prot · GM0984 · 1999-04-22 00:00:00 — Jag villslå fast detta, för det är viktigt att inte sprida en nega-tiv bild av landskapet.Men vad som är viktigt är ändå att det finnsgrundläggande, stora problem på grund av att mankanske inte lyckats föra sin talan så tydligt att den fåttgenomslagskraft här uppe i riksdag, i Rege-ringskansliet, hos myndigheter och andra.Ett problem, som också tog upp,är naturligtvis vägarna. Det har varit krismöte påkrismöte där vi parlamentariker varit inkallande. Vihar bildat en arbetsgrupp, och ironiskt nog gjorde videt alldeles innan den här sista krisen kom. I den sadeatt vi skall agera för att få till stånd en förbättring närdet gäller vägnätet.Det är helt riktigt som näringsministern sade isvaret, att ansvaret när det gäller fördelning av pengartill stor del nu ligger på regionen. Men eftersom väg-nätet är så eftersatt behövs det faktiskt en statligdelfinansiering. Jag efterlyser samma svar som JonasRingqvist alldeles ; att regeringen är villig attställa upp med en sådan delfinansiering. Just dendelen skulle utgöra en grund och ge människorna iDalsland en förutsättning att bättre klara av de pro-blem de nu står inför.Det handlar om att tjälsäkra vägar. Det handlarom hela näringslivet i , om att det skall kun-na fortleva. Då måste man både kunna få fram råvarortill sina industrier och kunna få ut produkterna vidarei världen. Det är en oerhört avgörande och väsentligfråga. Den skulle jag också vilja ha svar på.En annan fråga är ju datoriseringen. Vi vet att detfinns en mängd dataföretag som har etablerat sigockså i . Den utvecklingen ökar. Också små-företagsamheten blir mer och mer beroende av da-takraft för att kunna existera. Därför behövs det någotsom vi i kallar för digital allemansrätt,en infrastruktur när det gäller IT som gör att man kanetablera företag och att dessa kan utvecklas på sammasätt som i storstäderna. Då behöver staten bidra medinvesteringar och resurser för att påskynda dennautveckling så att vi kan få ett sådant nät utbyggt. Jagvill fråga näringsministern om han är beredd att med-verka till att vi kan åstadkomma en digital allemans-rätt även i Dalsland.Anf. 20 Näringsminister ():Herr talman! har dessbättre ob-serverat vad som ändå har gjorts sedan beslutade att flytta. Jag vill bara erinra om att detinte bara handlar om detta företag som skall görabilar. Det handlar också om en mängd andra företagsom kommer att etableras där. Det handlar om utbild-ning i design, en högskoleutbildning med 70 platser.Det handlar om ett och forsk-ning - kompositer. Det handlar också om ,som faktiskt ligger ganska nära. Många som jobbar iBengtsfors bor i , och där har vi bidragit tillatt inrätta ett call center där vi räknar med en 400anställda. Och fler förslag finns som sagt.När det gäller frågan om vägar är det så attväg 172 är en länsväg. Den ligger inom ramen för detansvar som det nya länet, det nya försökssjälvstyran-de länet, har. De har dessa pengar. De kan ompriorite-ra.Här frågas också om en hemställan som har ställtstill mig , där det föreslås att man skall fålåna upp pengar för att klara ut detta och att räntan pådet lånet skall betalas, om jag har förstått det rätt,hälften-hälften.Jag kan bara konstatera att enligt det regelverk vihar går detta inte. Men jag vill också säga - utan attsäga ja till detta eller ens ha sagt att det är möjligt -att vi nu för en diskussion om s.k. PPP, public privatepartnership. Där skall vi försöka hitta andra lösning-ar. Det kan vara att man lånar pengar, bygger ochsedan betalar tillbaka. Det kan också vara fråga omatt man avgiftsfinansierar.Vi för en sådan diskussion. Men den diskussio-nen, än en gång, innebär inte något löfte. Jag har intesagt att detta skall ske. Jag bara säger att vi för ensådan diskussion. Med det regelverk som finns i dagär det inte möjligt.När det gäller frågan om bredband har ju rege-ringen, som jag förutsätter att ni vet, tillsatt en utred-ning, . Den kommer attlägga fram sina förslag, ta fram problem, teknik ochkostnader . Efter juni månad kommerregeringen att hantera detta. Jag har också anmält häri kammaren att vi kommer att lägga fram en proposi-tion i detta avseende under våren 2000.Frågan är inte så enkel att man nu bara kan be-stämma sig för att gräva ned kablar. Den är lite merkomplicerad. Men min och regeringens ambition äratt alla, var man än bor, skall ha samma förutsätt-ningar att kunna utveckla IT och IT-kommunikationer.Anf. 21 ():Herr talman! Jag kan börja med att säga att jaguppskattar de positiva satsningar som har gjorts, bl.a.av regeringen men också av regionerna och derasföreträdare. Frågan är ju hur vi ser till att rädda kvardessa jobb, de nya jobb som skapas. Om inte förut-sättningarna för företagande i finns, om inteinfrastrukturen funkar, hjälper det inte att vi nu lockardit ett antal företag med olika stöd. Det plasttekniskacentrumet kan ge nya jobb. Men då krävs det att för-utsättningarna för företagande finns där.Det är väldigt positivt att näringsministern öppnaren dörr på det här sättet för att hitta en lösning för enfinansiering av 172:an. Det är ett glädjande beskedäven om det inte är något löfte. Jag hoppas att nikommer fram till en lösning på den frågan.Sedan återstår en del andra problem. Ett annat ex-empel på en dålig infrastruktur är järnvägsnätet, varsbärighet inte räcker för att köra fullastade tåg. Det göratt trafik går med lastbilar i stället för med tåg. Hadebärigheten varit tillräcklig är det flera av de företagsom ligger utmed järnvägen som skulle ha använt deni stället för lastbil.Jag kan exemplifiera järnvägsstandarden i Dals-land med hur bron i fungerar. Jag arbetadedär en sommar bl.a. som brovakt. När bron skulle uppvar vi tvungna att veva upp den för hand. Inte för attjag är någon extrem teknikoptimist, men det finns välknappast någon rimlighet i att ha ett järnvägsnätkopplat till flera stora industrier som inte är anpassattill någotsånär moderna förhållanden?Jag skulle vilja höra näringsministerns syn påjärnvägsnätet och de satsningar som görs. Är detrimligt att det görs en del enorma järnvägssatsningarmedan man låter bli att göra små satsningar somuppenbart skulle flytta över godstransporter från vägtill järnväg?Ytterligare ett exempel på den dåliga kommuni-kationsstrukturen i är mobiltelefonnätet. Föratt återigen koppla till mina egna erfarenheter kan jagberätta att för att jag skall kunna ringa med mobiltele-fon från mitt hem måste jag gå ut och gå upp på enbergknalle i närheten, annars får jag ingen kontakt.Täckningen för mobiltelefonnätet i är riktigtdålig på en del ställen. Om det bara var en och annanriksdagsledamot eller privatperson eller en närings-minister på besök som inte kunde använda mobiltele-fonen så vore det inte hela världen. Men mobiltelefo-nen är ju ett viktigt arbetsredskap också, t.ex. i skogs-bruket och i jordbruket. Och är det betydligt värrenär det inte fungerar.Jag skulle vilja höra näringsministerns syn på vil-ka förutsättningar som man kan kräva för mobiltele-foni i ett område som . Skall vi acceptera attdet inte fungerar, eller kan vi förvänta oss sammamöjligheter som andra att använda mobiltelefoner?Anf. 22 ():Herr talman! Självklart uppskattar också jag detpaket som regeringen har lagt fram när det gällerDalsland. Det är naturligtvis väldigt bra. Mycket avdet är dock sådant som fanns med i bilden tidigare,bl.a. utbildning och design på , somstatsministern utlovade vid ett besök trorjag att det var. Det är alltså inte något nytt. Några flerplatser har det blivit.Det gäller ju annan utbildning också i Dalsland,t.ex. ökad distansutbildning på högskolenivå, och detär naturligtvis viktigt med fler högskoleplatser förHögskolan /med möjlighet attförlägga en del platser i Dalsland.Jag blir både glad och ledsen när jag hör svaret påfrågan om vägarna. Jag kan ändå skönja en viss öpp-ning. Och jag hoppas att detta verkligen leder tillresultat när det gäller satsningar på vägarna i Dals-land och att det går att nå resultat. Och var förvissadom att vi är många som kommer att följa ansträng-ningarna när det gäller detta. Jag hörde tydligt attministern sade att han inte ger några löften. Men vikommer att trycka på, därför att regeringen faktiskthar ett ansvar att åstadkomma något i fråga om detta.Jag är också medveten om att frågan om bredbandär komplicerad. Självklart är den det. Men jag tyckeratt det är viktigt att trycka på så mycket som möjligt,eftersom utvecklingen går så oerhört fort. På någotsätt hamnar man så lätt på efterkälken eftersom dethänder så mycket. Det är därför bråttom när det gälleratt det händer något på detta område. Vi ser fram motden proposition som skall komma och förväntar ossverkligen att den skall innehålla en kraftfull satsningpå bredband.Anf. 23 Näringsminister ():Herr talman! Jag vill först säga att mobiltelefoninsuccessivt byggs ut. Det är tyvärr inte bara i Dalslandsom den fungerar dåligt. Jag åker frånArlanda till , och jag kan bara konstateraatt det finns flera ställen på den sträckan där telefonenstängs av. Men det försvarar inte hur det är i Dals-land.När det sedan gäller frågan om utbildning ökadevi antalet platser med 10, från 60 till 70 i fråga omdistansutbildningen. Vi har också fört en diskussionom att utöka annan distansutbildning från Göteborg.Det förutsätter jag kommer att äga rum och också attvi skall ha en lite bredare syn på , ef-tersom utbildningsnivån är mycket låg i Bengtsforsgenerellt sett.Beträffande vägnätet enligt länsplanen så börjarjag med väg 172. Delen Naverud-Skällsäter byggsom för , och det blir enbreddning och ökad bärighet. Delen Fär-gelanda centrum byggs om för år2001. Det blir breddning och separering av gång- ochcykeltrafik. Delen byggs om för25 år 2002-2007, och det blir bredd-ning och ökad bärighet. Och väg 173 delen V Boda-ne-Rådanefors byggs om för 25 miljoner kro-nor2002-2007, och det är breddning och delvis om-byggnad i ny sträckning. Och vissa grusvägar kom-mer att iståndsättas.I fråga om länsjärnvägen Mellerud-Bengtsfors-Årjäng byggs delen om för 22miljoner kronor år 1998-2003, och det handlar omförstärkning. Och efter denna åtgärd kommer godstågatt kunna trafikera banan utan restriktioner. Sommar-tid körs även turister här.De nationella vägarna och järnvägar, och då skalljag nämna planerade åtgärder på vägarna enligt na-tionella väghållningsplanen. I fråga om riksväg 45Göteborg-Åmål byggs delen om för 34miljoner kronor 1999. Det handlar om utbyggnad avmittbarriärer. I fråga om Uddevalla-Troll-hättan osv. byggs delen Råsseröd-Båberg om i nysträckning för år 2002-2004, ochvägen ingår egentligen inte i det nationella stamväg-nätet, men enligt regeringsbeslut får åtgärder på vä-gen finansieras via den nationella väghållningsplanen.Sedan finns det en hel del planerade åtgärder påjärnvägen enligt stomnätsplanen. Det gäller Norgeba-nan/Vänernbanan, Göteborg-Kornsjö/. Det gällerÄlvsborgsbanan Uddevalla-Herrljunga-Borås, och vihar en hel del andra planer när det gäller infrastruktu-ren, men detta tar sin tid. Men det finns med i planer-na, och det kommer att äga rum.Avslutningsvis vill jag säga att när man tittar påvägnätet och framför allt om man tittar på länsväg-nätet kan man konstatera att det är väldigt dåligt imånga delar av , det vill jag erkänna. Jag var iVärmland i går, och jag kan konstatera att det varvärre där än vad jag upplevde att det var i Bengtsfors.Anf. 24 ():Herr talman! Angående det sista som näringsmi-nistern sade vill jag inte ställa regioner mot varandra,men det handlar i så fall om en prioritering mellan detnationella vägnätet och länsvägnätet, där man börfundera på vad det är för satsningar som vi bordegöra.Jag tänkte avsluta med att läsa en liten bit ur ett avde brev som jag har fått från dalslänningar ochbengtsforsbor . Det visar ganska välhur snacket går i om situationen. En personskriver följande:Jag tror att åtgärder är för småoch kanske kommer . Problemen vi har iDalsland har pågått , och det liggerganska djupt hos den dalsländska befolkningen att viär bortglömda. Stockholmarna vet ju inte ens varDalsland ligger.Det är på detta sätt som vi dalslänningar ofta serpå omvärlden och delvis också på oss själva.Näringsministerns besked gör tyvärr inte situatio-nen för särskilt mycket ljusare, även om detfinns några öppningar. Jag hoppas verkligen att rege-ringen kan bidra till att hitta lösningar för att tidiga-relägga en del av de satsningar som näringsministernalldeles räknade upp. Särskilt prioriterad är då172:an och järnvägssträckningen.Anf. 25 Näringsminister ():Herr talman! Jag vill först när det gäller länsvä-garna säga att har ett an-svar, har pengar och kan göra omprioriteringar. Jagtycker att ni skall gå hem och tala med dem som ärvalda och som rår över detta. Det innebär inte attregeringen inte tar sitt ansvar.Jag tycker också att det är lite väl kraftfullt att sä-ga att det som regeringen har gjort i är förlite och kommer . Det var kraftfulla åtgärder.Och jag kommer att tillse att vi med all sannolikhetökar sysselsättningen, dvs. att de människor som nufrigörs vid flyttning och även and-ra kommer att få jobb. Vi stärker utbildningen på allaområden. Detta kan ju inte sägas vara dåligt.Sedan lärde jag mig som landshövding i Norrbot-ten att ingen region och ingen bygd kan klara sig omdet inte finns en egen kraft och ett eget initiativ. Re-geringen och löser inte dessa problem.Regering och riksdag löser problem som handlar ominfrastruktur, utbildning och lika villkor. Men entusi-asmen och möjligheterna finns i Bengtsfors.Överläggningen var härmed avslutad.6 § Svar på interpellation 1998/99:249 om ar-betsmarknaden i västra . 26 Näringsminister ():Herr talman! har frågat mig omregeringen är beredd att vidta särskilda åtgärder förvästra , speciellt för i Årjängskommun. berör många olika områ-den, bl.a. vägprojekt på , de arbetslösautbildningsbehov, företagens behov av riskkapital ochutlokalisering av statlig verksamhet. Bakgrunden tillfrågan är bl.a. den minskade sysselsättningen vidTöcksfors , TVAB.Låt mig först konstatera att sysselsättningen ökaroch att arbetslösheten minskar i . Men till-växten sker tyvärr inte jämnt över hela landet. Rege-ringen ser allvarligt på utvecklingen med vikandebefolkningstal och minskad sysselsättning i vissaregioner. Ett fortsatt kraftfullt arbete måste därförbedrivas för att stärka näringslivet i dessa områden.Jag har här i kammaren i samband med attjag besvarade en interpellation av redovisat olika åtgärder som rege-ringen vidtagit och vidtar i . Härvid fram-höll jag bl.a. dels att företag som minskar sin syssel-sättning allt efter förmåga skall ta ansvar för sinaanställda och de orter som de verkar i, dels att rege-ringens åtgärder till största delen kanaliseras genomregionala och lokala organ i samverkan med kommu-nerna.Flera av de områden som berörbehandlas enligt vad jag erfarit påolika sätt i länets arbete med regionala tillväxtavtal.Länsstyrelsen i har till regeringenlämnat ett utkast till regionalt tillväxtavtal. Avtalethar utarbetats av berörda parter i regionen. Avtaletskall bl.a. precisera vilka tillväxt- och sysselsättnings-främjande åtgärder som olika parter är överens om attgenomföra i hela eller delar av länet. Regeringen fårhärmed en bild av vilka insatser som prioriteras iregionen. Arbetet i länet fortsätter medöverläggningar om hur åtgärderna skall finansieras.Genom att såväl offentliga som privata aktörer sam-ordnar tillgängliga resurser och kraftsamlar kringprioriterade insatser förväntas bättre utväxling påinsatta resurser än om var och en agerar enskilt.Årjängs kommun har också tagit upp en del avdessa frågor i skrivelser till regeringen, och kontakthar tagits med kommunen. Härvid har återigen fram-hållits att regeringens åtgärder främst sker genomt.ex. 27 ():Herr talman! Tack, näringsministern, för svaret.Många gånger när vi har dessa interpellationsdebatterär tonen lite upphetsad. Det är det inte i mitt fall. Jagskall gå tillbaka till de sista meningarna i interpella-tionssvaret, att det är bättre att agera gemensamt ochinte enskilt. Det är lite som att man inte skall inter-pellera till näringsministern om sådana här frågorenskilt i . Så är inte heller fallet. Min när-maste granne är TVAB:s fackföreningsordförande.Jag är vice ordförande i kommuns kommun-fullmäktige och har suttit i kommunstyrelsen i 25 åroch levt med TVAB:s utveckling från start till i dag.Man kommer inte som rikspolitiker ettsteg närmare sin hembygd förrän dessa frågor väcks. "Du måste göra någonting på den stol du har i riksda-gen", heter det.Jag vill till näringsministern säga så här: Komihåg att vi talar om en ort från . Jagvill gratulera och faktiskt till näringsmi-nistern framföra att jag är stolt över det näringsmi-nistern gjort för . Jag förstår inte riktigtden förra interpellationsdebatten. Om vi fick hälftenav de löften som fick i interpellationsde-batten och som näringsministern har framfört undersina besök i skulle vi vara tacksamma iÅrjängs kommun. Svaret är kanske lite tunt.Det finns en del frågor där jag tycker att ministernkunde ha gett mig lite stöd på vägen. En fråga gällerfastställande av plan för E 18, som ju inte kostar enenda krona. Den ligger på näringsministerns bord förfastställelse från . Ett fastställande skullebetyda att vi kunde gå vidare med denna för helabygden så viktiga infrastrukturella fråga. Då kan vibörja arbeta med att ta fram medel för att byggasträckan , som är ett åderbråck påvägen. Där borde vi få hjälp med att först och främstfå det fastställt . Finns det möjlighet att i dagge mig ett positivt svar, att näringsministern skall setill att så sker? Det vore ett lyft för både bygden ochmöjligheterna i samhället.Jag kan berätta för näringsministern att kolleganDag Jostein Fjærvoll och jag ett möte i i Nor-ge där vi tog upp denna fråga. Fjær-voll öppnar för en byggnad av från gränsen tillOslo i 300-miljonersklassen. Det vore skönt om vikunde lösa problemet med vårt åderbråck på densvenska sidan. Detta är en viktig sak för bygdensöverlevnad och för etablering.Sedan till kunskapslyftspengarna. finns detca 180 som tidigare fått lämnat TVAB med endastnioårig utbildning och som går på kunskapslyftet.Det kommer ytterligare 143 i en kommun på 10 000människor.Det är de här frågorna, herr näringsminister, somär de viktiga. Jag vill naturligtvis också nämna Tele-nor-Telia-affären som skulle ha varit ett lyft för osssom ligger så nära gränsen. Om jag har hört rätt skallministern i och ministern i ha en träfflängre fram. Glöm då inte bort detta gränsområde ochmöjligheterna till etablering i någon form i Årjängskommun i Telenoraffären.Jag skall inte ta upp fler frågor i detta inlägg utanåterkommer om jag får ett svar av näringsministernpå mina frågor. Jag skall inte förlänga debatten såmycket mer, för vi återkommer till detta också ikommunpolitiken. Men några små löften om fast-ställelse skulle sitta bra.Anf. 28 Näringsminister ():Herr talman! Jag vill börja med att säga att alltinghar sin konsekvens. , det parti som inter-pellanten tillhör, har krävt en minskning i regional-politikens utgiftsområde 19 med 500 miljoner kronor.Å ena sidan talar man för utveckling, stöd och löftenför att utveckla sin kommun och region. Å andrasidan ställer man krav på att ta bort pengar som möj-liggör detta. Jag har all respekt för interpellanten, allrespekt för engagemanget för regionen och hembyg-den, men det brister i logiken.Så skall jag försöka svara på frågorna. Det är ty-värr så att vägsträckan E 18 inte ärprioriterad i en nationell väghållningsplan . Det är detta svar jag har att ge. Men jag harockså ett annat svar. Det är att vi för en långtgåendeoch ingående diskussion med den norska regeringenom många av de vägavsnitt som gränsar mellan och , såväl järnväg och väg.När det sedan gäller och har jag allförståelse för argumentation, här skulle kunna göra någonting i västra . Vår hållning till Telenor-Telia-affären är att detmåste ske på kommersiell grund, dvs. att det måstebedömas affärsmässigt vad som är bra för företaget.Det gäller företaget i sin helhet: förläggning, hur manskall arbeta osv. Någon annan väg finns inte att gå.Anf. 29 ():Herr talman! Jag misstänkte att även politisk ide-ologi skulle komma in i spelet. Men jag säger än engång: Fastställelse av byggplanen för E 18 mellanHån-Töcksfors kostar inte mer än ett beslut av mi-nistern att vägsträckan skall läggas in i planen. Dettahar alltså blivit uppskjutet på grund av läns-styrelsens antikvariska verksamhet. Ärendet ligger påministerns bord för fastställelse att denskall tas in i planen. Det är den biten som det är frågaom, och det kostar inga pengar. Det kostar endast ettja från ministern och ett löfte om att man skall se tillatt så sker. Det är det som är skillnaden.Jag vet att det är problem med infrastrukturpengari alla partier. Jag hör till dem som kämpar för att detbör anslås mer pengar till vägar i - utgiftsom-råde 19 - både från och från Socialdemo-kraterna. Det tror jag att vi kan vara överens om ochtillsammans kämpa för.Till sist: Jag har skrivit ett brev till ministern omatt man inte skall stoppa akuten. Har man varit gles-bygdspolitiker eller landshövding i vet manatt det inte hjälper att vara folkpartist och inte såbidragsfixerad. Vi som har jobbat i gles-bygdslänen vet att när det händer det som har hänt iBengtsfors och det som just nu händer i iÅrjängs kommun måste det till krafttag. Då får visom politiker ställa upp för kommunen, för länet ellerför hela riket, om man nu har regeringsmakten.Jag läste i en tidning att tror påden finska modellen. Vi - ministerns egna politikerfrån socialdemokraterna och politiker från alla andrapartier - var i . Då fick vi veta hurFinland gör för att livskraften skall bli starkare runtuniversiteten. Det bidragssystem som presenteradesför oss av företagen i - som snart alla ägsav - skrämde oss. Men man ser vilken konkur-rens vi lever i för att få tillväxt i landsbygden.Överläggningen var härmed avslutad.7 § Anmälan om inkommen faktapromemoriaom förslag från Europeiska kommissionenFörste vice talmannen anmälde att följande fak-tapromemoria om förslag från Europeiska kommis-sionen inkommit och delats ut till kammarens leda-möter:Möjlighet att på försök tillämpa en reducerad mer-värdesskattesats på arbetsintensiva tjänsterKOM (99) 62AjourneringKammaren beslutade att ajournera för-handlingarna till då frågestunden skullebörja.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 14.00.8 § FrågestundAnf. 30 TREDJE VICE TALMANNEN:Kammarens överläggningar återupptas för dagensfrågestund. Följande statsråd deltar: statsministerGöran , statsrådet , jordbruksmi-nister , statsrådet , utbildningsminister , nä-ringsminister och statsrådet besvarar allmänpolitiska frågor.Frågorna till övriga statsråd förutsätts beröra derasansvarsområden i regeringen. Jag lämnar ordet frittför den första frågan.ArbetsrättenAnf. 31 ():Fru talman! Jag har en fråga till statsminister . I gårdagens debatt rörande förändradeturordningsregler på arbetsmarknaden gav Miljöparti-ets språkrör uttryck för att regeringenegentligen tycker att förändringen är ganska bra. Jagciterar: "Det vete sjutton vad regeringen egentligentycker. Det är kanske så att de egentligen tycker attdet här är ett ganska bra förslag och är glada för att deslipper lägga fram det själva. "Vidare på tal om det fortsatta samarbetet mellan s,v och mp: "När det gäller samarbetet mellan Miljö-partiet, och Socialdemokraterna trorjag inte att regeringen har någon större invändningmot att vi driver frågan. "Kan statsministern komma med ett klargö-rande på frågan om vad regeringen anser? Anserregeringen att det är till fördel eller till nackdel för detfortsatta samarbetet att bedriver frispelpå ytterligare ett område?Anf. 32 Statsminister ():Fru talman! Frispel på något område för någon ärinte bra för samarbetet. Det är vi överens om. Det ärbra att det uttrycks så tydligt också från Pedersenssida.I sakfrågan har jag formulerat mig utomordentligtklart. Andra statsråd har också gjort det, och vår upp-fattning är väl känd sedan valrörelsen. Det här är ettviktigt inslag i arbetsrätten.