prot · GN0947 · 1999-12-15 00:00:00 — Jag tycker att det är bra att EU-frågornaibland debatteras i kammaren, inte bara i EU-nämnden.Jag skulle vilja ställa en mer övergripande fråga.EU har självt uppmärksammat problemet med av-ståndet mellan medborgarna och EU:s institutioneroch beslut. Det låga valdeltagandet i det senaste valettill är ett tecken på detta.När avståndet mellan medborgare och beslutsfat-tare ökar minskar i samma grad beslutens legitimitet.Jag undrar om statsministern ser någonting i slutsat-serna från som kommer att minskaavståndet mellan medborgarna och besluten inomEU.Anf. 180 Statsminister ():Fru talman! Det är en bra fråga, som bör upptaegentligen alla ansvariga Europapolitikers analyseroch tankar. Jag tror att några saker från ärsärskilt viktiga att peka på.Vi håller fast vid och hävdar unionens ansvar föratt bekämpa arbetslöshet. Vi lyfter fram den frågantill det portugisiska ordförandelandet med krav på etthandlingsprogram. Vi lyfter också fram saker somfolkhälsa och livsmedelssäkerhet. Vi har också om-fattande och ordentliga ambitioner på miljöområdet.Jag menar att detta är exempel på frågor som lig-ger nära medborgarna och som de förväntar sig att vipå något sätt ska hantera. Det är också många frågorsom bäst löses i en gemensam Europapolitik, exem-pelvis miljöfrågorna.Vi kan dock inte specifikt säga att en viss sak togsupp i därför att vi trodde att att klyftanmellan politikerna, de valda, och deras väljare där-med skulle minska i . Så är inte slutsatsernauppbyggda. Men visst finns det närvarande i samta-len, och visst motiveras en del insatser med just dentypen av argument, inte minst på de områden som jagnyss pekade på.Anf. 181 ():Fru talman! I slutsatserna står det att vid denkommande regeringskonferensen ska bl.a. behandlasfrågan om en möjlig utökning av omröstning medkvalificerad majoritet i rådet. Det gäller också en delföljdbeslut där de tidigare inriktningsbesluten kräverenhällighet. Ser statsministern en fara i att dettakommer att minska de nationella parlamentens maktoch därmed skapa ytterligare avstånd mellan medbor-gare och beslut?Anf. 182 Statsminister ():Fru talman! Om det görs på fel sätt - men det kanju också vara så att de nationella parlamenten i vissafrågor inte äger någon beslutskraft därför att proble-men till sin karaktär inte är nationella. Om då unio-nen, som kanske består av 20, 25 eller 30 medlems-stater, ska kunna fungera och ta beslut, krävs att vihar beslutsformer som gör att vi är effektiva, dvs.majoritetsbeslut i stället för beslut med enhällighet.Det kan vara så, vilket jag tror, att en väl avvägdbeslutsgång i inom unionen med majoritets-beslut faktiskt stärker tilltron till politiken och våramöjligheter att hantera problem som medborgarnaser. Därmed får också de nationella parlamentenstörre legitimitet och högre status.Anf. 183 ():Fru talman! Det var en mycket glädjande infor-mation som vi fick från statsministern. Det var myck-et efterlängtat att kommer att bli kandidatlandoch kanske kommer in i EU. Jag är optimist, och jagtror att kanske kan genomföra reformer sominnebär demokratisering, förbättrade mänskliga rät-tigheter, respekt för grannar, lösning av konflikteroch diskussioner om minoriteter.Jag är dock lite orolig beroende på att ärett stort och fattigt land med många analfabeter, eko-logiska problem och dålig ekonomi. Min fråga är:Tror statsministern att kan ta så starka stegframåt att det kan motsvara dessa krav på reformerinnebärande demokratisering och mänskliga rättig-heter som landet klarar sig ekonomiskt?Finns det någon plan från EU:s sida för att hjälpaTurkiet att komma in?Anf. 184 Statsminister ():Fru talman! Det är viktiga frågor som Papado-poulos tar upp, och det är också just dessa som vi harägnat oss åt. Vi har naturligtvis försökt att hitta ensådan framgångsväg. Det är klart att om fåren sådan utveckling som vi alla hoppas och tror,kommer det att betyda ohyggligt mycket för heladenna del av . Det är i sin tur något som harlegat bakom konstruktiva inställning för attfå till stånd ett beslut på detta toppmöte som öppnadeför kandidatstatus.Sedan krävs många insatser, t.ex. politiska kon-sultationer och kanske också insatser via EU-programmen, för att få till stånd en utveckling i Tur-kiet som ligger i linje med det vi önskar. Hur lång tiddet tar vet vi inte, men vi vet att när man har öppnatden här möjligheten har det i många länder betytt enväldig stimulans för politiken och för inriktningen avsamhällsutvecklingen. Så med konstrukti-va medverkan tycker jag att vi fick ett bra beslut somger oss anledning att vara, som jag sade, försiktigtoptimistiska.Anf. 185 ():Fru talman! I samband med konstitutionsutskot-tets granskning av regeringen och Regeringskansliethar vi fått ta del av de ambitiösa förberedelser somSveriges regering gör inför vårt ordförandeskap år2001 . Det är ett mycket stort och oerhörtviktigt åtagande som går in för därvidlag.Statsministern har företrätt vårt land under åt-minstone fyra och lite till och har därmederfarenhet av åtta ordförandeländer. Statsministernhar därvidlag en fullständigt unik erfarenhet att tillfö-ra den här kammaren. Då vore det intressant att frågaom statsministern har sett några förändringar i ord-förandeskapets praktiska utformning från det förstalandet till nu det finska, vad vi kan lära av detta ochvad vi kan tillföra utifrån t.ex. , som var detförsta nordiska landet som innehade ordförandeska-pet. Det vore roligt och intressant, inte bara för migtror jag, att få höra statsministerns personliga reflex-ioner om detta.Anf. 186 Statsminister ():Fru talman! Det här är någonting som liggerganska nära att reflektera över med tanke på att vi,som säger, strax själva ska ta ansva-ret för denna jätteuppgift.Jag upplevde som väldigt välorganiserat och som en bra förebild när det handlarom den yttre ramen för mötet. Sedan avgörs ju - detär ju också en erfarenhet man har - mötet som sådantväldigt mycket av den dagordning som man i prakti-ken får sig förelagd av dynamiken inom EU och avden inre kraft som organisationen utvecklaroch som driver fram vissa frågor för avgörande. FörFinland blev det frågorna om krishanteringen, frågor-na om och inte minst frågorna om utvidg-ningen som kom att hamna på det ordförandeskapet.Detta krävde väldigt mycket av utrikespolitisk kom-petens och diplomatisk talang, som ju visadesig besitta på ett sätt som gjorde att resultatet blevgott.Vi överblickar ännu inte vilka frågor som kommeratt dominera vårt ordförandeskap, men i väldigt storutsträckning avgörs naturligtvis intrycket av ordför-andeskapet av den dagordning som man antingen fårsig förelagd eller som man själv förmår att etablera.Unionen har kraftfullt glidit i en rikt-ning som har satt i fokus frågor om arbetslöshet,miljöförstöring och demokratiska fri- och rättigheter,frågor som ju ofta är förknippade med den dagord-ning som vi i , inte minst inom socialdemo-kratin, känner oss hemmastadda med. Det har ju varitdetta som har utmärkt de senaste ordförandeskapen,från och framåt, kan man säga.Anf. Detta var den sista frågan och det sista in-lägget i denna överläggning, som har tagit längre tidän vad som är brukligt; såväl den inledande informa-tionen som den efterföljande frågestunden. Det ärockså naturligt med hänsyn till denna frågas stora viktoch betydelse. Vi kommer att behöva ha fler sådanaöverläggningar under de närmaste åren.Jag tackar såväl statsministern som kammarensledamöter för en överläggning som har varit bådeutförlig, ingående och klargörande.13 § Avgiften till Europeiska gemenskapenFöredrogsfinansutskottets betänkande 1999/2000:FiU5Utgiftsområde 27 Avgiften till Europeiska gemen-skapen (prop. 1999/2000:1 delvis).Anf. 188 ():Fru talman! Utgiftsområde 27 handlar om denmedlemsavgift som vi betalar för att vara med i Eu-ropeiska unionen, vilken under nästa budgetår beräk-nas uppgå till , alltså ett gans-ka betydande belopp.Jag vill påpeka för kammaren att det här betän-kandet kommer upp som ett ärende. I motsva-rande betänkande 97/98 och 98/99 har finansutskottetmed kraft slagit fast att det är viktigt att den svenskaregeringen bedriver en stram budgetpolitik i EU närdet gäller avgiften till Europeiska gemenskapen.Det har ju funnits diskussion om hur stor Sverigesavgift ska vara och om den har varit rättvis utifrånvåra förutsättningar gentemot andra länder osv. Dethar varit ganska väl diskuterat, och som sagt var harfinansutskottet påpekat detta ett antal gånger. Som enföljd av detta skulle EU också diskutera avgifter, ochvid det s.k. om Agenda 2000 som rege-ringen deltog i tillsammans med övriga regeringarfrån Europeiska unionen detta år diskute-rades just det här avgiftssystemet.Man kan konstatera att utfallet från Berlinmötetblev mycket positivt för del. Man nådde ettflertal framgångar i diskussionerna om det här ochmed de krav som man hade drivit. På det principiellaplanet uppnådde att budgetrestriktiviteten ochbördefördelningen skrevs in i Europeiska rådets slut-satser från , och de finns alltså med för detframtida arbetet.Konkret uppnådde ett avsevärt lägre fi-nansiellt perspektiv. En flerårig budgetplan blevupplagd om det här, det blev en reduktion beträffandevårt betalningsansvar för den brittiska budgetrabattenoch det blev ett ökat återflöde från strukturfonderna -nettobetalningen blev alltså mindre på så sätt - samti-digt som strukturfondsinsatserna totalt sett koncentre-rades, och ett striktare finansiellt regelverk infördes isamband med det här, helt i den anda som har disku-terats tidigare, bl.a. i finansutskottet. Jordbrukspoliti-ken kom i och för sig inte så långt som vi önskade,men finns ändå med som en viktig del i det fortsattaarbetet när det gäller utvidgningen osv. kring det här.Nu är det så här att Agenda 2000, alltså resultatetav mötet i ju inte får genomslag iden avgift vi ska betala. Det krävs ju också formellabeslut fortlöpande i det här så att det kan börja verka.Men , 2002 och 2003 kommer vi att märkaav det här, dvs. att vår andel av den totala EU-budgeten kommer att minska proportionellt från vårtland som ett resultat av det här. Vi från utskottsmajo-riteten tycker naturligtvis att det är oerhört stimule-rande att regeringen har nått så långt i den här frågan,eftersom det har varit en viktig fråga, vilket också harpåpekats fortlöpande i den diskussion som har varit.Det finns en reservation till det här betänkandetsom egentligen inte innebär något annorlunda än vadutskottsmajoriteten har skrivit, och därför tycker jagatt reservationen i sig slår ett hål i luften. Där talasom precis det här som också majoriteten säger, dvs.att det är viktigt med en stram budgetpolitik. Jagtycker att det har verkställts på så sätt. Det får intevara så, tycker jag rent politiskt, att man opponerarsig när något ändå har redovisats så tydligt som dethar gjorts till finansutskottet från regeringens sida.Statssekreterare har vid minst tvåtillfällen varit hos utskottet för att berätta om för-handlingsläget men också för att redovisa resultatet,så samtliga partier är väl införstådda med förhand-lingsläget och vad man faktiskt har uppnått, och jagtycker därmed att man kan känna sig nöjd från samt-liga partier. Då känns det konstigt att man därutöverönskar sig att man ska nå ännu längre. Det finns ändånågon realitet vad gäller vad som är rimligt att uppnå,och det tycker jag att regeringen har lyckats med här.Därför, fru talman, vill jag yrka bifall tillhemställan i betänkandet i sin helhet och avslag påreservationen från Kristdemokraterna.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )14 § Vissa punktskatte- och tullfrågor, m.m.(förnyad behandling)betänkande 1999/2000:SkU11Vissa punktskatte- och tullfrågor, m.m. (förnyadbehandling) (prop.1999/2000:9 delvis och1998/99:127).Anf. 189 ():Fru talman! betänkande1999/2000:SkU11 Vissa punktskatte- och tullfrågor,m.m., som bygger på regeringens proposition1999/2000:9 med samma namn, skulle jag vilja kallaen skattepyttipanna. Regeringen har tagit vad somfanns kvar i kylskåpet och tillagat denna skattepytti-panna toppad med en rödbeta. Skattepytten innehållerallt från proviantering, införselregler för alkohol ochtobak, höjningar och ändringar av skatter på bensinoch diesel, 1,25 %-regeln för koldioxidskatt till pen-sionsförsäkringar.Regeringens recept måste dock har varit någotbristfälligt. När det t.ex. gäller dieselskatten har maninte haft ordning på vad man har gjort tidigare. Närdet gäller etanolinblandning i bensin har man glömtatt beskriva detta. Denna skattepytt är trots allt intehelt oätligt. Men det finns delar som är mindre aptit-liga, och det är dessa jag snart ska belysa här.Jag vill dock börja med varför betänkandet blevåterförvisat . Fem över tolv komdet fram att det i en bilaga som ska bifogas miljöbal-ken slås fast att fr.o.m. år 2000inte får sälja bensin med tioprocentig etanolinbland-ning. Skälet till detta är att den iEU varit med och förhandlat fram detta direktiv, somnaturligtvis innehåller mer än etanolinblandning ibensin. Men det är just etanolinblandning i bensin jagkommer att uppehålla mig vid.Av vad jag har förstått har just etanolfrågan intevarit stor och inte ens vid olika dragningar i och fackutskotten kommit i fokus. Inteheller berörda branscher har reagerat förrän fem övertolv. Jag kan ha synpunkter på både regeringens ochbranschens agerande och engagemang i frågan. Menvi moderater tycker ändå att utskottsmajoriteten harkommit fram till det bästa man kan komma fram till iett läge där direktivet måste antas av riks-dag.Vi i skatteutskottet är inte experter på miljöfrågoroch har haft svårt att bedöma om de försök som i dagpågår i med tioprocentig etanolinblandning ärbättre för miljön än den femprocentiga inblandningensom blir tillåten . Jag vill ändå tro att dettrots allt funnits och finns en tanke bakom de svenskaförsöken med tioprocentig etanolinblandning.Utskottet skriver: "Det är därför viktigt att rege-ringen följer utvecklingen av produktionsmetodersamt eventuellt nya forskningsrön vad gäller etano-linblandning i drivmedel. Ges därvid anledning tillantagande att maximivärdet för etanolinblandning ibensin bör förändras förutsätter utskottet att dettaaktualiseras under de fortsatta förhandlingarna inomAuto/oil-programmet. Vidare anser utskottet att rege-ringen i avvaktan på att Auto/oil-programmets andradel slutförs bör pröva möjligheten att av kommissio-nen få dispens från direktivets bestämmelse om hög-sta tillåtna volymhalt etanol i bensin." Detta ska alltsåges regeringen till känna.Att så här i efterhand försöka få en ändring, dvs.dispens, är om jag ska vara ärlig kanske inte heltenkelt. Men det är i vart fall en mer ärlig och verklig-hetsförankrad inställning än den som Vänsterpartietoch har. Dessa partier ger sken av attSverige ensidigt kan låta bli att anta just denna del avdirektivet. Vad skulle hända om alla länders parla-ment efter det att respektive regering förhandlat fär-digt plockar ut olika delar av direktivet som ansessom mindre tilltalande? Anarki skulle uppstå, ochhela tanken med EU skulle undergrävas. Jag kanmisstänka att det är just det de två EU-fientliga parti-erna och vill åstadkomma.Fru talman! Om vi nu ska sätta i oss denna skat-tepyttipanna kan det kanske vara bra att ha något attdricka till. Vi moderater har föreslagit att Sverigesundantag från om privatinförsel av alko-holdrycker och tobaksvaror avvecklas. Varför kanmedborgare i de flesta andra EU-länder få ta med sig10 liter starksprit när vi i bara får ta in ?Varför får andra EU-medborgare ta in vin närvi bara få ta in ? Varför får andra EU-medborgare ta in starköl när vi bara får ta in15 liter?Utskottsmajoritetens svar på dessa enligt migmycket relevanta frågor står att läsa i betänkandet:"Utskottet har avstyrkt motionsyrkandena med moti-veringen att det skulle vara svårt för att upp-rätthålla en hög prisnivå på alkoholdrycker utan detsvenska undantaget från om införsel. "Prisnivån är hög i . T.ex. är priset på enflaska vodka . Alkoholskattenutgör och momsen , dvs. totalt 184 kr.Priset på vodkan är alltså . Skatt och momsutgör av priset. Vi går tillbaka till det jag förutläste ur utskottets svar på motionen. Det står faktisktsvart på vitt vad det handlar om. Det är statens in-komster man värnar om. Det är inget annat. Pratet omfolkhälsan kan man glömma.Låt oss närmare granska om statens inkomstervärnas. , ja kanske , av alla alko-holhaltiga drycker som konsumeras i köpsinte på Systembolaget. Av detta kan var och en drasina egna slutsatser. En fråga till socialdemokraterna:Hur länge kan ha alkoholskatter som så kraf-tigt avviker från andra EU-länders? Behöver vi un-dantaget beträffande införselregler för att få in skatte-pengar? Har inte systemet redan havererat?Vi moderater vill att undantaget tas bort och attregeringen meddelar EU detta så att vi fr.o.m. mittenav har . Jag yrkar bifall till reser-vation 1 under mom. 1.Denna skattepyttipanna hade jag tänkt inta på enrestaurang, och jag tar bilen dit och tankar på vägen.Jag tankar alltså grön 95-oktanig bensin. Jag kan tittapå mitt kvitto. Jag har tankat för och 13 öre.Skatten utgör och , och moms och3 öre. Skatter och moms utgör sammanlagt 288 kroch . Bensinen kostar och 40 öre.Fru talman! är ett glest befolkat land. Förmånga hushåll är resor till och från arbetet långa.Kollektivtrafiken är i många fall inget alternativ. Denfinns helt enkelt inte. Dessutom behövs bilen ofta förprivata ändamål för att det ska vara möjligt att bokvar i mindre tätbefolkade områden. Hög bensinskattförsvagar hushållsekonomin och minskar intresset attta arbete på större avstånd från hemmet, och detminskar rörligheten på arbetsmarknaden. Moderater-na har i sitt budgetförslag föreslagit en skattesänkningpå bensin på plus moms, dvs. , som enförsta början.Nu kanske någon undrar hur jag ska få ihop skat-tepyttipannan regeln för cement- ochkalkindustrin. Jag har ett hus som ska kalkas. Nog ärdet väl trevligt om kalken kommer från , jarentav från . 1,2 %-regeln innebär att koldi-oxidskatten inte överstiger av det tillverkadeprodukternas försäljningsvärde. Detta gäller främstför cement- och kalkbranscherna.Trots att jag fleragånger försökt få besked från finansministern omregeringen avser att förlänga 1,25 %-regeln har rege-ringen dröjt in i det sista med att ge besked. närbeskedet ges gäller det bara . Hur ska kalk- ochcementindustrin i , som ofta har stor interna-tionell konkurrens, kunna planera sin verksamhet? Vimoderater vill att regeln ska gälla tillsvidare så attsamma problem inte uppstår nästa år.Självfallet är det inte särregler som vi ska ha.1,25 %-regeln, som är ett undantag, är ett bra exem-pel på hur de höga svenska energiskatterna annarsskulle slå ut delar av den svenska industrin. Det ärviktigt att den svenska energibeskattningen är kon-kurrenskraftig och långsiktig. I annat fall riskerar viatt svensk energiintensiv industri, och inte bara kalk-och cementindustrin, flyttar till andra länder medgynnsammare beskattningsklimat.Ofta motiveras höga energiskatter avmiljöhänsyn. Dessa höga skatter kan leda till att verk-samheter flyttar utomlands till länder med lägre skat-ter och i många fall sämre miljömedvetenhet.I försvinner då inte bara arbetstillfällen.Handelsbalansen försvagas också, och den globalamiljön försämras. mål är inte fler un-dantag, utan sänkta energiskatter.Fru talman! Så är denna skattepyttipanna konsu-merad med högt beskattade tillbehör och en kostsamfärd dit på grund av högt beskattad bensin, samt enfortsatt osäkerhet för kalk- och cementindustrin.Vi moderater står givetvis bakom alla våra reser-vationer, men som jag har anfört nöjer jagmig för tids vinnande med att yrka bifall till reserva-tion 1 under mom. 1.Anf. 190 ():Fru talman! betänkande1999/2000:SkU11 är en fortsättning på betänkandetSkU8. Skälet till det är att ärendet återförvisades för14 dagar sedan. Det var frågan om etanolinblandningi bensin som var stötestenen.I utgångsläget, när vi i studeradepropositionen 1999/2000:9 om vissa punktskatte- ochtullfrågor reagerade vi speciellt på förslagen omskattejusteringar för miljöklasserna på bensin respek-tive diesel. Regeringens skäl var vad gäller bensin attdels nå närmare överensstämmelse med skillnaden itillverkningskostnader, dels behålla styrningen motden bättre miljöklassen. Det var de delarna som lyftesfram. Men fäster man blicken på den miljöstyrandedelen blir detta obegripligt för oss i ,eftersom skattesatsskillnaden närmast föreslås bliobefintlig - . Det var en kraftig styr-ning! I reservation 3 har vi tillsammans med Miljö-partiet vidare redovisat vår syn på den delen.Vi reagerade som sagt, och detta återfinns i mo-tion Sk7, vilken även behandlar skattejusteringsför-slaget på diesel. Förslaget om skattejusteringar förmiljöklasser på diesel är om möjligt ännu mer obe-gripligt, eftersom sänkningen av skattesatsen på die-selolja, miljöklass 3, skattebortfallsvägen skullekompenseras av en höjning av skatten på den mil-jövänligare dieseloljan, miljöklass 1. Där kan visnacka om miljöstyrning!I vissa fall skulle detta också få ge vika för andrastyrningar. Utskottet var ändå så klokt att det avslogdenna del av propositionen. Detta kan utläsas undermom. 4.Då går jag över till huvudskälet för senarelägg-ningen i riksdagsbehandlingen. Det gäller frågan ominblandning av etanol i bensin och EU-direktiv medanledning av detta.Marietta de sade fem över tolv,men det är inte riktigt så - vi har ju kvarav det här året. Det var i och för sig inte heller fem itolv, utan kanske snarare en minut i tolv som vi blevuppmärksammade på denna slamkrypare i en bilagasom i första hand inte är en fråga för skatteutskottet,som vi ser det i Vänsterpartiet.Det visade sig att det förhandladesfram direktiv som innehöll detta för att antas i rådet1998. Det innehöll begränsningar på bl.a. inblandningav etanol i miljöklassbensin. Men harförsöksverksamhet med olika inblandningsprocent avetanol i bensin pågått i . På en del mackarfinns blandarpumpar uppsatta.Här måste jag stanna upp lite grann och säga somden gamle ärrade riksdagsledamot som jag inte är -men jag kan väl låtsas det just nu: Än så länge låterdet här kanske ganska enkelt, men vänta till dess attjag börjar förklara det hela!Följden av EU-direktivets begränsning är att någ-ra blandarpumpar inte får finnas . Somvi tror kommer det att direkt slå mot de försöksbilarsom använder bränslet E 85. Det handlar nämligenom framtida tillgänglighet. Finns det inga blandar-pumpar så blir det förstås svårare förjust den här fordonsparken att kunna få tag på bräns-le.Hur reagerade då utskottets övriga partier, utomVänsterpartiet och ? De anser att genomSveriges medlemskap i är det uteslutet att agerapå annat sätt än att begränsa inblandningen av etanol imiljöbensin till högst . Vi ska tydligen återigenvara bäst i klassen inom EU, även om det i det härfallet innebär stopp och halt inför möjliga landvin-ningar på miljöområdet.Samtidigt uttalas av alla de andra partierna att omnya forskarrön säger annat förutsätts det att dettaaktualiseras under de fortsatta förhandlingarna inomAuto/oil-programmet.De säger vidare att möjligheten bör prövas att avkommissionen få dispens i avvaktan på att Auto/oil-programmets andra del slutförs. Detta vill man gesom ett tillkännagivande.Men varför inte i stället avslå propositionen vadgäller gränsvärdet för etanolinblandning i bensin?Nej, här ska det göras en kringelkrok som riskerar attlåsa fast proportionen av bioalkohol i bioalkoholbase-rade drivmedel för lång överskådlig tid.Återigen: Varför inte avslå gränsvärdet? Sverigeär ju ändå bäst i klassen vad gäller miljöbensin ochmiljöklass 1. Efter ett frivilligt åtagande från svenskoljeindustri genomförs en svavel-haltsnivå som kommer att bli så låg att den motsvarardirektivets krav för . Det tycker vi att måste kunna fåbonus för. Här har vi ju gått före i tiden. Denbonusen borde vara att inte behöver införa enbegränsning av etanolinblandning i bensin. I ställetborde vi endast lämna in en dispensansökan.Marietta de ställde en fråga. Jaghinner kanske med den innan avrundningen.