prot · GM0962 · 1999-03-03 00:00:00 — I de falldär de är likalydande har utskottet gjort sitt bästa ochgjort små korrigeringar för att se till att lagarna skallha samma lydelse och att de skall vara så tydliga sommöjligt. Det är samma diskrimineringsregler, sammakrav mot indirekt diskriminering och samma kravmot trakasserier i alla de här lagarna. Det räcker fak-tiskt att man vet hur man skall bete sig utifrån en avdessa lagar, för då vet man det även på de andra om-rådena.Sedan finns det även substantiella skillnader. Detgäller t.ex. aktiva åtgärder. Jag tycker att man skall taden här diskussionen, men att den här diskussioneninte är så vansinnigt lätt som somliga ledamöter i denhär kammaren försöker göra den till. Det visas jufaktiskt av det faktum att alla partier hyser en väldigtstor tveksamhet när vi kommer till frågan om manockså i den här samordnade lagstiftningen skall in-kludera jämställdhetslagen. Då börjar man tveka, ochMargareta och andra har också gjort det isina reservationer. Skall den verkligen in här? Därfinns ju också ett par avvikande inslag på samma sättsom det finns det när det gäller det etniska och kravetpå aktiva åtgärder och när det gäller funktionshindra-de och krav på anpassning. Så det finns grundläggan-de likheter, men det finns också olikheter, och det görfaktiskt att det inte är så där vansinnigt enkelt.Jag måste säga att jag tycker att det är lite bekla-gansvärt att , som säkert i grund och botteninte har någonting emot ganska långtgående diskri-mineringsregler, väljer en linje som skulle innebäraen förskjutning och en försening av en effektiv lag-stiftning med säkert eller , vad vet jag.Det är ett problem, och jag tycker att det är synd attCentern har kommit fram till den inställningen.Anf. 25 ()replik:Fru talman! Ja, det är beklagligt att vi har fastnatpå den här lagstiftningen. Men det beror på att det härär ett förslag som vi inte är nöjda med. Att det blir såmånga lagar som ligger så nära varandra - vi har denhär lagstiftningen och jämställdhetslagstiftningen -gör ju också att det blir så krångligt när människorskall tillämpa lagarna. Det blir krångligt för företagensom skall anställa människor, det blir krångligt förombudsmännen som skall hantera detta och det blirkrångligt i rättsväsendet. Vi behöver förenkla lag-stiftningen och göra saker och ting lättare för att un-derlätta livet för alla människor som skall leva i dethär samhället. Vi får så många olika krångligheter atttill slut struntar man i alltihopa och låter allting gå,och så hoppas man att ingen anmäler att man har gjortett fel. Och händer ju ingenting, efter-som det också finns människor som inte vet sina egnarättigheter. Det är också ett informationsproblem, dethär att vi får så många olika regler som nästan sam-manfaller.Vi behöver förenkla saker och ting och inte görasaker och ting ännu krångligare. Det är en av grun-derna till att inte har ställt upp på denhär tredelade lagstiftningen.Anf. 26 () replik:Fru talman! Krångligheten i de här lagstiftningar-na är den här debattens kraftigaste och mest övervär-derade faktor. Det här är inte mer krångliga lagar ännågon annan diskrimineringslagstiftning. Det är entydlig lagstiftning som säger vad man får och vadman inte får göra.Jag tror inte att den enskilde småföretagaren i Gi-slaved eller eller någon annanstans kommeratt sitta och lusläsa lagarna. Han kommer att få sinainformationsblad från sin arbetsgivarorganisation omvad den här lagen innebär. Den kommer att säga attdiskriminering inte är tillåten av de här grupperna,och det får inte gå till på det här och det här sättet.Och det är samma regler dem emellan, så det kommeratt synas väldigt tydligt. Det kommer också att synastydligt att det finns vissa särskiljande drag mellan dehär lagarna, så krångligheten är en övervärderad fak-tor. Jag är helt övertygad om att det inte hade blivitmindre krångligt om man hade lagt dem i ett häfte änom man hade lagt dem i tre häften. Det kan finnasandra skäl för det, men det handlar inte om krånglig-het först och främst.Anf. 27 ():Fru talman! Vi kristdemokrater har framhållit ivåra motioner att det är mycket angeläget att mangenom de lagar vi här i kammaren skall fattabeslut om skall få ett nytt verktyg för att ta itu medolika typer av diskriminering.Respekten för alla människors personliga integri-tet, oavsett ras, religion, kön, handikapp eller sexuellläggning, är en förutsättning för ett civiliserat ochdemokratiskt samhälle. Det är viktigt att vi tar dis-krimineringsfrågorna på stort allvar. Det är ocksåuppenbart att vi har problem med diskriminering isamhället. Det gäller t.ex. invandrare som inte fårjobb, inte på grund av brist på kunskap eller kompe-tens utan bara på grund av att de har ett utländsktklingande namn, eller handikappade som nekas jobbtrots att de egentligen kan jobbet; det är inte där han-dikappet sitter. Andra uttryck för diskriminering ärdet oprovocerade våld som homosexuella utsätts för.Eftersom vi vet att det faktiskt förekommer dis-kriminering i samhället och arbetslivet anser vi attlagarna behövs för att påverka människors attityder.Utifrån de här tankarna anser vi att de nuvarandelagarna inom arbetslivet har en viktig funktion attfylla. Inte minst lagens normativa betydelse är viktigatt poängtera.Men trots att vi i grunden är positiva till de före-slagna lagarnas intentioner anser vi att det är omoti-verat att för detta ändamål införa tre nya lagar mednästan identisk uppbyggnad. För både företagare ochenskilda arbetstagare innebär denna föreslagna ord-ning med tre lagar onödigt krångel och en mer svår-överblickbar situation vad gäller diskriminering iarbetslivet. De tre lagförslagen hade med fördel kun-nat samordnas i en lag.Det förefaller också omotiverat att ha tre parallellamyndigheter eller institutioner för att hantera frågorom diskriminering i arbetslivet. I enlighet med vadsom förordas i våra motioner bör de tre ombudsmän-nen som berörs av lagförslagen samlas i en myndig-het. De skulle då kunna samarbeta och jobba på ettkraftfullare sätt.Utskottsmajoriteten har givit uttryck för sammasynsätt som vi kristdemokrater har och utgår från attett utredningsarbete skall komma i gång på lite siktmed syfte att samordna lagstiftningen. Det är ocksåen viktig anledning till att vi kristdemokrater inteanser att det finns tillräckliga skäl för att fördröjaikraftträdandet av den föreslagna lagstiftningen. Föross är det angeläget att samordningen inte fördröjs.Den utredning som skall komma till stånd måsteenligt vår mening vara slutförd inom denna mandat-period.Det är viktigt att utformningen av den här typenav lagstiftning är balanserad mellan å ena sidan en-skilda individers skydd och å andra sidan företagens,och särskilt de små företagens, intresse av att slippaomfattande och krångliga regler. En samordning avlagarna för de nu berörda slagen av diskriminering ärdärför angeläget. Vi vill därför betona vikten av i det kommande utredningsarbetet har båda as-pekterna för ögonen. Reglerna måste utformas så attde blir ett effektivt verktyg mot diskriminering, sam-tidigt som de inte i onödan hämmar företagarnas viljaatt anställa.Vi har också i våra motioner pekat på det självkla-ra med att de olika ombudsmännens uppgifter regle-ras av genom lag och inte som en förord-ning som regeringen med ett klubbslag kan ändra.Även här kan vi se att utskottet tillmötesgår kristde-mokraternas önskemål.Särskilt glädjande anser vi att det är då majorite-ten på vår inrådan varit med och förtydligat skriv-ningarna kring ideellt eller annat särskilt intresse,vilket gör att individers integritet och eventuella ide-ella eller religiösa övertygelser inte kränks utan bådaintressena tillgodoses på ett tillfredsställande sätt.Det innebär enligt vår mening att alla ideella före-ningar eller verksamheter, såsom religiösa samman-slutningar och organisationer för handikappade, in-vandrare eller homosexuella, tryggt kan anställanyckelpersoner som har nära samband med verksam-hetens kärna utifrån föreningens ideologi utan attriskera att bryta mot lagens intentioner.I kommittémotion om handi-kappolitiken framhåller vi att inte harnågon lag som förbjuder diskriminering av personermed funktionsnedsättning. I allt kärvare tider medrisk för att olika grupper hamnar i ett utsatt läge är detnödvändigt att införa lagstiftning. Lagförslaget motdiskriminering av funktionshindrade i arbetslivet ärett steg framåt, men alltjämt saknas ett heltäckandeskydd. En generell lagstiftning mot diskriminering avfunktionshindrade är enligt vår mening nödvändig. Vianser därför att en utvidgning av diskrimineringslag-stiftningen inom alla områden bör ingå i utredningensuppdrag.För oss kristdemokrater är det självklart att det va-rit bättre om regeringen kommit med en samlad lagsom behandlade diskrimineringsfrågorna i stort. Menefter de förbättringar av regeringens förslag som sketti arbetsmarknadsutskottet, och med tanke på angelä-genheten av att inte fördröja ikraftträdandet av dessalagar, är det förvånande att det inte är totalenighet bakom utskottsmajoritetens förslag.Mikael! Att säger nej med hänvis-ning till företagarnas situation och bristen på helhets-grepp är inte förvånande. Men helheten är avse-värt förbättrad jämfört med regeringens förslag. Jagtror att man kan hävda att företagare som användersig av vanligt sunt bondförnuft aldrig kommer att fåproblem med de nya lagarna.Det är däremot enligt min mening svårt att förståCenterns agerande, då man i olika sammanhang villframställa sig som de svagas enda försvarare. Hur kan ni säga nej till AU:s betän-kande med den enda konkreta motiveringen att detvore bättre om regeringen hade kommit med ett lag-förslag - en ståndpunkt som även majoriteten delar?Centerns linje innebär att vi inte skall vidta någraåtgärder i rätt riktning i väntan på att den fullkomligalösningen skall komma via ett samlat lagförslag. Voredetta ett allmänt beteende i alla politiska samman-hang blev det inte många beslut fattade. Vi måstealltid kompromissa och får i många frågor nöja ossmed att det var det näst bästa förslaget som det fannsmajoritet för. Det vore därför glädjande om Centernomprövade sitt nej och anslöt sig till majoritetensförslag, som trots sin ofullkomlighet innehåller kraf-tiga förbättringar av lagstiftningen kring diskrimine-ring i arbetslivet.Jag vill härmed yrka bifall till hemställan i ar-betsmarknadsutskottets betänkande.Anf. 28 () replik:Fru talman! Jag har bara ett par korta synpunkter.Jag tycker att det var ett spänstigt, för att inte sägakäckt, anförande som höll. Men sett till demotioner som åberopades och det man skriver i sittsärskilda yttrande överger man nu den kraftfulla linjesom varit så väldigt viktig för . Avdet kraftfulla anförandet blev det bara ett litet pipkvar.Nu är förvånad över att intealla utan reservationer, precis som ,är med på det här. Men det skulle vara intressant attveta: Vilka är dessa slående förbättringar som gör attkristdemokraterna inte finner anledning till någoninvändning?Anf. 29 () re-plik:Fru talman! pratade väldigt all-mänt. Jag blev lite nyfiken på vad som skilde motio-nen och det särskilda yttrandet från det jag sade nu.Det sade han inte något konkret om.Den slående förbättringen, eller det vi argumente-rar för, är att lagförslaget såsom det nu ligger på ettbra sätt väger de intressen som vi vill ställa mot var-andra - individen, ideologi/religion/etnicitet etc. ochäven företagande. Vad vi däremot beklagar är att detkommer i den form det gör. Det är dock en formdis-kussion, och där har vi inte landat i att formen är såfarlig. I sak tror vi ändå att det här är en lagstiftningsom går i rätt riktning.Sedan betonar vi återigen och har så gjort hela ti-den, både i arbetsmarknadsutskottet och här i talar-stolen, att frågorna måste utredas. Då får vi se vad dehär lagarna får för konsekvenser, bl.a. för småföreta-gen. Blir det för krångligt måste vi se över det. Fårdet andra sneda effekter måste vi se över det också.Jag tror inte att vi har velat hit och dit, men vi harvelat ha en lagstiftning.Anf. 30 () replik:Fru talman! Jag konstaterar bara att från de tydli-ga yrkanden som finns i motionen, och som manockså framför här i talarstolen, går man till att nöjasig med att en utredning kan "komma i gång ",som det står i det särskilda kd-yttrandet. Jag noterarsvaret från . 31 () re-plik:Fru talman! Ja, det är korrekt att vi tillsammansmed majoriteten har gjort en viss kompromiss i för-hållande till det ideala, nämligen våra egna motioner.Men återigen: Vi tror att det är viktigt att komma igång med de här lagarna och har därför, likt Folkpar-tiet, sagt ja till utskottet.När det sedan gäller utredningen kommer vi attjaga sossarna. Det här skall utredas inom den härmandatperioden. Jag tror att sossarna vill att det tarlite ; det handlar väl lite om vilken tid mananser sig behöva för att se hur lagarna fungerar ipraktiken. Men vi kommer att följa frågan med stortintresse, och vi skall ha en utredning av vad det helafår för konsekvenser, bl.a. för småföretag men ävenför andra organisationer.Anf. 32 ()replik:Fru talman! Vi har kommit till olika bedömningarav de här lagförslagen. Jag har redovisat detta både imitt anförande och i mitt replikskifte med MartinNilsson och har inte så mycket mer att tillägga.Jag tycker att respekten för dem som skall efterle-va lagarna också är någonting vi måste ta på allvar.Vi måste se till att det fungerar så enkelt som möjligt.Jag är övertygad om att etnisk och annan diskri-minering i arbetslivet är någonting som vi måsteåtgärda, men om man hade gjort det här arbetet frånbörjan hade det inte behövt ta åratal.Anf. 33 () re-plik:Fru talman! Jag tror att alla här inne har varitöverens om att det hade varit önskvärt med en lag-stiftning när det gäller de här tre områdena.Margareta talar om respekten för demsom skall följa lagarna. Men det är väl inte så svårt.Man får inte diskriminera en kvinna bara därför atthon är kvinna. Man får inte diskriminera en handi-kappad bara därför att han är handikappad. Man fårinte diskriminera en homosexuell bara därför att hanär homosexuell. Man får inte diskriminera en religiösbara därför att han är religiös. Det är ju det vi säger!Det är det lagen kommer att handla om. Var en en-skild jurist sedan måste hitta papperen då det uppståren tvist är väl inte ett så farligt problem.Vore det inte enklare att nu ta de här lagarna istället för att skjuta det ? Det är ju litesom säger: Skjuter vi det vet viinte när det kommer tillbaka till det här huset. Det ärinte mycket som kommer från regeringen till det härhuset.Anf. 34 ():Fru talman! Det finns alltid en risk att lagstiftningblir ett slag i luften, speciellt en lagstiftning som hartill syfte att påverka attityder. Personligen har jagvarit mycket negativ till den typ av lagstiftning somvi här skall besluta om. Men sedan har jag fåttsvart på vitt och sett verkligheten, t.ex. att mer änhälften av de funktionshindrade står utanför arbets-marknaden medan av den övriga befolk-ningen har arbete. Jag har mött en mängd funktions-hindrade som trots bra utbildning och höga kvalifika-tioner står utanför arbetsmarknaden - och detta oav-sett arbetsmarknadsläget. Allt detta har gjort att jaghar ändrat mig.Mycket av debatten har handlat om huruvidadet här kommer att påverka och försvåra företagsam-heten här i landet. Jag vill säga att jag tror att det ärandra arbetsrättslagar och höga skatter som försvåraroch som borde avskaffas eller ändras. Ta t.ex. ,som har en mycket hård lagstiftning mot etnisk dis-kriminering och diskriminering av funktionshindradei arbetslivet. Inte har företagsamheten försvårats där.Nej, i blomstrar företagsamheten.För de funktionshindrades del kommer lagen attskydda mot diskriminering vid anställning, befordran,löne- och anställningsvillkor, uppsägning osv. Menlagen ger inte rätt till arbete. Det är viktigt. Jag vet attde funktionshindrade är väl medvetna om att den integer rätt till arbete. Bara att få bli kallad till en anställ-ningsintervju och bli bedömd utifrån vad man kan ärett stort steg framåt.I motion A722, där jag är medmotionär, tar vi uppvissa invändningar mot den här lagstiftningen, bl.a.gäller det arbetsgivarens skadeståndsansvar vid oav-siktlig etnisk diskriminering. Det kommer vonEssen att närmare gå in på senare.Vidare tar vi upp att vi skulle vilja ha en utvärde-ring av dessa lagar efter ungefär för att se omde har gett den effekt som var syftet. Om de inte hargjort det måste man överväga om lagarna skall ändraseller om de skall avskaffas.Trots vissa brister, trots att det hade varit bättremed en samlad lagstiftning och trots att det hade varitväldigt bra med en lagstiftning som omfattar mer änbara arbetslivet anser jag att vi som ett första stegmåste anta de föreliggande lagförslagen i dag.Fru talman! Jag kommer under mom. 1 att stödjautskottet, dvs. jag stöder inte mitt eget parti. Trots attjag har vissa invändningar kommer jag som sagt attstödja utskottet. Under mom. 2 kommer jag att avstå.Anf. 35 ():Fru talman! Den lagstiftning som vi skall fatta be-slut om är ett steg i rätt riktning för att undan-röja de fördomar som finns i vårt samhälle och somriktas mot människor som kommer från andra länder,människor med funktionshinder och människor medolika sexuell läggning. Men den är bara ett steg påvägen. Det är viktigt att vi går vidare.Häromdagen hade jag besök av en man som be-rättade att hans son är homosexuell. Sonen läste juri-dik och sökte sedan plats på en advokatfirma. Vidanställningsintervjun fick han frågan: Är du gift ellerär du sambo? Han sade att han var sambo. Så var detinte mer med det och han fick jobbet.Sedan skulle det bli personalfest. Vis av tidigareerfarenheter visste han att det kanske skulle vara braatt tala om för festarrangören att sambon var av sam-ma kön som han själv. Då blev det en oerhört kraftigreaktion på advokatfirman. Det var mot deras profil.Så här kunde det inte vara. Varför hade han inte sagtdetta vid anställningsintervjun?Ja, det blev en het debatt, men sambon fick kom-ma med på personalfesten till slut. Människor upp-täckte på festen att det här paret var som alla andra.Enda skillnaden var att de var av samma kön.Så småningom lade sig debatten, och det gickmycket bra för den här mannen. Men det finns mångasom det inte alls har gått så bra för. Det här var enillustration från arbetslivet. Men problemen är myck-et vidare än så.Den utställning som vi nu har i , EcceHomo, visar så oerhört tydligt bredden av problemet,intoleransen, diskrimineringen av människor medannan sexuell läggning, homosexuella, bisexuella,transsexuella. Därför är det viktigt att arbetet sker påflera fronter.Jag känner en viss oro när det gäller arbetsupp-gifterna för den diskrimineringsombudsman somskall hantera frågorna rörande homosexuella ochbisexuella. Att jag känner den oron beror på att det avremissvaret från , som var påtjänstemannanivå och inte från den parlamentarisktsammansatta styrelsen, framgår så tydligt att man villavhända sig de uppgifter som man har övertagit frånSocialstyrelsen och som fick efter det att hade presente-rats.Det här uppdraget är brett och går ut på att man påalla olika fronter i samhället, det gäller skolan, högreutbildning, forskning, arbetsliv, ja, i alla livets skif-ten, skall ta kol på de fördomar och den okunskapsom finns kring homosexuellas, bisexuellas ochtranssexuellas situation.I det här förslaget är det inte tydligt hur ansvars-fördelningen mellan kommer att vara. Det som jagtycker att vi måste vara uppmärksamma på är att deuppgifter som ligger på interamlar mellan två stolar, att man får en tydlig an-svarsfördelning och att det även finns finansiellaresurser till att fortsätta detta arbete.Tittar vi närmare på vad det är för information ochvilken utbildning om de homosexuellas situation somde studenter får som skall bli socialarbetare, läkare,poliser och advokater och som kommer att möta dehär frågorna, finner vi att det är praktiskt taget ingenalls. Forskningen är mycket eftersatt. beslöt för att säga nejtill att ta initiativ till forskning på det här området.Forskningsrådsnämnden har ju i uppdrag att stimuleraforskning på underförsörjda forskningsfält. Det finnsmycket som behöver göras här, och det är det som jagvill uppmärksamma i den här kammaren att vi skallha ögonen på.Jag håller med om problemetmed 3 § andra stycket. Den får inte tolkas så att ho-mosexuella inte kan få bli t.ex. präster i . Det finns farhågor för detta. Därför tycker jagatt det var mycket bra att få höra kring den punkten.Jag hoppas verkligen att de som skall tolka de härlagarna inte bara läser propositionen, för så händeribland, inte begränsar sig till att läsa bara propositionoch betänkande, utan också tar till sig den debatt vihar fört i den här kammaren, där vi klart tydliggör våravsikt med paragrafens tillämpning. Jag anser därföratt just den här paragrafen skall bli en prioriteradfråga i åliggande att följa upp hur vårabeslut används ute på fältet. Den kan komma att slåväldigt fel.Med detta, herr talman, har jag sagt det jag villeframföra i kammaren. I övrigt instämmer jag natur-ligtvis i inlägg, som rör Folkpartietssamlade syn på det här betänkandet.Anf. 36 ():Herr talman! Jag vill börja med att instämma i tvåav de föregående talarnas anföranden, dels i BarbroJohanssons, dels i . Jag instäm-mer helt i det de har sagt.Rätten att få vara sig själv, rätten till sin egenidentitet, att ha en identitet utan att bli diskrimineradär en oerhört central rättighetsfråga. ser vi allt-för ofta diskriminering på grund av att man har enannan etnisk tillhörighet, på grund av att man har enannan sexuell läggning, att man är homo- eller bisex-uell, på grund av att man har ett funktionshinder.Jag brukar alltid säga att det inte handlar om hu-ruvida du har invandrarbakgrund eller inte, det hand-lar inte om huruvida du är homosexuell, bisexuelleller heterosexuell. Det handlar i grunden inte omhuruvida du har funktionshinder eller inte. I grundoch botten handlar det om det som gick in på,när det syns att du skiljer dig från mängden, när enperson kommer till en fest på arbetsplatsen med nå-gon av samma kön. Man diskrimineras när det synsatt man är homosexuell, när det hörs att man har enbrytning eller ett annorlunda klingande namn, när detsyns att man har en annan etnisk bakgrund eller närdet syns att man har ett funktionshinder. Så längeman inte skiljer sig från samhället i stort blir man intediskriminerad. Det är det farliga.Det syns en förändring avseende de frågor somskall diskuteras . Det är positivt att dessa lagför-slag har lagts fram. Jag har länge jobbat med frågorsom rör diskriminering och drivit hårt att det skallfinnas en lagstiftning mot diskriminering på arbets-marknaden vad gäller etnisk tillhörighet, sexuellläggning och funktionshinder. Det har tagit alltförlång tid innan lagförslagen har antagits i riksdagen.Vi är glada för att de skall antas . Vi tycker inteatt det är nödvändigt att avvakta en samordning ochvänta ännu längre tills lagen antas. Även om vi pålängre sikt vill ha en gemensam lagstiftning mot dis-kriminering har det dröjt alldeles för länge innandenna lagstiftning har skapats.Ett problem har varit att det har funnits många fallav diskriminering och det har inte blivit några fällan-de domar mot diskriminering i arbetslivet. Detta ska-par en känsla hos dem som känner sig utsatta att sam-hället inte bryr sig. Detta har skapat en negativ ut-veckling i samhället där vissa utsatta grupper isolerarsig från majoritetssamhället. Det är en farlig utveck-ling. Denna lagstiftning är ett steg i utvecklingen därde utsatta grupperna kommer att känna att samhälletbryr sig och att det finns en lagstiftning som kantillämpas.Miljöpartiet arrangerade tillsammans med fackligtaktiva invandrare en hearing där många invandrarfö-reningar deltog. I fråga om lagen om etnisk diskrimi-nering på arbetsmarknaden fanns det tre saker somkunde tas med .