prot · GM09106 · 1999-06-03 00:00:00 — Hur skall vi kun-na ändra på attityderna så att vi verkligen blir jäm-ställda, så att vi står på samma plan bredvid varandraoch ses som likvärdiga människor i alla sammanhang- särskilt för de unga flickornas skull?Anf. 87 Jordbruksminister ():Fru talman! Jag önskar att jag kunde svara attdetta upphör om vi fattar ett beslut. Det hade kanskevarit enkelt, men det går inte att göra så. Detta är etthistoriskt ok som vi bär på och som handlar om hurvårt och andra länders samhällen är uppbyggda ochhur strukturerna ser ut - kvinnlig underordning, man-lig överordning.Det handlar om metoder för att bryta sönder degamla strukturerna, metoder för att stärka kvinnor ochockså metoder för att förändra männen i deras någotgamla och kanske inte alltid så konstruktiva mansroll.Det krävs arbete på många olika plan. Myndighe-ter och organisationer jobbar på sitt vis. Regeringenjobbar med mansprojekt, kvinnoprojekt och main-streaming. I sitter det partier som också äroerhört engagerade i den här frågan, vilket jag upp-skattar oerhört mycket. Genom sitt opinionsarbetebidrar de till att sakta men säkert förändra det hela.Lönebidrag till unga handikappadeAnf. 88 ():Fru talman! Jag har en fråga till statsrådet har fått flera samtal som handlar om att manär orolig för att det under den kommande höstenkommer att bli ett anställningsstopp - eller som mansäger: idiotstopp - när det gäller lönebidrag till ungaarbetshandikappade. Denna oro grundar sig på attregeringen gör besparingar i redan beviljade anslagför 1999. Man är nu rädd för att detta kommer att ledatill att dessa ungdomar får försämrade möjligheter tillegen försörjning så att det bara är sjukpension somåterstår.Vid min kontakt med utredningstjänstsvarade man mig så här: "Vad beträffar åtgärder förhandikappade meddelar departementet att det i självaverket kommer att bli neddragningar av anslagetunder innevarande år med . "Min fråga till statsrådet är: Stämmerdet att det kommer att bli neddragningarpå arbetsmarknadsåtgärder när det gäller lönebidrag,och då tänker jag särskilt på de unga, handikappade,jämfört med hur det var ?Anf. 89 Statsrådet ():Fru talman! är inte detta mitt område, så jagkan inte alla detaljer, eftersom det är som ansvarar för dessa frågor.Sammantaget både i vårbudgeten och i höstensbudget är situationen på arbetsmarknaden väldigtdålig för unga arbetshandikappade. Det sker nu för-handlingar med arbetsgivarna om lönebidragen, så vivet inte än hur många anställningar som det kommeratt resultera i.Det handlar om och också om det mycketstarka anställningsstöd som det redogjordes för ivårbudgeten och som riktar sig till de som är lång-tidsarbetslösa. Dit hör, tyvärr, en stor del av de han-dikappade i vårt land som vill ut på arbetsmarknaden.Eftersom jag inte kan alla detaljerna får jag återkom-ma till summorna som nämndes här.Annars är prioriteringen hög nu när det gäller degrupper som står kvar och stampar och inte får arbete,trots att arbetkraftsbrist nu börjar uppträda på alltflerområden i vårt land. Då borde de som står utanför istället kunna ses som en resurs, en kompetens, som vialla borde ta till vara. Det är det arbetet som vi riktarin oss på nu.Anf. 90 ():Fru talman! Jag tackar statsrådet för det svaret.Det är klart att har man inte frågan precis på sitt bor-de, kan det vara svårt att känna till detaljerna. Menjag är glad att statsrådet tar detta till sig, att vi lyfterfrågan och har den med, för den är väldigt aktuell. Vivet alla att arbetsmarknaden för unga handikappadeinte liknar den för unga friska, inte ens i en högkon-junktur.Ansvariga myndigheter som skall försöka atthjälpa till att få ut de unga arbetshandikappade påarbetsmarknaden är oroade och konstaterar faktisktatt det efter varje konjunkturtopp blir alltfler av dessaungdomar som ställs utanför. Trots att vi har haft enkonjunkturtopp blir den här gruppen ännu större.Det är alltså nu de här ungdomarna behöver sittlönebidrag för att i konjunkturuppgången få möjlighetatt komma ut på arbetmarknaden, inte om ett halvåreller ett år.Stimulansbidrag för om- och nybyggnad av äldrebo-städerAnf. 91 ():Fru talman! Jag vill ställa en fråga till socialmini-ster året beslutade att ge ett extra bi-drag för om- och nybyggnad av äldrebostäder. Efter-frågan på detta stimulansbidrag har blivit enormt.Boverket, som handlägger ansökningarna, har gjortuppskattningen att bidragen bara räcker till hälften avalla de planerade byggprojekten.I bl.a. min hemkommun, , planeras enstörre ombyggnad av ett äldreboende. Det är enmycket stor investering för en så pass liten kommun.Bidraget är därför en viktig del i hela finansieringen.Flera kommuner som har ansökt om bidrag, bl.a. dåMarkaryd, har fått beskedet att pengarna är slut.Min fråga blir då: Planerar regeringen att avsättaytterligare resurser för om- och nybyggnad av äldre-bostäder? Det är onekligen medel som behövs för attgöra det möjligt för kommunerna att täcka ett ökandebehov som verkligen finns.Anf. 92 Socialminister ():Fru talman! Det är ett viktigt påpekande somRosMarie gör om betydelsen av attstimulera den här typen av byggande.När staten avsatte pengar för detta handlade detom att stimulera en utveckling där kommunerna yt-terst har ansvaret för fortsättningen. Ofta är det så närdet gäller att få i gång en utveckling, att staten tarfram stimulansmedel för att driva på en utveckling åtett visst håll, men att kommunerna måste ta det yt-tersta ansvaret på lång sikt.Hittills har dessa pengar faktiskt betytt väldigtmycket. Det är säkert sant att det är många kommu-ner som har fått besked om att anslaget interäcker.Vi får naturligtvis i diskussioner om kommandebudgetar fundera på i vilken mån staten fortsatt skallge stöd för att fortsätta utvecklingen. Jag kan inte ge besked om ifall det finns några sådana ytterli-gare resurser eller ifall det kan bli sådana inför nästaårs budget.Anf. 93 ():Fru talman! Jag tackar för beskedet och vill dåtolka det som att det är en fortsatt positiv utvecklingsom vi kan förvänta oss framöver.TrafikmiljöpolitikenAnf. 94 ():Fru talman! Trafikens luftföroreningar har längemisstänkts vara en viktig orsak till lungcancer. hardet kommit en vetenskaplig studie som visar att minst10 % av alla lungcancerfall i orsakas avtrafiken.Stockholms vägtrafik står för avkolvätena. Framför allt är det andelen partiklar -PAH, polycykliska och aromatiska kolväten - somman misstänker vara allvarliga i sammanhanget. Ut-vecklingen när det gäller ökad andel dieseldrivnapersonbilar i nybilsförsäljningen menar man är enviktig orsak till att de här hoten kommer att öka iframtiden.Naturvårdsverket har skrivit en rapport till rege-ringen, där man hävdar att den ökade andelen dieslarhotar de miljö- och hälsopolitiska målen.Nu undrar jag om miljöministern är beredd attvidta några åtgärder för att minska det miljö- ochhälsohot som de dieseldrivna personbilarna står för.Anf. 95 Miljöminister ():Fru talman! Utsläppen från bilar är självfallet enviktig fråga i miljöpolitiken och också för hälsan. Jagvill angripa problemet på två sätt, dels se till att bil-motorerna blir effektivare, dels se till att reningen avavgaserna blir effektivare. Här sker det nu väldigtmycket.Återigen kan jag hänvisa till EU-samarbetet, sominnebär att vi kommer att minska utsläppen radikaltfrån nya bilar med både diesel- och bensinmotorerunder de närmaste sex sju åren. Tyvärr tar det ganskalång tid innan detta får fullt genomslag, men det skeren snabb utveckling åt rätt håll i det avseendet.Det innebär ju inte att vi kan avstå från att funderapå hur vi skall göra för att minska bilåkandet ochbilismen. Här kommer vi in på frågan om de livsstilarsom vi har i den industrialiserade världen.Anf. 96 ():Fru talman! Men det handlar också om att andelendieseldrivna personbilar ökar. /97var den av den totala personbilsförsäljningen. Nuär den , och trenden visar att andelen kommer attöka ytterligare.Detta är inte bara intimt förknippat med den tek-niska utvecklingen, utan det handlar också om skatte-och avgiftspolitiken. Därför undrar jag om miljömi-nistern planerar någonting för att påverka på det pla-net.Anf. 97 Miljöminister ():Fru talman! Jag har vid några tillfällen tidigarepåpekat att hälsobelastningen från bilarna skall åter-speglas i beskattningen av bränslena t.ex. är juhela frågan om bränsle- och fordonsbeskattning fö-remål för utredning. finns det ingen möjlighetatt säga exakt hur det här kommer att förändras, mendet finns möjligheter till förändringar i den riktningsom frågaren är ute efter.Enklare regler för småföretagarnaAnf. 98 ():Fru talman! Jag vill ställa en fråga till statsrådetMona Sahlin.För fyra veckor sedan stod jag här och ställde enfråga till statsrådet om småföretagare.Jag fick då bl.a. svaret att en stab i Näringsdepar-tementet skall granska alla kommande regler, skatteroch lagar så att de är tillämpliga också för den lilleföretagaren. Vi tänker inte ge oss i det arbetet. Detta sade statsrådet.Sedan läste jag vad som hade sagts i en debatt den21 maj, då det var en moderatkvinna som ställdefrågor. Då blev svaret: Regeringen har beslutat omoch föreslagit en rad åtgärder för att förbättra före-tagsklimatet. Vi lägger särskild vikt vid situationenför småföretagarna. Det är konkreta förslag som skallvara förverkligade den 1 januari 2000.I lördags kunde man läsa i attsmåföretagarna skall få vänta på enklare regler.Den utlovade propositionen, som skulle ha lagtsfram , kom alltså inte då, och vi vet intenär den kommer. är min fråga: När kommer den?Anf. 99 Statsrådet ():Fru talman! Jag vet inte hur det är med frågestäl-laren, men jag har i alla fall lärt mig en sak: Jag trorinte riktigt på allt som står i medierna. Ett litet tipsockså till frågeställaren är att inte ta allt för givet baraför att det står i en tidning.I det här fallet var det inte sant. Den kommer, och förslagenskall genomföras precis som detsades i vårpropositionen.Vi fortsätter förenklingsarbetet, vi går vidare ochvi kommer inte att ge oss. Så jag upprepar det somjag sade när vi hade vår diskussion tidigare. Dess-utom hade jag en väldig nytta av det blankettexempelsom jag då fick, för krånglet är stort på vissa håll,men företagsklimatet blir ständigt bättre.Anf. 100 ():Fru talman! Det gläder mig att papperen kom tillnytta.Det var ändock sagt att propositionen skullekomma den 28:e. När den sedan inte kom blev man jumisstänksam på en gång. När småföretagare tapparförtroendet tar det lite tid att få det tillbaka. Då gällerdet, vilket vi hoppas och tror, att reglerna blir extrabra och extra enkla.Handelshinder på den tyska marknadenAnf. 101 ():Fru talman! Jag vill ställa en fråga till statsrådetPagrotsky. Vi ser ju ständigt problem för vårt nä-ringsliv. Men jag blir mycket bekymrad när jag ser påden tyska lagstiftningen, på den lag som trädde i kraftnu . Den tyska skattemyndigheten håller in30 % för svenska småföretag. Min fråga är: Vad görstatsrådet för att förhindra detta och få bort det härhandelshindret?Anf. 102 Statsrådet ():Fru talman! Vi har då och då problem med atttyska regler är av en sådan art att den inre marknadeninte fungerar som det är tänkt när svenska företag villvara verksamma i . Det har de senaste årenframför allt gällt kravet på att det skall betalas pengartill tyska semesterkassor för sådana personer somt.ex. svenska byggnadsarbetare som jobbar med attsätta upp svenska monteringsfärdiga småhus i Tysk-land.Det har varit en utomordentligt hög aktivitet frånsvensk sida. Tjänstemän från flera departement harvarit engagerade, och flera ministrar har haft fråganuppe med sina kolleger i . är frågan påväg att få en lösning, tyvärr på ett ganska krångligtoch byråkratiskt sätt. Men det dyker uppnya problem. Jag beklagar att det är just Tysklandsom är det stora problemet för i EU eftersomTyskland ju är vår största handelspartner i EU. Dethär är ytterligare en fnurra i våra för övrigt väldigtgoda förbindelser med . Det här måste vialltså diskutera vidare med de tyska kollegerna. Vimåste försöka få dem att förstå att det här innebärbadwill för i och att det är en bromsför de svensk-tyska handelsförbindelserna, som vi jubåda vill skall utvecklas på ett offensivt och dyna-miskt sätt.Anf. 103 ():Fru talman! I avvaktan på att problemet med dettahandelshinder skall lösas vet vi ju att näringen kom-mer att få en akut likviditetskris. De svenska småfö-retag som har export till får vänta med 30 %av sitt fakturabelopp. Förvisso kan de få tillbaka det-ta, men det skall gå över ett skatteår, och det är nog fåsmåföretag som klarar det. Finns det några tankarfrån regeringens sida om att det skall till extraordinä-ra åtgärder för att klara detta? Annars kommer viganska snart att se en mängd småföretag som ickekommer att kunna verka på denna exportmarknad.Anf. 104 Statsrådet ():Fru talman! Det är ett bekymmer för de mindreföretagen att detta ställer krav på ökad likviditet. Detär ett problem just för de mindre, eftersom de ju oftahar sämre förbindelse med sina banker än de stora,som ju t.ex. kan vara delägare eller ha sin vd i ban-kens styrelse. De mindre företagen måste göra uppmed sin bank redan när de lämnar offert på sådanahär saker. Det ställer större krav i fråga om rörelseka-pital utöver de stora krav som redan finns eftersomtyska kunder är sena och långsamma betalare.Men då gäller det ju att slå vakt om detta att rän-torna nu är så låga i att den kostnad som blirresultatet av den här försämrade likviditeten för före-tagen blir liten. Det är illa nog att det blir sämre likvi-ditet och större skuldsättning. Men vi får vara gladaatt det inte ovanpå det är tvåsiffriga räntekostnader påde här lånen såsom det var för bara ett litet antal årsedan när vi inte hade ordning i statsfinanserna ochnär det inte var bra disciplin i riksdag. ärdet annorlunda, och hoppas jag att vi åtminstoneskall kunna klara den delen av det här i utanatt behöva bråka med Tyskland.Anf. 105 TALMANNEN:Tack för det. Detta var det sista inlägget i veckansfrågestund - som också var den sista för detta arbets-år. Den är nu avslutad. Jag tackar kammarens ochregeringens företrädare för era bidrag till frågestun-den.7 § Tilläggsbudget 1 för budgetåret 1999FöredrogsFinansutskottets betänkande 1998/99:FiU27Tilläggsbudget 1 för (prop.1998/99:100)Anf. 106 ():Fru talman! I FiU 27, tilläggsbudgeten, behandlasde ändringsförslag som omfattar dels finansutskottetseget ansvarsområde, dels yttranden från övriga fac-kutskott. Till betänkandet har vi moderater fogat ettantal reservationer och ett särskilt yttrande som jaghelt kort kommer att kommentera - om än inte på ettheltäckande sätt.Under utgiftsområde 2 behandlas anslaget tillSCB och folk- och bostadsräkningen, den s.k. FoB.Denna registerbaserade FoB var tänkt att genomförasår 2000 men har skjutits frami tiden. Den försöksverksamhet som har genomförts iStockholm och har visat på problem som ännuinte har lösts. Trots detta föreslår regeringen nu attreformen skall fullföljas över hela landet.Reformen motiveras med att enskilda personeroch fastighetsägare i fortsättningen inte skall behövafylla i uppgifter om bl.a. bostad, yrke och fastighet påen frågeblankett . Dessa uppgifter kom-mer i stället att kunna samlas in genom de lägenhets-register och yrkesregister som skall byggas upp vidLantmäteriverket och SCB. För att ta fram hushålls-statistik krävs också att skattemyndigheterna komp-letterar folkbokföringsadressen med lägenhetsbeteck-ning.Regeringen kommer senare att presentera förslagtill den ytterligare lagstiftning som kan behövas. I densenaste uppdateringen av försenade proposi-tioner återfinns även den här propositionen. Det äralltså omöjligt att ha en uppfattning om hurlångtgående innehållet kommer att vara.När det sedan blir aktuellt att samköra registrenkommer allmänheten att informeras om syftet medfolk- och bostadsräkningen och om det integritets-skydd som finns kring de uppgifter som samlats in.Detta framgår av ett faktablad från Regeringskansliet.Uppbyggnaden av det här registret och komplette-ringen av folkbokföringsadresser tar i an-språk. beräknas denna kartläggning kunna genom-föras tidigast eller 2005. Men för att tidspla-nen skall hållas måste SCB redan innevarande årpåbörja uppläggningen av ett yrkesregister. Det an-slås därför medel för detta.Vi moderater har redan från början ställt oss tvek-samma till en sådan här omfattande registrering. Detfinns flera skäl till det.Det första är för vagt formulerade registerändamål.Det andra är behovsfrågan. Vilka är de verkliga be-hoven? Vad är en rimlig detaljeringsgrad? Det tredjeär integritetsaspekten.Att det finns ett sådant problem har regeringenuppenbarligen noterat, eftersom allmänheten skallinformeras om integritetsskyddet. Detta är en mycketviktig fråga för väldigt många människor som värjersig mot storebrorstendenser, något som i grundenmåste anses som mycket sunt. Den moderna teknikenhar hunnit ifatt science fictionartade berättel-se och medger alltför många möjligheter till samkör-ning utan att den enskilde ens är medveten om deteller har möjlighet att påverka innehållet.Statistikinsamling tenderar att bli ett självända-mål. Den kan lätt bli ett mycket trubbigt instrument ibeslutsprocessen. Ofta finns det en överdriven tilltrotill statistiska uppgifter. Jag tror t.ex. inte att en re-gisterbaserad FoB hade förhindrat en mig näraliggan-de kommun att uppföra bostäder där ingen vill bo.Det var säkert helt andra incitament som bidrog tillden beslutsprocessen.Ett annat exempel är det föreslagna yrkesregistret,vilket vi moderater avvisar. Registret kommer snabbtatt bli föråldrat, inte minst som en följd av den storaföränderligheten på arbetsmarknaden.I går kväll lärde jag mig ett nytt ord, en ny yrkes-benämning; monitorerare. Hur många visste i förrgårvad det ordet står för och vem bryr sig om det i mor-gon?För möttes vi av ordet lokalvår-dare. är det fråga om webbredaktörer, controlleroch coacher. Listan över mer eller mindre exotiskabenämningar kan göras lång. Jovisst,men ack så föränderligt!Fru talman! Det kan finnas behov av informationpå individnivå men detta faktum måste vid varjetillfälle avvägas mot rättmätiga krav på respekt förden enskilde medborgaren. Vi anser därför att den avregeringen föreslagna registerbaserade FOB:en börersättas med en komplettering och ett tillägg till folk-bokföringen så att den enbart uppfyller grundläggan-de uppgifter som behövs för bl.a. viss samhällsplane-ring och som uppfyller internationella krav. För att iframtiden tillgodose eventuella forskningsprojekt kandessa därutöver kompletteras med enkäter.Fru talman! Utöver detta skall jag helt kort beröranågra av våra andra reservationer. Tillsammans medövriga borgerliga partier föreslår vi en höjning avavgiften till Brottsofferfonden. Vi anser att de intagnai högre grad bör vara med och finansiera denna verk-samhet genom att en del av de intagnas ersättningavsätts för detta ändamål. Härigenom lyfts brottsoff-ren fram, och statsmakten markerar tydligt att denstår på brottsoffrens sida.Vi avvisar regeringens förslag om ett nytt anställ-ningsstöd. Vi menar att denna åtgärd inte kommer attlösa de långtidsarbetslösas situation. En viktig orsakär otillräcklig utbildning. Detta förändras inte av entillfällig skattereduktion.Vi avvisar också förslaget om ändrad användningav medel för försöksverksamhet med lärlingsutbild-ning. I stället förordar vi, vilket är känt, en yrkesut-bildning som är en kombination av skolförlagd ut-bildning och utbildning på olika arbetsplatser i närasamarbete med näringslivet.Till sist konstaterar vi att totalkostnaden för Bot-niabanan, inklusive kommunala investeringar ochövriga åtgärder, ännu inte har redovisats. Därmed kanprojektet inte ställas mot andra angelägna infrastruk-turinvesteringar. Vis av skadan från andra delar avlandet avvisar vi även detta förslag.Fru talman! Med detta har jag redogjort för någraav ställningstaganden. För att inte onö-digt förlänga voteringstiden yrkar jag bifall endast tillreservation nr 1 men givetvis står jag bakom de övri-ga moderata reservationerna.Anf. 107 ():Fru talman! Jag skall nöja mig med att för krist-demokraternas räkning kommentera tilläggsbudgetennär det gäller just anställningsstöd och lönebidrag.Regeringen skryter med att det numera går bra förSverige. Ja, det är sant. Det går bättre än detgjorde i går. Sysselsättningen stiger men det sker frånen rekordlåg nivå eller, för att använda ord i en interpellationsdebatt : Tidi-gare var ju arbetsmarknaden helt död.Fortfarande är av arbetskraften utanarbete eller i åtgärder. var 727 000 personeri arbetslösa, i åtgärder eller undersysselsattapå olika sätt. Sysselsättningen är faktiskt tillba-ka på den nivå som var 1994 när den här regeringentog över.Vi har kostnader, eller bristande intäkter, påöver för statskassan, eller 2 500kr per yrkesarbetande - pengar som vi skulle kunnasänka skatten med eller som vi kunde satsa på andraområden, exempelvis vården och omsorgen, om vikom till rätta med arbetslösheten.Vidare är jag rädd för att vi håller på att upplevaatt politikens fokus flyttar från just de arbetslösassituation till andra problem. Regeringen är så ivrig attpeka på att det just nu går lite bättre att man glömmeratt vidta nödvändiga åtgärder för att utvecklingenskall hålla i sig under en följd av år och också klarade konjunktursvängningar som vi kommer att upplevaframöver.Som kontrast till den politik som vi kristdemo-krater redovisat i vårt budgetalternativ står en hand-lingsförlamad regering utan en politik för att stimule-ra sysselsättning och tillväxt långsiktigt.Det enda försöket till nya offensiva åtgärder frånregeringens sida i vårbudgeten och tilläggsbudgetenär införandet av ett anställningsstöd vid anställning avpersoner som varit långtidsinskrivna vid arbetsför-medlingarna . Stödet skall uppgå till75 % av lönekostnaden under de första sex månader-na och sedan till i ytterligare 18 månader.Mycket talar för att det här stödet inte kommer attfungera. Det visar erfarenheterna från det riktadeanställningsstödet, RAS, som den socialdemokratiskaregeringen införde 1995 och som skulle ge 110 000nya jobb men som bara gav ett fåtal.System som ställer krav på att anställa vissa ar-betssökande och som har svåröverblickbara reglerkommer inte till användning; det visar erfarenheterna.Dessutom innebär inte stödet någon allmän stimulansav efterfrågan på arbetskraft. På marginalen kan ensådan här typ av stöd till en viss grupp ha en visseffekt men då mer för att placera svårförmedlad ar-betskraft på ett specifikt arbete i stället för en annanarbetssökande.Den fråga som jag gärna vill ställa till som företrädare för socialdemokraterna ochmajoriteten är: Tror du att det här anställningsstödetkommer att skapa fler jobb? Det är nämligen så dethär har presenterats av många socialdemokrater ochregeringsföreträdare. Kommer det alltså att skapa flerjobb eller kommer det möjligen bara att innebära atten person får jobb på en annan persons bekostnad?I ett försök att snabbt hitta en åtgärd som skulleöka sysselsättningen genomförde den borgerliga rege-ringen 1994 ett generellt anställningsstöd, GAS. Ty-värr fanns det vissa brister i utformandet av GAS. Enav orsakerna till att GAS inte var så lyckosamt somman kanske hade hoppats på var att stödet var starkttidsbegränsat. Rabatten på arbetsgivaravgiften varbara och skulle gälla under1994.Tanken var god men för att ett marginellt syssel-sättningsstöd, som det kallas i forskningslitteraturen,skall få avsedda effekter måste tydliga riktlinjer ochförutsättningar utstakas.Den socialdemokratiska regeringen avskaffadeGAS och införde 1995 RAS, vilket, somjag sagt, blev helt misslyckat. De bristande administ-rativa rutinerna kring stödet och det praktiska krångelsom var förenat med att få del av stödet var defrämsta orsakerna.Det finns ett marginellt sysselsättningsstöd, MSS,som också har diskuterats i debatten. Det tycker vidäremot kan vara ett intressant verktyg för att få fartpå sysselsättningen.