prot · GM0961 · 1999-03-02 00:00:00 — Vad gör vid då, om danskarna inte kan säljareservel till oss för att den redan sålts till , sominte klarar sin elförsörjning när det är torrår - - -? "Jag valde detta citat därför att det egentligenspeglar kärnfrågan i min interpellation. Även omministern inte vill ta ställning till de frågor jagställt, så vill jag gärna påminna ministern om någraargument för att behålla en viss elkraftsreserv inomSverige.Efter det att lämnatstill regeringen har vi haft en del köldknäppari vårt avlånga land. , som är detsista fungerande reservkraftverket i , beordra-des av att starta upp den 11 februari- detta knappt efter det att man i rapportenpåstått att verket inte behövs. Under köldperiodenfick vi köpa el från , men enligt uppgifter imedier var det mycket nära att inte kundeleverera el till oss. Dessutom fick , för attklara sin egen elförsörjning, stänga av exporten tillTyskland. Så här känslig är elmarknaden närkylan slår till. Men i rapporten påstås det att Polenka-beln, den s.k. Swe-Pol-Link, kommer att bidra tillökad säkerhet när den är klar. Och Svenska kraftnätär berett att bygga fler kablar om det behövs, enligtett pressmeddelande den 15 januari.Nu undrar jag om ministern kan kommentera detsom hänt i efter det att rapporten lämnades.Jag tänker på den kyla och den känslighet som varit ienergisystemet.Anf. 12 ():Fru talman! Eftersom fakta föreligger i ärendetkommer jag inte att upprepa dessa. Däremot vill jagställa några frågor till näringsminister vill jag säga att det känns bra att rege-ringen inte antar och Svenskakraftnäts rapport okritiskt. Som jag ser det finns detmånga antaganden i den som kan diskuteras.För det första: Kommer vi att ha tillräckligt medreservkraft när kylan lägger sin isande hand överSverige? Den identifierade bristen är 2 400 megawattför vid stark kyla. Dessutom kännerkylan inte av några gränser. För bara några veckorsedan då det var kallt i fick lov att starta energiproduktionen i block3.För det andra: Kommer vi att kunna importera re-servkraft för att täcka behovet? Det påstås i rappor-ten: trots att man inte vet om det finns kapacitet ochtrots att man vet att avveckling av produktionsresur-ser pågår även i grannländerna.För det tredje: Är det verkligen möjligt att genom-föra s.k. roterande bortkoppling? Är det kallt vet viatt det är ett mycket stort problem att koppla in ettområde igen. Belastningen blir så hög att elnätetöverbelastas. Det kan innebära några dagars elavbrotti stället för några timmars.För det fjärde: Är det verkligen rimligt att ersättaden miljövänliga elproduktion som vi har vid med importerad som släpper ut 10-50gånger så mycket försurande ämnen och 20-50 gång-er så mycket koldioxid?Fru talman! Den breda diskussion som kommeratt ske innan regeringen slutgiltigt behandlar rappor-ten tillsammans med den hearing som kommer attanordnas av gör att frågangranskas från alla håll. Det gör att jag hyser storthopp om att den miljövänliga inhemska reservkraftsom produceras vid kommer attfinnas kvar framöver. vill jag passa på attsäga till näringsminister : Jag hoppas på eninbjudan till hearingen.Anf. 13 Näringsminister ():Fru talman! Här har och på ett utomordentligt sätt beskrivit hur komp-licerad denna fråga är. Det talar just för det jag sadetidigare, jag har inget svar , utan svaret avgerregeringen efter det att vi haft hearingen och när vigått igenom de olika synpunkter och ståndpunktersom bl.a. framförts här och som jag ser ett stort värdei.Med detta ber jag än en gång att få återkomma.Anf. 14 ():Fru talman! Jag vill passa på tillfället och peka pånågra svagheter i rapporten som jag upplever dem.För det första så framgår inte vem som har detlångsiktiga ansvaret för att det alltid finns tillgång tillreservkraftsel i . Vilka krav kan en konsumentställa på sin elleverantör när plötsligt ström-men stängs av på grund av elbrist? Vad kan ett före-tag göra som kanske förlorar en viktig order på grundav ett längre strömavbrott? Är det elleverantörernasom ansvarar eller är det eller är detnågon annan?För det andra har man en stark övertro på det nor-diska gemensamma elnätet. Man är beredd att läggaut miljarder på nya kablar, men man negligerar detfaktum att länderna kan när som helst strypa elleve-ransen för att klara sitt eget skinn.För det tredje ges en något falsk bild av att staten subventionerar den svenska reservkraften. I ettpressmeddelande från vid pre-sentationen av rapporten skriver man nämligen att detinte behövs några statliga subventioner till reserv-kraften. Sanningen är ju att den betalas av dekonsumenter som valt just den elleverantör som fort-farande har reservkraftsproduktion kvar. Om statenvalde den modellen att lägga en avgift - troligtvishade det räckt med per kwh - ovanpå denfasta nätavgift som konsumenten betalar, då hade vigemensamt finansierat en inhemsk reservkraftspro-duktion.För det fjärde pekar rapporten på märkliga lös-ningar som "roterande bortkoppling". Det innebär attSvenska kraftnät kan beordra bortkoppling av el förhela samhällen för att klara den totala försörjningenvid extrem kyla. Ena dagen får frysa, nästadag kanske.En annan märklig variant som föreslås är att elle-verantörerna skall teckna avtal med vissa elkrävandeindustrier om att frivilligt sänka sin elkonsumtion vidextrem kyla. Man frågar sig: Vad kommer detta attkosta? Vilken industri är beredd att gå ned på tom-gång i utan att ta rejält betalt?Hur det sedan skall gå när kärnkraften avvecklas,det vet inte jag. Och om det är särskilt klokt att förlitasig till import från andra länder, där man förmodligenfryser lika mycket som vi när det är svinkallt, det vetjag inte heller. Och om det är särskilt vettigt ur mil-jösynpunkt att importera el från brunkolseldade kraft-verk i eller från dåligt renade oljekraftverk iDanmark, det kan man fråga sig.Men jag hoppas att näringsministern reder ut sva-ret på alla dessa frågor efter hearingen den 24 marsoch att regeringen fattar kloka beslut som leder till attvi kan känna oss trygga i framöver. Vi ärdock oerhört beroende av elkraften och vårt samhälleär mycket sårbart. Därför hoppas jag att ministernkommer fram till att vi behöver en försäkring i formav en inhemskt producerad - och tillika miljövänlig -reservkraft.Jag skulle gärna vilja höra hur ministern har tänktsig att hantera frågan efter hearingen? När kan viförvänta oss ett beslut från regeringen?Anf. 15 ():Fru talman! För min del vill jag avsluta debattengenom att rikta ett tack till regeringen för den seriösabehandling som jag tycker att den här frågan får. Denär komplicerad, och därför känns det extra bra skall ta den tid som behövs för att det inte skallråda för stor ovisshet om vad som gäller.Anf. 16 ():Fru talman! En del av debatten om vår reserv-kraftsförsörjning bottnar i att man inte fullt ut inserkonsekvenserna av den avreglering som har skett påelmarknaden och av den internationalisering som harägt rum. Elförsörjningen måste ses i ett interna-tionellt och i ett nordiskt perspektiv.Det finns två bakomliggande faktorer som inte harkommit fram i den här debatten men som ändå förtjä-nar att påpekas.Det är ju inte så att vi har någon energibrist i Sve-rige. Möjligen kan effektleveranssäkerheten bli väl-digt ansträngd under kalla tider . Problemet äratt regeringen vill bedriva en överordnad energipoli-tik som innebär att vi frivilligt frånhänder oss in-hemsk energiproduktion. Jag tänker då naturligtvis pådet olycksaliga beslutet att förtidsavveckla kärnkraf-ten.Nu vill jag inte ta upp någon stor kärnkraftsdebatt,men jag vill peka på att detta är ett av skälen till attdessa effektleveransproblem kan förstärkas.En annan aspekt, som om möjligt är än viktigareatt föra in i debatten, är att vi genom kärnkraftsav-vecklingen gör oss i större utsträckning beroende avfossil energiproduktion. I realiteten får vi då ett ökatberoende av den danska fossilproduktionen i de dans-ka kolkraftverken. Vi byter ut inhemsk reservkrafts-försörjning i form av svenska oljekondenskraftverkmot danska kolkraftverk. Det gör vi därför att dans-karna i realiteten bedriver en miljödumpning på ener-giområdet.Den helt centrala frågan om vi skall komma tillrätta med detta är om regeringen i sina kontakter medden danska regeringen eller inom ramen för det nor-diska samarbetet kan få till stånd någon form av har-monisering, eller något steg i riktning mot en ökadharmonisering, som gör att det blir slut på den mil-jödumpning som den danska regeringen bedri-ver och som gör det möjligt för smutsig danskkolkraft att även i ansträngda energilägen konkurreraut förhållandevis ren svensk oljekondenskraft.Anf. 17 Näringsminister ():Fru talman! Jag vill börja med att ta upp den frågasom handlar om själva processen. Jag vill inte före-gripa den hearing som skall hållas, men det är rimligtatt regeringen gör ett klart ställningstagan-de i denna fråga.När det gäller frågan om den nordiska elmarkna-den och dansk elexport vill jag säga att detta medavregleringen av elmarknaden och införandet av dennordiska elmarknaden har varit mycket framgångs-rikt. Det är väl få länder som har lyckats att dra nedelpriserna så kraftigt som vi har gjort, vilket är till enoerhört stor fördel för näringslivet och även för hus-hållen. Detta har ställt mycket stora krav på de in-hemska elproducenterna i fråga om rationaliseringaroch en billigare elproduktion.Det förekommer kontakter mellan representanterför de danska och de svenska regeringarna. Dessakontakter sker kontinuerligt och på alla nivåer, såvälbilateralt som i det nordiska ministerrådets miljö- ochenergisamarbete. Det förs också en dialog om miljö-konsekvenserna av de skilda regelverken i våra ländernär det gäller miljöpåverkande utsläpp i elsektorn ochelmarknaden.Vår bedömning är att vi kommer att kunna hante-ra frågan om köp av el i på ett miljömässigtacceptabelt sätt. I pågår ett arbete om attreformera lagstiftningen för hela energiområdet, ochdet kommer att vara till gagn för den nordiska el-marknaden.Anf. 18 ():Fru talman! Jag vill avsluta med att tacka nä-ringsministern för den här debatten. Jag hoppas attministern kan stå ut med en liknelse som gjorts omreservkraften. Svenska Kraftnäts generaldirektör har gjort en liknelse som återfinns i endebattartikel i år.Han jämför där reservkraftens dimensioneringmed hur man dimensionerar antalet rockvaktmästarepå en teater. Alla kan inte få sina ytterplagg direkt närde kommer ut från en föreställning, konstaterar han.Det vore orimligt att anställa så många rockvaktmäs-tare att i princip inga köer kunde uppstå. Det är enintressant liknelse, tycker jag.Man kan också vända på liknelsen och påstå attom man följer rapporten och stänger av all svenskreservkraft och helt förlitar sig på omvärlden, så kanföljande situationer uppstå: Teaterbesökarna skullekunna förhandla till sig lägre priser på teaterbiljettenom man avstod att hämta ut sin rock i rusningstid.Eller att en del kvällar på teatern var rockutlämningenstängd för vissa personer som snällt fick gå hem,frysande, utan ytterplagg - detta efter ett schema somutarbetats på teatern. Det kallas för roterande bort-koppling. En sådan teater skulle jag inte vilja besöka.Tack för debatten.Anf. 19 ():Fru talman! Avslutningsvis vill jag understryka attdetta är inte uteslutande en miljöfråga. Det är alldelesuppenbart att det är skadligt för vår gemensammaluftmiljö om vi ersätter förhållandevis ren svenskoljekondenskraft och betydligt mycket renare svenskkärnkraft med smutsig dansk kolkraft. Det är natur-ligtvis inte heller någon höjdare när människor fri-ställs i och i medankolkraftsdirektörerna i nyanställer.Det är inte heller någon höjdare från svensk sam-hällsekonomisk synpunkt att inte utnyttja det realka-pital som finns i de moderna svenska kondenskraft-verken utan att vi i stället överlåter till de danskakolkraftsägarna att tjäna pengar på den energi som vibehöver i under kalla vinterdagar.Vi har en nordisk elmarknad. Jag delar helt nä-ringsministerns uppfattning att avregleringen ochinternationaliseringen har varit till godo för Sverige.Det hela har utfallit mycket bra. Men när vi nu har engemensam nordisk elmarknad måste vi också, om viskall kunna ta hem och bibehålla vinsterna för allainblandade, se till att vi i görligaste mån får ett nor-diskt regelverk. En ökad harmonisering av skatter ochavgifter på det här området är en fråga som måste geshögsta prioritet om vi skall ta hem vinsterna av dengemensamma nordiska elmarknad som har byggtsupp under de gångna åren.Anf. 20 Näringsminister ():Fru talman! Vi arbetar nu för en gemensam nor-disk harmonisering, eller reglering, om man vill an-vända det uttrycket. Där är vi överens. Jag hoppas attdet skall bli lika framgångsrikt som det harvarit när det gäller avregleringen av elmarknaden.Överläggningen var härmed avslutad.3 § Svar på interpellation 1998/99:115 om ar-betsmarknadspolitiska åtgärderAnf. 21 Näringsminister ():Fru talman! har frågat migvilka åtgärder regeringen är beredd att vidta för att dearbetsmarknadspolitiska åtgärderna skall kunna an-vändas mer flexibelt och på olika sätt i de olika ar-betsförmedlingsnämnderna samt vilka åtgärder jag ärberedd att vidta för att fler skall erbjudas och antaarbetsmarknadsutbildning. harockså frågat mig om jag är beredd att avskaffa flytt-ningsbidragen.Arbetsmarknadspolitikens viktigaste uppgift är attsnabbt tillsätta lediga platser med lämpliga sökande.Detta kan ske på olika sätt. Det kan vara att ge ar-betslösa den yrkesutbildning eller arbetslivserfarenhetsom efterfrågas, eller det kan vara att ge arbetslösamöjligheter att flytta till arbetsgivare som är i behovav arbetskraft. Därför vill jag svara att jag inte är beredd att avskaffa flyttnings-bidragen. Regeringens utgångspunkt i denna fråga äratt det är bättre att flytta till ett arbete än att gå ar-betslös i sin hemkommun.Arbetsmarknadsutbildningen spelar en central rolli arbetet för att motverka och förhindra flaskhalsar.Regeringen har ett flertal gånger uttalat, nu senast ibudgetpropositionen , att arbetsmarknadsut-bildningen skall ha en klar yrkesinriktning som syftartill att deltagaren får arbete och lediga platser tillsätts.Naturligtvis är det då yrkesutbildningar inom yr-kesområden som efterfrågas som i första hand skallupphandlas. Därför har också andelen platser inomarbetsmarknadsutbildningen ökat under de senasteåren. Det är dock viktigt att kvaliteten bibehålls så attutbildningen leder till arbete.Margareta gör i interpellationen gäl-lande att arbetsmarknadsutbildningen centraliseratstill de större orterna i och menar att den ut-vecklingen borde vändas så att deltagarna får en ökadmöjlighet att utbilda sig på hemorten. Jag delar denåsikten att det är önskvärt att fler får möjlighet attutbilda sig i närheten av sitt boende, men detta är intealltid möjligt. Det är enligt min mening ändå viktigtoch nödvändigt att vara be-redd att pendla för att få en yrkesutbildning och däri-genom öka sina chanser att få ett arbete. Förhopp-ningsvis kommer den nya informationstekniken, ochdärigenom distansutbildningen, att spela en viktigareroll för dessa grupper av människor.Margareta frågar också om regeringenär beredd att göra de arbetsmarknadspolitiska medlenmer flexibla utifrån de lokala förutsättningarna. Desenaste åren har följande skett:- Regeringen har för tagit bort detvolymkrav som styrt antalet deltagare i de arbets-marknadspolitiska åtgärderna.- Regeringen håller tillsammans medregionerna på med att utforma de nya tillväxtav-talen.- Regeringen gav vissa län, s.k. frilän, under år1998 ökade möjligheter att använda de arbets-marknadspolitiska medlen mer otraditionellt.- Regeringen införde arbetsförmed-lingsnämnder i alla kommuner.Innan regeringen gör ytterligare förändringar medatt öka flexibiliteten för de arbetsmarknadspolitiskamedlen bör resultaten utvärderas. Jag har därför iuppdrag att bl.a. utvärdera frilänsförsöken.Anf. 22 ():Fru talman! Jag tackar näringsministern för svaret.Man har kommit en bit på väg, men tyvärr är svaretlite innehållslöst. Det är mycket som borde kunna skemen som inte händer. Det är många ord men ganskalite frågor som verkligen tas upp till konkret behand-ling.Näringsministern sade i debatten med LennartDaléus att optimismen måste frodas för att man skallkomma någonvart. Det är någonting som jag verkli-gen håller med om. Det är oerhört viktigt. Men tyvärrfinns det så fruktansvärt mycket pessimism. Det är enpessimism som inte har funnits på väldigt länge i detsvenska samhället. Jag känner igen diskussionernafrån 60-talet, när jag var ganska liten men ändå börja-de vara med i den politiska debatten. Då hade mansamma inställning på landsbygden, dvs. att det varingenting att göra utan det var lika bra att flytta tillstaden. Man sjönk längre och längre ned. Sammatongångar har jag hört nu . Defanns inte , men har man ändå hamnat i densituationen.Därför är jag väldigt orolig för att regeringen inteär tillräckligt konkret och inte tillräckligt aktiv i dehär frågorna för att någonting skall hända.Arbetsmarknadsstyrelsen har kommitmed förslag om att regeringen skall göra förändringaroch förenklingar i de bidragssystem som finns påarbetsmarknadsområdet. Jag hoppas att en hel del avde frågorna kommer upp , att man tar tag i det häroch att regeringen kommer med konkreta förslag.Som det ser ut finns det alltså förslag på idé-er som man vill förverkliga i olika sammanhang mensom hindras på grund av gamla regler, som inte är braför en förändring av samhället som det ser ut i dag.Arbetsmarknadsutbildningarna har centraliserats.I fanns det enAMU-utbildning i och en i . Nufinns den kvar i . Såvitt jag vet är det likalångt från till som det är från Säv-sjö till . Det fanns betydligt fler arbetslösa iSävsjö och kringområdena. Man hade bra lokaler ochbra lärare. Men det är myndigheter som smygcentrali-serar.Jag skulle vilja att näringsministern tog tag i dehär frågorna också. Centraliseringen från de mindrekommunerna till de större är någonting som håller påatt ske på så många olika områden. Det är farligt,därför att då får man också en underifrån kommandeimpuls som säger att det inte är viktigt att finnas utepå landsbygden i småorterna, att det inte är viktigt attdet finns utbildning och resurser till olika insatser ialla delar av landet.Jag trodde att näringsministern med sin erfarenhetav var mer medveten om detta än vad hanger uttryck för i svaret till mig. Jag är besviken överatt det inte finns mer konkret och substantiellt i detta.Det finns några saker som jag tycker är bra, bl.a.att man har tagit bort volymkraven, som Centerpartietoch regeringen har varit överens om under tidigare år.Det är också bra att man satsar mycket på arbets-marknadsutbildning, eftersom det ger möjligheter tillnya jobb. Men man måste också hitta nya sätt att fåmänniskor i olika delar av landet att få tag i de härutbildningarna, och inte bara säga att de får flytta tillJönköping eller någon annan, större stad, och ge demmöjligheter att komma med olika idéer och olikalösningar som är avpassade till den situation somfinns även i Småortssverige.Anf. 23 ():Fru talman! Även i tider av mycket hög arbetslös-het råder det arbetskraftsbrist inom vissa regioner ochinom vissa branscher. Jag kommer från , somkanske till stor del skiljer sig från övriga . Därär det brist på arbetskraft, och där har arbetsmark-nadsutbildningarna fyllt en oerhört stor funktion närdet gäller att tillgodose behovet av verktygsmakare,ställare, CNC-operatörer osv. Men det räcker inte.I svaret på interpellationen vill jag fokusera någrasaker. Näringsministern påstår med tvärsäkerhet närdet gäller flyttningsbidragen att "det är bättre att flyttatill ett arbete än att gå arbetslös i sin hemkommun".Vad jag undrar är: Har näringsministern beläggför att flyttningsbidragen är incitamentsskapande justnär det gäller att flytta för att få ett arbete? Vilkaundersökningar och utvärderingar har gjorts på områ-det? Tyvärr kan jag inte hitta de beläggen i min hem-trakt. Flyttningsbidrag är inte tillräckliga incitamentför att människor skall flytta till min hemkommun.Det vore intressant att höra vad näringsministernanser.Det andra som jag skulle vilja fokusera på är till-växtavtalen, som togs upp redan i en tidigare debatthär . Tillvägagångssättet för att ta fram tillväx-tavtalen har varierat från län till län. Jag har fåttmånga positiva signaler och vet att det har lagts nedett mycket gediget arbete på tillväxtavtalen.Det är väldigt stora förhoppningar knutna till deavtal som har tagits fram. Om dessa förhoppningargrusas, när man nu skall se vad det finns för pengar ikassakistan att sätta till, tror jag att det skulle varaoerhört svårt att mobilisera den lokala kraften en gångtill.Nu när det har strömmat till idéer utifrån landet ärdet oerhört intressant att höra hur näringsministernhar tänkt sig att det fortsatta arbetet med att fördela deresurser som finns till förfogande skall gå till. Hurtänker sig regeringen att prioritera när alla goda idéerläggs på bordet? Det går inte att få till en mobiliseringav den enorma kraft som har gått åt för att ta framtillväxtavtalen på mycket, mycket . Därför ärfortsättningen egentligen det viktiga. Processen hit-tills har varit värdefull och har inneburit många godaförslag. Men framtiden är det som innehåller hand-lingen, och jag hoppas att regeringen ser till att varahandlingskraftig i detta avseende.Anf. 24 Näringsminister ():Fru talman! Jag skall börja med att vända mig tillMargareta Andersson.Vår ambition är att gå ifrån åtgärdsförmedling tillarbetsförmedling. Jag tror att det är en oerhört viktigskillnad. Under de år som vi har bakom oss har vi pågrund av att arbetsmarknaden varit död förmedlatåtgärder. skall vi förmedla arbeten.Som mycket riktigt säger har vi enrelativt hög arbetslöshet. Men jag vill också säga, ochjag skall återkomma till det i min avslutning, att densjunker kraftigt. som vi har hög arbetslös-het växer detta med flaskhalsar, uttryckt i att det är enviss kompetens som söks men som inte finns - vi harproblem med matchningen. Men det är klart att detockså leder till att vi måste vara öppna för att männi-skor flyttar dit jobben finns och att de människor sombor på ett ställe där en viss kompetens efterfrågas fårdenna kompetens.När det sedan gäller frågan om arbetsmarknads-utbildningen skulle kunna finnas på fler ställen än dengör kan jag naturligtvis inte svara tvärsäkert attdet inte skulle kunna vara så. Det kanske skulle varamöjligt på vissa ställen. Men rent generellt måste viha en balans mellan en decentralisering och en högkvalitet på arbetsmarknadsutbildningen. Mycket avarbetsmarknadsutbildningen omfattar dyr tek-nik. Då blir det svårt att decentralisera utbildningen.Det leder av kostnads- och effektivitetsskäl till en visscentralisering. Jag tror att vi har uppnått en relativtoptimal gräns. Det är möjligt att man kan decentrali-sera mer och också att man på distans kan utbilda sigi större omfattning än vad man gör i dag.När det sedan gäller frågan om flyttningsbidragenär ett incitament till att folk flyttar osv. vill jag barasäga att vi har fattat detta beslut. Det anknyter väl litetill detta att man inte är riktigt säker, dvs. att det finnsbehov av att se över de olika flyttbidragen, dels för attgöra dem mer effektiva, dels för att förenkla reglerna.Jag har därför i regleringsbrevet för budgetåret 1999gett AMS i uppdrag att utveckla ett system för resul-tatuppföljning av flyttbidragen samt att undersökamöjligheten att minska kostnaderna utan att de ar-betsmarknadspolitiska effekterna går förlorade. Jagmenar att vi har startat denna process. Sedan får vi sevar vi landar när det gäller flyttbidragen.Sedan vill jag apropå dysterkvistar och svartmåla-re säga att anmäldes 34 000lediga platser till arbetsförmedlingen, vilket är enökning med drygt 3 000 jämfört med . Jäm-fört med föregående månad är det 6 000 fler platser.Den största ökningen finns inom hälso- och sjukvår-den, där närmare 11 000 lediga platser anmäldes.