prot · GM0974 · 1999-03-24 00:00:00 — Det är det som Mo-derata samlingspartiet, oberoende av system, harprotesterat mot.Jag förstår undanglidande reso-nemang här på det sättet att han menar att de kommu-ner som har det bra ställt skall ställas utanför skatte-utjämningssystemet och inte delta i detta, och restenav befolkningen får utjämna det här med sina egnaresurser. Det är så som Moderata samlingspartiet villha det.Mot den bakgrunden tycker jag att det finnsmycket goda skäl för de partier som vill se solidarisktpå den kommunala verksamheten att undvika attstödja den delningsmajoritet som finns, därför attsyftet från Moderata samlingspartiets sida är att slåhål på solidariteten.Anf. 72 () replik:Fru talman! Det är ganska intressant att lyssna påGöran engagerade anslag. Det är trotsallt inte lika öppet som demokratiministerns anslag,att man just är mycket ödmjuk inför medborgarinitia-tiv och det engagemang som finns runtom i landet.Det är beklagligt att är så miss-tänksam mot människors initiativ och engagemangoch mot de orsaker som ligger bakom detta.Det finns trots allt en möjlighet för att följa en grön tråd i stället. Den gröna trå-den är, vilket jag hoppas att harförstått, decentraliseringslinje, som byggerpå medborgarinitiativ, på att majoriteten i en kom-mundel skall kunna avgöra och på att vi har ett soli-dariskt skatteutjämningssystem som fungerar i det härlandet. Då har vi en helhetssyn på decentraliseringoch lokalt engagemang.Anf. 73 () replik:Fru talman! Jag har utomordentligt stor respektför den kommunala demokratin. Jag sade inlednings-vis att det finns anledning att närma sig de här frågor-na med stor ödmjukhet och stor respekt, och även detsom kallas folkinitiativ och olika meningsyttringar.Jag försökte leva väldigt mycket efter det när jagvar aktiv kommunalpolitiker. Det är klart att det alltiduppstår spänningar och diskussioner. Men det jag villpeka på är att beslut om folkomröstningar eller kom-munal motionsrätt är regelförändringar som jag intetror i grunden löser problemen, därför att det i grun-den handlar om människornas - invånarnas - förtro-ende för politiken och för politikerna. Politikerna ochde politiska partierna har ett jätteansvar för att bringaen bättre tingens ordning till stånd. Jag tror att detfinns mycket att göra när det gäller orga-nisation och annat.Åsa sade tidigare att vi har en gam-mal organisation som är byggd på hierarkiska möns-ter. Det är ändå så att vi har en kommunallag från1990. Jag tror egentligen inte att det är kommunalla-gen som lägger hinder i vägen för att söka olika alter-nativ och olika möjligheter till kontakt med medbor-gare. Det är slentrian, brist på fantasi och lite annatsom spelar roll i dessa sammanhang. Möjligheternafinns att skapa en god medborgarkontakt. Det gällerfaktiskt också att ta dem till vara i olika sammanhang.Jag må vara en aning kritisk både mot mig själv ochmot det parti jag representerar, men jag tror att dettaär väldigt viktigt i det arbete vi har framför oss närdet gäller att återskapa förtroendet för politiken ochför politikerna.Anf. 74 () replik:Fru talman! Vi är helt överens om att detta inte ärdet enda redskap som skall förändras, . Mycket riktigt har vi en modern kommunallag,men vi har en struktur och en kultur som är mycketgammaldags. Det var det jag betonade. Den starkatröghet som finns där förändrar man inte i en hast.Det är den som många upplever, precis som jag självbetonade.Vi har en möjlighet via kommunallagen att mötamedborgarinitiativ på ett sätt, men det skall inte för-hindra oss att öppna och ge möjligheter på alla plan.Det är bristen : vi tar inte tag i helheten och låterinte demokratiidéerna flöda.Gör vi det får vi, tror jag, möjlighet att på ettkraftfullt sätt stärka den enskilda invånarens engage-mang och intresse för att gå in i samhällsarbetet viapolitiska partier.Anf. 75 () replik:Fru talman! Jag vill peka på att en hel del av re-servationerna i detta betänkande inte bygger på någonannan uppfattning i sak, utan de bygger på att manvill tillkännage regeringen någon liten sak och ocksåvisa att det bör läggas fram förslag på dessa områden.Majoriteten har ofta den ståndpunkten att det pågårett beredningsarbete och att det finns utredningar. Därföreligger inga stora skillnader. Vi har inte sagt inte skall ha motionsrätt, exempelvis.Det är inte den attityden som jag har gjort mig tilltolk för i detta sammanhang.Jag vill sedan ta upp trögheten eller förändrings-arbetet. Jag tror att det finns en fara i att man får endiskussion om införandet av den kommunala mo-tionsrätten som ett slags Columbi ägg - som lösning-en på dessa problem. Jag tror att det i många sam-manhang handlar om ett förhållningssätt och omattitydpåverkande insatser och diskussioner med ochbland oss som är politiker. Jag vill betona just denbiten därför att jag tror att det finns en risk för att viannars tror att vi i vanlig ordning kan lösa problemengenom en organisatorisk förändring eller en regelför-ändring. Det handlar ytterst om människornas enga-gemang och förmåga.Jag nystar gärna på en grön tråd i olika samman-hang, , men jag tycker att det ärknutar på den gröna tråden som är besvärande i dag.Det gäller bl.a. detta att en del av en kommun genomett uttalande från en majoritet kan säga att den intevill vara med resten av kommunen. Jag tycker att detär ett oacceptabelt förhållningssätt. Hela kommunenmåste få uttala sig om hur det skall vara. Men ÅsaTorstensson och vill att det skall vara påett annat sätt. Om några stycken bestämmer sig för attinte vara med resten skall de ha rätt att öppna en egenkommun. Jag tycker inte att det är en bra attityd.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 9 §. )8 § Patent- och växtförädlarrättFöredrogsLagutskottets betänkande 1998/99:LU14Patent- och växtförädlarrättAnf. 76 ():Fru talman! Skall man kunna ta patent på liv? Än-nu var svaret på den frågan ett självklartnej, men i och med genteknikens framväxt och ut-veckling började man diskutera attkunna ta patent på levande organismer.I patenterades först bakterier, sedan växteroch slutligen också djur. Varken i eller Japanhar man några uttryckliga hinder mot livspatent i sinlagstiftning. menar att regeringenmåste verka på det internationella planet för ett för-bud mot patent på olika livsformer.EU-kommissionen har jobbat med attfå igenom ett direktiv med krav på harmonisering avmedlemsländernas patentlagstiftning. Syftet var bl.a.att åstadkomma ett politiskt beslut om livspatent. argument var också att främst stöttabioteknikindustrin. Kommissionen hävdade att gen-teknikforskningen är både dyr och riskabel och attden därför inte kan bedrivas utan patentskydd.Förslaget mötte ett mycket hårt och oväntat mot-stånd från såväl enskilda medlemsländer som olikaorganisationer. När behandlade di-rektivet lade man fram ett otal olika ändringsförslag.Bl.a. EU-parlamentariker var mycketaktiva i denna fråga.Slutligen antogs direktivet om rättsligt skydd förbiotekniska uppfinningar . Jag kan ioch för sig tycka att direktivet blev något bättre än detursprungliga förslaget, men trots det anser Vänster-partiet att direktivet är oacceptabelt, eftersom uppfin-ningar som avser växter och djur i princip skall kunnavara patenterbara. Likaså kan uppfinningar somgrundar sig på en isolerad beståndsdel av människo-kroppen kunna patenteras.Alltfler forskare börjar inse att det finns en riskmed livspatent. Man menar att det snarare kan för-dröja än gynna vetenskapliga framsteg eftersom detfria utbytet inom forskarvärlden hindras. Många bio-patent är dessutom mycket breda och omfattar ännuicke upptäckta egenskaper hos den patenterade geneneller organismen.Miljöorganisationerna, som har varit mycket akti-va när det gäller detta, har pekat på risken för ytterli-gare koncentration av makten över växtförädlingentill jordbrukskemiföretagen när genteknisk växtför-ädling gynnas framför traditionell växtförädling.Djurskyddsorganisationerna invänder mot patenteringav transgena djur både av etiska och principiella skäldärför att patent på djur ofta handlar om medicinskaförsöksdjur. Jag delar dessa invändningar.Merparten av den gentekniska forskningen ochutvecklingen sker i den industrialiserade världen. Detär också där som så gott som alla bioteknikföretagfinns. I tredje världens länder finns en stor oro för kan komma att få en försämrad situation ommetoder som man själv inte har resurser till kommeratt öka i betydelse.Däremot tycker västvärlden att är in-tressanta som försöksmarknader. är ocksåintressanta för att basen för genteknik kommer frånden rika biologiska mångfald som finns där. Majs, ris,socker och kakao är av mycket stort intresse för gen-forskningen, eftersom det är varor som har en globalkonsumentspridning. De här grödorna har utvecklatsunder århundraden av bönder i tredje världen, och nukommer grödorna med största sannolikhet att kunnapatenteras. På så sätt tvingar man ju in u-landsbönderna i ett beroendeförhållande till företagsom t.ex. har ensamrätt till utsäde. På så sätt kanockså de lokala variationerna av grödorkomma att slås ut, och då blir ju bönderna hänvisadetill att köpa utsäde på de villkor som sätts upp avföretagen.Jag skulle kunna ge ett exempel. Det gäller vanilj,som till största delen odlas på . Den nä-ringen försörjer 70 000 bönder. Det är relativt dyrt attproducera vanilj. Och för sedan meddelade tvåbioteknikbaserade företag i att de hade lyckatsframställa vanilj genom cellodling i laboratorier tillbara en bråkdel av kostnaden för traditionellt odladvanilj. Vem som helst av oss som sitter här inser ju attdet kan innebära en katastrof för invå-nare.Jag tycker att det är viktigt att påminna om att detbakom gentekniken finns transnationella och kom-mersiella krafter med enorma resurser som genompatentering naturligtvis vill ha tillbaka pengar påinsatt kapital.Nej, fru talman, patent på livsformer kan aldrigförsvaras ur etisk synpunkt. Därför yrkar jag bifall tillreservation nr 2, som innebär att skall verka iolika internationella forum för att få till stånd enkonvention som förbjuder patenträtt på livsformer.Reservationen innebär också att bör följaNederländernas exempel och överklaga EU:s pa-tentdirektiv till EG-domstolen.Jag står naturligtvis bakom reservation nr 3 somrör växtförädlarrätten, som jag tror att att beröra. Men för tids vinnande avstår jagfrån att yrka bifall till den reservationen.Anf. 77 (m):Fru talman! betänkande nr 14 be-handlar ett antal motioner från den allmänna mo-tionstiden som rör frågor om förenklad patent- ochväxtförädlarrätt.Den socialdemokratiska regeringen har ju sedannågra år börjat tala ganska väl om småföretagen ochderas betydelse för vårt land. Den samlade borgerlig-heten tycker dock att det har blivit ganska mycketprat och mindre av konkreta resul-tat. Efter stora påtryckningar tillsattes den s.k. småfö-retagsdelegationen av regeringen; det var bra. Denhar också avgett sitt betänkande med 71 konkretaförslag. Några av dem har man möjligen tagit adnotam i det nya superdepartementet, Näringsdeparte-mentet, . Men de flesta av dem återstårännu att realisera.Ett gott näringsklimat kännetecknas bl.a. av godavillkor för uppfinnare och innovatörer och möjlighe-ter att kommersialisera uppfinningar och innovationeroch att också småföretag skall få lättare att tillgodo-göra sig resultaten av forskning och utveckling.I det här motionsbetänkandet hänvisar majoritetentill olika pågående beredningar av patentfrågorna.Moderaterna, ochFolkpartiet har däremot i en gemensam reservation,nr 1 - som jag för övrigt, fru talman, ber att få yrkabifall till - velat markera att det här ärendet medförenklade patent brådskar mer än vad regeringen ochdess samarbetspartier tycks ana eller vilja inse.Vi har från vårt håll länge påtalat behovet av ettmer förenklat patentförfarande, och , Folk-partiet och kd har faktiskt också gjort det under enföljd av år.EG-kommissionen gav ut en grönbokom patentsystemet i . I den tar kommissionenbl.a. upp frågan om vilka avgifter som i första handskall kunna sänkas och frågan om det är möjligt attefter amerikansk förebild införa förmånligare avgifterför små och medelstora företag. Vi tycker att det är enordning som är värd att överväga också i vårt land.EG-kommissionen har uttalat att det finns ett be-hov av ett gemenskapspatent, ett patent som är billigtbåde jämfört med ett amerikanskt patent och i för-hållande till ett europeiskt patent. Kommissionen hardragit slutsatsen att det är nödvändigt att införa ensärskild status för patentskydd inom EU och att detskall ske genom enklare förfaranden och lägre kost-nader. Kommissionen menar att man bör främja in-novationsverksamheten över huvud taget och stödjadet arbete som nationella patentverk utför.De svenska avgifterna för patentansökning byggerpå låga initialkostnader och progressiva årsavgifter.Tanken är att den som upprätthåller sitt patent ävenhar framgång med sin uppfinning och då kan betalaårsavgifter i en stigande skala, dvs. högre avgift julängre tiden förflyter.Man räknar med att den totala kostnaden för ettpatent med patentskydd uppgår till ca . Omman dessutom önskar ett patentskydd under tio årtillkommer årsavgifter på . Om manvill ha ett patentskydd som omfattar åtta länder ärman uppe i en kostnad på vartillsedan kommer kostnader för årsavgifter.Det här är stora kostnader. De hänför sig främsttill ombuds- och översättningskostnader.Patent- och registreringsverket väckte 1996 i enskrivelse ett förslag om förenkling och förbilligandeav handläggningsförfarandet. Det är meningen attdetta skall resultera i en departementspromemoria såsmåningom. Men det här tar tid, fru talman, och tid ärpengar. Det handlar om väntan för många företag.EG-kommissionen lade dessutom i januari 1998fram ett förslag till direktiv om tillnärmning av derättsliga ordningarna för bruksmodellskydd för upp-finningar. , och Storbritanniensaknar den här typen av bruksmodellskydd. Vireservanter menar att man inom regeringen allvarligtbör överväga att införa ett sådant. Tanken bakomdetta är att det skall vara en snabb och enkel registre-ring, lägre skyddsvillkor, en låg kostnad och möjlig-het till ett preliminärt skydd i avvaktan på att ett pa-tent senare kan meddelas.Den genomsnittliga tiden för meddelande avbruksmodellskydd i de länder som har sådant är sexmånader, medan det för ett patenträttsligt förfarandebrukar åtgå mellan två och . Det är en väsentligskillnad.Villkoren för att erhålla ett bruksmodellskyddskall vara mindre strikta och lättare att uppfylla ännär det gäller patent, vilket gör det möjligt att ävenskydda uppfinningar som endast innebär smärre tek-niska framsteg. Man slipper alltså den tunga tids-ödande prövningen av teknik, verkshöjd och framförallt, som det heter i det här sammanhanget, förpröv-ning av nyhet och uppfinningshöjd.Skyddstiden skall omfatta från ansöknings-dagen, med möjlighet till förlängning i två perioderom vardera , dvs. maximalt tio år.Fru talman! Jag återkommer till Småföretagsdele-gationen. Den har alltså själv lagt fram ett förslag omatt man skall nedbringa kostnaderna och att det skallbli lättare att ansöka om och upprätthålla patent.Dessutom har Småföretagsdelegationen föreslagit attRiksrevisionsverket skall få i uppdrag att granskahandläggningstiderna hos Patent- och registrerings-verket och se över kostnaderna för att upprätthållaoch erhålla patent.Vi reservanter ansluter oss till att ges denna uppgift.Vidare säger att man böröverväga att införa ett särskilt bruksmodellsskyddockså i , såsom jag redogjort för. Vireservanter delar uppfattningen att man bör göra det.Men det bör göras med större skyndsamhet än densom regeringen nu ådagalägger.Fru talman! Mot denna bakgrund ber jag att än engång få yrka bifall till reservation nr 1.Anf. 78 ():Fru talman! Först instämmer jag i de bifallsyrkan-den till reservationerna 1 och 2 som har lagts framtidigare.I det här betänkandet behandlas ett antal motioner.I flera av dessa påpekas det starka behovet av attskapa enklare regler och villkor för uppfinnare, attskyndsamt se över kostnaderna för att erhålla ochupprätthålla patent, att se till att handläggningstiderför patent påskyndas samt att det införs enklareskydd, bruksmodellsskydd, för produkter som harkort livslängd som produkt.En rejäl och varaktig tillväxt i vårt land är, som vikristdemokrater ser det, oerhört beroende av att inno-vatörer, presumtiva nyföretagare, småföretagare ochandra som vill utveckla gamla och nya verksamheterfår ordentligt med luft under vingarna. Detta harpåtalats i många sammanhang. Det innebär att de påmånga olika områden som berör just tillverkning ochföretagande bör stöttas av så enkla, så obyråkratiskaoch så lite kostnadskrävande regler som möjligt.För många innovatörer kan stegen från idé tillprodukt och tillverkning te sig både långa och svåra,för många i det närmaste oöverstigliga. den del av utvecklingsfasen som handlar ompatent.Det är angeläget att inte i onödan hämma nyföre-tagande och småföretagarutveckling i landet, ochdärmed inte heller hämma tillkomsten av de nya jobbsom vi så väl behöver och som är så viktiga för till-växten. I stället är det viktigt att ge så goda förutsätt-ningar som möjligt att skapa nya jobb. Detta gäller ettantal delområden för näringsverksamhet. Patentpro-blematiken är ett viktigt sådant delområde som intefår eftersättas. Det är därför mycket angeläget attfrågorna om förenklade, snabbare och mindre kost-samma patent och om skydd för s.k. bruksmodellerskyndsamt behandlas på ett positivt sätt av regering-en.Jag går över till att tala om frågor som rör pa-tent på liv.De tekniska framstegen och uppfinningarna harunder tidernas gång till mycket stora delar gagnatmänskligheten. I takt med utvecklingen ställs mänsk-ligheten dock ständigt inför nya etiska utmaningarsom måste hanteras på bästa möjliga sätt.Europaparlamentet har röstat för ett förslag frånkommissionen till nytt patentdirektiv för skydd avtekniska uppfinningar. Bl.a. skall det bli möjligt att tapatent på gener, växter och djur samt vävnad ochkroppsdelar från människor så länge de är "isoleradefrån den mänskliga kroppen". De enda levande orga-nismer som utesluts från patent i direktivet är helamänniskor och människoembryon.Fru talman! Vi kristdemokrater anser att det skallvara omöjligt att ta patent på liv och på gener hosmänniskor, djur eller växter. Vi menar att de upp-täckter av livsmekanismer och gener som vi männi-skor gör genom forskningsinsatser inte är att betraktasom uppfinningar utan som människans kartläggningav hur naturen ser ut och fungerar.När det gäller vanliga patent på t.ex. tekniska upp-finningar talas det om att det måste finnas en vissuppfinningshöjd. Om man får patent eller ej är sedanavhängigt bl.a. av denna uppfinningshöjd. Applicerasdenna princip på biologiskt forskande om liv, generoch liknande har jag svårt att förstå att det vid upp-täckter av gener och andra livsmekanismer går atthävda att det finns uppfinningshöjd i detta. Det är istället fråga om rena forskningsupptäckter. Däremotkan det givetvis finnas uppfinningshöjd i utvecklingav metoder och utrustning för att göra upptäckter avt.ex. geners funktion, men det är en helt annan sak.Fru talman! Vi kristdemokrater menar att patentpå liv är en komplicerad fråga men att den etiskaaspekten måste vara vägledande för hur vi hanterardenna fråga. Som redan tidigare framgått av mittanförande handlar det inte om att vi är teknikfientligaeller emot forskning och nya upptäckter, men vi anseratt teknik och etik måste gå hand i hand.Detta betyder givetvis att det är angeläget att fö-retag lägger ned energi på att patentera metoder föratt ta fram läkemedel och metoder för att framställadem med hjälp av t.ex. genmodifierade bakterier.Men själva patentbegreppet får inte vridas ur led. Detmåste hålla sig till uppfinningar och inte upptäckter.Det beslut om möjlighet till patent på liv som Eu-ropaparlamentet antagit måste därför enligt vår me-ning rivas upp.Jag yrkar således bifall till reservationerna 1 och2.Anf. 79 ():Fru talman! Jag vill börja med att yrka bifall tillreservationerna 1, 2 och 3 till betänkandet LU14.Först skall jag prata om de små företagen. Dessaspelar en väldigt viktig roll för tillskapandet av nyaarbetstillfällen, som i sin tur leder till ökad tillväxt ilandet. Det är i de mindre företagen som många avframtidens affärsidéer skapas; det är de allra flestamedvetna om . Men skall vi lyckas få fler före-tagare att omsätta sina idéer måste det till förenkladeregler för innovatörer och småföretagare. Vi måste gefler stimulanser för att fler skall vilja och våga om-sätta sina företagsidéer.Dagens regler för småföretagare är krångliga, ochhandläggningstiderna för patentansökningar är förlånga. Dessutom är kostnaderna så höga att de kanruinera en småföretagare vid starten. Allt detta häm-mar viljan att utveckla olika produkter. Krånglet lederi sin tur till att många innovatörer säljer sina företag-sidéer till utländska företag som sedan omsätter idé-erna utanför landets gränser.Patent- och registreringsverket har i en skrivelsetill regeringen väckt förslag om vissa ändringari patentlagen. Så har även Småföretagsdelegationengjort. Men ännu har regeringen inte kommit till skott.Fortfarande väntar på konkreta förslag.Enligt är det angeläget att infö-ra någon form av enklare förfarande för patentskyddsamt att inrikta sig på att sänka kostnaderna. Detöverensstämmer helt med åsikt. Vi hari en motion föreslagit att ett särskilt bruksmönster-skydd bör införas i lagstiftningen. Skälet är att mångaföretagare är mer betjänta av ett enklare skydd försina idéer än de mer omfattande och kompliceradeformerna.Denna typ av enklare skydd för bruksmönsterfinns i många länder. Av EU:s länder ärSverige ett av tre som saknar detta system. En diffe-rentiering av de olika patentkostnaderna måste ocksåövervägas i samband med att nödvändiga förenkling-ar görs.För de små företagen är det livsviktigt att snabbtkunna omsätta idén i praktiken och snabbt få ett eko-nomiskt återflöde. Det får inte ta . De småföretagen har inte samma möjligheter som de stora attklara ekonomiska kostnader . Viskall också se det som en samhällsvinst om fler före-tag startas, drivs och utvecklas.När det gäller biotekniken har det sedan några årtillbaka pågått ett arbete inom EU med att utforma etträttsligt skydd för biotekniska uppfinningar. Bak-grunden är att EU anser att uppfinningar som avserväxter eller djur i princip skall vara patentbara.Vi i ifrågasätter rätten att patenteraoch äga liv. Gen- och biotekniken reser också mångasvåra etiska frågor. Vad kan människan tillåta siggentemot sig själv och andra levande varelser? Vi iCenterpartiet anser att regeringen inom EU, och Europeiska patentorgani-sationen aktivt bör arbeta för att motverka patent påliv.I en motion angående växtförädlarrätt har vi på-pekat att lagen bör förtydligas. Den svenska lagstift-ningen lämnar denna fråga, förhållandet sortägare-rensare, mer eller mindre öppen med hänvisning tillvad kan komma att tycka. Det tyckerinte vi är bra.Vi har i stället föreslagit att EG-reglerna bör tol-kas så att de inte ger sortägare utrymme att begäraersättning av legorensare för det utsäde som rymsinom jordbruksundantaget.Den nu reviderade växtförädlarrättslagen innebär ivissa avseenden en förstärkning av ensamrätten tillnya växtsorter. Vi anser att det enda rimliga är attsortinnehavaren inte skall ha rätt till ersättning avlegorensare för det utsäde som omfattas av jord-bruksundantaget.Än en gång vill jag yrka bifall till de tre reserva-tionerna i ärendet.Anf. 80 ():Fru talman! Inledningsvis yrkar jag avslag påsamtliga till detta betänkande avgivna reservationeroch bifall till hemställan i dess helhet i lagutskottetsbetänkande nr 14.I betänkandet tas ett antal motioner inom det im-materialrättsliga området upp. Motionerna rör patent-sökningsförfarandet, patent på liv och livsformersamt skydd för s.k. bruksmodeller.