prot · GM0987 · 1999-04-28 00:00:00 — Efter avtalsti-dens slut övergår vägen till att vara statens egendom.För att klara investeringsbehovet på vägsträckorsom redan har eller förväntas få mycket hög trafik-belastning kan enligt vår mening i vissa fall finansie-ring ske genom direkta vägtullar. Dock måste alltidalternativa vägsträckningar finnas tillgängliga, ochavgiftsuttaget måste kunna ske utan att integri-tetskränkande system används.Vi föreslår att dessa finansieringsformer skynd-samt utreds, för att i någon mån komplettera de heltotillräckliga anslagsramar som regeringspartierna förnärvarande anvisar.Även IT-tekniken är ett hjälpmedel som i störreutsträckning bör kunna utnyttjas för att öka fram-komligheten på våra vägar. Vi efterlyser därför ettinitiativ från regeringen för att påskynda även dennafråga.Fru talman! En god transportpolitik bör fungerasom ett näringslivets smörjmedel, som detger möjligheter för oss som privatpersoner att själv-ständigt bestämma hur, när och vart vi vill färdas.Goda kommunikationer förutsätter god standard påhela vårt infrastrukturnät. De alltmer högljudda skal-len om bristerna på detta nät vittnar tydligt om attmänniskornas förväntningar om tillgänglighet, i för-hållande till de stora avgifter som trafikanterna beta-lar, inte tillgodoses. Låt mig därför, fru talman, av-sluta med att ställa två frågor till Socialdemokraternasrepresentant , som också företräderutskottsmajoriteten.Anser och attvårt svenska vägnät genom de anslag som för närva-rande tilldelas och för underhålloch investeringar motsvarar den nivå som krävs föratt bibehålla och utveckla väg- och järnvägskapitalet?Om svaret är ja, , varför är då bristernaså stora som de vi upplever ? Är svaret nej, vadvill regeringspartiet då göra för att förbättra situatio-nen?Fru talman! Vi står naturligtvis bakom alla vårareservationer i betänkandet, men för tids vinnandeyrkar jag bifall endast till reservation nr 1.Anf. 240 ():Fru talman! Vi har i kammaren be-handlat miljö- och jordbruksutskottets betänkande ommiljömål. Jag skulle vilja koppla ihop den debattenmed det trafikutskottsbetänkande som vi nu behand-lar. Miljömål för trafiken finns beskrivna i det Agen-da 21-dokument som antogs på i Rio1992. Ur kapitlet om atmosfärsskydd citerar jag föl-jande:"Det grundläggande målet inom detta programom-råde är att utveckla och främja lämpliga kostnadsef-fektiva program för att begränsa, reducera eller be-mästra skadliga utsläpp i atmosfären och andraogynnsamma miljöeffekter som orsakas av transport-sektorn. "Den nationella strategi för framtidens transportersom förordar syftar till att uppfylladetta mål. Denna målsättning är lätt att kombineramed önskemålen om att underlätta för ett bärkraftigtnäringsliv. De företag som satsar strategiskt försökerlite tidigare än andra klara de krav som i framtidenkommer att ställas på alla. Jag kan urskilja två drag iden strategin. Dels gäller det att planera resurssnålt;att hellre skicka recept än färdigbakt, dels gäller detatt på ett smart sätt kombinera olika transportslagmed varandra. Vi hälsar med tillfredsställelse SJ:slättkombiprojekt, Seakombi och andra system därvarje transportslags respektive fördel kan tas till vara.Transportpolitiken bör också motverka regionalobalans. och Kvarkentrafiken är exem-pel på transportmöjligheter som är viktiga för demänniskor som utnyttjar dem, utan att de kan tävlamed transportvolymer. Tillgång tillgoda kommunikationer är en förutsättning för att integlesbygden skall avfolkas ytterligare.En överväldigande majoritet av beslutsfattarnainom transportbranschen är män. Det gäller oavsettom verksamheten bedrivs i privat eller offentlig regi.Majoriteten av kollektivtrafikresenärerna är kvinnor.Jag är övertygad om att transporterna skulle må bra,om fler kvinnor var med och styrde.Det gällande transportpolitiska beslutet kräver atthållbarhetskriterier skall ställas upp för transporterna.Eftersom av vägtransporterna och avflygtransporterna utförs med fossila bränslen, är dettaen gigantisk omställningsuppgift. klagas det påSveriges geografiska nackdelar, och då åsyftas van-ligtvis avståndet till . I naturgeografiskt per-spektiv är vi dock väldigt gynnade med tanke på vårskogliga rikedom jämfört med Väst- och Sydeuropa.Råvaran och tekniken finns. Det som krävs för attbiobränslena skall kunna börja ersätta de importeradefossilbränslena är att vi vågar fatta beslut i dennakammare. Miljödebatten handlade i storutsträckning om vilka bränsleskatter som skulle kun-na accepteras av EU. Den ängsliga anpassningen tillEU står i bjärt kontrast mot de stolta deklarationerna iregeringsförklaringen om att skall bli ettföregångsland vad gäller ekologisk omställning.Det är naivt att tro att marknadskrafterna kan lösadenna uppgift på egen hand. Inte ens om skattesys-temet förändrades till förmån för biobränslena lär deolika företagen kunna komma överens om vilkenvariant som skall finnas tillgänglig på bensinstationeri hela landet. Många nya arbetstillfällen, dessutom pårätta ställen, skulle genereras om en femprocentiginblandning av etanol blev stadfäst. En angenämbieffekt är att etanolintroduktionen substantielltskulle bidra till uppfyllandet av miljömålen.Vårpropositionen innebar en neddragning av an-slaget för väginvesteringar. räds inteen debatt om motiven för detta. Det räcker med attåka ut till Södra länken-bygget för att gripas av för-tvivlan över detta sätt att spendera skattemedel. 1,2miljoner kronor per meter motorväg! Inga trafik-problem löses med motorvägsbyggen. Stockholmskollektivtrafik eller ett tredje spår vore ett bättre sättatt använda pengarna på. Ett spår har lika stor trans-portkapacitet som tolv vägfiler.De trängselproblem som lider av bordeåtgärdas med införandet av miljöstyrande vägavgifter.Vi utgår från att en proposition om detta är att vänta ihöst. och flera andra storstäder har på ettframgångsrikt sätt attackerat sina trängselproblemmed vägavgifter. Vägavgifter i tätorterna är rimligtmed tanke på det utbud av kollektivtrafik som finns.Med ett växande reseunderlag ökar möjligheterna tillinvesteringar, som i sin tur lockar ytterligare resenä-rer osv. berörs inte bilister i glesbygdenmed färre alternativa transportmöjligheter.Vägintressena är duktiga på att göra sig gällandepå det nationella planet. När vägar skall anläggas skerdet sällan utan att man kommer i konflikt med lokalaopinioner. I riksdagsgrupp är vimånga med erfarenhet av opinionsarbete mot vägan-läggningar. Även om det har blivit bättre kan manknappast påstå att agerande präglats avkänslighet. Ordningen att prövar sina egnaprojekt strider mot en acceptabel rättsordning. Till-ståndsgivningen skall givetvis ske hos en oberoendeinstans.För räkning yrkar jag bifall till re-servationerna nr 2, 5, 9 och 11. Givetvis står vi fastvid alla de reservationer som vi har avgivit, men förtids vinnande tar jag bara upp de fyra nu nämnda.Anf. 241 ():Fru talman! Transportpolitik - vilket tråkigt ord.Vem bryr sig om transportpolitiken? Ja, vem bryr sigom bussen kommer ? Vem bryr sig om att kunnaflyga på en charterresa till varmare län-der? Vem bryr sig om att affären hemmavid kan säljabananer, apelsiner och kiwifrukter? Vem bryr sig omatt kunna ta bilen till farmor och farfar och hälsa på?Svaret är naturligtvis: Vi bryr oss alla! Det är dettasom transportpolitiken handlar om: att underlättalivet, att kunna bo var man önskar, att öka landetstillväxt och människornas välfärd.Transporterna har naturligtvis en baksida: mil-jöpåverkan. Det är av yttersta vikt att somSveriges högsta beslutande församling tar detta påallvar och pekar ut riktningen mot en minskad miljö-belastning genom lagstiftning och genom olika andrabeslut. Vi har här motionerat om att främja cykelnsom ett miljövänligt transportmedel, att införa miljö-styrande vägavgifter i storstäderna, att uppmärksam-ma forskningen kring klimatförändringar, att ta framen strategi för hur hälften av bilar år 2010skall kunna drivas av annat än fossila bränslen.Fru talman! Det är glädjande att det händer någotpå området. tar nu fram en ny dieselmotorsom fångar upp även de små partiklarna i avgaserna.Detta är revolutionerande för dieselmotorns påverkanpå människa och miljö. satsar på bränsle-celler, och har tillsammans med uttalat enstark vilja att göra stora miljöförbättringar på sinabilar. Detta är bara några exempel på bilbranschensnya sätt att tänka. Det är därför förvånande att endastfyra av partierna i utskottet vill driva på om utfasningav fossila bränslen. , har nödgats till engemensam reservation om detta. Att Socialdemokra-terna väljer att lunka på i den gamla vanliga takten ärinte förvånande, men att inte sluter uppbakom denna linje är minst sagt häpnadsväckande!Kristdemokraterna står bakom de transportpolitis-ka målen som beslutade om 1998. Men viifrågasätter om den nuvarande transportpolitikenlever upp till målen.- Tillgängligheten för handikappade inom kollek-tivtrafiken är inte bra.- Säkerheten på vägarna är inte den bästa.- Transportpolitiken skall också syfta till en positivregional utveckling. Här fattas en hel del för att nådetta mål.Fru talman! Vi är alltså överens om målen. Menvi tycker att den transportpolitik som regeringen förär för långsam. En ökad avreglering måste ske. Detinnebär inte man skall negligera de eventuella nack-delar som kan finnas med en avreglering. Ta t.ex.bussförarnas situation. fick oss allaatt vakna över de dåliga arbetsförhållanden man kanha och att detta riskerar gå ut över säkerheten. Här fårlandstings-, kommun- och länstrafikpolitiker ta på sigett ansvar att ställa högre krav på kvalitet och säker-het när det gäller förarnas miljö. Även om det kostaren krona extra.Exempel på vad som bör avregleras snabbare ärtrafikverkens produktionsorganisationer. Banverketsoch produktionsenheter bör bolagiserasoch privatiseras. Då först uppstår en riktig konkur-renssituation. Då invänder säkerligen någon att detriskerar bli sämre underhåll om priserna pressas. Vianser dock att det är trafikverkens ansvar att ställahöga krav på kvalitet och säkerhet gentemot allaentreprenörer. När det gäller SJ är vi för en bolagise-ring, men vi tror inte att tiden är mogen . Därförkan vi inte stödja och Folkpartietsreservation nr 11.Fru talman! Hur skall , som är ett avlångtland med en liten befolkning, kunna ha råd med braoch trafiksäkra vägar, moderna järnvägar samt övriginfrastruktur för luftfart, sjöfart och telekommunika-tioner? Planering av infrastruktur är långsiktig ochkräver att inte regering och riksdag ändrar i förutsätt-ningarna . Med variationer i statsbudgetenkommer projekt att planeras, påbörjas och avslutaseller uppskjutas allteftersom pengar skjuts till ellerdras ifrån. Detta är inte tillfredsställande för någon.Det är därför som vi i motion T338 vill påskynda attdet utvecklas nya finansieringsformer för infrastruk-turen där inslag av privat drift och risktagande finnsmed.Socialdemokraterna nöjer sig tydligen med denfart som regeringen håller på detta område, men vivill gå fortare fram. Därför reserverar vi oss enligtreservation 7.Vi är dock glada för att utskottet delar den upp-fattning som framkommer i motion T7 om en sam-ordnad och fullständig redovisning av pågående ochplanerade investeringar i trafikinfrastruktur oberoen-de av finansieringssätt. Det torde vara en självklarhet.Fru talman! Slutligen vill jag nämna något ominternationella förbindelser. Som riksdagsledamotfrån sydöstra hörnet av kan jag konstatera attkontakterna över mot , ,, och ökat kraftigt sedanBerlinmurens fall . Trots detta verkarinte vare sig regeringen eller trafikverken vara villigaatt tänka i nya banor när man planerar infrastruktur.Vi skriver därför i reservation 6: "regeringen bördärför inom ramen för den fortsatta planeringen avtrafikens infrastruktur verka för en utveckling aveffektiva transportförbindelser från sydöstra ." Vad som händer medtransporterna genom när öppnarkan vi bara spekulera om. Vi behöver fler portar motEuropa.Fru talman! Jag står bakom alla kristdemokrater-nas reservationer, men för att vinna tid väljer jag attyrka bifall endast till reservation nr 7.Anf. 242 ():Fru talman! Så har det nu blivit dags i denna senatimme för trafikutskottets ledamöter och eventuelltandra att debattera transportpolitik. Det är snart ett årsedan som fattade ett mer långsiktigt besluti den här frågan. Transportpolitiken har omprövatsungefär var tionde år här i . fattadesdet beslut som på något sätt ersatte beslutet från 1988.Det beslut som vi fattar med anledning av dettabetänkande omprövar inte grunden och de riktlinjersom då fastställdes. Det kan kanske vara skäl att setillbaka något på det vi sade sedan.Vi sade i att det övergripandemålet skulle vara att säkerställa en samhällsekono-miskt effektiv och långsiktigt hållbar transportför-sörjning för medborgarna och näringslivet.Riksdagen slog också fast fem delmål som är braoch långsiktiga.1. En säker trafik.4. En god miljö.5. En positiv regional utveckling.I utskottets text kan vi läsa att genom bil-dandet av ett nytt näringsdepartement har transport-politiken integrerats närmare med den övriga tillväxt-politiken. Man skriver vidare om betydelsen av attvidareutveckla de transportpolitiska målen medetappmål.Jag tror inte att det är nödvändigt att vara ledamotav trafikutskottet för att man skall inse transportpoli-tikens stora betydelse för vårt lands utveckling påsnart sagt alla områden. De allra flesta förstår ocksåatt det kräver ett stort mått av engagemang och arbetefrån de ansvariga för att transportpolitiken skall blinågot bra i enlighet de beslut vi fattade se-dan i riksdagen.Låt oss inte nu utropa några förkastelsedomaröver regeringens politik på det här området. Jagtyckte i och för sig att var snubblandenära detta. Men låt mig, fru talman, ändå få uttryckaen liten gnagande oro över att berörda ministrar pådet här området har lite för många saker på sinaagendor för att riktigt hinna med de viktiga trafik-och transportfrågorna.Aldrig så kompetenta ministrar måste också ha endel tid att ägna åt de ansvarsområden de har fått sigtilldelade. Jag tycker att vi redan har märkt hur oer-hört svårt det är för oss i trafikutskottet när vi villkomma till tals med ansvariga ministrar. Det är illa-varslande för sakens skull. Vi måste ha ansvariga iregeringen som med full kraft kan ägna sig åt det härområdet som, det är vi alla ense om, är så viktigt.Fru talman! Goda kommunikationer är en absolutförutsättning för att , hela , skall levaoch utvecklas. När fast-ställde riktlinjerna för en ny transportpolitik var ru-briken Transportpolitik för hållbar utveckling.För oss i är det självklart att ettkretsloppsanpassat och långsiktigt hållbart samhälleförutsätter ett grönare transportsystem. svararbil- och lastbilstrafiken för det mesta av de miljöfarli-ga utsläppen i form av koldioxid, kväveoxider, sva-veloxider och kolväten. Med samma mängd kol-dioxidutsläpp kommer en person hundra gånger läng-re om han färdas med tåg än om personen i frågafärdas med bil eller flyg. Det tycker jag är tankeväck-ande för oss i en sådan här debatt där vi talar omlångsiktigt hållbara system.Användningen av fossila bränslen måste minska.Enligt uppfattning har inte regeringentillräckligt tydligt och tillräckligt långtgående tagittag i de miljöproblem som är förknippade med trafi-ken, i synnerhet i anslutning till storstadsområdena.På liknande sätt som vi diskuterar nollvisioneninom trafiksäkerhetsarbetet menar vi från Centerpar-tiet att det också är dags att forma en nollvision för defossila bränslena.Det här arbetet kan åtminstone ha tre viktiga ut-gångspunkter. För det första bör det främja miljöan-passade trafiklösningar som tågtrafik och sjöfart.För det andra bör det successivt och systematisktersätta den traditionella bensinen och dieseln medmiljöriktiga bränslen. Motoralkoholer som metanoloch etanol är användbara och effektiva bränslen somredan i dag används. Vi hade ju en uppvaktning frånSvensk etanolutveckling i utskottet som väldigt tyd-ligt visade på vilka möjligheter just etanol har att bliett mycket viktigt bränsle på den svenska marknaden.Vi vet också att de här bränslena, t.ex. etanol, an-vänds framgångsrikt , bl.a. i busstrafikenhär i . Det kunde vi höra härom-veckan när vi i trafikutskottet bl.a. besökte SL ochfick information om de här frågorna.För det tredje vill vi i lyfta fram attdet här med att reducera de fossila bränslena kräveren satsning på mer energieffektiva fordon och moto-rer. På den här punkten, fossila bränslen, har Center-partiet en reservation tillsammans med Vänsterpartietoch eftersom vi inte är helt nöjdamed utskottets ställningstagande och skrivningar. Detär vackra skrivningar. Det är bra skrivningar. Men vitycker att det är lite tunt när det gäller substansen iskrivningarna.Jag är, liksom , lite förvånad överatt inte också kunde vara med på den härreservationen. Ni brukar ju tala väl om vikten av attreducera de fossila bränslena. En elak tanke slog mig.Ni har ju varit med om att förhandla fram vårpropo-sitionen, och där har vi sett hur regeringen aviserarskatt på biobränslen . Men det är väl liteelakt tänkt kanske att det kunde finnas ett sambandmed att , som ju står bakom regeringen iden här frågan, nu inte ville vara med på den härreservationen i trafikutskottet. Det kanske vi får ut-klarat när kommer upp i talarsto-len.I en annan reservation lyfts frågan om miljöstö-rande trafikavgifter fram. Vi menar att också den härmetoden kan vara ett effektivt och framgångsrikt sättatt minska det hårda trycket från privatbilismen istorstäderna. kan det också bidra till attminska miljöbelastningen.Det kanske mest kända exemplet på avgifter avdet här slaget är hämtat från . Det pratadeKarin om. Där har man tillämpat det här systemet, och det har varitså framgångsrikt att man nu också kan sänka avgif-terna något och ändå ha den effekten att de dämparbilismen i staden. Det tycker jag är tänkvärt och någotatt följa efter här i också.Som framgår av reservation 9 vill vi i Centerparti-et öppna den här möjligheten också i förkommuner som så önskar. Med tanke på de stora ochväxande trafikproblemen i storstäderna bör riksdagenmöjliggöra för kommunerna att tillämpa den härmodellen.Denna fråga om de växande trafikproblemen istorstäderna för oss, fru talman, slutligen till den sistareservationen i detta betänkande. Den tar upp dettamed att man nu i snabb takt bygger nya stora trafikle-der för att möjliggöra mer - inte mindre - biltrafik iStockholmsregionen.I när sätter tvärstopp för allanyinvesteringar runtom i landet under åtminstone tvåår är det särskilt stötande hur miljarderna tillåts rullatill här i . Därmed öppnasockså möjligheten att gå vidare med andra miljard-slukande och biltrafikalstrande projekt runt Stock-holm. Vad som främst behövs i Stockholmsområdetär inte mer biltrafik utan ökad spårkapacitet för attden lokala, regionala och nationella tågtrafiken skallkunna utvecklas. Men det kommer återigen i bak-grunden när asfalt- och betongprojekten tar för sig.För vissa partier finns det alltid pengar att anslånär det handlar om projekt typ i för 6 miljarder och öresundsbroar och ci-tytunnlar för ännu mer pengar. När det handlar omviktiga projekt utanför storstadsområdena är det alltidmycket besvärligare att skapa majoriteter för kraft-fulla satsningar.Med detta, fru talman, vill jag yrka bifall till re-servation 5. Jag står självfallet bakom andra reserva-tioner där är med, men för tids vinnandei voteringen nöjer jag mig med att yrka bifall tillreservation 5.Anf. 243 ():Fru talman! För oss liberaler är den fria konkur-rensen grundbulten för trafikpolitiken. Vi anser attden enskildes val av transportslag bäst tillgodosesmed fri konkurrens. Detta gäller även för den somskall leverera gods. Med fri konkurrens inom allatransportslag kan vi bäst uppnå en hållbar utvecklingoch ökad tillväxt. Trafiksektorn kännetecknas tyvärrfortfarande av alltför många regleringar och mono-polbildningar. Även om vi kan konstatera att det harblivit bättre och att det går åt rätt håll, går det försakta.Folkpartiet vill främja konkurrens mellan olika fö-retag för att konsumenternas behov skall tillgodosestill rimliga priser. Som det ser ut är prisernainom många transportgrenar, framför allt tåg ochflyg, alltför höga eftersom konkurrensen är eftersattpå grund av monopolliknande situationer. Dessa högapriser inskränker allvarligt den enskildes möjligheteratt kunna resa och transportera varor.Transport och kommunikation är nödvändiga in-gredienser i all ekonomisk aktivitet. Konkurrenskraf-ten inom landet, och därmed ökad och tryggad syssel-sättning, och hänsyn till miljön förutsätter både ökan-de och mer miljöanpassade transporter. För enskildamänniskors välfärd är goda kommunikationer avgö-rande. Människans möjlighet till rörlighet är ett vä-sentligt inslag för god livskvalitet och en grundförut-sättning för att vardagslivet skall kunna fungera.Tillgång till bra kommunikationer underlättar ar-betspendling och ökar därmed möjligheten för männi-skor att bo där de vill och jobba där det finns gott omjobb.De färdigställda Svealands- och Mälarbanor-na samt de s.k. västtågen mellan och Skara-borg är bra exempel på att utbyggda kommunikatio-ner ökar möjligheterna till pendling, vilket givetvisavlastar våra vägar och hjälper till så att miljön blirbättre.En väl utformad trafikpolitik är därmed av allrahögsta regionalpolitiska betydelse.Fru talman! delar den av regeringentidigare uppställda och av beslutade s.k.nollvisionen, som innebär att ingen skall i möjligastemån dödas eller skadas i trafiken. Denna fråga hardiskuterats i utskottet och har väl beskrivits i trafikut-skottets betänkande TU9.All trafik påverkar miljön. Under många decenni-er har det i olika ordalag talats om att trafiken skallbära sina samhällsekonomiska kostnader, dvs. betalasina miljökostnader, olyckskostnader och trängsel-kostnader. Denna grundprincip har formulerats påolika sätt i 1963, 1978 och trafikpolitiskabeslut, samt även efter den senaste kommunikations-utredningen. Även om stora förbättringar har före-kommit kan fortfarande mycket göras, och detta böruppmärksammas tydligare av regering och ansvarigtdepartement.I samband med den trafikpolitiska propositionenvåren 1988 beslöt om olika transportpoli-tiska principer.En av dessa principer är valfrihet. Det låter vis-serligen bra att det är de enskilda människorna ochföretagen som skall välja hur de organiserar sinatransporter. Vi vill emellertid påpeka att sådant tän-kande måste kombineras med en avreglering och frikonkurrens för att principen skall kunna genomförasoch ge den effekt som regeringen påstår sig vilja ochsom länge har eftersökt.Vi vill rensa i av administrativa regleringaroch låta transportbesluten ske i decentraliserade ochmarknadsmässiga former. Då måste staten ta sittansvar för att skapa rättvisa konkurrensvillkor.Den allra största andelen av transporter är godstra-fiken. transporteras stora mängder gods påvåra vägar, på järnvägen, i luften och till sjöss. Rege-ringen måste noga följa utvecklingen och se hur kon-kurrensen fungerar inom och mellan alla våra olikatransportslag. Det måste man göra så att de som nytt-jar något transportslag för godstransporter i verklig-heten också ur kostnadssynpunkt har frihet att nyttjadet transportslag som är mest ändamålsenligt och somär det billigaste alternativet.Fru talman! Åtta av tio persontransporter företas iprivatbilar. Därför är det viktigt att bilarna utvecklasså att miljöpåverkan minskar snabbt. Mycket hargjorts, men tillverkarna behöver göra ytterligare föratt främja utvecklingen på området.Trots att bilar påverkar miljön i negativ riktning ärbilen oumbärlig i dagens samhälle. Bilen kommer attvara det viktigaste transportsättet för en stor del avresorna och godstransporterna också . Enbil innebär en stor frihet för många människor ochlandsvägstransporter av människor och gods. Bilen ärofta det enda realistiska alternativet i stora delar avlandet med gles befolkning.Folkpartiet anser att en fortsatt avreglering avjärnvägstrafiken medför stora fördelar.