan beslutats om här i riksdagen.Det är flyttning mellan konton. Sedan lägger han, frutalman, till i något ytterli-gare litet tillskott. Fru talman, hjälp mig att få miljö-ministern att svara på frågan. Sortera bort de härgamla besluten. Miljöministern måste ju ändå ha etthum om det här. Vad är den konkreta tillförseln,nettotillförseln, till miljöområdet? Någon siffra måsteju miljöministern ha.Anf. 102 TALMANNEN:Jag behöver säkert inte påminna den erfarne le-damoten om att debatten vid frågestundernaförs med regeringen. Frågorna ställs till regeringen.Anf. 103 Miljöminister ():Fru talman! Kammarens ledamöter, åhörarna ochde eventuella TV-tittarna får avgöra vem som harvarit konkret i den här debatten, ellerjag.Anf. 104 TALMANNEN:Detta var det sista inlägget i denna frågestund,som därmed är avslutad. Jag tackar regeringens ochkammarens företrädare för deras medverkan i fråge-stunden.8 § Information från regeringen om förbere-delserna för ordförandeskap i EU år2001Anf. 105 Vice statsminister ():Fru talman! Om mindre än , år2001, övertar ordförande-skapet i . Det är en ansvarsfull ochstimulerande uppgift som regeringen ser fram emotmed entusiasm och tillförsikt. Stora krav kommer attställas på regeringen och på tjänstemännen i Rege-ringskansliet, inte bara då Sve-rige leder arbetet i ministerrådet utan även underhalvåret före, då tillsammans med ,som då är ordförande, utgör EU:s ordförandeskaps-ledning.Som ordförandeland skall man verka i hela EU:sintresse. Dagordningen ärvs i stor utsträckning avtidigare ordförandeskap. Prioriteringar sätts ofta avnärmaste föregående toppmöten. Ordförandens arbetepräglas också av den aktuella och många gångeroförutsedda händelseutvecklingen i omvärlden. Dethär förutsätter ansvar för kontinuitet, och samtidigtflexibilitet och beredskap att hantera nya frågor ochsituationer.Regeringens främsta ambition och strategi är där-för i första hand att utöva ett kompetent, effektivt ochresultatinriktat ordförandeskap som för de gemen-samma frågorna på EU:s dagordning framåt. Lyckasvi med det kommer vårt ordförandeskap att bli fram-gångsrikt.Regeringen avser naturligtvis också att utnyttjadet utrymme som ändå finns för att sätta vår prägel påordförandeskapet och EU-samarbetet. Grunden fördet här lägger vi . Våra prioriteringar är välkända svenska profilfrågor.För det första vill regeringen bidra till en öppnare,modernare och mer jämställd union. Genom Amster-damfördraget har vi kommit en bit på väg med ökadöppenhet och insyn i EU-institutionernas arbete. Denhändelseutveckling som ledde fram till komissionensavgång har understrukit betydelsen av detta. Det äruppenbart att vårt synsätt omfattas av alltfler.För det andra kommer regeringen att verka för enunion anpassad till medborgarnas krav och önskemål.Om EU effektivt och ansvarsfullt tar sig an vardags-nära frågor ökar unionens legitimitet. Miljö, konsu-mentskydd och jämställdhet är viktiga sådana frågorsom regeringen prioriterar.För det tredje skall regeringen driva sysselsätt-ningsfrågorna vidare på basis av det sysselsättnings-kapitel som vi lyckades få in i Amsterdamfördraget.Det är ett mycket viktigt område.För det fjärde kommer regeringen att arbeta förEU:s utvidgning. Förhoppningsvis skall slutförhand-lingar med några av kandidatländerna kunna förasunder vårt ordförandeskap.För det femte vill regeringen fördjupa relationernamellan EU och omvärlden. har högsta prio-ritet, men även samarbetet med , ochLatinamerika kan, liksom det transatlantiska samar-betet, utvecklas vidare.Fru talman! Ordförandeskapet kommer att krävamycket av oss, både politiskt och organisatoriskt.Ordförandeskapet kräver en vältrimmad organisationoch omfattande och noggranna förberedelser. Dettaarbete inleddes för och går in iett intensivare skede. Organisationen är redan etable-rad. Statsrådsberedningen ansvarar för den politiskasamordningen av ordförandeskapet. En särskild stats-sekreterare har utsetts för det här och en samord-ningsenhet har bildats. Samrådet mellan Statsrådsbe-redningen, departementen och Brysselrepresentatio-nen har stärkts.Inom har ett särskilt sekre-tariat inrättats med ansvar för den organisatoriskadelen av ordförandeskapet. Detta gäller bl.a. all mö-tesverksamhet i och det omfattande mö-teskalendariet och samordningen vad gäller beman-ning av ordförandeposter i alla rådsgrupper.Inom görs nu en inventeringoch analys av de sakfrågor som kan bli aktuella underordförandeskapet. Detta arbete involverar samtligadepartement och Brysselrepresentationen. Det skallleda fram till våra slutliga mål och prioriteringar förordförandeskapet och till en dagordning för varjeenskilt rådsmöte.Mötesverksamheten är omfattande. Rådet hållerca 60 ordinarie möten i 15-20 konstellationer i Brys-sel och - alla under svenskt ordförande-skap. Ca 250 arbetsgrupper möts sammanlagt 1 200-1 600 gånger under ordförandeskap av svenskatjänstemän. De allra flesta möten hålls i . 70-80 möten på olika nivåer arrangeras i - stats-och regeringschefernas toppmöte i i slutetav ordförandeperioden, eventuellt ett extra toppmöte,upp till åtta informella ministerrådsmöten, eventuelltytterligare något möte på ministernivå och ett antalmöten och konferenser på tjänstemanna- och expert-nivå.Ordföranden är också EU:s ansikte utåt och före-träder unionen i dess förbindelse med andra länderoch internationella forum. Med stor sannolikhetkommer t.ex. toppmöten, bl.a. med och medRyssland, att äga rum under vårt ordförandeskap.Ordförandeskapet innebär intensiva och täta kon-takter med . Bl.a. förväntas ministrar-na delta i parlamentets frågestund med rådet som ägerrum en gång . Dessutom brukar ordförande-skapet framträda i de olika ut-skotten. En annan viktig kontakt med parlamentet ärnär förlikningskommittén måste tillkallas. Detta skerdå rådet och parlamentet har olika ståndpunkter i enlagstiftningsfråga där medbeslutande gäller.Inför och under ordförandeskapet kommer vi attlöpande informera den svenska allmänheten och or-ganisationsväsendet om målsättningarna för ordför-andeskapet. Detta skall vi göra inte bara här i Stock-holm utan runtom i landet. Jag ser fram emot att mötaföreträdare för Folkrörelsesverige vid ett första semi-narium dit över 200 organisationer harinbjudits.Statsministern planerar att in-bjuda arbetstagarorganisationerna till ett första möteom ordförandeskapet.Jag är medveten om, genom kontakter som redanär tagna, att många organisationer har planer ochidéer för att ta sitt ansvar under den svenska ordfö-randeperioden.Regeringen har under hela vårt medlemskap i unionen vinnlagt sig om att ha en fortlöpan-de information till , dels i kammaren, dels iEU-nämnden och dels i berörda utskott, och natur-ligtvis inte bara information utan det samråd somnaturligen behöver äga rum. Detta gäller naturligtvisäven framöver i de vidare förberedelserna inför ochunder själva ordförandeskapet.Fru talman! Ordförandeskapet ger anledning ochtillfälle till att öka intresset för EU i . Det kanskapa nya kontaktytor mellan och övrigamedlemsländer och EU:s institutioner. Det kan ocksåbidra till att öka kunskapen om i andra län-der.Regeringen vill göra ordförandeskapet till en an-gelägenhet för hela landet genom att förlägga EU-möten i olika delar av Sverige.Min förhoppning är att ordförandeskapet skall bi-dra till att stärka det folkliga engagemanget för EUsom besluts- och samrådsorgan i angelägna politiskafrågor. Ett sätt att uppnå det och som också kan få enmer långsiktig verkan är att stimulera till vänorts-samarbete mellan svenska kommuner och kommuneri andra EU-länder och i kandidatländerna. Och dethoppas jag kan uppstå under just vår ordförandeperi-od.Sveriges avsikt och ambition måste vara att detsvenska ordförandeskapet i våren2001 skall bli en framgång. Regeringen har naturligt-vis ett tungt ansvar för det, men det är många andrasom också måste vara med och ta detta ansvar. Viskall se till att vi utför ett gott arbete och att det är ettgott och effektivt ordförandeskap som vi lämnar närvåren 2001 är över. Vi hoppas också att beslut då harfattats inom områden som vi i prioriterar. Jagser fram emot fortsatta kontakter med idenna viktiga fråga.Anf. 106 () re-plik:Fru talman! Statsrådet sade i frågestunden här ikammaren att det är en fördel omstatsråd deltar i debatten. Det är väl synnerligen vik-tigt just inför denna debatt och inför periodsom ordförandeland, då vi har en fantastisk möjlighetatt föra ut ståndpunkter. Jag är intresserad avatt höra om statsråden har diskuterat lite närmare hurde kommer att gå ut och aktivt delta i debatten. Stats-rådet nämnde att det handlar om att träffa folkrörel-ser, men jag tror inte att det räcker. Jag tror att demåste gå ut i en mycket mer konkret direkt debatt.Det handlar framför allt om de frågor som vi uppleversom extra ödesmättade, framför allt EMU-frågan.Statsrådet nämnde inte den frågan som en av de prio-riterade frågorna. Jag skulle därför vilja höra statsrå-dets synpunkter på hur den debatten skall drivas ak-tivt.Anf. 107 Vice statsminister ():Fru talman! EMU-frågan är en sådan konkret frå-ga som hanteras löpande inom EU. Det är självklartatt den också kommer att vara viktig för oss när Sve-rige blir ordförandeland. Men som debattfråga i Sve-rige har den en alldeles egen process. Vi kommernämligen, troligen framför allt , att ha enmycket aktiv information och diskussion och ett re-flekterande arbete omkring EMU. har juavsatt för en folkbildningskam-panj om EMU. Den delegation som arbetar med för-delning av resurserna kommer att vara klar så att mankan gå i gång aktivt med det ochhösten. Och jag ser verkligen fram emot det skedet ivårt arbete med den viktiga EMU-frågan.Anf. 108 () re-plik:Fru talman! Menar statsrådet att den här frågan dåär avklarad när blir ordförandeland?Anf. 109 Vice statsminister ():Fru talman! Denna fråga har ju bäring på hur detsvenska folket vill ta ställning i den. Den har ju i ochför sig ingen direkt koppling till ordförandeskapet. Vifår sköta ordförandeskapet vare sig vi har tagit ställ-ning i EMU-frågan eller ej. Och när man skall talaom det som vi bör reflektera över och driva framinför ordförandeskapet tycker jag inte att EMU är denviktigaste frågan. Utvidgningen, sysselsättningen ochmiljön är de stora frågorna som har bäring på hur ettordförandeskap skall skötas.Anf. 110 () re-plik:Fru talman! Finns det också en beredskap för attså att säga ta hand om de frågor som tidigare ordfö-randeländer kanske inte har hunnit klara av? Tids-perspektivet kan ju förskjutas.Anf. 111 Vice statsminister ():Fru talman! Förvisso är det på det sättet. Jag sadeockså i min information att en hel del av dagordning-en ärvs från tidigare ordförandeskap. Och det är väl-digt mycket vad som händer i omvärlden som spelarroll för vad det är som man får syssla med. Manmåste därför ha en stor och bred beredskap för attockså kasta sig in i ganska oförutsedda frågor liksomfrågor som man har ärvt från tidigare ordförandeskap.Anf. 112 () replik:Fru talman! Det viktigt att hela axlarvärdskapet för ordförandeskapet. detta med att samråda med och informerariksdagen. Men går det att precisera detta lite grann.På vilket sätt kommer att reellt kunna på-verka innehåll och uppläggning av ordförandepro-grammet? Det är min första fråga.Den andra frågan gäller detta med att förberedavisioner och ambitioner för ordförandeskapet. Finlandtycks ju ha varit väl framme med att förbereda ambi-tioner när det gäller den nordliga dimensionen.Jag har alltså en likartad fråga där: Hur förberederregeringen t.ex. detta med att föra fram den nordligadimensionen under sitt ordförandeskap och finns detnågra andra områden som har den tyngden?Jag skulle gärna se att EU utvecklade en aktions-plan för förnybar energi, en kretsloppsstrategi. Är dettvå frågor som regeringen är beredd att driva underordförandeskapet?Anf. 113 Vice statsminister ():Fru talman! Man måste komma ihåg, när man ta-lar om och vilket inflytande kanha under själva ordförandeåret, att natur-ligtvis skall ha normalt inflytande över de svenskapositionerna, över svenska ställningstaganden i olikafrågor där vi har normalt samrådsförfarande.En annan sak är själva ordförandeskapet. Där ärman som ordförandeland i hela EU:s tjänst. Där kanman knappast fråga ett riksdagsutskott hur man skallsköta sitt ordförandeskap, för det har liksom en annandimension - innehållet i de svenska positionerna ja,men inte i själva ordförandeskapet.Fru talman! hade också en sakfrå-ga om miljöområdet. Javisst, det skall beredas pånormalt sätt med miljöministern, med miljöansvarigtutskott och med skapa en svenskposition och driva den vidare.Man skall i alla sakfrågor vara klar över att detmesta av det arbetet måste ske innan ordförandeska-pet träder i kraft, för när man väl sitter som ordföran-de handlar det mer om att få ihop länderna till enenad EU-position än om att driva speciella svenskafrågor.Anf. 114 () replik:Fru talman! Jag förstår det här med positionerna.Det finns ju en mekanism för att arbeta med dem mendet är något exceptionellt att ha ordförandeskapet.Utan jämförelse vad gäller alla delar kanske kan mansäga att det, när stått som värd för FN-konferenser, t.ex. om den mänskliga miljön 1972,varit en process där just riksdag, folkrörelser, ja, helaSverige i bästa mening var med och reellt kundepåverka skeendet - vid sidan av positionerna. Det ärväl något sådant som måste till för att vi i Sverigeskall få det engagemang som behövs för förnyelsen -ja, kan man kan säga, restaurerandet - av EU. Det ärlite besked på den punkten som jag efterlyser.Anf. 115 Vice statsminister ():Fru talman! Där håller jag helt och hållet medLennart . Det är ju därför som vi nu skall göraen ganska stor drive där vi låter folkrörelser tala medoss. Vi skall mer lyssna än informera hos dem när detgäller vad de vill se allmänt i sakfrågorna göras ochockså hur det här skall drivas. Naturligtvis är det likaviktigt att och utskott kommerin i detta. Vi ser således fram emot goda kontakter.Anf. 116 () re-plik:Fru talman! Jag vill till vice statsministern ställaen fråga om just själva processen. Det är säkerligenkanske inte tid att i första hand driva svenska intres-sen, utan det gäller att flytta fram de gemensammapositionerna ett sådant här halvår. Vi i har juibland, tror jag, av andra länder, och kanske av osssjälva också, uppfattats som lite tveksamma, som attvara de där som inte har det riktigt fulla engagemang-et för alla EU-frågor.Vi har några handikapp - ja, kanske skall jag intekalla det för handikapp - där vi inte driver frågornafullt ut som de andra medlemsländerna. En sak harnämnts här och det är EMU-frågan där vi inte är likalångt komna, ännu i varje fall - kanske är vi det inteheller då. En annan sådan fråga är den gemensammasäkerhetspolitiken utifrån Amsterdamfördraget somockså förmodligen är en utvecklingsprocess där Sve-rige och de andra alliansfria länderna har vissa un-dantag.Hur tänker sig regeringen att man möjligen kankompensera den situationen att är lite annor-lunda och att ändå driva de gemensamma frågornafullt ut och ha ett fullt förtroende för det? Det är juvad det egentligen handlar om - dvs. att i efterhanduppfattas som att vi har lyckats med de gemensammafrågorna trots att vi kanske inte är riktigt fullt ut med.Jag hoppas att jag har kunnat beskriva min fråga.Anf. 117 Vice statsminister ():Fru talman! Den gemensamma utrikes- och sä-kerhetspolitiken kommer vi naturligtvis att driva medkraft. Det är väldigt viktigt att den fortsätter att ut-vecklas positivt.Holger nämnde Amsterdamfördraget.Den viktigaste förändringen i Amsterdamfördragetvad gäller en gemensam utrikes- och säkerhetspolitikvar detta att man fick in de konflikthanteringsmeka-nismer som finns i fördraget och som inte fannsdär tidigare, de s.k. Petersbergsuppgifterna. Det varefter det att och lade förslag om det.Tarja och jag drev den frågan väldigt hårt.Det var den största och viktigaste förändringen.Det säger verkligen att och somicke-Natomedlemmar definitivt inte är utanför det härområdet. Snarare är vi mycket pådrivande i fråga omdet här området. Sedan min tid som utrikesminister ärjag övertygad om att där kommer man att fullt uträkna med och räkna med stor aktivitet frånvår sida också under vårt ordförandeskap.Anf. 118 () re-plik:Fru talman! Låt mig beskriva det så här: I Ams-terdamssäkerhetspolitiken finns det också en dimen-sion där vi inte vill vara med lika fullt ut. Ett sådantområde kan ju alltid uppfattas som att intemed samma kraft kan driva en fråga. Då behöver mankanske kompensera det på något sätt.På samma sätt är det när det gäller EMU där vi juinte är medlemmar ännu men där man kanske måsteflytta fram de gemensamma positionerna. Då tror jagatt man lite grann behöver fundera på vad vi kan göraför att så att säga ändå uppfattas som, och i verklig-heten också vara, intresserade av de gemensammafrågorna framför att vi kanske bevakar vår egen posi-tion.Anf. 119 Vice statsminister ():Fru talman! Det får inte vara något missförståndkring roll i den gemensamma utrikes- ochsäkerhetspolitiken inom EU. Vi är med fullt ut i den-na. Vi har inga undantag. Däremot, och det är kanskedet som tänker på, finns det ländersom talar om att de vill tillskapa ett gemensamt för-svar men det talar man om; detta har EU icke beslu-tat. Så länge det inte är beslutat har vi inte några somhelst problem. Låt den debatten gå! Vi kommer att haen annan åsikt än en del länder som driver frågan. Jaghörde senast den nu nominerade kommissionsordfö-randen driva att han gärna ser ett gemensamt försvar.Så tycker inte jag. Jag tycker att EU också skall hamuskler att klara konfliktlösning, vara med i sådanasammanhang som Bosnien, Kosovo osv. - men intetillskapa ett gemensamt försvar.Anf. 120 PER () replik:Fru talman! Jag skulle vilja fråga vice statsminis-tern om ordförandeskapet och det utrymme som detger. Förutom det som vice statsministern nämnde -nämligen att det är föregående toppmöte som sätterdagordningen och att det är gemensamma intressensom styr ordförandeskapet och gemensamma frågor -fanns det ett utrymme där svenska prioriteringar kun-de finnas. Är det då inte läge nu att tillsätta en parla-mentarisk kommitté just för att få det här breda un-derlaget, en kommitté som kan suga upp alla olikainfallsvinklar, behandla och diskutera dem och kan-ske skärpa upp en sådan här prioriteringslista?Anf. 121 Vice statsminister ():Fru talman! Vi har vid åtskilliga tillfällen redovi-sat prioriteringarna för regeringen vad gäller EU ochvi har också fått accept från på dem. Det ärde som också återkommer i min redovisning här somde viktigaste frågorna.Vi vill göra EU öppnare och modernare. Vi villarbeta med vardagsnära frågor som betyder mycketför medborgaren. Vi vill arbeta med sysselsättnings-frågorna, med utvidgningsfrågorna och med ett EUsom skall vara öppnare utåt mot hela omvärlden; föratt summera det här väldigt snabbt.I och för sig tror jag inte att en särskild parla-mentarisk kommitté behöver gnugga på det här. Vihar ju löpande kontakt med . Mennaturligtvis skall vi se till att vi hittar former för attunder resans gång samråda och förankra ordentligtmed riksdagen.Det kan också tänkas att ett nytt slags samråds-form kan behövas. Låt oss återkomma till det omriksdagen och regeringen känner att det finns ett sär-skilt behov av det.Anf. 122 () replik:Fru talman! Jag skulle vilja ställa en fråga angå-ende de sakfrågor som håller på att beredas. Ett vik-tigt område är jämställdheten. I och med Amsterdam-fördraget skulle det få en viss lyftning.