prot · GM09103 · 1999-05-31 00:00:00 — Jag står inte här och pläderar förstora devalveringar, men vad betyder det för glesbyg-den att det enbart är alternativ som sänkta löner, ökadarbetslöshet eller möjligen ökad folkomflyttning somär kvar för att utjämna skillnaderna mellan länder?Det är bl.a. detta som noga borde belysas för skall få veta bättre. Det rör sig om betydligt merän regionernas känslighet för valutakursernas föränd-ringar. Kommer vi att få svar på den här typen avfrågeställningar genom de utredningar som finansmi-nistern hänvisar till? Jag skulle vilja ha ett förtydli-gande: Avser regeringen att även detta skall ingå i deutredningar som finansministern hänvisar till?Anf. 215 Finansminister ():Fru talman! Jag utgår ifrån att de direktiv somRegionalpolitiska kommittén har fått ger möjlighet attstudera alla de problem som tar upp.Det har tidigare i olika sammanhang - bl.a. i LarsCalmfors utredning - gjorts en mer makroekonomiskbelysning av en del frågor kring och EMU.Men jag ser inga hinder mot att den regionalpoli-tiska kommittén bör kunna studera de frågeställningarsom har tagit upp. Jag hoppas att detkan bli ett bra sådant fördjupat underlag för den fort-satta diskussionen.Anf. 216 ():Fru talman! Jag tackar för det förtydligandet. Detär naturligtvis av värde om man kan få en bred ana-lys. Det är klart att utredningen kommer att få engigantisk uppgift att lösa för att ge de svar som vi villha. Men om det är möjligt är det positivt.Jag känner en oro i ljuset av vad som haråstadkommits i regionalpolitiken. Jag hoppas attregeringen är beredd att ta allvarligt på detta och i fortsättningen kan låta regionalpolitiken blikraftfullare så att vi kan få en mer decentralistiskinriktning när det gäller kraven gentemot EU ochEMU.Om jag har förstått det hela rätt är det viktigt att fåsvar på frågan om vi kan driva en egen regionalpoli-tik, stimulera tillväxten och utnyttja arbetsmarknads-politiska insatser inom ramen för en gemensam pen-ning- och valutapolitik.Jag hoppas att detta är möjligt, och som jag för-stod av det som finansministern sade skulle detta varamöjligt utan att man ger tilläggsdirektiv till utred-ningen. Om det inte skulle vara möjligt, är då finans-ministern beredd att lämna sådana tilläggsdirektiv?Anf. 217 Finansminister ():Fru talman! Jag ser inga hinder för den regional-politiska kommittén att kunna belysa de frågor somAgne har tagit upp i sin interpellation och idiskussionen här. Det bör vara fullt möjligt för kom-mittén och dess ledamöter att åstadkomma ett sådantmaterial. Vilka slutsatser som man sedan skall dra avdetta material är naturligtvis en betydligt senare fråga.Anf. 218 ():Fru talman! Jag ber att få tacka också för den de-len av svaret. Det är klart att de regionala obalansernaär besvärliga. Min oro gäller att det finns stora riskerför att det blir svåra konsekvenser ur ett regionalpoli-tiskt perspektiv. Min avsikt har varit att lyfta framdessa frågeställningar och få de problem som finnsbelysta.Jag hoppas att den utredning som det hänvisas tilli svaret och de förtydliganden som jag har fått skallge en ytterligare analys så att den folkupplysnings-kampanj som jag tror att vi behöver kan fördjupas föratt vi skall kunna ta ställning till hur visom land skall förhålla oss till EMU.Med tanke på den oro som jag känner, de argu-ment som jag har fört fram och de frågeställningarsom jag har tagit upp tror jag att det är lyckligt somriksdagsbeslutet ligger fast även framöver.Överläggningen var härmed avslutad.39 § Svar på interpellation 1998/99:366 omROT-avdragAnf. 219 Finansminister ():Fru talman! har frågat statsrådetMona om regeringen avser att återinföra ROT-avdraget om arbetslösheten stiger bland hantverkaresom utför tjänster på fastigheter eller om det visar sigatt svartjobben ökar inom nämnda sektor samt vilkaåtgärder avser att vidta för att åstad-komma skattereduktion för hushållsnära tjänster.Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jagsom skall besvara interpellationen.Möjligheten att få skattereduktion för byggnads-arbete gällde för arbeten som utfördes senast den 31mars 1999. Jag är inte beredd att verka för att dennamöjlighet införs på nytt.Maria frågar också vad jag skall vidta föråtgärder för att åstadkomma skattereduktion för hus-hållsnära tjänster. pågår samtal omdet framtida skattesystemets utformning där samtligariksdagspartier deltar. Regeringen kommer att ha enöppen attityd till och lyssna på alla förslag som syftartill att stärka tillväxten och sysselsättningen. I dettasammanhang får frågan om beskattningen av hushåll-snära tjänster prövas i relation till andra åtgärder medliknande inriktning.Huvudlinjen från regeringens sida är brett inrikta-de justeringar av skatteuttaget på förvärvsinkomster isyfte att stimulera arbetsmarknadsdeltagande, arbets-utbud, sysselsättning och utbildning och där det - närdet föreligger ett offentligt-finansiellt utrymme -gäller att reducera såväl genomsnittsskatter som mar-ginalskatter. Ambitionen är att åstadkomma förbätt-ringar där skattereglerna bör vara så enkla, neutralaoch likformiga som möjligt.Anf. 220 ():Fru talman! Jag vill tacka finansministern för sva-ret. Det var kort och ganska koncist.Vi är ett folk som tapetserar själva, som reparerarbilen själva, som målar själva, som sätter kakel själ-va, som installerar elektriska ledningar själva, sombygger till själva osv. I den mån vi inte gör dettasjälva är det många som anlitar en släkting, en vän, enbekant, en bekants bekant eller en släktings granne.Kostnaden betalas utan sociala avgifter och skatteav-drag - alltså rena rama svarta pengar.Detta gagnar inte den enskilde utföraren som intefår några pensionspoäng. Det gagnar inte beställarensom inte får någon garanti för arbetet, fast han får detju gjort en smula billigare. Det gagnar minst av allastatskassan då alla skatteintäkter uteblir.Potentialen är enorm för tjänstesektorn . Menskattekilarna medför att det är ett stort problem förhushållen att anlita professionell arbetskraft.I interpellationssvaret säger finansministern ettkraftfullt nej till en fortsättningen på ROT-avdrageneller liknande system, även om den svarta sektornskulle tillta. Det är ett ovanligt klart och kategorisktuttalande, trots de 14 500 nya årsarbeten som skapa-des, trots att det kom in 234 000 ansök-ningar till skattemyndigheten om ROT-avdrag, trotsatt av privatmarknaden är tillgodo-sedd, trots att det gav stat och kommun större intäkterän vad reduktionen kostade, trots att många svartajobb omformades till vita, trots att resultatet blivitbättre, trots att familjer sparar tid och möda.Jag är intresserad av att höra skälet, eftersom detinte finns något svar angivet i interpellationssvaret, såmin nyfikenhet består. Varför avskaffades ROT-avdraget?Nu är ROT-avdragen borta, och jag vågar lova fi-nansministern att också i en växande konjunkturkommer reparationer att förbli ogjorda. Återigenkommer medborgarna att ta ledigt från sina jobb somde är duktiga på för att själva försöka utföra de hant-verksarbeten som de inte har råd att köpa.ROT-avdraget var ett experiment, och jag tror attexperiment är väl värda att ta lärdom av. Vilka slut-satser drar ministern av erfarenheterna när det gällerROT-avdragen?Anf. 221 ():Fru talman! Jag noterar att finansministern har enöppen attityd till skattereduktion för hushållsnäratjänster inför de kommande skatteöverläggningarna.Det är en bra utgångspunkt för att komma vidare medatt finna ett skattesystem som främjar sysselsättning-en. Jag är däremot lite förvånad över det kategorisktraka svaret och avvisande beskedet när det gällerROT-avdragen och ROT-avdragens förlängning.Det har ju visat sig att ROT-avdragen har varitväldigt framgångsrika och att de har skapat väldigtmånga jobb utan att det har kostat samhället ett endadugg. Många svarta jobb har blivit vita. Det är nog ettresultat som vida överträffar vad vi i bostadsutskottetförväntade oss när vi i majoriteten tillsammans medoppositionen socialdemokraterna införde ROT-systemet, som sedan har förlängts både av den tidiga-re regeringen och av denna regering vid flera tillfäl-len.Jag kan möjligen i ett avseende ha förståelse förvarför det nu är avvecklat. Jag avvaktar svaret påMaria fråga om varför det avskaffades. Menjag förmodar att det var för att sysselsättningen visadesig peka åt rätt håll, och då behövs inte detta som enakut sysselsättningspolitisk åtgärd.Vad jag också skulle vilja höra finansministernssynpunkt på, med tanke på de förtjänster som dettaavdrag ändå har, är om man inte nu bör fundera på attpermanenta systemet. Går det inte att finna ett systemsom ger en rimligare behandling av kostnader ochskatter för boendet, så att man får ta upp en scha-blonintäkt för de inkomster man har för sitt boendeoch sin fastighet och mot dessa få dra av kostnader,inte bara, som , för räntor utan även för repara-tioner och liknande åtgärder. Det skulle stimulerasysselsättningen, och det skulle bli ett mellan olikaboendeformer rättvisare system. Det skulle dessutomge en rad fördelar ur skattepolitisk och även syssel-sättningspolitisk synpunkt.Är finansministern beredd att ha en öppen attitydinför en sådan åtgärd som vi från harföreslagit, bl.a. i vår vårbudgetmotion. Jag vet att detfinns möjligheter att ta upp detta i de diskussionersom förs i de utredningar som redan är tillsatta omtaxeringssystem och fastighetsskattesystem. Är fi-nansministern öppen för att resonera vidare, inte omen tillfällig förlängning utan om en permanentning avROT-avdragen?Anf. 222 Finansminister ():Fru talman! När ROT-avdragen infördes vardet av konjunkturpolitiska skäl. Regeringens bedöm-ning är att byggkonjunkturen har förändrats avsevärtunder senare tid. Därför finns det inte något skäl attjust nu ha kvar ROT-avdragen. Det är ett alldelesklart och tydligt svar på de frågor som har ställts omvarför vi inte skall ha kvar ROT-avdragen för närva-rande. Det innebär inte att vi har sagtatt ROT-avdragen inte kan användas som ett medelför att stimulera byggsysselsättningen om det skullefinnas förutsättningar och anledning till det. Det ärdet ena.Det andra är att om man sedan vill använda ROT-avdrag eller någon annan teknik för att komma åtsvartarbeten får det naturligtvis vägas in bland andrainsatser som man kan göra för att ta itu med ekono-miska oegentligheter på skatteområdet och för attkomma till rätta med en del av s.k. svart verksamhetsom förekommer i en del näringar. Men då får man julägga ett helhetsperspektiv, och jag förutsätter att vi idiskussionen mellan riksdagspartierna om alla olikatyper av ändringar i skattesystemet fårvärdera just den här branschen gentemot andra bran-scher och den här tekniken gentemot andra tekniker.Det finns alltså möjlighet att ha en sådan fortsattdiskussion. Men det är, som jag sade, det konjunktur-politiska skälet som har varit avgörande för att rege-ringen inte har velat förlänga ROT-avdragen. Vi haren starkt stigande efterfrågan på byggarbetskraft ochen utan tvekan förbättrad byggverksamhet. Därförfinns det inte något skäl att ha kvar en åtgärd sominfördes då byggarbetslösheten var20-30 %.Anf. 223 ():Fru talman! Jag vill tacka finansministern för denöppning som jag tycker gavs här mot slutet. Medtanke på och hänsyn tagen till hur antalet svartjobbutvecklas, om man kan se en eventuell spiralutveck-ling åt ett eller annat håll, kan det ändå medföra attdet finns en öppenhet inför en omprövning av dettabeslut. Det noterar jag med stor tacksamhet, för jagtror att det är viktigt att kunna renodla svartjobben såatt de faktiskt blir vita, att det inte blir lika attraktivtatt utföra jobben svart. Därför bör skattesatserna påarbete sänkas så att också hushållen kan tillgodogörasig tjänster utförda i hemmen.I interpellationssvaret säger finansministern idagsläget nej till en skattereduktion för hushållsnäratjänster. Jag har förstått att det pågår en diskussioninom regeringen i denna fråga eftersom ministrar ärute och gör lite olika uttalanden. sägerfinansministern nej och skjuter över frågan till skatte-samtalen. Det är ju ändå socialdemokraterna som är iregeringsställning. Men jag tror att finansministern ärväl medveten om att det här i kammaren skulle finnasmajoritet för ett sådant förslag. Det innebär att det,när regeringspartiet har bestämt sig, är fullt möjligtatt lägga fram ett sådant förslag och få gehör för det ikammaren.Jag tycker att det vore intressant att få en signalom man kan tänka sig ett sådant förslag oavsett vadsom händer under skattesamtalen. Kan socialdemo-kraterna tänka sig att av egen kraft lägga fram ettsådant förslag med tanke på att det finns majoritet fördet i kammaren?Sedan är det självklart utmärkt om regeringentänker sig en generell skattereduktion vad gällerskatten på arbete. Skatteregler som är enkla och lik-formiga understödjer jag och vi kristdemokrater.Jag tror bara att om man skall beakta de saker somvi har varit inne på när det gäller hushållsnära tjäns-ter, måste sänkningarna vara väldigt rejäla för att eneffekt skall uppnås. Ett exempel som visar detta är att38 % av dem som inte köpte måleriarbeten underROT-avdragens tid sade att de skulle ha gjort det omskattereduktionen i stället hade varit . Hushållenär alltså oerhört känsliga för vilken nivå avdragetligger på.Jag har svårt att tro att en efterfrågan på tjänster ihushållssektorn skulle kunna åstadkommas med ge-nerella skattesänkningar, men de är ju naturligtvisgoda av andra skäl.Jag hoppas på att få en liten signal om ifall social-demokraterna är beredda att inhämta stödet i kamma-ren, oavsett vad som händer i skattesamtalen, och omnär de generella skattesänkningarna är att vänta. Ärdet också sådant som enbart hanteras inom skatte-samtalens ram, eller återkommer regeringen på ettmer självständigt sätt med förslag på det här området?Anf. 224 ():Fru talman! pekar på var man kanfinna en naturlig gräns för att tävla med svartjobben.Det är naturligtvis inte lätt att finna den och kanskemånga gånger väldigt svårt att tävla med den.Jag noterar emellertid att finansministern inte sadenej till tillfälliga ROT-avdrag. Jaguppfattade en öppenhet som jag vill få bekräftad närdet gäller det permanenta systemet, för det skulle juge en helt annan möjlighet för att bl.a. motverkasvartjobben. Det skulle framför allt lösa ett besväran-de problem i hyressektorn. Då skulle man nämligenkunna avskaffa dubbelbeskattningen av hyresfastig-heter, dvs. ta bort fastighetsskatten på hyreshus ochdärmed sänka de hyror för hyresgästerna som är ibesvärande obalans med kostnaderna för övriga isektorn . Det finns alltså många sådana ytterliga-re bostadspolitiska effekter utöver de ekonomiskpoli-tiska och andra skatteeffekter som är en fördel medett sådant system.Är finansministern öppen även för att resonera omdetta ? I så fall är vi det också.Anf. 225 ():Fru talman! Eftersom det inte blev någon ytterli-gare replik från finansministern ber jag bara att fåtacka för debatten. Jag förstår att om finansministernhar hemlängtan vid det här laget.Överläggningen var härmed avslutad.40 § Hänvisning av ärenden till utskott ochbeslut om förlängd motionstidFöredrogs och hänvisadesPropositioner1998/99:118 till skatteutskottet1998/99:129 till finansutskottet1998/99:133 till justitieutskottet1998/99:141 till miljö- och jordbruksutskottetKammaren biföll talmannens förslag att motions-tiden för ovanstående propositioner skulle förlängastill fredagen den 17 september.41 § Förnyad bordläggningFöredrogs men bordlades återUtrikesutskottets betänkande 1998/99:UU11Socialförsäkringsutskottets betänkanden1998/99:SfU9 och betänkanden /99:TU11 ochTU12Näringsutskottets betänkanden /99:NU12 ochNU13Utrikesutskottets betänkande 1998/99:UU1242 § BordläggningAnmäldes och bordladesProposition1998/99:137 Införande av schablonberäkning påelmarknaden, m.m.Skrivelse1998/99:132 Redovisning av Allmänna pensionsfon-dens verksamhet år 1998Utrikesutskottets betänkande1998/99:UU10 Verksamheten i Europeiska unionenunder 1998Skatteutskottets betänkanden1998/99:SkU19 Tullagens överklaganderegler, m.m.1998/99:SkU21 Ändrade regler med anledning avtaxfreehandelns upphörande1998/99:SkU18 Särskilda mervärdesskatteregler förinvesteringsguldFinansutskottets betänkande1998/99:FiU23 Penningpolitiken och 199843 § Anmälan om frågor för skriftliga svarAnmäldes att följande frågor för skriftliga svarframställtsden 31 maj1998/99:678 av () till statsministernEU-myndighet i Sverige1998/99:679 av () till socialministernLäkemedelskostnader1998/99:680 av () till jordbruksminis-ternUndersökning av torskbeståndetFrågorna redovisas i bilaga som fogas till riksda-gens snabbprotokoll torsdagen den 10 juni.44 § Kammaren åtskildes kl. 19.01.Förhandlingarna leddesav andre vice talmannen från sammanträdets börjant.om. 7 § anf. 23 (delvis),av talmannen därefter t.o.m. 14 § anf. 69 (delvis),av andre vice talmannen därefter t.o.m. 20 § anf. 112(delvis),av förste vice talmannen därefter t.o.m. 27 § anf. 157(delvis),av tredje vice talmannen därefter t.o.m. 34 § anf. 199(delvis) ochav talmannen därefter till sammanträdets slut.