prot · GN0921 · 1999-10-28 00:00:00 — Denbilden har ministern ett ansvar att förändra.Jag vill få det klarlagt än en gång, och det behövsbara ett kort svar: Är näringsministern beredd att klartge tilläggsdirektiv till den nu sittande regionalpolitis-ka utredningen att titta på frågan om återföring avvattenkraftsvinster till de producerande regionerna?Anf. 65 Näringsminister ():Fru talman! Direktiven för den regionalpolitiskautredningen är faktiskt väldigt vida. Om utredarna villtitta på detta och på många andra åtgärder som gällerolika instrument och olika medel för att klara av ochfå en bättre utveckling i regionerna står det dem fritt.Det är alltså väldigt vida direktiv i denna utredning.SkogsbruketAnf. 66 ():Fru talman! Jag har en fråga till miljöministern,och den grundar sig på uttalanden som miljöministernflera gånger har gjort om att staten ska vara en före-gångare när det gäller ett gott och naturvårdsanpassatskogsbruk.Det statliga har genomfört flerakontroversiella avverkningar, bl.a. av s.k. gammel-skog. Senast var det 500-åriga tallar som avverkades itrakten av , och har liknande sakerskett på andra ställen i och även i Väster-botten.Då är min fråga om miljöministern har några fun-deringar eller rentav kan uttrycka en åsikt om den härtypen av avverkningar och vad man i så fall skullekunna göra åt saken för att undvika sådana här trage-dier inför framtiden.Anf. 67 Miljöminister ():Fru talman! har alldeles rätt. Jaghar upprepade gånger sagt att staten ska bli en före-gångare när det gäller bra och naturvänlig skogssköt-sel. Jag har också offentligen kritiserat de fall därman kan hävda att inte har levt upptill de här ambitionerna. Dessutom har jag sett till attfå klart för mig att håller på medcertifiering av sitt skogsbruk enligt FSC-modellen.Den certifieringen ska vara avklarad , enligtvad jag har fått besked om.Dessutom funderar jag naturligtvis på och disku-terar med mina kolleger om man nu kan fullfölja denstrukturella ansats som vi har gjort med bildandet avSveaskog, om att ge en ganska klar ochtydlig naturvårdsprofil, med ytterligare strukturellagrepp över de statliga skogarna, bl.a. för att se till attnaturskyddsvärdena blir ännu starkare hävdade änvad de är i dag.Anf. 68 ():Fru talman! Kan man då tänka sig att miljöminis-tern skulle kunna biträda ett förslag om delning avStatens fastighetsverk dels till Naturvårdsfonden, delstill ?Anf. 69 Miljöminister ():Fru talman! Det förslaget formulerade så sent som i går, och jag kan sägaatt det är en av de möjligheter som vi redan nu dis-kuterar i Regeringskansliet.Internationella fredsfrämjande insatserAnf. 70 ():Fru talman! Jag har en fråga till utrikesministern.Internationella fredsfrämjande insatser ingår nu-mera i försvarets uppgifter, men jag antar att det ärutrikesministern som tillsammans med regeringen görden politiska bedömningen om internationella freds-främjande insatser över huvud taget bör insättas ellerinte.Min korta fråga är: Hur ställer sig utrikesministerntill behovet av fredsfrämjande insatser inför framti-den? Är det en verksamhet som utrikesministernanser att vi måste utvidga med hänsyn till den politis-ka situationen i världen och kanske i första hand iEuropa?Eftersom den här verksamheten belastar försvaretsresurser, både kvantitativt och kvalitativt, och ocksåtar en stor del av de ekonomiska resurserna i anspråkkan det vara angeläget att veta hur stor del av denedbantade försvarsresurserna som denna del avverksamheten kan beräknas ta . Hurmycket bedömer utrikesministern att kommeratt engagera sig i fredsfrämjande insatser inför fram-tiden?Jag vill också säga att jag personligen inte är emotfredsfrämjande insatser, utan tvärtom är mycket posi-tiv till dem. Men med den planering som vi står införi framtiden när det gäller försvaret vore det intressantatt få höra utrikesministerns syn på just den här frå-gan.Anf. 71 Utrikesminister ():Fru talman! Det har klart och tydligt sagts att in-riktningen på vårt försvar ska vara att deinternationella insatserna kan öka och att även freds-främjande insatser därmed ska kunna öka. harhaft en väldigt aktiv profil på detta område, och viska fortsätta att ha det.Man ska komma ihåg att även om vi harnuvarande eller ökad verksamhet när det gäller freds-främjande insatser, är det fortfarande en liten del avförsvarets budget. Det finns därmed ingen anledningatt, som en del har gjort, sätta försvarets budget imotsatsställning till ökade insatser när det gällerfredsbevarande verksamhet och fredsbevarande styr-kor.Anf. 72 ():Fru talman! Jag får tacka för det svaret. Jag tyckeratt det var ganska klargörande, även om vi inte kaninveckla oss alltför mycket i den här frågan just nu.Jag tycker, precis som utrikesministern, att det äroerhört viktigt att vi får satsa på de fredsfrämjande,förebyggande insatserna också . Detspeglar också, som jag ser det, ansvar ochintresse för den demokratiska uppbyggnaden i olikaländer, som kanske längtar efter att få hjälppå det här området med att just bygga upp demokra-tin. Jag vet att de insatser som har gjort iframför allt Bosnien har varit mycket positiva.Därför är jag lite ängslig när man nu drar ned ock-så de insatserna. Hela den här diskussionen är tveeg-gad, och det vore bra om vi hade en ordentlig linje förden.Anf. 73 Utrikesminister ():Fru talman! Vi har en tydlig linje från svensk sida.Vi har satsat mycket på fredsfrämjande, och vi hargjort stora insatser när det gäller fredsfrämjande styr-kor, inte minst i . Det kommer vi attfortsätta att ha.Man ska också komma ihåg att fredsfrämjandeverksamhet inte bara är fredsfrämjande styrkor, utandet är också hela arbetet med förebyggande verksam-het, som kan innebära att man senare inte behöver gåin med trupper. Om man sätter in insatserna tillräck-ligt tidigt och satsar på förebyggande verksamhet kanman därmed både spara människoliv och bespara ossen hel del av de konflikter och krig som vi har sett.Här har satt i gång ett mycket aktivt arbetemed ett handlingsprogram för förebyggande insatser.Det är också ett arbete som vi driver i EU-sammanhang i dag.Färjeförbindelsen Limhamn-DragörAnf. 74 ():Fru talman! Jag har en fråga till näringsministerBjörn Rosengren.På söndag går den sista turen med bilfärjan mellanLimhamn och . har beslutat attlägga ned den bron öppnas, ochdet innebär att biltrafiken mellan och inte längre kommer att fungera. Det är natur-ligtvis ett hårt slag mot integrationsarbetet, som harfått full fart . För företag som har samordnat sinareservdels- och servicefirmor, allt det som sker mel-lan kommunerna på bägge sidorna av Sundet, kom-mer det här beslutet att innebära ett rejält avbräck.Pendlingstrafiken, som kommer att få förlita sig påflygbåtarna, är väldigt sårbar om det blir en isvinter.Det finns andra rederier som har visat intresse föratt ta upp trafiken fram tills bronöppnas. Ett av dem är Easy-line, som är berett att gåin med bilfärjetrafik. Detta stoppas nu av att Scandli-nes tycks ha gjort en utfästelse till kommunatt riva färjeläget , dvs. före densista januari. Då kommer den här trafiken naturligtvisinte att kunna sätta i gång, vilket Easy-line annars ärberedd att göra.Detta borde vara ganska enkelt att lösa. Min frågatill näringsministern är om han är beredd att ta uppdiskussioner med danska regeringen om att se till såatt väntar med att riva färjeläget tills bronär öppen.Anf. 75 Näringsminister ():Fru talman! Denna fråga har jag förelagt Rikstra-fiken. Det är en myndighet som ska hantera denna typav frågor. De har fått i uppdrag att föra en diskussionmed de berörda och sedan återkomma till mig. Jagkommer att ta kontakt med Rikstrafiken. Detär de som ska hantera denna fråga.Anf. 76 ():Fru talman! Läget nu är alltså att det finns en re-dare som är beredd att köra. Problemet är att Scandli-nes hävdar att man vill riva färjeläget. Det är i denfrågan som det är akut att agera. Jag ser fram emot attdet händer i nästa vecka.InomhusmiljönAnf. 77 ():Fru talman! Jag har en fråga till miljöministern.Ministern har sagt sig vara intresse-rad av att hjälpa barnen, och då särskilt dem medallergiska problem. Troligtvis har det mycket att göramed inomhusmiljön i bostäder och lokaler. Då är detlite märkligt att regeringen föreslog och fick igenomett borttagande av den obligatoriska ventilationskon-trollen i en- och tvåfamiljshus, där merparten av bar-nen bor.Ett annat problem är avsaknaden av säkerhetsan-ordningar i hus byggda och ombyggda före1976. Där sker ibland fallolyckor med dödlig utgång,oftast i miljonprogramsområdenas flervåningshus.Min fråga till ministern blir följande. På vilket sätttänker ministern förbättra barnens rätt till en godhälsa och säkerhet i den byggda miljön?Anf. 78 Miljöminister ():Fru talman! Det är riktigt att jag haruppmärksammat de ökande barnallergierna. Det äregentligen ganska förskräckligt att vi i ett samhälledär vi ser hur vi kan förbättra hälsan på en massaolika områden tvingas notera att utvecklingen uppen-barligen går åt fel håll när det gäller barnallergier. har av de barn som börjar i skolan haftnågon form av allergiska problem.Det är ett väldigt sammansatt problem. Man kaninte peka på att det finns enstaka faktorer bakomdetta, utan det är säkert en ganska komplicerad bildav orsaker till denna utveckling. Här behövs detforskning, och det forskas ganska mycket på det nu.Det behövs möjligheter till åtgärder. Vi har som allakänner till föreslagit att man ska kunna använda lo-kala investeringspengar till inomhusmiljön. Vi väntarpå ett slutligt besked från EU i denna fråga.Bedömningen vi gjorde när vi lade fram proposi-tionen om att ta bort ventilationskontrollen var att deti sak inte hade någon betydelse för denna utveckling.Hade det haft det hade vi behållit denna kontroll.Problemet är att vi har obligatorisk ventilationskon-troll t.ex. när det gäller skolor, där det uppenbarligenär så att kommunerna inte på långt när har kontrolle-rat så ofta som man ska göra. Den frågan tittar jag påjust nu.Anf. 79 ():Fru talman! Jag tror inte att alla delar regeringensuppfattning om det beslut som fattades i denna frågaom de betraktar frågan ur barnens synpunkt. Man ärväldigt känslig i den åldern.Min fråga var av mer generell karaktär. I Norgehar man på riksplanet sett till att det i varje kommunfinns en ansvarig tjänsteman som i alla lägen har attbevaka barnens rätt när det gäller byggd miljö. Detgäller också deras rätt att komma in i planeringsfrå-gorna.I görs det en del försök. Med bokslut osv.i årsredovisningar i kommunerna och på andra sättförsöker man göra lite. Men det görs inget generellt.Är det inte dags att komma med nationella krav idessa frågor när det gäller barnens hälsa och säkerheti den byggda miljön, så att vi kan leva upp till FN:sbarnkonvention?Anf. 80 Miljöminister ():Fru talman! Jag kan fortsätta mitt första svar di-rekt. Jo, vi ska göra en hel del. Vi håller på och job-bar i departementet för att ta fram en bra ny politik pådetta område grundad på ganska många utredningaroch undersökningar som fördes över till Miljödepar-tementet i samband med att vi också fick ansvar fördessa frågor. Det håller vi på och tittar på.Ett av de mest intressanta förslagen är att införaen miljödeklaration av bostäder. Jag tror att det skullespela en ganska intressant roll på just detta område.RovdjurspolitikenAnf. 81 ():Fru talman! Jag har tidigare här i kammaren hosmiljöministern efterlyst ett förslag till en nationellrovdjurspolitik, som en enig riksdag beslutade sedan. Jag har då fått svaret att utredning pågår.Jag vet att utredningen fortfarande pågår.Nu lade emellertid samma utredare för ungefär etthalvår sedan, tror jag, fram ett delbetänkande somhandlar om vargen, vargens utveckling och frågan omden s.k. nödvärnsrätten mot varg. Min fråga är: Vadhänder med detta delbetänkande? Är ministern bereddatt lägga fram ett förslag med anledning av det betän-kandet?Anf. 82 Miljöminister ():Fru talman! talade om halvår, menjag tror inte att det var så länge sedan i verkligheten.Delbetänkandet kom nog inte för mer än tre fyramånader sedan. har man från departe-mentet remissbehandlat förslaget. Vi har fått in re-missutlåtanden. Remisstiden är ute. Vi håller på attjobba med en remissammanställning. Jag har natur-ligtvis ambitionen att lämna en proposition med an-ledning av förslaget till så fort det är möj-ligt.Låt mig lägga till att det riskerar att bli en oerhörtinflammerad fråga. Jag har träffat naturorganisationeroch hört deras argument. Jag kommer att träffa och får då förmodligen helt motsattaargument.Från min sida är det oerhört viktigt att betona attvi ska ha livskraftiga stammar av de stora rovdjuren ivårt land - av björn, av järv, av lo och av varg. I daghar vi 60-70 vargar i . För att vi ska kunna haen uthållig vargstam i är det natur-ligtvis nödvändigt att vi hittar möjligheter att klarakonflikten med dem som bor i närheten av vargarnasområden. Det är en känslig och viktig politisk fråga vihar framför oss.Anf. 83 ():Fru talman! Jag tror att vi i princip är överens omdet som miljöministern sade. Men låt mig också nunär det finns möjlighet upprepa den stora frågan: Närkommer det stora betänkande som vi beslutade om,dvs. förslaget grundat på ett huvudbetänkande?Anf. 84 Miljöminister ():Fru talman! Jag är inte alldeles bergsäker på närdet stora betänkandet kommer, men det är inte sär-skilt kvar av utredningstiden. Det är klart attdet inte är svårt för mig att ta reda på och till meddela när utredningen har sitt slutdatum.IranAnf. 85 (fp):Fru talman! Min fråga vill jag ställa till utrikesmi-nister . I går ägde en demonstration rumutanför . Det var iranier som ville väckauppmärksamhet kring vad som pågår i medpolitiska fångar, samvetsfångar, tortyr, spöstraff ochstening av kvinnor och män som dödsstraff.I dagens tidning kan vi läsa att presidentKhatami gör statsbesök i . Han har tidigarebesökt . Det står i tidningen att både den frans-ka regeringen och andra EU-regeringar vill närma sigIran. Det står också att vill närma sig Iran.Jag skulle vilja ha utrikesministerns kommentartill detta. Utrikesministern är också minister för män-niskorättsfrågor. Hur ser ministern på detta att man pådet sättet försöker legitimera regimen i , sombeter sig på ett sådant sätt mot sitt eget folk?Anf. 86 Utrikesminister ():Fru talman! Situationen i är väldigt oroande.Vi kunde tidigare se att det verkade som att mer libe-rala reformvänner i var på väg att skaffa sig ettstörre inflytande i regeringen och bli den politiskaväg som den iranska regimen följde.Sedan fick vi se en hel rad tillbakagångar för dendemokratiska processen och de mer liberala refor-merna i . Det är naturligtvis fullständigt oaccep-tabelt att, som vi ser, människor som demonstrerar förfrihet och demokrati möts av hot om dödsstraff. Där-för har också den under höstenskärpt tonen mot den iranska regimen och markeratatt vi vill fortsätta att se en utveckling mot reformeroch demokrati och att vi inte kan acceptera en ut-veckling där förtrycket av mänskliga rättigheterstärks.Anf. 87 (fp):Fru talman! Ämnar utrikesministern ta upp det härmed sina kolleger när ni träffas i EU-sammanhang -både med utrikesministrar och med ministrar som harmed mänskliga rättigheter att göra? Det gäller då hurde ser på detta och att kan agera - alltså justdetta med att man inte ska legitimera en regim genomstatsbesök på det sätt som sker. Naturligtvis är detstort uppror också bland den iranska befolkningenmed anledning av att sådana här statsbesök äger rum iEuropa. Demonstrationer har också ägt rum i Paris.Anf. 88 Utrikesminister ():Fru talman! Både och andra länder harflera gånger på EU-möten strukit under att vi inte kanacceptera att mänskliga rättigheter förtrycks och att vidärför också har vänt oss mot den iranska regimenoch upprepat det. Det har gjorts både från den svens-ka regeringen och via EU där utrikesministrarna i EUpå flera av sina sammanträden har tagit upp situatio-nen i Iran.Allmänt har vi försökt ha den hållningen att vi harträffat den iranske utrikesministern och också repre-sentanter för den iranska regeringen för att ocksåkunna framföra vårt budskap. Det har varit väldigttydliga budskap: att vi inte kan acceptera att reform-processen går tillbaka och att förtrycket av mänskligarättigheter fortsätter. Det kommer vi naturligtvisockså från svensk sida att fortsätta att driva, även iEU.Anf. 89 TREDJE VICE TALMANNEN:Därmed är frågestunden avslutad. Jag tackar rege-ringens företrädare och kammarens ledamöter för ermedverkan.7 § Information från regeringen om regering-ens skrivelse om jämställdhetspolitiken inför 2000-taletAnf. 90 Jordbruksminister ():Fru talman! När jag presenterar regeringensskrivelse Jämställdhetspolitiken inför 2000-talet så ärdet ett sammanfattande dokument som omfattarknappt hundra sidor. Det är hundra mycket innehålls-rika sidor som visar på en i mitt tycke mycket positivutveckling. Jämställdhetsområdet är ju ett av rege-ringen prioriterat område, både nationellt och inter-nationellt.Jämställdhetsarbetet i dagens är omfat-tande och bedrivs av många olika aktörer - alla mi-nistrar, offentliga myndigheter och förvaltningar,fackliga organisationer och kvinnoorganisationer, föratt nämna några. har även olika mansor-ganisationer och delar av näringslivet blivit aktivaaktörer i detta arbete.Det finns tre klara utgångspunkter för regeringensjämställdhetsarbete, jämte de mål som vi har formule-rat.För det första lever vi i ett samhälle vars makt-och könsstruktur utgår från mannen som norm. Idenna struktur är kvinnan underordnad och mannenöverordnad.För det andra är könet en social konstruktion somutgår från historiska, religiösa och politiska traditio-ner. Det biologiska faktumet att det enbart är kvinnorsom kan föda barn får inte tas till intäkt för att dekvinno- och mansroller som vi fortfarande lever medskulle vara givna för evigt.För det tredje är jämställdheten en fråga som kanoch måste utvecklas genom en offentlig politisk dis-kussion mellan alla som berörs, såväl organisationersom enskilda kvinnor och män.Jämställdheten får alltså inte reduceras till att blien fråga som enbart ska vara beroende av förhand-lingar vid köksbordet. Jämställdheten får inte privati-seras. De som definitivt förlorar på detta är kvinnor-na.Jämställdheten är inte heller en fråga som kanöverlåtas till marknadskrafterna. I andra länder därmarknaden i mångt och mycket bestämmer takten ijämställdhetsarbetet blir ofta det enda synbara resul-tatet att de har fler kvinnliga verkställande direktörerän vi, medan det på andra samhälls- och livsområdenär den svenska modellen som har givit de bästa ochmest långtgående resultaten.Några av dessa resultat från den gångna periodenär , kvinnofridspropositionen,översynen av jämställdhetslagen, kvinnorepresenta-tionens utveckling och vårt internationella jämställd-hetsarbete.Kvinnomaktutredningen var en stor och omfattan-de forskningsutredning som klargjorde hur långt vihade kommit när det gäller jämställdhet på en radolika områden. Genom vetenskapliga analyser ochrapporter känner vi nu till de framsteg som har gjortsmen också, och detta är det viktigt att understryka, attmycket arbete återstår. är enplattform för fortsatta insatser från regeringens sida.Merparten av de förslag som lades fram av utredning-en bearbetas just . T.ex. utsåg regeringen nyligenden utredare som ska se över frågan om frivillig jäm-ställdhetsmärkning.Vidare beslöt regeringen att tillsättaen kommitté som ska genomföra ett välfärdsbokslutöver 90-talet. De områden som aktualiserades genomKvinnomaktutredningen kommer att inrymmas idenna välfärdsutredning.Översynen av jämställdhetslagen har också tillstor del haft sin utgångspunkt i förslag som ladesfram av . Regeringen harockså i regleringsbreven uttryckt tydligare mål närdet gäller jämställdheten inom statliga verk och myn-digheter.Kvinnofridspropositionen, som efter riksdagsbe-handlingen resulterat i en ny, tydligare och skarparelagstiftning, rymmer också ett helhetsbegrepp sominnebär att det numera görs en mer samlad insats föratt motverka våld mot kvinnor, våldtäkter och sexu-ella trakasserier.Berörda myndigheter arbetar nu mer konsekventoch alltmer samordnat, även om vi inte är färdiga därheller, för att ta hand om de kvinnor som är utsattasamt de män som är förövare. I detta arbete gör ocksåmånga frivilligorganisationer en mycket stor insats -ett arbete som stöds ekonomiskt genom bidrag frånregeringen.Inom ramen för kvinnofridsinsatserna blev Sveri-ge också det första land som klart och tydligt i lagentar avstånd från kvinnohandel. Kriminaliseringen avsexköparna innebär inte att prostitutionsfrågan är löstmen det är en tydlig signal om att kvinnor inte är enhandelsvara, att kvinnokroppen inte är ett ting somkan köpas och säljas.När det gäller översynen av jämställdhetslagenoch arbetet med att klarlägga och undanröja de osak-liga löneskillnader som finns på arbetsmarknaden iSverige likväl som i andra länder pågår remissarbetekring det utredningsförslag som har lagts fram. Rege-ringen återkommer till med enproposition i denna fråga. Utgångspunkten är natur-ligtvis att osakliga löneskillnader ska bort.Att vi i regeringen i vår skrivelse belyser de fram-steg som gjorts på jämställdhetsområdet innebär inteatt vi är nöjda. Exempelvis återstår mycket att göra påutbildningsområdet. Det har gjorts bra insatser, ochfler kvinnor än tidigare genomgår högre utbild-ning. Men när det gäller makt- och beslutspositionerinom högskole- och forskningsvärlden råder det manlig dominans.Illa är det också när det gäller förekomsten avkvinnor på högre beslutande positioner i näringslivet.Trots detta är jag försiktigt optimistisk. Det sprids eninsikt inom näringslivet om att kvinnor ska släppasfram i större utsträckning . Detta är yttersten fråga om företagens framtida konkurrenskraft.Som sades under frågestunden här har regeringenfått motta en rapport från som visar att det ärlönsamt med en blandad församling, både vad gällerarbetstagare i stort och vad gäller på ledande positio-ner och i styrelserummen. En referensgrupp medpersoner från näringslivet har utsetts och vi kommeratt jobba tillsammans.Att diskussionen om kvinnorepresentationen i be-slutande maktpositioner tagit fart tycker jag att rege-ringen, men också alla partier, kan ta åtsig äran av.Tre tal som har betydelse i sammanhanget är elva,nio och 43. är det elva kvinnliga och niomanliga ministrar i regeringen. Här i kammaren är det43 % kvinnor. Därför kan vi tillsammans vända oss uttill andra delar av samhället och säga att vi har funnitkompetenta kvinnor - de fanns, eller vi fanns - ochdet kan ni också göra om ni bara vill och söker aktivt.Slutligen vill jag erinra om att de mål som vi harför den nationella jämställdhetspolitiken och det ar-bete som vi har gjort gör också att vi har en godgrund för det internationella arbetet, i ,i , inom den europeiska unionen samtinom FN och dess olika organ.Det vi har gjort nationellt har givit oss enstark internationell position inom jämställdhetsarbe-tet. Intresset för och efterfrågan på våra erfarenheteroch våra lösningar är mycket stort. Det är naturligtvisglädjande och det kan vi i känna stolthetöver. Det visar att vi har ett värdefullt förtroendeka-pital internationellt att förvalta men också att utveck-la. Detta får inte äventyras. Därför både försvarar vide uppnådda positionerna och försöker attutveckla dem på de internationella arenan. Jämställd-hetsklockan får inte vridas tillbaka.Jämställdhetspolitiken inför och under 2000-taletkan bara utvecklas genom att jämställdheten genom-syrar alla politikområden och beslut - det är det somkallas mainstreaming och som beslutades av världensalla regeringar i . Vi måste också kommaihåg att mainstreaming inte är det enda instrumentet.Parallellt måste vi också fortsätta arbetet med särskil-da åtgärder och insatser för kvinnor, och ibland ocksåför män.I skrivelsen konstaterar regeringen att i stort settalla politikområden ses numera ur ett mainstreaming-perspektiv. Det är en rätt fascinerande läsning närman ser det sammanställt, när man ser helheten, över-sikten och också departement för departement.