prot · GM0986 · 1999-04-27 00:00:00 — Jag finner detlite oroväckande att ministern inte är mer rädd fördetta utan ser det som att det inte är några större pro-blem.Jag får väl inga svar heller. Jag kan ivanlig ordning konstatera att vi inte får några svar avregeringen - varken i vårpropositionen eller av nä-ringsministern eller finansministern - när det gällerhur man skall öka antalet jobb. Det är synd om Sveri-ge, som har ministrar som inte har några åsikter.Anf. 70 ():Fru talman! Jag hade inte tänkt att gå in i dennadebatt, men så fick jag höra att sade attjag har varit i och studerat det danska sys-temet i hjemmeservice.Jag vill tala om att jag inte har varit där. Vad jagdäremot har gjort är att jag studerat systemet i Dan-mark och kommit fram till att det är ett mycket dyrtsystem. Det har gett 3 500 jobb, och det har kostatden danska staten . När jag hartittat på det här har jag tillsammans med de socialde-mokratiska kvinnorna kommit fram till att det fortfa-rande är mer lönsamt att satsa på resurser till denoffentliga sektorn.Det som är intressant är vad som händer inomtjänstesektorn totalt. Tjänstesektorn är mycket mer änbara städning. Det är bl.a. kollektivtrafik och frisörs-kan. Vi får se vad regeringen kommer med för förslagnär det gäller tjänstesektorn totalt. Men det danskasystemet är jag motståndare till eftersom det är dyrtoch ger få jobb. Det är bättre att satsa pengarna ioffentlig sektor.Anf. 71 Finansminister ():Fru talman! Det som interpellationen ursprungli-gen handlade om och som jag lämnade ett svar påfinns det inget skäl att upprepa. Men när jag lyssnattill en del talare här har jag kommit underfund medatt man över huvud taget inte har tagit till sig vad somsägs.Sverige hade ett sysselsättningsår somvar fantastiskt med 58 000 nya arbetstillfällen avvilka merparten skapades i den privata tjänstesektorn.Det var en oerhört expansiv privat tjänstesektor förraåret, med eller utan stöd av olika samhällsinsatser.Det finns självfallet anledning att i den fortsatta skat-tedebatten fundera på hur man kan utforma mer gene-rella insatser, vilket jag tycker är önskvärt, för attstödja en fortsatt utveckling av jobb inom just tjänste-sektorn.Det finns i vårpropositionen ett flertal förslag sompå alla sätt och vis berör tjänstesektorn. Där finnsförslag som exempelvis ger möjligheter för företagenoch arbetsgivarna att anställa långtidsarbetslösa, vil-ket också kan ske inom tjänstesektorn. Det är ettmycket kraftigt skattesubventionerat stöd till de före-tag som väljer möjligheten att se till att långtidsar-betslösa får komma in på arbetsmarknaden.Det finns också förslag i vårpropositionen om ettordentligt utvecklat system för kompetensutveckling-en i företagen, vilket i allra högsta grad berör tjänste-sektorn, som har ett stort behov av att hänga med iden snabba förändring som sker av arbetsmarknaden,för att nämna bara ett exempel bland de många för-slag som finns i vårpropositionen som stöder en sys-selsättningsutveckling.Jag hoppas självfallet att den kraftiga ökning avsysselsättningen som vi haft , och dåframför allt i tjänstesektorn, inte bara skall vara någotsom hände utan något som vi kommer att seockså i fortsättningen med just den inriktning som jagnyss har nämnt.Anf. 72 ():Fru talman! Finansministern säger att det är enfantastisk ökning. Fattas bara annat när vi har en godkonjunktur och när sysselsättningen sjönk efter de tvåförsta socialdemokratiska regeringsåren. Men detskall vi inte lasta nuvarande finansministern för.Fru talman! Sedan vill jag bara varna finansmi-nistern att förledas av dessa käcka tillrop som här ger genom att sägaatt det kostar så väldigt mycket pengar, osv. Det ärenligt mitt sätt att se en felsyn. Det kostar inte särskiltmycket pengar, om ens några.Många av dem som är verksamma i informellsektor har inte betalat skatt, förutom att de har råkatut för det svåra att varken samla ATP-poäng eller haen sjukförsäkring. De tillför pengar och breddarskattebasen - det är huvudpoängen - och man mins-kar bidragsberoendet.Därför är det nu så viktigt att finna former förtjänsteföretag. Jag delar uppfatt-ning att det handlar om väldigt mycket mer än hus-hållsnära tjänster. Jag nämnde den närmast monopoli-serade sektor där det har varit snudd på yrkesförbudför kvinnor. Om vi öppnar upp den skulle det ocksåstimulera till nyföretagande.Nyföretagandet, finansministern, har inte ökat påsenare år. Vi har fått fler jobb, men det har varit i engod konjunktur. Det vore märkligt om vi inte fick flerjobb. Jag är rädd för att vi inte klarar sysselsättnings-målet som regeringen ändå satsar på att nå och somjag önskar skall bli uppfyllt. Vi har inte kommit igång med att öppna upp, vilket skulle kunna ge demånga nya jobben.Vi lever i den mycket märkliga paradoxala situa-tionen att arbetslöshet inte beror på arbetsbrist. Det ärandra brister vi har. Dit hör regelsystem, skadligaskatter och vår oförmåga att stimulera till nyföreta-gande, något som skulle behöva göra förvälfärdens skull.Anf. 73 ():Fru talman! Finansministern säger att man skalltitta vidare på tjänstesektorn totalt, och att det inte kostar så mycket. Titta på det danskasystemet! Jag räknade mellan tummen och pekfingretpå vad en sådan subvention, som har gett 3 500 hel-tidsjobb, skulle kosta. Det är en subvention på105 per person. Det kallar åtminstone jag imin värld och de kvinnor som jag representerar förväldigt mycket pengar. Jag tycker att finansminsternskall titta på det.När man har frågat framför allt de kvinnor somjag representerar vad de egentligen ser som det vikti-gaste just nu om vi har resurser är åtminstone dekvinnor jag träffat helt eniga. De säger: Vad vi skullebehöva för att kunna underlätta för vårt arbete är attvi får en kortare arbetsdag eller att vi får en kortarearbetstid. Det är vad de flesta familjer och framför alltkvinnor efterfrågar. Det tycker jag att finansministernskall ta med sig när det ändå kommer att handla ommycket pengar.Anf. 74 ():Fru talman! Inte heller jag hade tänkt gå in i denhär debatten. Men någonstans tycker jag att det är såfascinerande med dessa män som talar om pigjobb.Jag skulle vara lika glad om det fanns annat som mankunde sänka arbetsgivaravgiften på. Jag håller medmoderaterna att höga arbetsgivaravgifter naturligtvisinte befrämjar arbeten. Från sida vill vidärför skatteväxla.Vi anser att man skall se till att få ned arbetsgi-varavgifterna just för att få fler jobb. Men det skallkompenseras till den statliga budgeten med högreskatt på energi och råvaror för att inte äventyra denoffentliga sektorn. Jag påstår att den är väl så viktigför många av dem som kanske också diskuterar nyajobb. Finns inte en väl fungerande offentlig sektorblir valmöjligheterna mycket små för många.Det finns naturligtvis många sätt att skapa nyajobb. Jag hoppas att den här regeringen mer kan ta tillsig både skatteväxling, som det står en hel del om iden nya vårbudgeten, och också förkortad arbetstid.Det tror jag dels skulle göra att många fick mer tid fördet de känner att de inte har tid med , dels skullehöja livskvaliteten för många. Det gäller kanske fram-för allt den grupp som vi här hörde redovisas för,nämligen småbarnsföräldrar. De känner att tillvaronkläms väldigt mycket av heltidsarbeten.Skulle vi få en kortare arbetstid ger det naturligt-vis fler jobb. Tanken är att den tid som blir över, dentid man inte arbetar, skall gå till någon annan somkan utföra arbetet. Vi får förutsätta att alla jobbar sinheltid. Då skulle det finnas en helt annan möjlighetför människor att kanske också göra det som mankänner att man vill ha subventionerade tjänster till.Personligen tycker jag att den typen av subventionertill hushållstjänster hör en annan tid till. Jag önskar attdet försvann ur debatten.Överläggningen var härmed avslutad.14 § Svar på interpellation 1998/99:263 omreglerna för F-skattsedelAnf. 75 Finansminister ():Fru talman! har frågat vilka åtgärderjag kommer att vidta för att- förkorta handläggningstiderna för utfärdande avF-skattsedel,- göra det enklare att få F- eller FA-skattsedel föravbytare,- göra det lättare för dem som vill kombinera endeltidsanställning med företagande att få F- ellerFA-skattsedel, och- göra det lättare att starta och driva företag.Så sent som svarade påen interpellation av om F-skattsedel för avbytare. Jag säger , som han gjordedå, att enligt min mening finns det inget generellthinder i nuvarande lagstiftning som medför att denaktuella verksamheten inte kan hänföras till närings-verksamhet. Om den bedrivs eller avses att bedrivasunder sådana former som krävs för näringsverksam-het enligt 21 § kommunalskattelagen, dvs. yrkesmäs-sigt och självständigt, skall således en F-skattsedelutfärdas.Den översyn av utbildningen av handläggare i F-skattefrågor hos skattemyndigheterna som nämnde i sitt interpellationssvar och den utbild-ningsverksamhet som redan har skett vid myndighe-terna i och och några andramyndigheter och som kommer att genomföras inomalla regioner bör resultera i en mer korrekt och enhet-lig bedömning av ansökningar om F-skattsedel.För dem som vill kombinera en deltidsanställningmed företagande finns det en särskildregel i skattebetalningslagen (1997:483) som gerskattemyndigheten möjlighet att utfärda en F-skattsedel under villkor att den åberopas endast ipersonens näringsverksamhet. Detta medför att F-skattsedelns rättsverkningar kan begränsas till nä-ringsverksamheten och att F-skatten kan bestämmasmed utgångspunkt endast i näringsverksamhetensresultat. Den preliminära skatten på anställningsin-komster kan däremot betalas på vanligt sätt, dvs.genom arbetsgivarens skatteavdrag, ett sätt som visatsig vara både enkelt och säkert. Därmed har ett skältill att vara restriktiv med utfärdande av F-skattsedelundanröjts. Några ytterligare åtgärder i denna riktningser jag inte något behov av.När det gäller handläggningstiderna för utfärdan-de av F-skattsedlar vet jag naturligtvis inte vad somligger bakom att de blivit så långa just i de fall somOla refererat till. Vad jag kan säga är emel-lertid att de inte på något sätt är representativa.Handläggningstiderna är betydligt kortare.Enligt nuvarande rutiner för utfärdande av F-skattebevis trycks och distribueras sådana centraltvarje dag. Ansökningar om F-skatt behandlas normaltinom än från inkomstdagen.Det innebär att ett F-skattebevis normalt kan sändasut från det att ansökan kom in och imånga fall inom en ännu . I ärdock handläggningstiden men hållerpå att kortas. Är det särskilt bråttom har skattemyn-digheten dessutom möjlighet att själv trycka ochdistribuera en F-skattsedel.I vissa fall kan det dock krävas en längre hand-läggningstid hos skattemyndigheten, exempelvis omansökan är ofullständig eller om det finns några andraoklarheter som måste redas ut. I sådana fall blirhandläggningstiden ändå i regel inte längre än sexveckor, trots att man då har att ta hänsyn till densvarstid som normalt tillämpas i de fallskattemyndigheten vill ha ytterligare uppgifter frånden skattskyldige.Sådana oacceptabelt långa handläggningstidersom nämnt i sin interpellation och sommåste ha haft sin grund i en kombination av särskiltolyckliga omständigheter förekommer inte längre.Enligt de uppgifter som jag har fått om de nya ruti-nerna och som jag redovisat ser handläggningstidernanu ut att vara sådana att jag inte anser mig behövavidta några åtgärder på skattesidan.Ett problem i sammanhanget är emellertid att densom avser att bedriva näringsverksamhet genom enjuridisk person i många fall måste vänta mellan enoch och ibland ännu längre innan denjuridiska personen har registrerats av Patent- ochregistreringsverket. En sådan registrering är nödvän-dig innan skattemyndigheten kan besluta om F-skatt.Dessförinnan existerar ju inte den juridiska personen.För att råda bot på bl.a. detta problem och samti-digt göra det enklare för dem som vill starta ett före-tag har samt på regeringens uppdrag undersökt möj-ligheten till en förenklad företagsregistrering. Upp-draget redovisades i en slutrapport förra månaden.När det gäller frågan vilka åtgärder jag avser attvidta för att göra det lättare att starta och driva företagvill jag också nämna att regeringen har tillkallat ensärskild utredare, den s.k. ,för att utvärdera och se över regelsystemet för enskil-da näringsidkare och delägare i handelsbolag. Utred-ningen överlämnade delbetänkandetKontantmetod för småföretagare (1999:28).Syftet med utredningens förslag är att förenkla denskattemässiga redovisningen för små tjänsteföretag.Skattekontrollutredningen har i sitt slutbetänkandeSjälvdeklaration och kontrolluppgifter - förenkladeförfaranden (SOU 1998:12) också föreslagit förenk-lingar. Bl.a. föreslås att alla fysiska personer, ävennäringsidkare, skall använda samma blankett försjälvdeklaration. Blanketten skall vara förtryckt medsådana uppgifter som skattemyndigheten fått kon-trolluppgift om.Förslagen bereds inom Finansde-partementet.Vidare har, som ett led i insatserna för att stödjasmåföretagen, i den nya kommittéförordningen (SFS1998:1474) införts krav på en konsekvensanalys omförslagen i ett utredningsbetänkande har betydelse försmå företags arbetsförutsättningar, konkurrensförmå-ga eller villkor i övrigt i förhållande till större företag.Regeringen har också slagit fast att alla förslag tillnya regler som har betydelse för näringslivet skallgranskas ur ett mindre företags perspektiv. En check-lista med olika frågeställningar som måste gås ige-nom har tagits fram. Checklistan är intagen i en för-ordning (SFS 1998:1820) om särskild kon-sekvensanalys av reglers effekter för små företagsvillkor. Motsvarande riktlinjer har också nyligeninförts för Regeringskansliet.En särskild grupp, Simplexgruppen, har bildatsinom för att samordna, understödjaoch följa upp arbetet med regelförenklingar för demindre företagen. Regeringen har också inrättat enstatssekreterargrupp med särskilt ansvar för regel-förenkling. Dessutom har regeringen till sig knutit enreferensgrupp med representanter för små och växan-de företag för att kunna diskutera, utvärdera idéer ochförslag samt få en testpanel som snabbt kan ge reak-tioner på förenklingsarbetet. Gruppen, som kallasNybyggarna, består av 18 personer hämtade från helalandet och representerande helt olika branscher.Avslutningsvis vill jag stryka under att arbetetmed regelförenkling har bedrivits fortlöpande inomskatteområdet. Detta arbete bör givetvis fortsätta. Jagtänker därför inom regeringen arbeta för att bl.a.inkomstredovisningen och uppgiftslämnandet integörs mer betungande än nödvändigt.Anf. 76 ():Fru talman! Jag skall börja med att tacka för sva-ret. Jag skall också ge statsrådet en eloge. Det är ettovanligt tydligt svar. Som jag tolkar svaret finns detinte några som helst problem på det här området, ochstatsrådet avser inte att vidta någonting med anled-ning av de frågeställningar som jag har tagit upp imin interpellation.Bakgrunden är ju det fall som jag relaterar i inter-pellationen som gäller avbyteri. Statsrådet skriver "attenligt min mening finns det inget generellt hinder inuvarande lagstiftning som medför att den aktuellaverksamheten inte kan hänföras till näringsverksam-het. "Problemet är ju att skattemyndigheten som läsersamma lag definierar bort avbytarverksamhet somnäringsverksamhet. Man konstaterar att den inte ärtillräckligt självständigt bedriven, att den inte inne-håller ekonomiskt risktagande och att avbytaren intehar någon annan specialistkompetens än den somjordbrukaren eller de anställda har. Därmed definierasavbyteriverksamheten bort som näringsverksamhet.Då kan man naturligtvis säga att det är bättre attLena och andra som vill jobba som avbytaregår till a-kassan och är arbetslösa eller att de försökerbli anställda av ett antal lantbrukare eller vad det nukan vara. Eller också kan man ju som statsråd möjli-gen säga att detta är ett problem och att man skall tittapå det, analysera det och se vilka förändringar somkan behöva göras för att ge och andramöjlighet att driva den här verksamheten som nä-ringsverksamhet och därmed få F-skattsedel. definierar ju bort problemet och konstateraratt det inte finns.På samma sätt gör statsrådet vad gäller handlägg-ningstiderna. Han konstaterar att sådana här långahandläggningstider inte förekommer längre. Det somfanns är redan borta. Tala omhandlingskraft!Eller är det kanske så att statsrådet bara lyssnar påvad skattemyndigheterna och säger.Det vore kanske praktiskt och bra att också se hurföretagarna i verkligheten upplever systemet - desom inte får ett besked . Skall beskedettill dem vara att sådant inte förekommer längre? Ellervad skall jag säga till dem? Vad skall jag säga tillmina bekanta som vill jobba som egna företagare somavbytare. De har jobbat med detta . De har engedigen yrkesutbildning och är fläckfria. De har intenågra skatteskulder eller problem med deklarationer.Vad skall jag säga till dem när beskedet blir att deinte får någon F-skattsedel och inte får driva den härverksamheten som egen företagare? Vilket beskedskall jag ge till de avbytare som vill försörja sig självai en egen verksamhet?Anf. 77 PER ():Fru talman! Debatten om F-skatten har ju pågåttunder . De nya reglerna som vi har anta-git här har naturligtvis inneburit förbättringar, och dethar blivit förenklingar.Jag tycker att debatten om avbytare är väldigt in-tressant. Som politiker kan man välja att arbeta på tvåsätt. Antingen är man resultatinriktad, dvs. att när enföretagare tar kontakt med en, försöker man att åtgär-da detta på något sätt genom att ta kontakt med myn-digheterna. Eller om det är publicitet man är ute efter,tar man upp det som en interpellation i kammaren.Nu är det väl så att man som politiker ibland haren oerhörd otur när man ställer en interpellation ochfår svar på den. gick det ut en skri-velse som inte var särskilt rolig från Riksskatteverket.Den var undertecknad av - jag skall inte nämna nam-net. Där gav man ungefär de riktlinjer som har nämnt.Jag tog kontakt med skattemyndigheten i Klippansom hade vägrat avbytare F-skatt. Jag tog del av skri-velsen. Jag tog kontakt med . Så sentsom skickade man ut en ny skrivelsemed innehållet att man skall medge F-skatt till sådanasom är verksamma inom avbytartjänst om de har flerän ett fåtal uppdragsgivare. Problemet är alltså intelängre ett problem. Ett centralt direktiv går ut frånRiksskatteverket: Ni skall tillåta detta om det är flerän ett fåtal uppdragsgivare. Problemet är löst, integenom en interpellationsdebatt här i utangenom att man tar kontakt och påpekar vad lagstifta-rens intentioner har varit. Svårare än så är det inte.Det här handlar inte om politik i första hand. Dethandlar om att nå dem som fattar besluten. Man skallockså vara medveten om att handläggare, i Klippan idetta fall, välkomnar förändringen. De tyckte att detvar jättebra.Medvetenheten finns. Det kan vara en och annanpå som skriver ett direktiv som ärlite för knepigt. Men har det gått ut ett direktivsom löser problemet. Det tycker jag att vi skall varaglada för. Då kunde den här interpellationsdebattenstanna där.Men är det så att även tar upp dethär med kombinerad deltidsanställning i företagen.Jag känner till personer som kombinerar heltidsan-ställning med F-skatt och företagande. Jag är själv ettlevande bevis på det. Det var inga problem. F-skattsedel fick jag . Det var inte sedan jagblev politiker. Det var när jag hade en heltidstjänstsom lärare och jobbade som konsult vid sidan om.Det var inga som helst problem.Man skall nog inte falla till föga och ta till intäktvarenda storm som blåser upp. Ta gärna kontakt medskattemyndigheterna och fråga och förbered dig bätt-re nästa gång. Det har alltså gått ut klara direktiv frånRiksskatteverket om vad som gäller. Jag tycker attvid det borde den här interpellationsdebatten kunnastanna.Anf. 78 Finansminister ():Fru talman! Det svar jag lämnade visar att det harvidtagits en rad olika åtgärder från skattemyndighe-ternas sida för att minska handläggningstiderna. 1997ansöktes det vid 74 000 tillfällen om F-skattsedel. Detvar bara 600 av dem som inte beviljades, mindre än1 %. Det tycker jag Per beskrivning på ettutomordentligt sätt vidimerar. Det visar också att detinte är något problem för de allra flesta. För den en-staka procenten finns det säkerligen kombinationer avandra skäl som motiverar att man inte har kunnat fåF-skattsedel.Det är inte detsamma som att säga att det intefinns någon form av problem på området. Men omproblemen är av ringa omfattning, som det visar den här genomgången, och om det dessutom -vilket jag kommenterade i mitt interpellationssvar -har tagits fram en rad andra förslag på förenklingar påområdet som kommer att kunna understödja utveck-lingen, tycker jag att vi på det här området har kunnatredovisa att det inte är det som är grunden för männi-skors tvekan att starta företag. Det beror i varje fallinte på att det är problem att få F-skattsedel ellerandra sådana hinder.Anf. 79 ():Fru talman! Det är klart att man kan avfärda denhär typen av problem med att säga att det inte är nå-got problem för de allra flesta. Men för dem somdrabbas av det är det ett problem. För dem som upp-lever att deras dröm och möjlighet att försörja sig slåsi spillror av skattemyndigheten är det ett problem.Vad hjälper det dem ute på fältet som söker F-skattsedel och nekas att det sedan kommer en skrivel-se från som säger att de skulle hafått det. Vad hjälper det när de, som i det här speciellafallet, får F-skattsedel för att rödfärga byggnader,men inte för det som de har utbildning och är tränadeför.Man kan ju alltid som Per raljera ochsäga: Ställer man interpellationer är man bara uteefter att söka publicitet. Det är klart att man kan väljaatt ringa till skattemyndigheten i Klippan eller i Karl-skoga eller till den i som refereras i det se-naste numret av tidningen , där ytterligare enavbytare nekas F-skattsedel. Tidningen är daterad den9 april. Man kan ringa upp alla andra skattemyndig-heter också och säga: igenom era skrivelser frånRiksskatteverket. Men är det så att detta är ett pro-blem över hela landet tycker jag att det finns alla skälatt ta upp problemet i , där vi reglerar reg-lerna.Jag har också en kombinerad FA-skattsedel därföratt jag bedriver lantbruk och får arvode frånriksdagen. Det är inte för oss verbala politiker somdet är något problem. Problemet uppstår för dem ute ibygderna som inte har så lätt för att uttrycka sig somPer eller andra i den här kammaren, fördem som inte är så verbala, utan upplever att destångas mot en övermäktig myndighet.Jag menar att det skall vara lätt att få F-skattsedel.Det skall vara lätt att få stöd och hjälp från myndig-heterna för att kunna försörja sig med egen kraft. Jaghar full förståelse för att skattemyndigheten skall hamöjlighet att kontrollera att man har skött sig, att manhar deklarerat, att man inte har skatteskulder. Men närman inte har det menar jag att det måste vara lätt attfå F-skattsedel.Varje fall, som dem jag har relaterat, tycker jag ärett misslyckande för skattesystemet och för Sverige.Varje fall innebär att vi riskerar att tappa en företaga-re, en person som försörjer sig av egen verksamhetoch som kanske skaffar arbetsplatser åt andra. Är detnågonting vi saknar i så är det männi-skor som vill försörja sig genom att vara företagareoch driva egen verksamhet. Då borde det vara enprioriterad uppgift för statsrådet inte att säga att detinte förekommer längre och att det inte finns någonanledning att vidta åtgärder, utan just tvärtom: Viskall titta på varje fall för att ta bort de hinder somfortfarande kan finnas kvar.Anf. 80 PER ():Fru talman! Jag håller med om ensak. Det är att varje fall där man vägrar F-skatt påfelaktig grund är ett problem. Det skall vi som politi-ker göra så mycket vi kan för att rätta till. Vi skallligga på myndigheterna och se till att de följer lag-stiftarens intentioner.Sedan säger att jag raljerade. Men ärdet inte lite otur att frågan redan är löst när interpel-lationsdebatten tas upp? Att hänvisa till är fel i detta läge.Omkring den 20 gick den här skrivelsen ut. Den finnsute på samtliga skattekontor i .