prot · GN0938 · 1999-12-02 00:00:00 — I stället blir ytterligare ett i raden avsvarta år då försvaret går på sparlåga. Det kommer attbli mycket få värnpliktiga och en organisation somfortfarande har ett ganska stort antal förband mensom kommer att reduceras kraftigt i och med attvärnpliktsantalet dragits ned så kraftigt.I den allmänna spariver som rådde hösten 1994tog man 2 miljarder från försvaret. 1996 var försvars-beslutsåret då alla oroade sig för jobben. Det gjordesen hel del neddragningar, och de förslag som För-svarsmakten lade fram förändrades kraftigt. Ett 15-talförändringar som regeringen och genomfördegjorde att det också blev ökade kostnader. Förslagetrymdes alltså inte inom budgetramen.Redan den första månaden anmälde ÖB attupp till saknades. Och detförsta året efter försvarsbeslutet skulle hela försvaretställas om till besluten i försvarsbeslutet . Sedanblev det nödstopp på nödstopp.År 1998 kom det första, nämligen besparingarnasom blev följden av de svarta hålen . Detandra nödstoppet kom 1999 på grund av löftesbrottetom anslagsförordningen. Det ledde till kraftiga ambi-tionssänkningar och vilda strykningar i materialan-skaffningsplanen som drabbade både försvaret ochsvensk försvarsindustri.Den fråga som var och en måste ställa sig är i vil-ket skick försvaret och dess personal är och med ytterligare fem svarta år framförsig. Hur länge orkar personalen? Hur många kommeratt sluta i besvikelse över den grova misshandel avförsvaret som och Socialdemokraterna gångpå gång gjort sig skyldiga till?Allt detta hade gått att åtgärda om bara viljan hadefunnits, men den goda viljan har saknats. I stället haren medveten förstörelseprocess, som ingen ännu settslutet på eller vet vad som kommer ut utav, inlettsmed öppna ögon.Om jag hade haft tillfälle att yrka hade jag yrkatbifall till de moderata förslagen om förstärkningar,för att skapa rådrum för ett riktigt försvarsbeslut,byggt på analys och bred förankring i stället för denpanikavveckling som hastats fram.Med de moderata förslagen om tillskott på 1,4miljarder till förbandsverksamheten och 3,1 miljardersom delkompensation för och Socialdemo-kraternas löftesbrott vad gäller anslagsförordningenskulle försvaret, förutom rådrum, ges möjlighet attreparera de värsta skadorna och i stället bedriva verk-samhet och materialanskaffning på en rimlig nivå.Mot regeringens panikavveckling står moderatpolitik för en ordnad utveckling av försvaret. Inte ensmed moderat politik skulle försvaret gå fritt frånnedläggning och anpassningar. Tvärtom är vår viljaatt förändra och utveckla försvaret t.o.m. starkare änregeringens. Men med moderat politik skapas deförutsättningar som helt saknas i det förslag till bud-get för utgiftsområde 6 som ligger på riksdagensbord.Tack, fru talman.Anf. 212 ():Fru talman, ärade åhörare! Det pågår runt om ilandet en stor diskussion just nu om försvarets om-fång och inriktning på lite än just för år2000.Men jag måste börja med att ta upp det som OlleLindström sade. Försvaret har ju inget egenvärde.Försvaret är ett instrument som vi ska anpassa till deförhållanden som finns ute i världen. Vi ska anpassavårt försvar till det säkerhetspolitiska läget, vilket ärmycket nödvändigt, och är på väg att anpassadet till det rådande läget både vad det gäller inrikt-ning och omfång.När tar upp bekymren med försva-ret kan jag bara säga att jag anser att försvaret inteska ha någon egen liten gräddfil när det gäller ned-skärningar. Om vi tänker på vad som har hänt under90-talet med nedskärningar inom den offentliga sek-torn, kan vi ju se att det är mycket som har drabbatsjuka, arbetslösa osv.Jag ska återgå till vad jag hade tänkt att säga.Trots att det är ett mellanår speglar ändå nästa årsbudget inriktningen på ökade resurser för investering-ar. Det är ju områden inom det civila försvaret somhar fått se neddragningar till följd av detta. I dennaomställningstid kommer naturligtvis också det att behöva omprioriteras.Vissa delar behöver få stärkta resurser, medanandra kan minska. Vi har en annan situation , närinvasionshotet är borta. De nya hoten, samhälls-strukturerna och behoven ställer ju andra och nyakrav även inom det civila försvaret på sikt.I den budgetmotion som vi har väckt har vi tagitupp hela vår grundsyn i försvarsfrågan. Vi kommeratt ha många diskussioner om helheten i försvaretunder våren. De förslag vi har om säkerhetspolitikoch försvarsindustri, de värnpliktigas situation osv.har lyfts ur beslutet just när det gäller budgeten år2000, och därför återkommer vi till de här frågorna ivårens debatter.Därför vill jag i det här sammanhanget bara lyftanågra frågor, och den viktigaste är minröjningen.För att kunna ge människor efter ett krig möjlig-het till återflyttning, försörjning och återgång till ettnormalt liv har det mycket stor betydelse att minornakan röjas. Långa tider i flyktingläger, där man inte vetoch kan planera för sin framtid, skapar en grogrundför nya konflikter. När man inte har möjlighet attkomma till sin jord, att få leva ett vardagligt liv, spri-der sig missnöjet. Det hat som kriget och konflikternahar skapat kan få ny näring av det.En viktig del i säkerhetspolitiken är därför att setill att vi kan röja minor. I det avseendet är barnen,som oftast, de alldeles speciellt utsatta.Här i har vi mycket kunskap, och vi harteknik för att på ett bra sätt hjälpa till med minröjningruntom i vår värld. Man talar väldigt mycket omminröjning, men det är också viktigt att gå från ordom att det är viktiga frågor och behövligt till att ibudgeten avspegla en vilja.Vi har från sida i olikasammanhang krävt stöd till minröjning och krävt attdetta ska prioriteras av Försvarsmakten och andrainstanser. Vi har därför i den här budgetprocessenkrävt resurser till området, med en höjning från nuva-rande till perår. Som droppen urholkar stenen hoppas vi att beslu-tet ska kunna tas i den här församling-en om att verkligen prioritera minröjningen.Vi har yrkat på en omfördelning inom budgeten,där vi tar från materielanslaget för att förstärka denhär verksamheten inom olika områden.En sak som också handlar om minröjning är attRäddningsverket nu har tagit sig an utvecklingen avden s.k. konstgjorda hundnosen. De krävde att fådisponera i årets budget men fick5 för att utveckla detta. har de fått ökade resurser,och vi förutsätter att de resurserna också används tilländamålet att fortsätta att utveckla den konstgjordahundnosen, som kommer att bli en mycket bra tek-nisk hjälp i minröjningen.Jag vill också ta upp två andra saker som vi har ivårt budgetförslag när det gäller pengamängden. Detena är att vi har föreslagit en katastroffond, men detär ännu inte behandlat. Det handlar också om ett stödför det civila samhället vid kriser. Fonden är tänkt attbyggas upp successivt och användas vid naturkatast-rofer som översvämningar osv. vid de tillfällen dåförsäkringsbolagen inte går in och ersätter skadorna.Vi tycker att det är mycket viktigt att ha det stödetoch den tryggheten att det finns pengar. Till det har viavsatt 300 miljoner kronor.Vi har även en motion som handlar om ersättningtill fiskare. Havet har använts som dumpningsplatsför en mängd ammunition och stridsgaser, och dess-utom finns det naturligtvis minor från andra världs-kriget kvar i våra farvatten. Det finns också ammuni-tion och stridsgas i våra insjöar, eftersom man hartrott att det är en utmärkt plats att förvara det. Mendet är inte så.De här dumpningarna är en tickande miljöfara påvårt eget territorium och i våra svenska vatten. Dethänder att fiskare får upp de här sakerna i näten, och iSverige får de ingen ersättning. Risken är att deskadas eller att de slänger tillbaka dem och vi aldrigfår upp dem. Därför är det viktigt med en ersättningtill fiskare, som man t.ex. har i . Den motio-nen är inte heller behandlad, men vi har avsatt pengarför detta, , om ni här i bifallermotionen.Med detta, fru talman, vill jag yrka bifall tillVänsterpartiets reservation nr 1.Anf. 213 ():Fru talman! Trots den säkerhetspolitiskt tryggabild som målas upp när det gäller vill vikristdemokrater ändå påstå att tillståndet i Rysslandär ett osäkerhetsmoment i svensk säkerhetspolitik.Instabiliteten är påtaglig. kan vi se hur ryskastyrkor bombar och hur det internationellaklimatet på grund av bl.a. blivit kallare efterKosovo.Sveriges geografiska och strategiska läge gör attvår säkerhet ständigt är beroende av vad som sker iRyssland, vars utveckling mot demokrati och mark-nadsekonomi kan komma att få större eller mindreavbräck. säkerhet måste ständigt hanteras,särskilt av det internationella samfundet, eftersomRyska federationen i kärnvapenhänseende är Sovjet-unionens arvtagarland. Flera delar av det europeiskaområde som tidigare ingått i den sovjetiska maktsfä-ren brottas med stora interna motsättningar, vilkasframtida betydelse för omvärlden ännu är mycketosäkra. Den senaste tidens utveckling i Vitrysslandoch kan i sig innehålla frön till en våldsamutveckling, som man måste konstatera atten fredligare utveckling i och i ännu inte finns i sikte. Vitrysslandspresident kan enligt vår uppfattning blien av 2000-talets värsta diktatorer och sprida oro ihela regionen.Min uppfattning är att om bedömningen av detsäkerhetspolitiska läget görs alltför glättig kan detmedföra allvarliga konsekvenser för vårt land ochfolk.Det jag inte har nämnt är terrorhot och andra hotinom landets gränser - hot som det också måste fin-nas beredskap för.Fru talman! Säkerheten i närområdet är det cent-rala för det svenska försvaret. Ett bibehållande avSveriges militära alliansfrihet kräver en betryggandeförmåga till självständigt försvar av vårt eget territo-rium. Och ju mindre organisationen blir, desto sämreblir anpassningsförmågan. Den säkerhetspolitiskasituationen i vårt närområde skulle, i samband medallvarligare incidenter och kriser i vårt direkta närom-råde, kunna leda till att blir föremål för mili-tära operationer redan på kort sikt. För att risktag-ningen med vår försvarsförmåga inte ska bli för storanser att de förhastade och dras-tiska nedskärningar som förestår inte kan motiverasutifrån den nuvarande svårförutsägbara säkerhetspo-litiska situationen i . Vi säger således nej tillSocialdemokraternas och förslag till ned-dragningen.För att undvika materielförstöring, vidmakthållakompetens och en stabil grund för anpassning avtotalförsvarets resurser har avsatt1 samt 400 miljonerkronor för , dvs. sammanlagt 1 700 miljonerkronor för återstoden av innevarande försvarsbeslut-speriod. , som är första året i nästa försvars-beslutsperiod, har vi tillfört dåvi inte accepterar den föreslagna ramsänkningen. I ettsärskilt yttrande har vi utvecklat vårt budgetförslagvad gäller utgiftsområde 6 Totalförsvar.Fru talman! Försvarsfrågan är högaktuell för när-varande. diskuterades regeringensproposition /2000:30, Det nya försvaret, i enremissdebatt här i kammaren. Den propositionenoroar väldigt många politiker, experter och andra.Många av oss ser med stor oro och ängslan på denuppgörelse som Socialdemokraterna och Centerngjort när det gäller det framtida försvaret. Regeringenräknar förstås med att få igenom sitt förslag. litar den, som det verkar, på uppgörel-sen med som den kallt räknar medatt de två försvarsfientliga partierna, Vänstern ochMiljöpartiet, ställer upp på förslaget.Fru talman! Det är inte lätt att tala om det betän-kande som vi nu behandlar, när tankarna naturligtockså kretsar kring försvarspropositionen Det nyaförsvaret. Men den budget som vi nu diskuterar ochvars ramar lades fast tidigt kommer med allsannolikhet att inte gälla fullt ut om regeringens för-svarspolitiska proposition Det nya försvaret vinnergehör. Det är således en mycket obalanserad ochosäker situation som vi diskuterar . Enligt rege-ringens och planer ska förslaget till det nyaförsvaret börja gälla från , dvs. mitti den budgetperiod som vi nu diskuterar.Grundvillkoren för den här budgeten kommerrimligtvis inte att gälla om det nya försvaret kommerin i bilden. Min fråga till socialdemokraterna är där-för: Kommer avvecklingen, som enligt uppgift mellantummen och pekfingret beräknas kosta ca 4,5 miljar-der kronor förutom allt mänskligt och annat lidande,att innebära att budgeten får en helt annan inriktningän den som vi nu diskuterar? Eller kommer, medandra ord, de i försvarsbudgeten budgeterade medlenfrån att gå till en avveckling sominte är budgeterad? En annan fråga som jag har är omavvecklingskostnaden, de ca 4,5 miljarderna, om nuden summan stämmer, kommer att inkräkta på densumma som ingår i uppgörelsen mellan ochSocialdemokraterna. Den summan ska ju tas frånförsvaret är det sagt. Om man måste utöka budgetenför avvecklingen, så måste ju dessa medel i så fall tasnågonstans ifrån. Varifrån ska de tas i så fall? Är detfrån sjukvården eller från något annat vårdområde?Fru talman! Hur försvaret efter år 2000kommer att se ut kan vi inte med bestämdhet säga . Hur stor kostnaden för det framtida försvaret blirär också svårt att säga. Men vi vet, trots att det intefinns några, såvitt jag vet, fullständiga offentligt re-dovisade beräkningar, att det kommer att innebärastora kostnader att genomföra en plane-rad omriktning och reduktion av Försvarsmakten.När det gäller de framtida försvarskostnaderna ärdet för tidigt att uttala sig om hur mycket billigare ettmindre försvar kan bli. Det finns en rad osäkra fakto-rer. De gäller bl.a. hur den framtida personalförsörj-ningen ska utformas. Andra exempel är, vilket viockså har pekat på i andra sammanhang, att investe-ringar i försvarsmateriel är kontraktsbundna och lång-siktiga, kostnader för personalavveckling, pliktperso-nalens framtida förmåner, avveckling av mark, an-läggningar och förnödenheter är omfattande, samti-digt som omlokaliseringar kan medföra stora investe-ringar. Ökad förmåga att i samverkan med andraländer delta i internationella operationer kräver attresurser för utbildning och snabba insatser ständigtfinns tillgängliga. Försvarskostnaderna har vid fleratillfällen kritiserats. tycker jag att den frågan ärute på något av ett gungfly igen.Fru talman! har vid åtskilligatillfällen påpekat att det inom försvarsbudgetens rammåste finnas särskilt budgeterade och öronmärktamedel för internationella fredsbevarande och freds-skapande insatser. Det visade bl.a. den på internatio-nell nivå för mycket generande förseningenav de utlovade militära insatserna till Kosovo underdetta år. Om ord ska leda till handling, måste detfinnas täckning för orden. Det gäller också Sverigesinternationella insatser.Kommer socialdemokraterna att se till att detkommer att finnas särskilt budgeterade medel förinternationella militära insatser?Fru talman! Med tanke på det säkerhetspolitiskaläget och den omstrukturering som försvaret står införär det märkligt att regeringen föreslår ekonomiskaneddragningar av det civila försvaret. Regeringenborde i stället i sina skrivningar exempelvis ha pekatpå behovet av att Försvarsmakten får en närmareanknytning till länsstyrelserna för att bl.a. kunnautnyttja gemensamma resurser på ett bättre sätt.Kristdemokraterna anser att om avsikten verkligenär att värna civilbefolkningen vid krigs- och krissitu-ationer bör en övergripande och heltäckande parla-mentariskt sammansatt utredning om det civila för-svarets roll och funktion inom totalförsvaret genom-föras. Den av regeringen särskilt tillsatta utredarenmed uppdrag att bl.a. se över planeringssystemet förcivilt försvar och för beredskapen mot svåra påfrest-ningar på samhället i fred täcker inte den totala över-syn som behöver göras av det civila försvaret. I denstrukturförändring som totalförsvaret genomgår är detnödvändigt att utreda vilka konsekvenser det får fördet civila försvaret.Vad som ytterligare motiverar en översyn är delärdomar som måste dras ur 90-talets krig på ,i , , m.fl. platser, därdet civila samhället och civilbefolkningen varit oer-hört utsatta och så gott som oskyddade. I de samman-hang där militära enheter inte kan beskydda befolk-ningen i vårt land bör exempelvis undersökas hur defrivilliga organisationernas, inklusive hemvärnets,uppgifter kan vidgas.Fru talman! Vi kristdemokrater anser således attdet finns anledning att göra en övergripande utred-ning av hela det civila försvaret inklusive de olikafrivilliga organisationernas plats och roll inom total-försvaret. En sådan utredning kan bl.a. motiveras meddet civila försvarets uppgift att i samverkan medtotalförsvaret skydda civilbefolkningen, vikten av attta till vara alla resurser för att göra det framtida för-svaret så heltäckande som möjligt, betydelsen av attta till vara den folkliga förankringen som de frivilligaorganisationerna utgör och vikten av att se och be-handla alla delar av det civila försvaret som likamycket värda utifrån respektive funktion.Fru talman! Detta har vi också skrivit i vårt sär-skilda yttrande.Eftersom vi kristdemokrater inte har bifallit rege-ringens förslag till budget kommer vi attavstå från att delta i omröstningen utom när det gällervår egen reservation. För övrigt hänvisas till vårtsärskilda yttrande, där vi tar upp ,dagersättningen till värnpliktiga och det civila försva-ret.Åke Carnerö kommer senare att göra ett inläggom och om dager-sättningen till värnpliktiga.Fru talman! Med dessa ord yrkar jag bifall tillKristdemokraternas reservation gällande dagersätt-ning till totalförsvarspliktiga.Anf. 214 ():Fru talman! Till skillnad från jag försöka vara ganska kortfattad och inleda medatt yrka bifall till reservationerna 2 och 3 från Folk-partiet liberalerna om totalförsvarets budget för år2000.Jag tänkte vara så fräck att jag säger till dem somläser protokollet från denna debatt att de kan läsaprotokollet från debatten vid bordläggningsplenumden där i stort sett allt sades som vi repeterar.För min del vill jag bara påpeka att de förändring-ar av budgeten som liberalerna gör i för-hållande till den framlagda budgeten innebär över-flyttning av från grundutbild-nings- och kortutbildningsbudgeten till internationellainsatser. Jag hörde framföra öns-kemål om pengar till minröjning, och det är där deligger.Vi har besökt Bosnien och vet vad internationellverksamhet innebär. Vårt förslag innebär till storadelar pengar till minröjning, att man återställer mine-rad mark till odlingsbar mark. Det är det som är me-ningen med denna överföring av pengar från onödiggrundutbildning och korttidsutbildning till internatio-nell verksamhet. Det känns lite fel att vi nu måsteminska antalet styrkor i Bosnien för att kunna ta osstill Kosovo. Det är det som ligger till grund för vårtändringsförslag i budgetsammanhang.Vi anser även att man kan kosta på sig att dra nedpå skyddsrumsbyggandet i de tider då hotbilden inteär så allvarlig.Med dessa ord ber jag att få yrka bifall till Folk-partiets reservationer. Vi återkommer till det nyaförslaget om den nya budgeten och det nya försvaretunder våren när försvarsutskottet har diskuterat fär-digt propositionen om det nya försvaret.Anf. 215 ():Fru talman! Högt ärade och dyrbara ledamöter ikammaren! Vi harhört ett antal papper läsas upp här framifrån . Detlåter ibland som om vi befinner oss i helt olika värl-dar. När Moderata samlingspartiet talar om medvetenförstörelse och panikavveckling, och när vi hör Krist-demokraterna tala om förhastad och drastisk ned-dragning och dessutom i sin reservation skriver inte kan medverka till något sådant här så undrarjag faktiskt vad de menar. Faktum är att i budgetenföreslår regeringen och en ökning av för-svarsutgifterna . Med undantag /91har militärutgifterna aldrig varit högre än de är i år.Och de kommer alltså att öka ytterligare nästa år.Jag tycker också att det är obehagligt att höra hurKristdemokraterna försöker skrämma med det ryskakriget mot och tar det till intäkt för att detmilitära hotet mot på något sätt skulle haökat. Man insinuerar åtminstone det. Faktum är sna-rare motsatsen - faktum är att sedan det kalla krigetsslut har det militära invasionshotet helt vittrat sönder.Detta har lett till att militärutgifterna har minskatdramatiskt. Jag har sagt det förut, och jag repeterardet: De har halverats i . De har minskat medöver i . Hela försvarsbudgethar varit mindre än den svenska försvarsbudgeten.Alla är eniga om att det inte längre existerarnågot militärt invasionshot. Den svenska militärensäger samma sak: Det finns inte något militärt inva-sionshot.Detta innebär att det finns ett utrymme att också iSverige minska militärutgifterna. Det är synd att denminskningen inte kommer till stånd förrän först 2001.Den borde ha kommit till stånd mycket tidigare. Detfinns en insikt om detta också hos regeringen. För-svarsministern sade här i talarstolen attomprövningen borde ha kommit tidigare. Han gavdärmed rätt i vår kritik mot att regeringeninte har förmått förhålla sig till en föränderlig om-värld. Men bättre sent än aldrig! Det är bättre att detbörjar minska än att det inte börjar minskaalls.Det vi ser nu i är på alla sätt beklagligtoch måste fördömas. Det är oacceptabelt att manförsöker lösa inre konflikter med väpnat våld. Jag ärrädd för att vi kommer att få se mer av det som viupplever . Den ryska ekonomin är nämligen i sön-derfall, och arbetslösheten ökar. Detta utgör en gro-grund för olika nationalistiska och fundamentalistiskagrupper, gammelkommunister och andra extremagrupper.Men ju mer vi riskerar att få se framtida inbördes-krig i , desto mer introvert blir ochdesto mer upptaget med sina egna konflikter kommerRyssland att bli. Det visar sig också att den krigföringvi nu ser mot har varit framgångsrik sålänge den har riktats mot små byar och mot civilbe-folkningen. Återigen konfronteras man nu med geril-lan i , precis som i det förra kriget, och detvisar sig återigen i vilket miserabelt skick den ryskakrigsmakten är.Att i detta läge insinuera att denna konflikt ochproblematik i skulle utgöra något militärthot mot tycker jag är osmakligt och obehag-ligt.Tvärtom ställer detta andra krav på oss. Vi börförsöka bidra till att undvika de här konflikterna ochatt undvika katastroferna, flyktingströmmarna, FN-insatserna och de dyra återuppbyggnadsinsatserna.Detta gör vi genom att på olika sätt stödja den demo-kratiska utvecklingen i . Det finns nämligenett intimt samband mellan hur man löser konflikteroch graden av demokrati i ett samhälle. Vi bör frånsvensk sida stötta de embryon till demokratiska folk-rörelser som finns, de olika strukturer för ett demo-kratiskt samhälle som växer fram och utvecklingen avett rättssystem. Där behövs det ekonomiska insatserfrån och från EU. Där kan vi bidra till attförebygga väpnade konflikter i och föregri-pa mänskliga tragedier och därmed föregripa oerhör-da kostnader för omvärlden. Dessa får vi ju annars tamed flyktingströmmarna, katastrofinsatserna och FN-insatserna.Det är detta, , som jag tyckeratt vi borde använda en större del av vår försvarspoli-tiska budget till. Det ligger i vårt intresse att medver-ka till fred och stabilitet i omvärld.Men det är raka motsatsen som förespråkas här.Både från och före-språkar man i detta läge mer pengar på det militäraförsvaret, trots att det inte finns något invasionshot.Det är och förblir för mig obegripligt.Jag hoppas att vi i debatten i vår kommer att kun-na komma fram till större minskningar och störreförändringar av det svenska försvaret än de som hit-tills har föreslagits. Vi har viktiga uppgifter som vikan bidra till genom medverkan i internationellafredsfrämjande insatser. Vi har också möjligheten atti utveckla de civila förebyggande insatserna.Det är långt viktigare än att krama sig fast vid ensvunnen epoks säkerhetstänkande och vid regementenoch försvarsmateriel som har haft uppgiften att skyd-da oss mot det militära invasionshot som inte längrefinns. 216 () re-plik:Fru talman! Det är precis som sä-ger - som om vi levde i två olika världar. Ändå levervi här och . Jag tror inte att någon av oss egentligenkan säga hur morgondagen kommer att se ut. Men vihar kanske olika syn på hur bilden av vår omvärld serut.Naturligtvis har inte jag något emot att man går inmed civila insatser, genom FN osv.