prot · GN0945 · 1999-12-13 00:00:00 — Det är också en viktigsignal till den framtida politiken.Om vi ska få ett samhälle som växer ekonomiskt,men där också människor växer socialt, kulturellt ochsom aktiva medborgare, finns det inga satsningar somär viktigare än utbildningssatsningarna. Det handlarockså om att bygga ett jämlikt samhälle.Många fördelningspolitiska instrument som vi ärvana vid kan möta nya svårigheter i ett globaliseratsamhälle, i en globaliserad ekonomi. Utbildningsin-satser blir allt viktigare för att hålla ihop ett samhälle,att se till att alla människor får likvärdiga möjligheteroch att hålla emot de klyftor vi annars riskerar att fåframöver.Kunskapssamhällets framväxt och globaliseringenav ekonomin är två viktiga grundfaktorer för rege-ringens politik. Det är det som ligger bakom att viunder senare år har gjort rejäla satsningar på utbild-ningsområdet. Det är alltifrån våra planer på allmänförskola och maxtaxa på dagis och satsningar pågrund- och gymnasieskola och lärarnas vidareutbild-ning till , där närmare miljonen männi-skor får chansen att återkomma till gymnasiestudier,stärkas som individer och få in en fot igen på arbets-marknaden.Sverige har goda förutsättningar när det gäller attmöta en konkurrens i världen där också alltfler inservikten av kunskap. kom Europeiskaunionen återigen med sin statistik, som visade att denandel vi sätter åt sidan totalt sett från offentlig sektoroch näringsliv för forskning och utveckling återigenhar ökat. ligger mycket väl framme - etta iEuropa och etta i världen - med av BNPsom sätts åt sidan för forskning och utveckling. Det ärklart att det spelar en väldigt stor roll för oss i framti-den att vi fortsätter att fokusera på det som kanskeblir den allra viktigaste råvaran för detta land fram-över - just ny kunskap och utbildning.Utbildnings- och forskningspolitiken ska präglasav att vi ska ha höga ambitioner. Vi ska naturligtvisse till att tillhör de länder som satsar mest ochklokast på forskning och utbildning framöver. Politi-ken ska präglas av insikten att utbildningspolitikockså fungerar som ett instrument för att moderniseraett samhälle. Vi ser så tydligt där det börjar växa ochspira att just kunskap, utbildning och forskning är enviktig drivkraft för att bryta det gamla och låta detnya växa - också ekonomiskt. Den ska präglas avinsikten om att utbildningssatsningarna ska kommaalla till del - inte bara några.Vi har haft ett bra samarbete med Vänsterpartietoch . När jag lyssnar på debatten här i dagmåste jag säga att det egentligen inte finns någonopposition i utbildnings- och forskningspolitiken.Flera har berört det. Det blir så tydligt när man tittarpå sakfrågorna.Folkpartiet, som på grund av att man ser en byrå-krati som man inte vill ha, vill minska satsningarna påvuxenutbildningen, trots att vi skulle kunna samar-beta för att göra det effektivare. Det är naturligtvis enåtgärd som kommer att minska möjligheteratt bli ett gott samhälle för alla.Moderaterna har släpat sig igenom 90-talet i hög-skolepolitiken, har varit emot alla satsningar på starkahögskolor i varje län, har accepterat efterhand ochverkar nu ställa upp på att det är rimligt med högsko-leutbildning över hela landet.Centerpartiet var vår goda kamrat när vi börjadedenna stora satsning men har inte mäktat med, utansäger nu att studenterna som köar utanför de högsko-lor vi har ute i landet nog får vänta. Det finns annatsom vill göra.Det är ingen samlad bild och ingen samlad oppo-sition. Jag strävar i och för sig inte efter väldigt skar-pa motsättningar inom utbildningspolitiken. Jag troratt utbildningspolitiken och forskningspolitiken mårbra av en bred samsyn, men jag skulle önska att vihade en starkare opposition. Det är klart att det ärnågonting som fortsätter att driva på regeringen så attden förbättrar sin utbildningspolitik ännu mer.Vi kommer att behöva genomföra många åtgärderunder kommande år för att stärka som kun-skapssamhälle. Livslånga lärandet har diskuterats härunder . Det är klart att kunskapslyf-tet spelar en sådan roll. Vuxenutbildningens framtidkommer att avgöras , och därfinns det mycket intressanta debatter att se fram emot.Högskolorna ska vara öppna och fungera som enkunskapsborg inte bara för dem som traditionelltkommer till högskolan utan också för fler sektorer isamhället. Här finns en styrka som vi kan användaoss av när människor behöver vidareutbildning ochfortbildning framöver, även under hela yrkeslivet.Ett nytt studiestödssystem ska göra det praktisktmöjligt att faktiskt också återkomma till utbildningom man inte fick någon sådan med sig i bagaget frånförsta början.Några områden blir särskilt viktiga. Utbyggnadenav högskolan måste fortsätta. Det är oerhört viktigt atten större andel av våra ungdomar går vidare till högreutbildning. Det har debatterats här under förmiddagenom ungdomar är sämre utbildade än de liteäldre på arbetsmarknaden. Det kanske var så under enperiod. Vi tittar tillbaka på ett 80-tal där vi hade enarbetsmarknad som gödd av devalveringar var väldigtöverhettad. Väldigt många ungdomar bestämde sigför att ta ett hyggligt välbetalt jobb i stället för att gåvidare till högre utbildning. Det var ingen klok ochlångsiktig strategi vare sig för ungdomarna, som närarbetsmarknadens krav blev hårdare upptäckte att deslogs ut från arbetsmarknaden, eller för landet somsådant.Under 90-talet har vi byggt ut högskolan mycketkraftigt. Antalet högskolestuderande har ökat med60 % . Vi får också en större andel av våraungdomar som går vidare - nu -till högre utbildning. Regeringens mål är att aven årskull ska ha chansen att gå vidare -redan innan de fyller 25 - till högre utbildning. Detskulle göra att svingar sig upp som ett landsom verkligen använder sig av ungdomars intresse förutbildning och vidareutbildning. Det har vi chansenatt nå under de kommande åren.När vi bygger ut med nästan 90 000 platser händerdet saker runtomkring i landet som blir väldigt kon-kreta på de orter där högskolesatsningarna pågår.Södertörn här alldeles i närheten är ett sådant exem-pel. Det är en högskola som är alldeles ny och somaldrig hade kommit till med resursför-delningsmodell, där söktrycket ska avgöra. Var finnssöktrycket innan en högskola har fått mogna och växatill sig? söker nya vägar med nya kombi-nationer av humaniora och andra ämnen som lockarnya studenter till högskolan. En tredjedel av studen-terna har annan bakgrund än den traditionellt svenska.Också på kombinerar man äm-nen på ett nytt sätt, lockar nya grupper till högskolanoch blir viktig i en där det blir väldigttätt med högre utbildning och väldigt många studen-ter både från och som kommer attkunna välja från ett smörgåsbord som ger fantastiskamöjligheter.I budgetpropositionen gav vi Kungl.Tekniska högskolan en rejäl dusör med platser för dekommande åren för att bygga upp en ny institutionför högre utbildning i . är kanske ett avvärldens fyra fem starkaste centrum för informa-tionsteknologi, där det nu också byggs upp en starkdel av KTH med inriktning på informationsteknologioch ingenjörsutbildningar.Förutom att ge utbildning som ska präglas av detbästa som kan ges finns det ett starkt engagemang föratt man ska betyda någonting socialt i området runt-omkring. Rektor och högskolans och universitetetsledning är övertygade om att de kan spela en rollockså på detta sätt, dvs. genom ett socialt engage-mang, för att locka nya grupper till högre utbildning.På så sätt kan vi se hur konkreta insatser i form avutbyggnad får landet att förändras och moderniseraspå ett väldigt spännande sätt.För att lyckas rekrytera alltfler till högskolan be-hövs det naturligtvis ett generöst studiestödssystem,som vi ska debattera strax. Det behövs försäkrings-skydd för studenterna, så att det finns en rimliggrundplatta för studenterna så att de kan känna sigtrygga på sin arbetsplats. Det behövs också ett nyttarbete från högskolorna själva när det gäller att stra-tegiskt börja fundera kring hur högskolan kan betydanågot i sin region, i sin stad och i sitt län för att lockanya grupper till högskolan. Det är ett arbete vi kom-mer att intensifiera , därhögskolans ansvar för att fungera som en aktiv re-kryterare av nya grupper kommer att göras allt tydli-gare.Med tanke på att vi bygger ut med en så hög taktmåste kvalitetsarbetet på högskolorna naturligtvisfinnas i fokus . Vi lade för någon veckasedan fram en proposition inför som avise-rades i budgetpropositionen, som handlar just om attstärka de inre drivkrafterna i högskolan för att helatiden förnya och förändra utbildningen. Jag och rege-ringen tror att studentinflytandet är en väldigt viktigfaktor när det gäller att stärka de inre drivkrafterna.Man måste utvärdera, omvärdera och dis-kutera förnyelse av innehållet i utbildningen, kombi-nerat med en starkare extern utvärdering av vårautbildningar, där återkommande fårchansen att via utvärderingsgrupper där likar bedömerlikar gå igenom våra utbildningar. Alla ska veta återkommer med jämna mellanrum och ser omkvaliteten är tillräckligt hög. Det skapar en externkontroll och en inre drivkraft som jag tror kan bliväldigt viktig när det gäller att förnya och förbättrakvaliteten på svensk högskoleutbildning.För att utveckla som kunskapsnation ärdet också väldigt angeläget att stärka grundforskning-en och forskarutbildningen. I budgetpropositionenhanterar vi en del av de resursförstärkningar somkommer . Sammantaget stärker vigrundforskningen och forskarutbildningen med när-mare 800 miljoner per år.Budgetpropositionen präglas framför allt av att vinu bygger upp stark grundforskning och forskarut-bildning på våra tre nya universitet - , och . Vi bygger också upp Mitthögskolansforskningsresurser så att de har chansen att söka ochförhoppningsvis klara kvalitetsribban för att bli ettuniversitet. Det är ett mycket spännande år vi harframför oss då de verkligen får chansen att profilerasin forskning och forskarutbildning och se till attskaffa sig en så hög kvalitet på grundforskningen attde kan vara med och slåss bland de allra bästa på deområden där de satsar.Vi ser också till att de två högskolor som har fåttett vetenskapsområde, alltså ett riksansvar för fors-karutbildning, och /,inriktning mot naturvetenskap och inriktning motteknik, får resursutveckling somgör att de också kan bidra till att se till att vi får flerforskarutbildade i . Sammantaget satsar vi perår på deras forskning och fors-karutbildning. Det är klart att det kommer att ge bety-delsefulla bidrag.Denna satsning går till humaniora, samhällsveten-skap, naturvetenskap och teknik. Det är en bred sats-ning som kommer att ge oss fler disputerade och somkommer att betyda mycket i de regioner där de uni-versiteten och högskolorna ligger.Jag besökte för se-dan. Där sade en av företrädarna för högskolan tillmig: "Det har varit ett härligt 90-tal." Det är klart attdet inte gäller hela . 90-talet har varit ett kata-strofens årtionde under första halvan. Men det bety-der någonting för politiken att det märks att politiskainsatser och beslut och en fast hand från regering ochriksdag kan göra att det på det högre utbildningsom-rådet faktiskt kan beskrivas som ett härligt 90-tal,med de kraftansträngningar som vi har gjort.Forskarutbildningen blir väldigt viktig framöver.Vi står inför ett generationsskifte i svensk forskning.Det är ett generationsskifte som kräver fler forskarut-bildade. 40-talisternas uttåg, formulerade en rektorför ett av våra universitet det som vi har framför oss.Vi måste öka andelen kvinnor i forskning ochforskarutbildning för att få en chans att besätta en allthögre andel av professurerna med kvinnliga kandi-dater. Vi behöver få förnyelse och kraftsamling isvensk forskning, dvs. att se till att vi profilerar ossoch blir starka på de områden där vi har chans attvara allra bäst. Då kommer också organisationen förforskningsfinansiering att behöva reformeras fram-över. Regeringen återkommer med förslag om detunder nästa år.Internationaliseringen beskrivs ofta som ett hot,och vi har debatterat det i kammaren förut. Jag ser detsom en stor möjlighet. Jag tror också att högre utbild-ning och forskning mår väldigt bra av att få en alltstarkare internationell prägel. Vi ser det t.ex. när detgäller forskningspolitiken och det Europasamarbetevi har via ramprogrammet i forskning. Det ser vi i attalltfler studenter söker sig utomlands för att plugga.Regeringen inrättar nu en ny typ av utbytesprogramför att stimulera studenter att söka sig också bortomEuropa och . , där Sida är finansiär ochHögskoleverket blir administratör, riktar sig till attstimulera utbytet med , och Latinameri-ka för att få fler erfarenheter och mer kunskap omkontinenter längre bort från än Europa.Också behöver bli mer attraktivt för ut-ländska studenter. Regeringen tillsätter snart en ut-redning för att se hur vi kan öka attraktionskraften påsvenska högskolor för att få en ökad internationalise-ring av våra egna högskolor.Nästa år är ett spännande år som vi har framföross och där budgetpropositionen naturligtvis läggergrunden för mycket av de resurser som finns. Men vihar ett fortsatt arbete med kvalitetsutvecklingen. Vihar ett fortsatt arbete för att knäcka den sociala sned-rekryteringen, vilket naturligtvis kräver en utbygg-nad. Det är grundbehovet för att komma till rätta meden social snedrekrytering. Grundforskning och fors-karutbildning kommer att prioriteras i den forsk-ningspolitiska proposition som regeringen läggerfram . Lärarutbildningen reformeras, ochdet kommer antagligen att komma en del annat intres-sant också från regeringens hand till bord.Jag ser fram emot det arbetet och tackar för ett gottsamarbete under detta år.Anf. 107 () re-plik:Herr talman! Jag lyssnade på utbildningsminis-tern, som med glöd berättar om hur tekniken har fåttalltmer forskningsresurser på de olika lärosätena, hurnaturvetenskapliga och tekniska utbildningar harstartats på olika ställen. Och det är väldigt bra. Menmin fundering är naturligtvis den som jag har fram-fört tidigare: Är inte utbildningsministern orolig förvilket framtida samhälle som en sådan satsning kan tasig uttryck i, konsekvenserna av satsningen? Varnågonstans finns människan? Kommer människan attförloras i detta? Behövs det inte ännu mer resurser förhumanistisk, naturvetenskaplig, tvärvetenskapligforskning kring hur människan ska klara av den tek-nik som hon möter, hur hon ska klara av det nyahögteknifierade samhället? Redan nu har mångamänniskor problem med att begripa sig på sin egentillvaro.Anf. 108 Utbildningsminister ():Herr talman! Lite grann vill jag vända mig mot attse humaniora och humanistisk forskning och utbild-ning som ett slags underavdelning till naturvetenskapoch teknik när det gäller att underlätta förvandlingeneller göra det lättare att använda sig av nya landvin-ningar. Humaniora står på egna ben. Det är livsviktigtför ett samhälle att ha en livskraftig humanistiskforskning inte minst.Det är oerhört i tider av globalisering att Sverigestår starkt när det gäller historisk forskning av inteminst vår egen historia, språk, språkkontakter ochspråkförståelse, förståelse av andra kulturer. Här finnsen rad av ämnesområden som för oss är ohyggligtviktiga. Så ingen underavdelning utan viktig på sinegen grund.Det finns, tror jag, en del nya områdendär vi kommer att få se, och där jag är villig att drivapå en utveckling, teknik och humaniora närma sig påområden där det kan ske väldigt mycket intressantkunskapsmässigt. En av tankarna bakom det förslagsom vi nu har fått till en ny organisation för forsk-ningsfinansiering är att öppna upp och göra det lättareatt få de korskopplingar dagens system inte riktigtöppnar för. Det skulle jag också vilja driva på fram-över. Det görs nu satsningar på humanistisk-samhällsvetenskaplig forskning på de nya universite-ten. Vi kommer absolut att ha med den här frågan iden forskningspolitiska proposition som vi läggerfram i höst.Anf. 109 () re-plik:Herr talman! Jag vill gärna försöka ta ett steglängre. Vi talar om det livslånga lärandet. Vi talar omkunskapslyft. Jag tror för min egen del och för mittpartis del att det är väldigt viktigt att människor kän-ner delaktighet i samhället. gör vi stora satsningarpå att få upp människor till en gymnasial nivå ochtror att där ligger delaktigheten.Med de nya satsningarna och de nya domäner somtas i anspråk kommer ändå klyftorna att bli stora, omman inte fortsätter med en kraftfull satsning på vux-enutbildning för att få med de människor som i daginte har förutsättningar för att begripa och handskasmed tekniken. Det är ändå tekniken som tas i anspråk.Kommer utbildningsministern att arbeta för det ochockså arbeta för de grupper som jag känner är vikti-gare i det sammanhanget, t.ex. utvecklingsstörda ochfunktionshindrade på olika sätt? De kommer att släpaännu mera efter. Kommer regeringen att ha ett stortgrepp på alla grupper i samhället när det gäller attförsöka hänga med i den här utvecklingen?Anf. 110 Utbildningsminister ():Herr talman! Jag uppskattar verkligen YvonneAnderssons inlägg. Det hon där beskriver är i dagnågot är en huvuduppgift för kammaren och rege-ringen. Med den utveckling vi ser nu ser vi att vi harmöjlighet att njuta av frukterna av globalisering,teknisk utveckling och snabb strukturomvandling,men risken är uppenbar att de frukterna njuts av ettfåtal och att vi kan få mycket stora klyftor i samhäl-let.Utbildningspolitiken måste ha den dubbla rollenatt modernisera ett samhälle, driva på men att ocksåvara det viktigaste jämlikhetsskapande verktyg vi har,inte så att vi med ett enkelt klubbslag i riksdagenlöser svåra problem. Vi vet att utbildning spelar enväldigt stor roll för människors möjligheter i dagenssamhälle. Då spelar det t.ex. väldigt stor roll hur vi ikammaren resonerar kring behoven för de ungdomarsom går i gymnasieskolan. Om man lätt säger att allaungdomar inte behöver kärnämnena, alla ungdomarinte behöver lika djupa insikter utan klarar sig ändå,tror jag att vi öppnar för en farlig väg.Samma resonemang gäller vuxenutbildningen,alltså: Nej, det här kan vi inte satsa så mycket resur-ser på därför att det finns angelägnare områden. Mendå hamnar vi också på en farlig väg. Inse vad kun-skapsutvecklingen betyder i form av allt högre kravpå varje medborgare i fråga om att tillägna sig kun-skap för att kunna bli en aktiv medborgare som harmakt över sitt eget liv! Inse politikens betydelse föratt det ska vara praktiskt möjligt för enskilda männi-skor att göra detta!Jag delar engagemang däroch räknar med att vi kommer att kunna lägga framförslag för att stärka den inriktningen.Anf. 111 () replik:Herr talman! Utbildningsministern inledde sitt an-förande med att tycka att det är synd att oppositioneninte reagerade så starkt på regeringens förslag. Mendet gäller väl då det som har hänt under det senasteåret. Det har inte funnits så mycket att reagera på.Förslagen har i stort sett lyst med sin frånvaro.Sedan tycker jag nog att utbildningsministern ståttkvar och stampat . Hanklappar sig på axeln och säger: Åh, vad glad jag äröver den expansion som har varit! Men där stannardet.Vi i är stolta över att vara med påden här expansionen och över att det är många nyaplatser som har kommit till inom den högre utbild-ningen. Men till skillnad från regeringen går vi vida-re. Vi står inte kvar och stampar och klappar oss påaxeln, utan vi säger: går vi vidare. Vi vill öka med10 000 nya platser. Vi lägger också till satsningar påforskning, på kvalitetsutveckling och på att stärkastudenternas roll i skolan. Det gör alltså inte rege-ringen.Om nu utbildningsministerns tal om att kommatill rätta med den sociala snedrekryteringen och stärkahögskolans kvalitet är värt något skulle jag vilja höravilka konkreta förslag och idéer som hantänker lägga fram.Anf. 112 Utbildningsminister ():Herr talman! Det är lite svårt att förstå och hur hon menar att hon ska klara den socialasnedrekryteringen med den politik som nu-mera bedriver. Man backar ju från flera av de linjer ipolitiken som man tidigare hade.Frågorna om allmän förskola och maxtaxa på da-gis sveps åt sidan till förmån för ett barnkonto. Påvilket sätt blir man därmed bättre förberedd för ettlivslångt lärande?Högskolan ska utvecklas vidare. Ja, men utbygg-nadstakten halveras därför att man vill använda peng-arna till annat. På vilket sätt får därmed fler chansenatt komma in på högskolan?Jag tror att det när det gäller social snedrekryte-ring finns ett antal viktiga åtgärder som måste genom-föras parallellt.För det första måste det ske en utbyggnad. Det harinte byggts ut tillräckligt under ett tiotal år tidigare.Nu har vi chansen att fortsätta att bygga ut. Dettaökar möjligheterna att komma in.För det andra måste det finnas starka högskolorruntom i landet så att vi minskar det geografiskaavståndet till högskolan, och därmed också det kultu-rella avstånd till högskolan som många känner. Det ärett stort steg att ta och där spelar våra högskolor enväldigt stor roll.För det tredje handlar det om ett studiestödssys-tem som gör att det är en rimlig och en riktig åtgärdatt ta steget vidare mot högre utbildning. Det gör vinu genom att se till att bidraget höjs och att man kanvara säker på att pensionsrättigheterna finns där närman studerar. Vi återkommer till detta. Det här måsteske parallellt.Dessutom gäller det en debatt där högskolornakan spela en väldigt stor roll och där vi lyfter denhögre utbildningens betydelse så att den diskuteras isvenska hem och så att det blir en självklarhet attresonera kring den när föräldrar talar med sina barnom deras framtid. Där har vi kommit en bit på väg,tack vare högskolorna ute i landet. ser man påhögre utbildning på ett annat sätt än man gjorde och då har utbyggnaden spelat en mycketviktig roll.Anf. 113 () replik:Herr talman! Utbyggnaden är väldigt viktig ochden ska fortsätta i hög takt.Centerpartiet satsar också på forskning och kvali-tetsutveckling. Till skillnad från regeringen vill vi påriktigt komma till rätta med den sociala snedrekryte-ringen, men inte genom att komma med ett nytt studi-emedelssystem som inte gör det så mycket bättre förstudenterna utan som snarare i vissa fall ger en för-sämring genom att återbetalningstakten ökar osv. Desakerna ska vi senare diskutera.Vi vill satsa på fler lärare på högskolorna och uni-versiteten. Vi vill se till att studenterna trivs. Vi villse till att det kommer en studiesocial utredning - alltför att studenterna ska få råd och möjligheter, menockså en vilja, att studera vidare inom den högreutbildningen.Vi ser helheten, ! Vi satsar på hel-heten - på en expansion och på forskning liksom påkvalitet och, framför allt, på studenterna och derasmöjligheter att utvecklas vidare inom den högre ut-bildningen.Anf. 114 Utbildningsminister ():Herr talman! Jag vet att man långt in i partiled ställer sig frågande till vad som gjortsmed högskolepolitiken. vill man inte bygga uthögskolan i samma takt som tidigare men Moderater-na springer förbi och säger: Jo, vi be-höver en snabbare utbyggnadstakt av högskolanframöver. Vi har långa köer utanför våra högskolor.Också för mig är det ganska obegripligt att mannu plötsligt bestämmer sig för att det här inte var enframgångsväg. Vi börjar ju nu se vad detta betyder ipraktiken. Jag har nämnt och . Vihar också och . Över hela landetfinns det exempel på vad det här betyder.Vi har här den viktigaste insats som gjorts påmycket länge för att i praktiken öppna för möjligheteratt komma vidare för ungdomar som hartvekat inför det här steget. Kvalitetsutvecklingeninom högskolan är en mycket viktig fråga när detgäller att se till att det också förnyas på ett sådant sättatt högskolan kan ta emot nya grupper som söker sigdit. Det behövs en pedagogisk utveckling av högsko-leutbildningen.Det är nödvändigt att man förnyar, att man lämnargamla metoder och prövar sig fram på nya områden.Jag är övertygad om att ett stärkt studentinflytandeoch en ökad studentaktivitet den vägen, och också entuff granskning där man regelbundet värderar ochtittar på kvaliteten på alla våra utbildningar, kommeratt sätta krafter i rörelse som blir till gagn för svenskhögskola.